bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — I den andra gruppen finns bestämmelser som ålägger kommunen ersättningsskyldighet endast om fastighetsägarens skada är betydande i förhållande till den berörda delen av fastigheten. I denna grupp finns t.ex. en bestämmelse om ersättning för skada på grund av rivningsförbud eller vägrat rivningslov. Den tredje gruppen omfattar situationer då kompensation betalas ut först när den pågående markanvändningen avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten. Som exempel kan nämnas bestämmelser om vegetation eller om markytans utformning och höjdläge i en områdesbestämmelse för vissa områden och som orsakar kvalificerad skada. Under vissa förhållanden kan fastighetsägaren vid sådan kvalificerad skada även påkalla inlösen av fastigheten. Ersättning kan i nämnda situationer dessutom bl.a. betalas ut för förlorat fastighetsvärde. Vid bestämmande av ersättning tillämpas särskilda bestämmelser. I finns vidare regler som rör ersättning vid ingripande från det allmänna och skadestånd vid miljöskador m.m. (31– 32 kap. ). Enligt gällande rätt föregås ett inrättande av ett vindkraftverk av omfattande prövningar enligt både PBL och . Vid dessa prövningar beaktas frågor som rör vilka intressen som kan påverkas och om placeringen är lämplig bl.a. med hänsyn till risken för störningar m.m. Det finns även bestämmelser som anger de förutsättningar som finns för att få skadeersättning bl.a. för förlorat fastighetsvärde. Det som anförs i motionerna motiverar enligt utskottets mening inte någon ändring i bestämmelserna. Motionerna avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av normgivningsbemyndiganden i PBL. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande rätt. Jämför reservation 48 (SD). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2018/19:1120 yrkande 7 ett tillkännagivande om att normgivningsbemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i för asylboenden bör tas bort. Enligt motionären ger bemyndigandet i praktiken regeringen alltför långtgående möjligheter att meddela föreskrifter som innehåller undantag från bestämmelserna om lov i . Regeringen kan besluta om sådana undantag trots att de står i strid med allmänhetens intressen när asylboenden byggs. I kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att kommunerna har stora möjligheter att ta initiativ som bidrar till fler bostäder. Deras insatser räcker dock inte. Staten behöver vara en aktiv part, och lagstiftningen behöver ses över så att den i tillräcklig mån hanterar bostadsbehovet även vid krissituationer. Mot denna bakgrund begär motionärerna ett tillkännagivande om att utverka undantag så att reglerna inte hindrar bostadsbebyggelse. I 16 kap. 13 § PBL ges regeringen möjlighet att meddela föreskrifter om undantag från lagen i vissa extraordinära situationer. Exempelvis får regeringen göra tidsbegränsade undantag från flera grundläggande bestämmelser i lagen i händelser av extraordinär naturhändelse eller om det behövs för att nödvändiga åtgärder snabbt ska kunna vidtas. Det finns även en generell möjlighet för regeringen att föreskriva om undantag från lagen vid krig eller krigsfara (16 kap. 14 § PBL). trädde det i kraft nya bestämmelser om vissa undantag från lagen vid omfattande tillströmning av asylsökande (16 kap. 13 a § PBL). Enligt bestämmelsen får regeringen meddela föreskrifter om undantag från vissa krav och andra bestämmelser i om tillströmningen av asylsökande har varit eller kan väntas bli särskilt omfattande och om det är nödvändigt för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas. Sådana föreskrifter om undantag får avse kraven på att hänsyn ska tas till allmänna intressen vid lokalisering av bebyggelse, kraven på tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader, kraven på bygglov, rivningslov och marklov samt vissa bestämmelser om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Föreskrifterna om undantag ska vara proportionella i förhållande till de intressen som dessa bestämmelser avser att skydda och främja. Föreskrifterna ska vidare endast få avse åtgärder för ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk och avse åtgärder som pågår under högst (prop. 2016/17:195, bet. 2017/18:CU3, rskr. 2017/18:19). I samband med behandlingen av propositionen Undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande behandlade utskottet ett motionsyrkande om att skulle avslå propositionen eftersom det föreslagna bemyndigandet ansågs alltför långtgående (prop. 2016/17:195, bet. 2017/18:CU3, rskr. 2017/18:19). Utskottet konstaterade att det liksom regeringen var av uppfattningen att det kunde vara svårt att med tillräcklig skyndsamhet tillgodose behovet av boenden för asylsökande inom ramen för de ordinarie reglerna i PBL, om ett stort antal söker sig till , såsom var fallet . Utskottet delade regeringens bedömning om att regeringen borde få meddela föreskrifter om vissa undantag under de förutsättningar som angavs i propositionen. Utskottet föreslog därför att yrkandet skulle avslås. följde utskottets förslag. Motionsyrkanden om att ta bort det nu aktuella normgivningsbemyndigandet behandlades av utskottet senast . Utskottet ansåg att det saknades skäl för att föreslå någon åtgärd från sida och föreslog att yrkandet skulle avslås. följde utskottets förslag (bet. 2017/18:CU16). Utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag om att införa en möjlighet för regeringen att i händelse av en särskilt omfattande tillströmning av asylsökande förordna om vissa undantag från PBL som är nödvändiga för att asylboenden snabbt ska anordnas. Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan och anser att motion 2018/19:1120 (SD) yrkande 7 bör avslås. Utskottet anser även att det som begärs i motionen 2018/19:2914 (KD) yrkande 7 får anses vara tillgodosett genom den nämnda lagändringen, varför även det yrkandet bör avslås. Översyn av , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:1334 av (M) yrkande 1, 2018/19:1527 av (M) yrkande 3, 2018/19:1709 av (M), 2018/19:1758 av (M) yrkande 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2786 av (M) samt 2018/19:238 av (KD) yrkande 2, 2018/19:1798 av (S) yrkande 2, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 43 och 49 samt 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 5. Vi instämmer inledningsvis i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:238 (KD) yrkande 2, 2018/19:1798 (S) yrkande 2, och 2018/19:2590 (L) yrkandena 43 och 49 samt 2018/19:2733 (MP) yrkande 5 bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om regelförenklingar i PBL vill vi anföra följande. Bostadsbristen är påtaglig i hela landet, och bostadsbyggandet behöver främjas. Vi anser därför att det är viktigt med ytterligare regelförenklingar i . Vi välkomnar det arbete som sker på området men anser att regeringen bör ta ytterligare initiativ på detta område. Vi yrkar därmed bifall till motion 2018/19:1120 (SD) yrkande 10. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av , punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 43 och 49, 2018/19:238 av (KD) yrkande 2 och 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:1334 av (M) yrkande 1, 2018/19:1527 av (M) yrkande 3, 2018/19:1709 av (M), 2018/19:1758 av (M) yrkande 2, 2018/19:1798 av (S) yrkande 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2018/19:2786 av (M). Jag instämmer inledningsvis i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:1120 (SD) yrkande 10, 2018/19:1334 (M) yrkande 1, 2018/19:1527 (M) yrkande 3, 2018/19:1709 (M), 2018/19:1758 (M) yrkande 2, 2018/19:1798 (S) yrkande 2, 2018/19:2425 (C) yrkande 19, 2018/19:2428 (C) yrkande 8, 2018/19:2733 (MP) yrkande 5 och 2018/19:2786 (M) bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen vill jag anföra följande. Det behövs en transparent process för markanvisningar. I annat fall riskerar byggprojekt att fördröjas. För att skapa sådan transparens och underlätta för byggherrar anser jag det bör införas ett lagkrav som innebär att kommuner ska offentliggöra sitt arbete med kommande markanvisningar digitalt på webben både på engelska och på svenska. Vidare bör åtgärder vidtas för att kunna sköta hela plan- och byggprocessen digitalt från första ansökan till beslut. Med en sådan digitalisering kommer handläggningen att effektiviseras och enskildas insyn i den förbättras. Jag konstaterar att det pågår ett tämligen omfattande arbete med digitalisering. Jag utgår från att regeringen arbetar aktivt med frågan och vill att regeringen vidtar åtgärder som gör att den digitala utvecklingen genomförs på ett rättssäkert och effektivt sätt. Jag yrkar därmed bifall till motionen 2018/19:2590 (L) yrkandena 43 och 49. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Allmänna och enskilda intressen enligt , punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 45 och 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:830 av och (båda S), 2018/19:948 av (S), 2018/19:950 av m.fl. (S) och 2018/19:1083 av Lawen Redar och (båda S). Vi instämmer inledningsvis i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:384 (V) yrkande 6, 2018/19:830 (S), 2018/19:948 (S), 2018/19:950 (S) och 2018/19:1083 (S) bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller skyddet för kulturhistoriska värden anför vi följande. har en rik byggnadstradition som förtjänar att bevaras. Historiskt förankrade byggnadsmiljöer skapar hemkänsla och trygghet för många invånare och har en positiv inverkan på turistnäringen. Vi anser därför att det är mycket angeläget att arkitektoniskt vackra och sällsynta historiska byggnader bevaras för eftervärlden. En bevarad historisk miljö bidrar både till den allmänna trivseln och till att stärka gemenskapen hos befolkningen. Vi vill därför att regeringen tar nödvändiga initiativ för att stärka skyddet för kulturhistoriska byggnader i PBL. Det sagda innebär att vi yrkar bifall till motion 2018/19:1120 (SD) yrkande 22. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Allmänna och enskilda intressen enligt , punkt 2 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2018/19:830 av och (båda S), 2018/19:948 av (S), 2018/19:950 av m.fl. (S) och 2018/19:1083 av Lawen Redar och (båda S) samt 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 45. Jag instämmer i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:1120 (SD) yrkande 22 och 2018/19:2590 (L) yrkande 45 bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om huruvida behovet av idrott och platser för idrott ska beaktas vid planläggningen vill jag anföra följande. Det är viktigt att det i samhällsplaneringen finns utrymme och möjlighet till bl.a. lek och fysisk rörelse. Det är dessutom särskilt viktigt att det finns områden och platser för spontan idrott eftersom det finns barn och ungdomar som inte har möjlighet att vara med i en idrottsförening. Enligt lagstiftningen är det en angelägenhet att avgöra omfattningen av sådana platser i planläggningen. Det innebär att kommunerna kan avgöra om de vill prioriterera sådana platser. Ett sätt för staten att påverka byggandet av idrottsanläggningar i positiv riktning är att prioritera dessa i lagstiftningen. I 2 kap. 7 § 4 PBL anges att man vid planläggning ska ta hänsyn till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse. Jag anser att det finns skäl till och behov av en tydligare skrivning om att hänsyn ska tas till idrott och platser för idrott vid all planläggning. Jag begär därför ett tillkännagivande om att begreppet idrott ska läggas till i uppräkningen i 2 kap. 7 § 4 PBL. Regeringen bör ta nödvändiga initiativ till en sådan lagändring. Detta innebär att jag yrkar bifall till 2018/19:384 (V) yrkande 6. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Allmänna och enskilda intressen enligt , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 45, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:830 av och (båda S), 2018/19:948 av (S), 2018/19:950 av m.fl. (S) och 2018/19:1083 av Lawen Redar och (båda S). Jag instämmer i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:384 (V) yrkande 6, 2018/19:830 (S), 2018/19:948 (S), 2018/19:950 (S) och 2018/19:1083 (S) bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om möjlighet att uppföra mindre byggnader i skyddsvärda miljöer vill jag anföra följande. Skyddet för områden som är av historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt bör vara extra starkt. finns det ett visst utrymme för begränsade regelförenklingar som innebär att kompletterande hus som inte förändrar befintliga byggnader eller inkräktar på utemiljöer ska tillåtas. Jag anser att små byggnader, som t.ex. en friggebod eller ett attefallshus, bör tillåtas i sådana miljöer om angivna förutsättningar är uppfyllda. Det finns därför enligt min mening anledning att se över gällande lagstiftning och förändra den så att en kommun kan pröva om det finns förutsättningar att bygga mindre byggnader i nämnda skyddsvärda miljöer. Det får bli en uppgift till regeringen att ta nödvändiga initiativ i detta avseende. Det sagda innebär att jag yrkar bifall till 2018/19:2590 (L) yrkande 45. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Plansystemet i allmänhet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 34. Vi instämmer i majoritetens bedömning att avslå motion 2018/19:2590 (L) yrkande 34 med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om ett kommunalt arkitekturprogram vill vi anföra följande. Det är viktigt att skapa offentliga miljöer med höga skönhetsvärden eftersom den estetiska aspekten av arkitektur och offentlig miljö är av stor betydelse för många människor. Ett sätt att arbeta med dessa frågor är att använda kommunala arkitekturprogram. använder vissa kommuner sådana program som verktyg för att nå en förbättrad arkitektonisk kvalitet och estetisk hållbarhet. Detta är dock inte tillräckligt för att tillgodose behoven av att säkerställa nämnda kvalitet. Vi anser inte heller att det utökade uppdrag som har fått tillgodoser dessa behov. Sådana program bör därför enligt vår mening användas av alla kommuner. Vi vill därför att regeringen utreder möjligheten till att ett sådant program införs som mellansteg i plansystemet mellan översiktsplan och detaljplan. Detta innebär att vi yrkar bifall till motion 2018/19:642 (SD) yrkande 5. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktlinjer i planarbetet, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2018/19:453 av (SD) yrkande 1, 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:1830 av (M). Vi instämmer i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:453 (SD) yrkande 1, 2018/19:642 (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:1830 (M) bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om statens medverkan i planprocessen anför vi följande. Alliansregeringen beslutade om en rad kommitté- och myndighetsuppdrag som i sin tur har resulterat i ett antal förenklingar i PBL. Syftet med förenklingarna har varit att främja bostadsbyggandet. Bostadsbristen i landet ställer emellertid krav på att ytterligare åtgärder vidtas skyndsamt. Enligt vår mening bör regeringen återkomma med ett förslag om en effektivisering av plan- och byggprocessen genom att yttranden från statliga myndigheter under processen ska lämnas genom ett samlat statligt yttrande. En sådan ordning skulle innebära en tydlig förenkling för byggföretagen och minskad risk för motstridiga besked från olika myndigheter. Det sagda innebär att vi yrkar bifall till 2018/19:2831 (M) yrkande 8. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktlinjer i planarbetet, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:453 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1830 av (M), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi instämmer i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:453 (SD) yrkande 1, 2018/19:1830 (M), 2018/19:2590 (L) yrkande 35 och 2018/19:2831 (M) yrkande 8 bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om skönhetsråd och ansvar i frågor om arkitektur och gestaltande livsmiljö vill vi anföra följande. Den lagändring som genomfördes genom propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110), och som innebar att aktuellt samordningsansvar fördelas mellan statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) och , ger enligt vår mening risk för dubbelarbete. Vi föreslår därför att i stället får det övergripande uppföljnings- och samordningsansvaret, med uppgiften att delegera relevanta uppdrag till Arkdes. Detta skulle skapa en tydligare rollfördelning och ett enklare ansvarsutkrävande. Vi vill även tillsätta en utredning som tittar på hur ett lagkrav om att varje kommun ska ha ett lokalt tillsatt skönhetsråd kan se ut. Rådet skulle vara brett sammansatt och avge yttranden inom ramen för arbetet med översikts- och detaljplaner och vid ny exploatering generellt. Vi yrkar därmed bifall till motion 2018/19:642 (SD) yrkandena 3 och 4. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medborgarinflytande och vissa andra intressen vid fysisk planering, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 25 och 26 samt 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 3–5 och 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 13. Vi vill utreda hur medborgarna i kan ges ett större inflytande över utformningen av de offentliga miljöernas utformning. Vi anser också att man bör sträva efter att bygga miljöer som beaktar det mänskliga behovet av social samvaro, närhet till naturen och skönhet. För att uppnå detta kan man exempelvis använda ett demokratiskt valt råd eller lokala omröstningar. Dessutom vill vi att en utvärdering genomförs av den generella uppfattningen inom befolkningen när det gäller utformningen av vår gemensamma miljö. Större hänsyn bör tas till befolkningens uppfattning när det kommer till utformningen av offentlig konst och nya byggnader. Enligt vår uppfattning är det svenska folket bäst lämpat att avgöra dessa miljöers utformning och vilka miljöer som de kan vara stolta över, . Våra gemensamma miljöer bör stimulera en varm känsla och god hälsa bland befolkningen, både vad gäller funktion och estetisk utformning. Man bör också bejaka platsens och invånarnas historia och identitet. Vidare har en rik byggnadstradition som bör bevaras. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet är att införa en s.k. kulturell planering. Kulturell planering är en metod som vid samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på bl.a. medborgardialog och den unika platsens förutsättningar och historia. I miljöer med inslag av kulturhistoriska byggnader ska miljonprogrammen motverkas vid nybyggnation av bostäder. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medborgarinflytande och vissa andra intressen vid fysisk planering, punkt 5 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 3–5 och 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 25 och 26 samt 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 13. En demokratisk, jämlik och hållbar stad förutsätter bl.a. ett deltagardemokratiskt förhållningssätt till stadsplanering. Ett sådant förhållningssätt handlar inte bara om att människor ska rådfrågas inom vissa begränsade frågor. Jag vill att människor ska vara delaktiga och ha ett verkligt inflytande i idéskapandet, planeringen och genomförandet i stadsplaneringen. Detta är en förutsättning för att uppnå en jämlik boende- och stadsmiljö. Genom att möjliggöra för flera aktörer att delta i planeringen av stadens bostäder, fastigheter och offentliga platser ges också mer utrymme för nya tankar och infallsvinklar. Det redan pågående arbetet på området är bra, men jag anser att regeringen bör utreda hur ett verkligt medborgarinflytande kan stärkas i kommunernas bostadsbyggande och stadsplaneringsarbete. Dessutom förutsätter en demokratisk, jämlik och hållbar stad att alla människor har och upplever sig ha fysisk tillgänglighet till alla delar av staden. Många kommuner har rutiner för hanteringen av frågan om fysisk tillgänglighet i någon del av plan- och byggprocessen. Trots detta är det få kommuner som lever upp till de krav som ställs i om grundläggande rättigheter och friheter för människor med funktionsnedsättning. Det saknas bl.a. ett helhetsgrepp i kommunernas planeringsarbete där frågor som tillgänglighet beaktas. har ett ansvar för att följa bl.a. konventionens princip om tillgänglighet i samhället även för människor med funktionsnedsättning. Det är därför viktigt att arbeta fram rutiner för hur denna fråga hanteras i planeringsarbetet. Enligt min mening bör regeringen återkomma till med åtgärder som uppfyller de åtaganden som har enligt konventionen när det gäller tillgänglighet. En demokratisk, hållbar och jämlik stad behöver vidare en feministisk stadsplanering. Med en sådan stadsplanering kan städerna göras tillgängliga för fler. Det är vanligt att den fysiska planeringen och markanvändningen i högre utsträckning svarar mot mäns behov än mot kvinnors behov. Kvinnor utnyttjar exempelvis kollektivtrafik i högre grad än män, medan män reser längre och har större tillgång till bil. Bostadsområden bör planeras med detta i åtanke. Därför bör det finnas närhet till kollektivtrafik och samhällsservice. Organiseringen av samhällen och bostadsområden får enligt min mening effekt för trivsel och trygghet.