bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården (dir. 2017:24). Utredningen har tagit namnet Samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01). Uppdraget ska slutredovisas , och en delredovisning ska lämnas . Se avsnittet för en redogörelse för uppdraget. gör en kontroll mot belastnings-registret vid prövning av om yrkeslegitimation ska utfärdas (). De uppgifter som får tillgång till vid en sådan kontroll rör vissa brott som har lett till en annan påföljd än böter. Mord, misshandel, rattfylleri, framkallande av fara, olaga hot och narkotikabrott är exempel på sådana brott. Att en sökande har begått något sådant brott betyder inte automatiskt att en legitimation är utesluten. gör en individuell prövning av varje ansökan. För sökande med utbildning i ett EU-land görs även en kontroll hos det landets myndigheter för att få besked om huruvida personen eventuellt fått sin legitimation indragen och i så fall skälet till det. Arbetsgivare kan begära registerutdrag även för andra arbetstagare än de som finns angivna i lag. En utredare har av regeringen fått i uppdrag att kartlägga, analysera och ta ställning till om det finns behov av ett utökat författningsstöd för vissa aktörer att i egenskap av arbetsgivare få tillgång till uppgifter om enskilda som finns i belastningsregistret (dir. 2018:12). Uppdraget ska redovisas till . biföll regeringens proposition Bastjänstgöring för läkare (prop. 2017/18:274, bet. 2018/19:SoU5, rskr. 2018/19:50). Riksdagsbeslutet innebär att kravet på praktisk tjänstgöring, allmäntjänstgöring, för att få läkarlegitimation tas bort. Beslutet har samband med förslagen i promemorian En sexårig utbildning för läkarexamen (U2018/02704/UH). För att möjliggöra förslaget om ändrad läkarutbildning måste först kravet på allmäntjänstgöring tas bort. Lagändringarna träder i kraft . Promemorian En sexårig utbildning för läkarexamen baseras på förslag i betänkandet För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning (SOU 2013:15). I promemorian föreslås, i likhet med betänkandet, att läkarexamen som omfattar 330 högskolepoäng ska utökas med 30 högskolepoäng. Enligt uppgift från bereds ärendet inom . beslutade regeringen i regleringsbrev (S2018/01460/FS) om två uppdrag till för att bidra till en god tillgång på specialistläkare. ska för upphandla ytterligare specialistkompetenskurser (SK-kurser) inom ramen för läkares vidareutbildning så att läkare ska kunna fullgöra sin specialiseringstjänstgöring. Upphandlingen ska anpassas efter hälso- och sjukvårdens behov och bidra till den långsiktiga kompetensförsörjningen av specialistläkare nationellt. Vidare ska , utöver att redovisa bedömningar av tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården (nationella planeringsstödet, se ovan), göra en samlad kartläggning och bedömning av hälso- och sjukvårdens tillgång på och långsiktiga behov av specialistläkare inom samtliga specialiteter. Kartläggningen och bedömningen ska göras för nationell och regional nivå och omfatta såväl offentliga som privata vårdgivare. I uppdraget ingår även att utifrån ett nationellt perspektiv lämna förslag på hur läkartjänster som är avsedda för specialiseringstjänstgöring kan dimensioneras på ett mer effektivt sätt. Utredningen om specialistsjuksköterskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar (U 2017:08) överlämnade betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter (SOU 2018:77). I betänkandet presenterar utredningen ett förslag till lösning som består av olika åtgärder som sammantaget ska förbättra kompetensförsörjningen av specialistsjuksköterskor och därmed också patientsäkerheten. Betänkandet har remitterats, och remissvaren ska ha kommit in till . beslutade regeringen att en särskild utredare ska överväga och lämna förslag till hur yrket undersköterska kan regleras i syfte att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen (dir. 2017:103). – beskriva yrkets innebörd och yrkesrollens beskaffenhet – föreslå en ändamålsenlig reglering för yrkesgruppen undersköterska, dvs. att yrkesgruppen ska omfattas antingen av bestämmelserna om legitimation, skyddad yrkestitel eller annan reglering – förtydliga vilken kompetens som ska krävas – lämna de författningsförslag som behövs. Utredningen har tagit namnet Reglering av yrket undersköterska (2017:07). Uppdraget ska redovisas . Socialförsäkringsminister (S) besvarade en interpellation om försäkringsskydd för ambulanspersonal (ip. 2016/17:432). Socialförsäkringsministern anförde följande: har frågat mig hur jag avser att agera för att stärka försäkringsskyddet för ambulanspersonal. Frågan om att se över en särskild yrkesgrupps försäkringsskydd hanteras av parterna på arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Den ska ge goda förutsättningar för parterna att i kollektivavtal ta ansvar för arbetsvillkorens närmare utformning. Regeringen anser att detta är något man vill värna om och inte frångå. Motionsyrkanden om kompetensförsörjning, arbetsmiljö, ledarskapsutbildning, sjuksköterskor, undersköterskor samt inhyrd personal behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU9. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Motionsyrkanden om registerkontroll och ett motionsyrkande om anställda inom sjukvården behandlades i betänkande /16:SoU7. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:220). Liknande motionsyrkanden behandlades därefter förenklat i betänkandena /17:SoU10 och 2017/18:SoU9. Ett motionsyrkande om försäkringsskydd för ambulanspersonal behandlades i betänkande /15:SoU7. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Liknande motionsyrkanden behandlades därefter förenklat i betänkandena /16:SoU7, 2016/17:SoU10 och 2017/18:SoU9. Medarbetare med rätt kompetens är en förutsättning för en god vård, och goda arbetsförhållanden ger medarbetarna förutsättningar att utföra sitt arbete. Utskottet är medvetet om de utmaningar som finns inom området och konstaterar att det av överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår att det ska införas en nationell samordning vad gäller långsiktig planering av personal- och kompetensförsörjning inom vården. Utskottet ser positivt på detta. Vidare konstaterar utskottet att det på nationell nivå pågår ett antal uppdrag och utredningar för att stärka den långsiktiga kompetensförsörjningen. har i uppdrag att bedöma tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården, och att kartlägga hälso- och sjukvårdens tillgång på och långsiktiga behov av specialistläkare inom samtliga specialiteter. Kartläggningarna ska fungera som ett stöd till landstingen i deras långsiktiga planering. har också tillsammans med i uppdrag att se över hur tillgången på utbildad personal inom hälso- och sjukvården kan säkras genom ökad samverkan mellan berörda aktörer. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ enligt motionerna 2018/19:2787 (M) yrkande 19, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 66 och 2018/19:2882 (M). Motionerna bör avslås. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom det som anförs i motion 2018/19:406 (V) yrkande 8. Motionen bör avslås. Utskottet noterar också att Vårdanalys har ett uppdrag att ta fram underlag till ett nationellt program för ledarskapsfrågor i hälso- och sjukvården. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2787 (M) yrkande 5. Motionen bör avslås. När det särskilt gäller frågan om inhyrd personal noterar utskottet att utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08) har ett uppdrag att analysera användandet av stafettläkare och annan inhyrd vårdpersonal och lämna förslag på hur en kontinuerlig vård kan främjas genom att minska användandet av inhyrd vårdpersonal. Resultatet av detta arbete bör inte föregripas. I detta sammanhang noterar utskottet även det projekt som alla regioner med stöd av SKL har deltagit i och att en rapport om de två årens arbete kommer att publiceras . Motion 2018/19:406 (V) yrkande 7 bör avslås. Av överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår vidare att det ska finnas goda möjligheter att läsa till specialistsjuksköterska med bibehållen lön. En satsning på bättre villkor och karriärtjänster för att öka attraktiviteten att bli specialistsjuksköterska ska genomföras. Utskottet ser positivt på detta och noterar även utredningen om specialistsjuksköterskeutbildningen (SOU 2018:77) som bereds i . Mot denna bakgrund finns det inte skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:855 (SD) yrkande 37. Motionen bör avslås. Utskottet konstaterar att utredningen av yrket undersköterska (2017:07) kommer att redovisa sitt uppdrag. Det framgår också av regeringsförklaringen att undersköterskors yrkesroll ska förstärkas med legitimation eller skyddad yrkestitel. Motionerna 2018/19:855 (SD) yrkande 40 och 2018/19:1554 (M) bör avslås. När det gäller yrkandena om minskad administration för personalen i vården kan utskottet konstatera att staten och SKL slöt överenskommelser med stöd av professionsmiljarden och den s.k. personalsatsningen om att bl.a. se över it-stöd och utveckla arbetssätt och verktyg som underlättar administration. Motion 2018/19:579 (SD) 2018/19:2989 (KD) yrkande 24 bör avslås. Våld och hot på sjukhusens akutmottagningar är något som måste tas på största allvar. Det gäller oavsett om det är vårdpersonal, patienter eller andra som utsätts. Utskottet kan konstatera att det finns möjlighet till allmän inpasseringskontroll på vårdavdelningar i vissa fall enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård och lagen om rättspsykiatrisk vård. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom motionerna 2018/19:2041 (L) yrkande 18 och 2018/19:2787 (M) yrkande 25 varför dessa bör avslås. Utskottet noterar Utredningen om belastningsregisterkontroll i arbetslivet (A 2018:02) som bl.a. har i uppdrag att kartlägga, analysera och ta ställning till om det finns behov av ett utökat författningsstöd för vissa aktörer att i egenskap av arbetsgivare få tillgång till uppgifter om enskilda som finns i belastningsregistret (registerkontroll). Här inbegrips arbetsgivare inom vård- och omsorgsverksamheter som utför insatser åt äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Även hemsjukvård och sådan hälso- och sjukvård som kommuner ska erbjuda där det utförs insatser åt äldre och personer med funktionsnedsättning kan vara aktuella. Utskottet bör inte föreslå något initiativ med anledning av motion 2018/19:855 (SD) yrkande 50. Motionen bör avslås. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom det som föreslås i motionerna 2018/19:1231 (M), 2018/19:1672 (M) och 2018/19:2785 (M). Motionerna bör avslås. Specifika kunskaps- och kompetensfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kunskaps- och kompetensfrågor som gäller geriatrik, våld i nära relationer, endometrios, sepsis och vårdrelaterade infektioner samt autism hos flickor och kvinnor. Jämför reservation 46 (SD, L), 47 (C), 48 (SD) och 49 (SD). I kommittémotion 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att hälso- och sjukvårdspersonal har tillräcklig kunskap om geriatrik och läkemedelsbehandling. I motion 2018/19:2092 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att det på varje hälsocentral och vårdcentral ska finnas läkare, sjuksköterskor och undersköterskor som har god geriatrisk kunskap. Våld i nära relationer I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att vårdgivare bör skapa rutiner vid vårdmöten för att ställa frågor om våld till både kvinnor och män för att tidigt upptäcka våldsutsatthet. I motion 2018/19:841 av (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge fler inom sjukvården och möjligheter till utbildning om våld i samkönade relationer. I motion 2018/19:1202 av Kopparklint (M) föreslås ett tillkännagivande om säkerställda rutiner när det kommer in patienter som utsatts för våld i nära relation och det finns hemmavarande barn. I motion 2018/19:2414 av (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utarbetas metoder och verktyg som möjliggör för även andra delar av hälso- och sjukvården att rutinmässigt fråga barn om våldsutsatthet. Motionären anför att det inom de flesta landsting inte finns någon specialistkompetens inom området, vilket innebär att alla behandlare inom barn- och ungdomspsykiatrin ska kunna allt. I motion 2018/19:1574 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om behovet av upplysning och kunskap om endometrios och dess symtom och effekter i samband med vårdutbildningar och till vårdgivare. I motion 2018/19:1653 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att verka för att studenter på vårdutbildningar och vårdpersonal utbildas om endometrios med sikte på tidiga och korrekta diagnoser och adekvat behandling. I motion 2018/19:2212 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om endometrios och drabbade kvinnors behov av rätt vård. Sepsis och vårdrelaterade infektioner I motion 2018/19:1674 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av kunskapen om sepsis runt om i landet och att öka kunskapen om sepsis och tidiga insatser. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av ärenden där personal inte upptäckt sepsis hos patienter som drabbats av vårdrelaterade sjukdomar. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att utreda behovet av att utforma en strategisk kompetensförsörjning för vårdrelaterade infektioner, med syfte att säkerställa en god kunskapsnivå hos samtliga medarbetare inom hälso- och sjukvårdssektorn. Autism hos flickor och kvinnor I motion 2018/19:2220 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att öka medvetenheten och kunskapen hos skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård m.fl. om autism hos flickor och kvinnor. Hälso- och sjukvårdslagen ställer krav på att hälso- och sjukvården ska ha god hygienisk standard (se 5 kap. 1 §). Basala hygienrutiner spelar en avgörande roll i arbetet med att förebygga vårdrelaterade infektioner. I föreskrifter (SOSFS 2015:10) om basal hygien i vård och omsorg anges tydliga krav på bl.a. arbetsklädsel och handhygienrutiner för personalen inom vård och omsorg. Bakgrund och pågående arbete Av regeringsförklaringen framgår att regeringen ska öka insatserna mot våld i nära relationer. Vidare framgår att det gäller både det akuta stödet till våldsutsatta och deras barn, det förebyggande arbetet och insatserna för att få personer som utövar våld att förändra sitt beteende. Geriatrisk kompetens i primärvården lämnade utredningen utveckling för god och nära vård delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39). I betänkandet föreslår utredningen att patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården förtydligas. Utredningen föreslår dessutom att det ska införas krav på att en fast läkarkontakt i primärvården ska vara specialist i allmänmedicin, i geriatrik eller i barn- och ungdomsmedicin eller ha annan likvärdig kompetens eller vara läkare under specialiseringstjänstgöring i allmänmedicin. Utredningen föreslår att samtliga föreslagna lagändringar ska träda i kraft . Remisstiden för betänkandet gick ut , och beredning pågår inom . Förbättrad läkemedelsanvändning hos äldre publicerade rapporten för förbättrad läkemedelsanvändning hos äldre – förslag. Arbetet med checklistan grundar sig på en sammanställning av kunskap om hur vanliga symtom hos äldre kan orsakas av sjukdomar och tillstånd som ofta är föremål för otillräcklig diagnostik, och som därmed kan leda till under- eller felbehandling. Våld i nära relationer rekommenderar att alla kvinnor som uppsöker mödrahälsovården och vuxenpsykiatrin bör tillfrågas om våld, och att frågan tas upp i alla ärenden inom barn- och ungdomspsykiatrin (Att vilja se, vilja veta och att våga fråga – vägledning för att öka förutsättningarna att upptäcka våldsutsatthet, 2014). Enligt myndighetens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) bör vårdgivare och socialnämnder avgöra när och hur personalen i hälso- och sjukvård och tandvård respektive socialtjänst ska ställa frågor om våld. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har utvecklat en utbildarkurs riktad till personal inom hälso- och sjukvården (Att fråga om våldsutsatthet – utbildarkurs för personal inom hälso- och sjukvården, 7,5 högskolepoäng). Kursen riktar sig till hälso- och sjukvårdspersonal som sedan ska vidareutbilda personer inom den egna verksamheten. publicerade rapporten om våld – En kartläggning av hur och hälso- och sjukvården frågar om våldsutsatthet och våldsutövande samt användning av bedömningsmetoder. I rapporten presenteras resultat av kartläggningen, bl.a. om det förekommer frågor som ställs rutinmässigt och på indikation, hur man kvalitetssäkrar arbetet genom exempelvis utbildning och rutiner samt om standardiserade metoder används. lämnade Utredningen om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (S 2017:02) betänkandet Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37). Enligt utredningen måste hälso- och sjukvården i högre grad än engageras i arbetet med att upptäcka våld mot närstående. Bland annat behöver frågor om förekomsten av våld ställas oftare än vad som görs. Betänkandet har remissbehandlats . Enligt uppgift från bereds ärendet inom . publicerade nya nationella riktlinjer för vård vid endometrios. Syftet med riktlinjerna är både att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom området och att vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Svenska infektionsläkares nationella vårdprogram är framtaget inom ramen för Svenska infektionsläkarföreningens kvalitetsarbete. Vårdprogrammet för tidig identifiering och initial handläggning av svår sepsis och septisk chock har utarbetats av en arbetsgrupp inom och publicerades första gången . kommuner och landsting (SKL) arbetar tillsammans med regionerna för att minska förekomsten av vårdrelaterade infektioner. Som ett stöd i patientsäkerhetsarbetet i regionerna och kommunerna har SKL tagit fram nio åtgärdspaket för att förebygga vårdskador inom ett antal riskområden, inklusive vårdrelaterade infektioner. är en nationell plattform som samlar kunskap inom bl.a. området psykisk ohälsa. Syftet med Kunskapsguiden är att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning samt att främja att personal som arbetar med hälsa, vård och omsorg använder den mest aktuella kunskapen och de bästa metoderna och modellerna. Bakom Kunskapsguiden står i samverkan med , , , social utvärdering, SKL samt . Motionsyrkanden om specifika kunskaps- och kompetensfrågor, inklusive våld i nära relationer och sepsis, behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU9. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Motionsyrkanden om endometrios har behandlats i betänkande 2014/15:SoU7. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Liknande motionsyrkanden har därefter behandlats förenklat i senare motionsbetänkanden. Utskottet noterar att publicerat en diagnostisk checklista för förbättrad läkemedelsanvändning hos äldre. Vidare noterar utskottet förslaget från utredningen utveckling för god och nära vård om ett krav på att en fast läkarkontakt i primärvården ska vara specialist i allmänmedicin, i geriatrik eller i barn- och ungdomsmedicin eller ha annan likvärdig kompetens eller vara läkare under specialiseringstjänstgöring i allmänmedicin. Som framgått bereds betänkandet med utredningens förslag inom . Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:2038 (L) yrkande 7 och 2018/19:2092 (S). Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet noterar det arbete som genomförts eller pågår för att stärka hälso- och sjukvårdens förmåga att upptäcka våld i nära relationer. Utskottet anser att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:841 (S) yrkande 1, 2018/19:1202 (M), 2018/19:2414 (C) yrkande 3 och 2018/19:2843 (C) yrkande 21. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet konstaterar att har publicerat nya nationella riktlinjer för vård vid endometrios. Dessa bör tillsammans med bl.a. övriga informationsinsatser bidra till ökad kunskap om endometrios inom vården. Utskottet anser att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:1574 (M) yrkande 2, 2018/19:1653 (M) och 2018/19:2212 (S). Motionsyrkandena bör avslås. När det gäller sepsis och vårdrelaterade infektioner konstaterar utskottet dels att det finns ett nationellt program för tidig identifiering och initial handläggning av svår sepsis och septisk chock som reviderades , dels att SKL tillsammans med regionerna bedriver ett patientsäkerhetsarbete för att minska förekomsten av vårdrelaterade infektioner. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:855 (SD) yrkande 28 och 2018/19:1674 (M) yrkandena 1 och 2. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet anser avslutningsvis att det inte finns skäl för regeringen att ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2220 (C). Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om legitimationsfrågor och förskrivning. Jämför reservation 50 (SD) och 51 (L). I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att frånta läkare legitimationen vid medvetet fusk. Motionärerna anser att en läkare som medvetet skriver falska läkarintyg, och bidrar till felaktiga utbetalningar av stöd och ersättningar, inte längre bör få arbeta som läkare och ska fråntas sin läkarlegitimation. I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om en skärpning av lagstiftningen om läkarlegitimation. Läkarlegitimation måste enligt motionärerna säkras och fyllas med innehåll när det gäller kraven på vetenskaplighet. Lagen måste skärpas så att innehav av en läkarlegitimation tydligt förknippas med ansvar för den behandling och de råd man ger. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att psykiska sjukdomar bör läggas till den uppräkning av sjukdomar i 5 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) som begränsar rätten för andra än yrkesutövare inom sjukvårdens legitimationsyrken att ge vård och behandling. I motion 2018/19:2095 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga ett införande av ett nordiskt register över alla som har legitimation för yrken inom hälso- och sjukvården. I motion 2018/19:545 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av regelverket för läkares förskrivningsrätt. Översynen bör innefatta frågan om förskrivningsrätten automatiskt bör upphöra vid pensioneringen. Patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet (1 kap. 1 § första stycket). Med hälso- och sjukvårdspersonal avses i lagen bl.a. den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården (1 kap. 4 § första stycket 1). Den som i enlighet med vad som anges i en tabell i 4 kap. 1 § har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket.