bet · H601SoU11 · 2019-04-15 00:00:00 — har som förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Myndigheten är ansvarig myndighet på nutritionsområdet och ska verka för bra matvanor samt samordna statliga myndigheters information om bra matvanor. I praktiken innebär det att värderar, hanterar och kommunicerar risk- och nyttoaspekter av ämnen i livsmedel och av matvanor. gav regeringen i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att vidareutveckla konceptet nyckelhålet som ett hjälpmedel dels för att underlätta för alla konsumenter oavsett bakgrund att göra medvetna hälsosamma val vid köp av livsmedel, dels för företag i utvecklingen av hälsosamma livsmedel, i ett nationellt och internationellt perspektiv, och att utifrån erhållen kunskap vidta adekvata åtgärder för att underlätta för konsumenterna att äta hälsosamt. Särskilt fokus ska läggas på konsumentgrupper med sämst matvanor. En delredovisning av uppdraget skulle lämnas och en slutredovisning ska lämnas till . lämnade delredovisningen av vad som gjorts inom uppdraget (dnr 2017/02452). har ett nationellt ansvar för folkhälsofrågor och verkar för en god folkhälsa, inklusive goda levnadsvanor. Dit hör bl.a. fysisk aktivitet och goda matvanor. Det gör myndigheten genom att följa befolkningens hälsoläge och analysera dess bakomliggande faktorer. ska verka för att det nationella folkhälsomålet uppnås, ska ha samordningsansvaret för folkhälsoarbetet på statlig nivå och bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa. är samordnande myndighet för det mål i friluftslivspolitiken som handlar om friluftsliv för god folkhälsa. Myndigheten är också nationell kontaktpunkt för arbetet med hälsofrämjande fysisk aktivitet (HEPA) inom EU och WHO:s Europaregion. Kosttillskott är koncentrerade källor av näringsämnen eller andra ämnen med näringsmässig eller fysiologisk verkan. Kosttillskott klassificeras som livsmedel och är enligt föreskrifter (LIVSFS 2003:9) om kosttillskott avsedda att komplettera en normal kost. Produkter som klassificeras som läkemedel eller naturläkemedel räknas inte som kosttillskott. Statsrådet (S) anförde i svaret på en skriftlig fråga om fusk med kosttillskott (fr. 2017/18:1080) bl.a. följande: Kosttillskott är livsmedel och regleras av livsmedelslagstiftningen. Det är kommunerna som ansvarar för kontrollen av kosttillskott. Kontrollen av kosttillskott är komplex. Regeringen har därför vidtagit en rad olika åtgärder för att uppnå en mer likvärdig och enhetlig livsmedelskontroll på detta område. Syftet är både att skydda konsumenterna och att ge företagen likvärdiga villkor över hela landet. har bland annat inrättat ett nationellt varningssystem för icke säkra livsmedel som infördes från och möjliggör att myndigheterna inom livsmedelskontrollen snabbare kan informera varandra när osäkra livsmedel upptäcks. Därmed kan myndigheterna i mer effektivt följa upp att inblandade företag vidtar rätt åtgärder. Regeringen har även gett i uppdrag att arbeta för en effektiv kontroll av internethandel med livsmedel med särskilt fokus på kosttillskott. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att utreda om det behövs åtgärder för att begränsa tillgången på energidrycker för barn och unga, t.ex. genom att införa en åldersgräns vid försäljning av energidrycker eller andra lämpliga åtgärder. Av sammanfattningen i rapporten framgår följande (dnr 2018/00523): Underlaget visar att i årskurs 2 på gymnasiet, som var den åldersgrupp i undersökningen som drack mest energidryck, var det som överhuvudtaget drack energidryck, och att medelintaget var drygt en burk per gång. Endast i undantagsfall var det fråga om höga intag. Enligt den Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) är ett säkert intag av koffein /kg kroppsvikt för barn och unga. Energidrycker utgjorde en mindre del av de konstaterade fallen av överskridande av ett säkert koffeinintag, och det är mycket vanligare att överskridande sker vid intag av kaffe eller te. Även coladryck stod för en stor andel av överskridandena. Beräkningen av antal överskridanden orsakade av energidryck har i första hand gjorts på en koffeinhalt på /liter. Höjs denna halt stiger överskridandena både till antal och i proportion till övriga drycker. Eftersom energidrycker inte är den huvudsakliga källan till koffeinintag bland barn och unga skulle en begränsning av tillgången på energidrycker endast i liten utsträckning påverka det totala koffeinintaget. Ett totalförbud för barn och unga att få köpa energidrycker bedöms därför inte vara en effektiv eller proportionerlig åtgärd för att minska intaget av koffein hos målgruppen. Övriga åtgärder som har utrett inom ramen för detta uppdrag har inte heller på ett effektivt sätt bedömts leda till ett minskat intag av koffein hos barn och unga. Även om energidrycker utgör en relativt liten andel av barn och ungas totala koffeinintag så ökar riskerna för överskridande av säkra värden markant när koffeinhalterna i energidryckerna höjs från koffein/liter. De stora variationerna av koffeininnehåll i energidrycker ställer dessutom höga krav på konsumenten att läsa innehållsförteckningen för att vara medveten om vilken mängd koffein en viss burk ger. En åtgärd som inte skulle minska konsumtionen av energidryck, men som däremot skulle vara lämplig för att säkerställa att energidrycker är säkra för konsumenterna är att införa en maxhalt av koffein. Eftersom åtgärden är resurskrävande kan den inte prioriteras utan ökat anslag. En motion om att bör beakta förekomsten av hälsofarliga substanser i kosttillskott behandlades i betänkande /18:SoU15. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:107). Utskottet konstaterar att ett av delmålen för folkhälsopolitiken är ett samhälle som främjar fysisk aktivitet och bra matvanor för alla. ska verka för att det nationella folkhälsomålet uppnås. Därtill har i uppdrag att arbeta för säkra livsmedel och bra matvanor. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:2096 (S) och 2018/19:2804 (SD). Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet konstaterar att kosttillskott är livsmedel och att de omfattas av de generella regler som gäller för livsmedel. Utskottet noterar att det är de kommunala kontrollmyndigheterna som med stöd av ansvarar för den offentliga kontrollen av kosttillskott. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2655 (M) yrkande 5. Motionsyrkandet bör avslås. Avslutningsvis noterar utskottet den utredning som gjort om riskhanteringsåtgärder för att hålla nere intaget av energidrycker och koffein bland barn och unga. Utskottet anser att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2342 (KD) yrkande 1. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ofrivillig ensamhet. Jämför reservation 11 (SD) och 12 (KD). I motion 2018/19:2822 av (KD) föreslås flera tillkännagivanden om att bryta ofrivillig ensamhet. I yrkande 8 föreslås att ställer sig bakom ett tillkännagivande om att social aktivitet bör kunna skrivas ut på recept inom sjukvården för att bryta den ofrivilliga ensamheten. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att utreda lämplig utformning och storlek på stimulansmedel för att kommuner, men också vården, ska kunna ta fram strategier för arbetet mot ofrivillig ensamhet. Vidare föreslås i yrkande 15 ett tillkännagivande om att införa ett pilotprojekt med ”sociala lotsar”, dvs. frivilliga som i sitt arbete naturligt träffar folk och som är uppmärksamma på om de träffar personer i behov av sociala kontakter och frågar dem om de vill ha stöd på något sätt. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om ett samlat politiskt ansvar för ensamhetsfrågan som en del av en ministers portfölj samt att en samlad nationell strategi för arbetet mot ofrivillig ensamhet och isolering tas fram. Bakgrund och pågående arbete En person som mår psykiskt dåligt eller behöver stöd för att göra förändringar i sitt liv kan vända sig till en vårdcentral eller en psykiatrisk öppenvårdsmottagning. Där kan en läkare skriva en remiss till kurator, psykoterapeut eller psykolog. Av framgår att den som söker vård för depression eller andra psykiska besvär i regel brukar få frågor om vilka vanor hon eller han har, t.ex. när det gäller motion och dygnsrytm, för att se om det går att göra några förändringar som kan göra att personen börjar må bättre. har tagit fram nationella riktlinjer med rekommendationer för vård vid depression och ångestsyndrom, likaså riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. har ett nationellt ansvar för folkhälsofrågor och ska verka för en god folkhälsa. I uppdraget ingår att ta fram och sprida vetenskapligt grundad kunskap som främjar hälsa och förebygger sjukdomar och skador. I uppdraget ingår även att följa hälsoläget i befolkningen och de faktorer som påverkar detta. Särskilt stor vikt ska läggas vid de grupper som löper störst risk att drabbas av ohälsa. Myndigheten har flera uppdrag inom ramen för den nationella strategin för statens insatser inom området psykisk hälsa 2016–2020. I uppdragen ingår att verka för nationell samordning och för ett effektivt och kunskapsbaserat arbete inom områdena psykisk hälsa och suicidprevention. Strategin inom området psykisk hälsa 2016–2020 inkluderar allt från att främja psykisk hälsa och förstärka tidiga insatser för de som riskerar att utveckla psykisk ohälsa till att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk sjukdom. egna undersökningar Skolbarns hälsovanor och Nationella folkhälsoenkäten utgör i sammanhanget två viktiga datakällor. Fysisk aktivitet och kultur på recept Fysisk aktivitet på recept (FaR) får ordineras av legitimerad personal inom hälso- och sjukvården. Det är verksamhetschefen som bedömer vilka som har tillräcklig kunskap för att kunna förskriva FaR. FaR ger förslag på träning som är lämplig beroende på diagnos, personligt intresse och livssituation. Vissa landsting och regioner har beslutade riktlinjer för hur arbetet med FaR ska gå till och genomföras. Många landsting och regioner har även listor på rekommenderad behandling vid olika sjukdomstillstånd. I några regioner och kommuner erbjuds kultur på recept, eller kulturunderstödd rehabilitering (KUR), till personer som riskerar eller lider av social isolering och psykisk ohälsa. Det kan handla om personer som varit sjukskrivna eller arbetslösa. KUR erbjuds i och har testats i och . Strategi mot ensamhet i har en minister med ansvar för att bekämpa ensamhet. Av den brittiska regeringens webbplats framgår att arbetet bedrivs horisontellt över departementsgränserna. publicerade den brittiska regeringen sin första strategi för att hantera ensamhet: A connected society: a strategy for tackling loneliness – laying the foundations for change. Utskottet konstaterar att ofrivillig ensamhet kan leda till negativa hälsoeffekter, inte minst för den psykiska hälsan. I detta sammanhang vill utskottet uppmärksamma den nationella strategin för statens insatser inom området psykisk hälsa 2016–2020 och det arbete som pågår för att genomföra strategin. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2822 (KD) yrkandena 8, 9, 15 och 18. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om folkhälsofrämjande projekt. Jämför reservation 13 (M, SD, KD). I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 104 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa förvaltning och genomförande av framgångsrika folkhälsofrämjande projekt. Motionärerna anser att det är viktigt att ta fasta på de rekommendationer som ges i Vårdanalys rapport för utveckling (rapport 2018:6). Bakgrund och pågående arbete Vårdanalys rapport för utveckling Vårdanalys rapport för utveckling – Ett kunskapsunderlag om förutsättningar för utvecklingsprojekt i vården och omsorgen (rapport 2018:6) utgår från tidigare forskning och exempel på utvecklingsprojekt. Med rapporten påvisas förutsättningar som utvecklingsprojekt bör ges genom att en mångfald av aspekter lyfts fram som, beroende på sammanhanget, kan spela en kritisk roll för den långsiktigt hållbara utvecklingen och för lärandet. Vårdanalys rekommenderar i korthet följande (s. 113 f.): • Huvudmännen bör se över, och vid behov utveckla, rutiner och system för en aktiv patient- och brukarinvolvering. • Huvudmännen bör se över, och vid behov utveckla, de organisatoriska strukturerna och stödsystemen för utvecklingsarbete. • Projektägare bör säkerställa att projekt får utrymme att genomföra adekvata förarbeten med fokus på behov, genomförbarhet och långsiktighet. • Huvudmännen bör säkerställa att det finns en strategi för implementering i den ordinarie verksamheten om projektresultaten är goda. • Rådet för styrning med kunskap och huvudmännen bör fortsätta att utveckla formerna för att sprida kunskap om utvecklingsprojekt mellan olika huvudmän. • Regeringen och andra statliga finansiärer bör ställa krav på att de projekt som finansieras genom statliga medel hanterar de faktorer som är kritiska för möjligheten att bidra till långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet är inte berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2989 (KD) yrkande 104. Äldres hälsa ur ett folkhälsoperspektiv Utskottets förslag i korthet avslår motioner om äldres hälsa ur ett folkhälsoperspektiv. Jämför reservation 14 (SD, L). I motion 2018/19:1511 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna till vaccination mot influensa och pneumokockinfektion som ett särskilt nationellt vaccinationsprogram för alla . I motion 2018/19:2254 av (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till vaccinationsprogram och screeningprogram för att skydda äldre mot sjukdomar och för att upptäcka sjukdomar . I partimotion 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att ökad hälsa bör inarbetas i strategierna för folkhälsopolitiken. Motionärerna anför att eftersom generationen årsrika människor saknar ett eget mål bland de antagna folkhälsomålen bör målsättningen vara att ökad hälsa inarbetas i de strategier som utvecklas för de olika målområdena. Bakgrund och pågående arbete Nationella vaccinationsprogram delas in i allmänna vaccinationsprogram för hela befolkningen samt särskilda vaccinationsprogram för definierade riskgrupper. Beslut om vilka vaccinationer som ska ingå i nationella vaccinationsprogram fattas av regeringen baserat på underlag som tar fram. Processen involverar även andra myndigheter, externa experter och ett öppet remissförfarande för allmänheten. För tillfället finns endast ett allmänt vaccinationsprogram, det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. Regeringen har inte beslutat om några särskilda vaccinationsprogram riktade till definierade riskgrupper. Av webbplats framgår däremot att myndigheten har lämnat förslag på införande av särskilda program mot fyra sjukdomar: hepatit B, influensa, allvarlig pneumokocksjukdom och tuberkulos. Dessa sjukdomar omfattas av rekommendationer för vaccination. Vid sidan om de nationella vaccinationsprogrammen kan ge ut rekommendationer om vaccinationer. Rekommendationerna är inte bindande, utan landsting och regioner beslutar själva om de ska följas och om eventuella avgifter för patienterna. Rekommendationerna kan bl.a. gälla vuxna personer med vissa kroniska sjukdomar eller nedsatt immunförsvar. Av webbplats framgår att det finns generella rekommendationer för personer när det gäller årlig vaccination mot influensa och vaccination mot pneumokocker. Med screening avser en systematisk undersökning av en del av befolkningen för att identifiera personer med ett tillstånd som innebär en hög risk för framtida ohälsa. Det är som tar fram rekommendationer om nationella screeningprogram. Syftet med rekommendationerna är att nå nationell samordning kring screening och skapa förutsättningar för en jämlik vård. Det är varje landsting som avgör om och när ett screeningprogram ska startas. Rekommendationerna om nationella screeningprogram utgår från modell för att bedöma, införa och följa upp nationella screeningprogram. Modellen ger förutsättningar för att bedöma screeningprogram på ett systematiskt och öppet sätt. För att ska rekommendera screening måste det bl.a. finnas vetenskapligt stöd för att ett sådant screeningprogram är effektivt och att hälsovinsterna överväger de negativa effekterna. antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). Det nationella målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Detta innebär att statliga myndigheter som har uppgifter eller verksamheter som påverkar folkhälsan ska beakta effekterna på folkhälsan. omvandlades folkhälsopolitikens sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur till följande åtta målområden: Det tidiga livets villkor Kunskaper, kompetenser och utbildning Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö Kontroll, inflytande och delaktighet En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård. ska verka för att det nationella folkhälsomålet uppnås, får samordningsansvaret för folkhälsoarbetet på statlig nivå och ska bidra till samverkan om insatser för en god och jämlik hälsa. Av webbplats framgår att myndigheten arbetar med främjande av hälsosamt åldrande för att öka medvetenheten om att äldre människors deltagande och engagemang är en samhällsinvestering och en tillgång för den enskilda människan. Myndigheten arbetar också för att öka kunskapen om tillgängliga aktiviteter och åtgärder som främjar ett hälsosamt åldrande, primärt genom att följa upp och analysera hälsoutvecklingen bland äldre. Ett motionsyrkande om ett äldreperspektiv i folkhälsomålen behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU26 vid behandlingen av proposition 2017/18:249 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik. följde utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:406). Utskottet konstaterar att det är regeringen som fattar beslut om vilka vaccinationer som ska ingå i nationella vaccinationsprogram, baserat på underlag från . När det gäller screeningprogram är det som tar fram rekommendationer om nationella screeningprogram och varje landsting som avgör om och när ett screeningprogram ska startas. Mot den bakgrunden anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:1511 (M) och 2018/19:2254 (C) yrkande 3. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet konstaterar vidare att antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken. Utskottet anser att dessa är ändamålsenliga och att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2039 (L) yrkande 3. Även detta motionsyrkande bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sociala medier och hälsa, dagsljusets effekter och amning. Sociala medier och hälsa I motion 2018/19:1643 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om sociala medier och hälsa. Motionärerna menar att även om sambanden med ökad psykisk ohälsa inte är helt klarlagda finns det skäl att studera och se över hur sociala medier påverkar vår hälsa och om de kan konstrueras så att denna eventuella påverkan upphör. I kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att informera allmänheten om dagsljusets hälsobringande effekter. I motion 2018/19:1141 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga behovet av en nationell kunskapsbas och ett nationellt för amning. Bakgrund och pågående arbete Sociala medier och hälsa har ett särskilt uppdrag att bygga upp, utveckla och samordna det nationella arbete som syftar till att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa i hela befolkningen. Myndigheten har undersökt vilka faktorer som kan ha påverkat ökningen av psykisk ohälsa bland barn och unga i –2014. När det gäller digitala mediers betydelse för den psykiska ohälsan konstaterar på sin webbplats att sambandet är oklart. Såväl datoranvändningen (inkl. surfplattor och smartphones) som datorspelandet har ökat bland 13- och 15-åringar . Det har inte skett några tydliga förändringar i tv-tittandet. Forskning tyder på att det finns både positiva och negativa hälsoeffekter av att ägna sig åt internetbaserade aktiviteter. Därför är det oklart om den ökade användningen av digitala medier har bidragit till den ökade psykiska ohälsan bland barn och unga. Framtida forskning får visa om spridningen av hemdatorer, surfplattor och smarta mobiler som ägt rum bidragit till ökningen av symtom på psykisk ohälsa bland unga . Enligt 3 kap. 4 a § miljötillsynsförordningen (2011:13) ska ge tillsynsvägledning i frågor om bl.a. hälsoskydd i bostäder och lokaler m.m. enligt 9 kap. . Enligt uppgifter från är tillräcklig tillgång till dagsljus inomhus därmed en av de faktorer inomhus som myndigheten ska ge vägledning om. har tagit fram en sammanställning av den vetenskapliga litteraturen om ljus, särskilt dagsljus inomhus, och dess betydelse för hälsa och välbefinnande för att kunna bedöma behovet av och möjligheterna att ta fram en vägledning om tillgång till dagsljus. Enligt myndighetens rapport och hälsa – en kunskapssammanställning med fokus på dagsljusets betydelse i inomhusmiljö (2017) visar resultatet bl.a. att dagsljus har positiva effekter på sömnens mönster, längd och kvalitet. Vidare anges att dagsljusexponeringen ger högre vakenhet, mildrar depressioner och stärker den kognitiva förmågan. Sammantaget visar forskningen att det finns ett samband mellan ljustillgång och god hälsa; ju mer dagsljus, desto mindre besvär rapporteras. Samordning av frågor som rör spädbarnsnutrition inklusive amning ingår i instruktion. har i uppdrag att leda en samordningsgrupp för amningsfrågor med företrädare för , och . Syftet med samordningsgruppens arbete är att samverka och samordna mellan myndigheter och andra aktörer för att främja, skydda och stödja amning. Av informationen på webbplats framgår att samordningsgruppens arbete följs upp av den nationella amningskommittén, som utöver myndigheternas företrädare även består av företrädare för enskilda intresseorganisationer och professionella sammanslutningar inom hälso- och sjukvården. I betänkande 2017/18:SoU15 behandlades ett motionsyrkande om dagsljusets effekter. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:107). En motion om amning behandlades i betänkande /17:SoU7. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2016/17:108). I uppdrag med psykisk hälsa ingår att följa forskningen på området, inklusive bakomliggande faktorer. Utskottet anser att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:1643 (SD) yrkande 3. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet noterar att publicerade en sammanställning av den vetenskapliga litteraturen om ljus, särskilt dagsljus inomhus, och dess betydelse för hälsa och välbefinnande. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2914 (KD) yrkande 34. Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller motionsyrkandet om en nationell kunskapsbas och ett nationellt för amning noterar utskottet uppdrag att leda en samordningsgrupp för amningsfrågor. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:1141 (S). Motionsyrkandet bör avslås. Informationsplikten för hivpositiva m.fl., punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:324 av (MP) och 2018/19:2231 av och (båda S).