bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — Mobilförbud införs i klassrum, med rätt för rektor/lärare att bestämma att mobiler kan/ska användas vid olika tillfällen med bestämda syften (Ds . Ny lagstiftning ska finnas från ). Resurser tillförs för att anställa fler lärarassistenter. Nationella riktlinjer tas fram för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärarna (uppdrag till efter vårändringsbudgeten). Elever som har hotat eller utsatt andra för våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras (samma Ds som mobiltelefoner). I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att en nationell plan för studiero och trygghet i skolan ska tas fram. Mobilförbud ska införas och mobbning ska bekämpas med kraft. Elever som har hotat eller utsatt andra för våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras. Resurser ska tillföras för att anställa fler lärarassistenter. Utskottsinitiativ om trygghet och studiero i skolan Under /18 föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska låta utreda regelverket för trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:UbU19, punkt 17 om trygghet och studiero i skolan, rskr. 2017/18:221). I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder bedömer regeringen att punkten inte är slutbehandlad (s. 180). inkom på utskottets begäran med ett yttrande om förtydligande av skollagen när det gäller möjligheten att vidta åtgärder när en elev begått kränkande eller brottsliga handlingar mot en annan elev. lämnade ett antal synpunkter (daterat , dnr 2017:974) som kort kan sammanfattas enligt följande: – När det gäller skollagens reglering om disciplinära åtgärder och om att permanent omplacera elever ser inget behov av att förtydliga lagstiftningen. – På frågan om alternativa åtgärder till en lagändring skulle vara att föredra menar att det bland såväl skolhuvudmän som personal i skolan finns en upplevd osäkerhet om hur bestämmelserna ska tillämpas. ser här att myndigheten har möjlighet att, genom insatser som myndigheten finner lämpliga, bidra till att underlätta tillämpningen av bestämmelserna. fick regleringsbrev i uppdrag att kartlägga hur ordningsregler och disciplinära åtgärder används inom skolan. Myndigheten skulle vidare med utgångspunkt i kartläggningen lämna förslag till åtgärder i syfte att uppnå en skolmiljö präglad av trygghet och studiero. Uppdraget redovisades till () . redovisning bereds för närvarade inom . För att genomföra kartläggningen har skickat en enkät till ett nationellt representativt urval av rektorer i och gymnasieskolan. Vidare har enkäten kompletterats med intervjuer med rektorer, lärare och elever på fyra skolor. Av redovisningen framgår bl.a. följande. Enkäten visar att alla skolor har ordningsregler och att de flesta reviderar dem en gång . Det vanligaste är att rektorn och lärarna deltar i arbetet med att ta fram ordningsregler. Elever, annan personal och vårdnadshavare deltar i varierande utsträckning. Nästan alla rektorer svarade i enkäten att skolans ordningsregler innehåller regler om att skolan ska vara fri från kränkningar, hot och våld. En annan vanlig regel är att ingen får skräpa ner, klottra eller förstöra. Rektorerna svarade i hög utsträckning att eleverna följer ordningsreglerna och att personalen i hög utsträckning agerar enigt om elever bryter mot reglerna. Rektorer och lärare betonar i intervjuerna att det är viktigt att eleverna är delaktiga i skolans arbete med ordningsregler. De menar även att det är mer framgångsrikt om skolan har få och tydliga regler som är väl kända. Eleverna berättar att de sällan känner till skolans ordningsregler och att de inte känner sig delaktiga. Eleverna uttrycker att de vill vara mer delaktiga. När de är delaktiga och förstår reglerna ökar deras acceptans och vilja att följa dem. I enkäten svarade av rektorerna att de känner sig säkra på sina befogenheter att besluta om disciplinära åtgärder. En stor andel svarade att det inte finns något som hindrar eller begränsar dem och att de inte behöver mer information eller stöd. Resultatet från enkäten visar att de flesta rektorer sällan använder disciplinära åtgärder. Kvarsittning och tillfälliga omplaceringar är mest sällsynta. De åtgärder som rektorer något oftare beslutar om är omhändertagande av föremål, skriftlig varning och utredning. Skriftlig varning och avstängning är vanligare i gymnasieskolan. Rektorerna använder avstängning vid allvarliga situationer, t.ex. när det förekommer våld. Rektorer använder oftare disciplinära åtgärder på grundskolor där en låg andel av eleverna har föräldrar med eftergymnasial utbildning. Vissa åtgärder, som omhändertagande av föremål och avstängning, är vanligare på grundskolor som bara har högstadium. Utifrån kartläggningen bedömer att rektorer sällan använder disciplinära åtgärder eftersom de föredrar andra sätt att arbeta. Rektorerna betonar att samtal, stöd, anpassningar och insatser från elevhälsan har bättre effekt. De menar att skolans långsiktiga och förebyggande arbete har större betydelse för trygghet och studiero. Disciplinära åtgärder kan vara användbara vid en akut situation där det främst handlar om att säkra trygghet och studiero för övriga elever. ser rektorerna en risk att stigmatisera de elever som är föremål för åtgärden, vilket kan bidra till att förstärka ett negativt beteende. Utifrån kartläggningen bedömer att det inte finns ett omfattande behov av stöd. ser inte heller ett behov av att ändra bestämmelserna om disciplinära åtgärder. har identifierat två områden där myndigheten kan utöka sitt stöd och ett område där resultatet från kartläggningen kan ingå i ett kommande stödmaterial. – Det första området handlar om att utöka stöd till rektorer och lärare om när de kan tillämpa disciplinära åtgärder. bör ta fram ett material där myndigheten kan förtydliga syftet med de disciplinära åtgärderna och sätta in dem i ett sammanhang. – Det andra området handlar om att kan förstärka stödet till huvudmän om disciplinära åtgärder så att de i sin tur kan ge stöd till skolorna. Vissa disciplinära åtgärder är organisatoriskt svåra och kräver stöd från huvudmannen. Det handlar t.ex. om tillfälliga omplaceringar. – publicerade ett stödmaterial som ger stöd till skolor i hur de kan utveckla sitt främjande arbete med trygghet och studiero och sitt arbete med ordningsregler. Till avsnittet om ordningsregler har den aktuella kartläggningen bidragit med underlag. vill betona att det inte finns några enkla eller snabba lösningar för att uppnå en skola präglad av trygghet och studiero. Det som är av betydelse är ett förebyggande arbete, tillitsfulla relationer samt en undervisning av hög kvalitet som möter elevernas behov av stöd och utmaningar. Det handlar även om lärarnas ledarskap i klassrummet och om rektorns styrning. Inom dessa områden arbetar med flera stödjande åtgärder, t.ex. inom ramen för Samverkan för bästa skola och de nationella skolutvecklingsprogrammen. Samverkan för bästa skola har i uppdrag att stödja grund- och gymnasieskolor med låga kunskapsresultat som har särskilt svåra förutsättningar att förbättra elevernas resultat på egen hand (U2015/03357/S, U2017/00301/S). Målet är att genom riktade insatser hitta specifika lösningar för att stärka skolornas arbete med att planera, följa upp och utveckla utbildningen efter sina respektive unika förutsättningar och behov. De deltagande skolorna utses bl.a. utifrån underlag från Skolinspektionen. ingår även förskolor i satsningen. Samarbetet mellan huvudman, skola eller förskola och inleds med att en nulägesanalys tas fram. Med hjälp av denna identifieras vilka insatser som möjligtvis kan åtgärda de problem som finns och bidra till en utveckling som leder till att elevernas kunskapsresultat ökar. Insatserna varierar och utgår från de lokala utvecklingsbehoven. Exempel på insatser är att utveckla huvudmannens arbete med att analysera och bedöma skolans eller förskolans utvecklingsbehov, utbildning och handledning i systematiskt kvalitetsarbete i styrkedjan, utveckla lärares och pedagogers språk- och kunskapsutvecklande undervisning och utveckla förutsättningar för att skapa trygghet och studiero. Insatserna genomförs och arbetet följs och stöds av forskare. En skolmiljö som präglas av trygghet och studiero är enligt utskottet en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Det är skolans och ytterst rektorns ansvar att skapa trygghet och studiero i skolan. Det förebyggande arbetet är centralt. Det behövs gemensamma utgångspunkter för en trygg skolmiljö. Det kräver ett aktivt värdegrundsarbete där grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter kommer till uttryck i praktisk handling. Utskottet kan konstatera att bristande trygghet och studiero samt förekomsten av olika former av skadegörelse och kränkningar är alltför vanliga, och i undantagsfall förekommer det även att elever utsätter varandra för straffbara handlingar. Under föregående valperiod, /18, föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska låta utreda regelverket för trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:UbU19, punkt 17 om trygghet och studiero i skolan, rskr. 2017/18:221). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att skapa studiero (punkten 53) genom att bl.a. genomföra en nationell plan för studiero och trygghet i skolan. Mobilförbud ska införas i klassrum, med rätt för rektor/lärare att bestämma att mobiler kan/ska användas vid olika tillfällen med bestämda syften (Ds . Ny lagstiftning ska finnas från ). Resurser tillförs för att anställa fler lärarassistenter. Nationella riktlinjer ska tas fram för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärarna (uppdrag till efter vårändringsbudgeten). Elever som har hotat eller utsatt andra för våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras (samma Ds som mobiltelefoner). Också av regeringsförklaringen från framgår att en nationell plan för studiero och trygghet i skolan ska tas fram. Vidare anförde statsministern att mobbning ska bekämpas med kraft. Elever som har hotat eller utsatt andra för våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras. Resurser ska tillföras för att anställa fler lärarassistenter och mobilförbud införas. Utskottet vill i sammanhanget också nämna att till träder nya skrivningar i läroplanerna i kraft, som betonar elevernas plikt att visa respekt för skolans personal och andra elever. Mot bakgrund av det arbete som inletts och pågår avstyrker utskottet motionerna 2018/19:378 (SD) yrkandena 15 och 41, 2018/19:1256 (SD), 2018/19:1760 (V) yrkande 3, 2018/19:2806 (M) yrkande 15, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 89, 2018/19:2824 (M) yrkande 7, 2018/19:2835 (M) yrkande 20 och 2018/19:2837 (M) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om personaltäthet i fritidshemmen och fritidshemmens kompensatoriska uppdrag. Jämför reservation 42 (SD). I kommittémotion 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att personaltätheten på fritidshemmen ska öka så att det går högst 20 barn per anställd. Fritidshemmen ska tilldelas kompensatoriska uppgifter, t.ex. läxläsning, arbete i jourklasser eller extra stöd till särbegåvade barn. Partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 6 betonar betydelsen av att den utredning (dir. 2018:102) som ska föreslå åtgärder för att stärka fritidshemmens kompensatoriska uppdrag ska tas på allvar och leda till stärkt kvalitet och ökad jämlikhet i skolan. Fritidshemmet är en del av skolväsendet, och verksamheten omfattas av bestämmelser i 1–6 kap. samt 14 kap. skollagen (2010:800). För fritidshemmet gäller också del 1, 2 och 4 av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2018). Läroplanens första del beskriver skolans värdegrund och uppdrag, och den andra delen innehåller övergripande mål och riktlinjer. Den fjärde delen förtydligar fritidshemmets uppdrag, syftet med undervisningen och vilket centralt innehåll eleverna ska få ta del av. Fritidshem vid specialskolor och sameskolor ska tillämpa specialskolans respektive sameskolans läroplaner. Elever i grundsärskolan som vistas i fritidshem omfattas av Lgr 11. Utbildningen i fritidshemmet har till syfte att komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och de särskilda utbildningsformer som skolplikten kan fullgöras i. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande och erbjuda dem en meningsfull fritid. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska vidare främja allsidiga kontakter och social gemenskap (14 kap. 2 § skollagen). Kommuner ska fördela resurser i förhållande till de olika behov som finns på varje fritidshem (2 kap. 8 b § skollagen). I 14 kap. 9 § skollagen sägs att huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. Undantaget från kravet på legitimation för fritidspedagoger anförde i ett tillkännagivande under /14 att regeringen skulle återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan omfattas av legitimationsreformen. De grupper som avses, bl.a. fritidspedagoger, kan få en tillsvidareanställning utan att ha lärarlegitimation (bet. 2013/14:UbU6 punkten 2, rskr. 2013/14:27). överlämnade regeringen proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas till . I propositionen föreslog regeringen bl.a. att det undantag i 2 kap. 17 och 20 §§ skollagen som ger fritidspedagoger eller motsvarande möjlighet att undervisa i fritidshemmet utan legitimation och behörighet ska tas bort. Regeringen framförde att det är av stor vikt för yrkets status och attraktivitet att det ställs krav på legitimation och behörighet för undervisning i fritidshemmet på samma sätt som för övrig undervisning i skolväsendet. Regeringen angav att tillkännagivande får anses slutbehandlat i och med de föreslagna ändringarna, till den del de avser frågan om hur fritidspedagoger kan omfattas av legitimationsreformen (se även regeringens skrivelse 2018/19:75 s. 165–166). I betänkande 2017/18:UbU31 (s. 25) delade utskottet regeringens bedömning i propositionen att det ovan angivna tillkännagivandet får anses slutbehandlat i och med de föreslagna ändringarna, till den del de avser frågan om hur fritidspedagoger kan innefattas i legitimationsreformen. beslutade att bifalla regeringens proposition (bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:430). Lagändringen om fritidspedagoger träder i kraft . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att investera i goda lärmiljöer och små grupper i förskola och fritidshem (punkten 52). I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att barngrupper i förskola och fritidshem ska minskas. Statsbidrag för att anställa mer personal i fritidshemmet lämnas statsbidrag för att anställa mer personal i de lägre årskurserna och ge lärare i förskoleklass och årskurs 1–3 mer tid för varje elev. kan statsbidraget även sökas av huvudmän för att anställa mer personal i fritidshemmet, enligt förordningen (2015:215) om statsbidrag för lågstadiet i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Syftet med bidraget är enligt 1 § att höja verksamhetens kvalitet. Bidraget ska användas till kostnader för att anställa mer personal i förhållande till antalet elever i fritidshemmet. Intresset för satsningen har enligt regeringen varit stort, och hela det avsatta beloppet har utbetalats. För /18 beviljade bidrag till totalt 687 huvudmän varav 285 kommunala huvudmän (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 89). Pågående arbete, statistik m.m. I promemoria Elever och personal i fritidshem /18 redovisas officiell statistik om fritidshemmens elever, personal och grupper (pm , dnr 2018:602). Av promemorian framgår följande: – Antalet elever inskrivna i fritidshem fortsätter att öka. – Antalet elever per avdelning minskar. – Antalet anställda ökar och personaltätheten ökar marginellt. – Andelen personal med pedagogisk högskoleexamen minskar. gick det i snitt 39,7 elever per avdelning medan motsvarande uppgifter var 40,3 respektive 40,9. till den senaste tioårsperioden har grupperna emellertid växt kraftigt. hade en genomsnittlig avdelning 33,5 elever. tog fram allmänna råd med kommentarer för fritidshemmet, som har sin grund skollag. genomför en översyn av de nu gällande allmänna råden. presenterade Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av undervisning i fritidshemmet. Skolinspektionen har granskat hur väl fritidshemmen ger eleverna förutsättningar att utveckla förmågor inom kunskapsområdena språk och kommunikation samt natur och samhälle. Även rektorernas ansvar för att styra, leda och följa upp undervisningen har granskats (dnr 2016:207). Granskningen visar att vid samtliga granskade fritidshem ger undervisningen eleverna vissa möjligheter att utveckla förmågor och att möta delar av det centrala innehåll som läroplanen anger. Kvaliteten på undervisningen varierar dock mellan och inom de granskade fritidshemmen. För 23 av 24 granskade fritidshem har Skolinspektionen bedömt att fritidshemmen, inom vissa områden, behöver utveckla undervisningen för att höja kvaliteten. Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2018:102) med uppdrag att kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten och stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag. En särskild utredare ska bl.a. • kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i den utbildning som bedrivs i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten • analysera och föreslå åtgärder för att stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att fritidshemmen är av stor betydelse eftersom den verksamheten kompletterar skolan bl.a. genom att ge eleverna förutsättningar för lärande och därigenom bidrar till skolans kompensatoriska uppdrag. Som framgår av statistik för /18 (se ovan) har elevgruppernas storlek i fritidshemmen minskat , men grupperna är fortfarande för stora. Det är också problematiskt att andelen personal med pedagogisk högskoleexamen fortsätter att minska. De satsningar som gjorts på fler anställda i fritidshemmet är därför enligt utskottet en viktig åtgärd för att höja kvaliteten i verksamheten, öka personaltätheten och minska elevgrupperna. Att minska barngruppernas storlek är en viktig fråga också för regeringen. I regeringsförklaringen anges att barngrupperna i förskola och fritidshem ska minskas. Av den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår bl.a. att det ska investeras i små grupper i förskola och fritidshem. Utskottet vill även erinra om den lagändring som träder i kraft som bl.a. innebär att fritidspedagoger som bedriver undervisning i fritidshemmet inte längre ska undantas från kravet på legitimation och behörighet. Att ta bort detta undantag i skollagen kommer att medföra att kvaliteten i fritidshemmen och yrkets status och attraktivitet stärks. Vidare vill utskottet hänvisa till den pågående utredningen (dir. 2018:102) med uppdrag att kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteteten och likvärdigheten och stärka fritidshemmens kompensatoriska uppdrag. Utskottet ser inga skäl att föregripa den pågående utredningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:374 (SD) yrkande 2 och 2018/19:2301 (MP) yrkande 6. Skolans värdegrund, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 32 och 33 samt 2018/19:1060 av (S), 2018/19:1074 av m.fl. (S), 2018/19:1257 av (SD), 2018/19:1270 av (SD) och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 33. har vi erfarit att lärare under lektionstid tagit partipolitisk ställning och under lektionstid pratat illa om partier som läraren haft en personlig motvilja mot. Att på detta sätt under lektionstid föra ut egna partipolitiska preferenser är enligt vår mening fullständigt oacceptabelt och hör inte hemma i en demokrati värd namnet. Vi anser att skolan bör vara tydlig med att sådant beteende inte får förekomma. Det bör därför föras in i den gällande läroplanen och i skollagen att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid från någon lärare. I första hand bör varning ges till den som på detta sätt bryter mot de demokratiska spelreglerna. Hjälper inte det ska entledigande bli nästa åtgärd. I dagens samhälle, speciellt i urbaniserad miljö, har banden mellan generationerna tunnats ut, och den naturliga relation som exempelvis barn förr hade med farmor eller morfar har försvunnit. Vi menar att något viktigt har försvunnit som påverkar både socialiseringen och livskvaliteten. För att åtminstone i någon mån åtgärda detta har vi föreslagit att det ska inrättas ett s.k. klassmorfarsystem där den äldre generationen bjuds in till skolorna eller att klasser bjuds hem till någon morfars äldreboende. En klassmorfar bör inrättas på varje skola som sköter och organiserar detta. Vi är säkra på att vår äldre generation blir en värdefull resurs i dagens svenska skola. Vi menar att skolan har till uppgift att lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras, inte bestraffas. Reflektion kring etiska och moraliska frågor är också nödvändiga inslag i skolans uppdrag. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta och att visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. I enlighet med detta ska läroplanerna för förskolan och ändra sina skrivningar om diskriminering. står det att diskriminering inte får förekomma på grund av kön, etnisk tillhörighet eller religion. Vi menar att politisk åskådning och politisk partitillhörighet självklart inte heller ska utgöra grund för diskriminering, vilket bör föras in i läroplanerna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolans värdegrund, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 32 och 33, 2018/19:1060 av (S), 2018/19:1074 av m.fl. (S), 2018/19:1257 av (SD) och 2018/19:1270 av (SD). För att möta hotet från extrema krafter vill stärka skyddet mot extremism. Barn och unga riskerar att påverkas av dessa krafter och måste få ett starkare skydd från såväl skolan som hemmet.