bet · H701FiU6 · 2019-11-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2018/19:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av fondernas verksamhet 2018. Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar och bedömningar av fondernas långsiktiga förvaltningsresultat och kostnader samt fondernas arbete med bl.a. hållbarhet, ägarstyrning och regelefterlevnad. Utskottet konstaterar att buffertfondernas förvaltning gav ett minusresultat till följd av den svaga börsutvecklingen och att det samlade buffertkapitalet minskade med till . Fondernas sammanlagda kostnader sjönk . Utskottet konstaterar, i likhet med tidigare granskningar, att skillnaderna i kostnadsnivå mellan fonderna är stora. Utskottet behandlar dessutom ett motionsförslag om att kraven på AP-fondernas hållbarhetsarbete bör skärpas. Utskottet föreslår att avslår förslaget. I betänkandet finns en reservation (V). Skrivelse 2018/19:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar, punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2018 Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2018 Tabell 3 Buffertfondernas kostnader Diagram 1 Buffertfondernas resultat Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2018/19:130 till handlingarna. Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2018/19:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . I skrivelsen finns en redovisning av fondernas verksamhet 2018. Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas roller i inkomstpensionssystemet, fondernas resultat och kostnader samt fondernas arbete med hållbarhet och ägarstyrning. Förutom skrivelsen behandlar utskottet ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /20 om skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar. Den svaga börsutvecklingen gav buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , ett resultat efter kostnader på –1,, vilket motsvarar en avkastning på kapitalet på –0,. Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2018 Uppgifter inom parentes avser 2017 Resultat (mdkr) Kapital (mdkr) –2,1 (29,3) –0,7 (9,6) 6,8 (7,4) 323,7 (332,5) –4,3 (28,8) –1,3 (9,0) 6,8 (7,4) 334,8 (345,9) 2,2 (28,2) 0,6 (8,8) 6,8 (7,4) 340,7 (345,2) –0,5 (30,1) –0,2 (9,1) 6,8 (7,4) 349,3 (356,6) 3,0 (3,5) 9,6 (12,3) 34,7 (31,6) –1,7 (119,9) –0,2 (9,2) 27,2 (29,6) 1 383 (1 412) Källa: Skr. 2018/19:130. Detta kan jämföras med en avkastning på och en avkastning på starten . Som framgår av tabell 1 var det bara Tredje AP-fonden av de större buffertfonderna som gav ett positivt resultat . Som också framgår av tabell 1 överförde buffertfonderna till pensionssystemet för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna (gäller inte som är en sluten fond i den meningen att det inte sker några överföringar till eller från pensionssystemet). Sammantaget innebär detta att buffertfondernas kapital minskade med , från 2017 till 2018. redovisade ett resultat på , vilket var lägre än resultatet , och avkastningen på kapitalet sjönk från . I skrivelsen bedömer regeringen dels fondernas roll som buffert för hantering av löpande över- eller underskott i pensionssystemet, dels fondernas roll som långsiktig finansiär i pensionssystemet. Enligt regeringen har fonderna klarat sina roller. Diagram 1 Buffertfondernas resultat Källa: Skr. 2018/19:130. Sedan starten har AP-fonderna redovisat ett ackumulerat resultat på , och fondernas andel av de totala tillgångarna i pensionssystemet har ökat från . Fondernas resultat styrs av utvecklingen på de internationella kapitalmarknaderna, och som framgår av diagram 1 har resultaten varierat relativt kraftigt. Sedan finanskrisen , då buffertfonderna redovisade en förlust på hela , har den internationella börsutvecklingen varit stark, och fonderna har redovisat ett samlat resultat på , vilket motsvarar av fondernas ackumulerade resultat . Samtliga fonder utom har sedan starten klarat och överträffat sina avkastningsmål, med en sammantagen genomsnittlig avkastning på . Samtliga fonders avkastning efter kostnader har dock stigit betydligt mer än inkomstindex som gått upp med i genomsnitt . Inkomstindex är det index som används som grund när skulden i pensionssystemet räknas upp. I skrivelsen jämför regeringen buffertfondernas resultat med resultatet för liknande utländska pensionsfonder. Enligt regeringen ligger buffertfondernas resultat i nivå med ett urval av utländska pensionsfonder. När det gäller fondernas roll som buffert för att hantera löpande över- eller underskott i pensionssystemet har fonderna betalat ut för att täcka det förväntade underskott som uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension. , 2001–2008, fanns ett överskott i pensionssystemet, och fonderna tillfördes av de löpande pensionsavgifterna. Sammantaget innebär det att av fondmedlen har använts för pensioner . Regeringen räknar med att underskottet i pensionssystemet ligger kvar på ungefär nuvarande nivå och att ytterligare av fondtillgångarna kommer att behöva användas fram för att täcka underskottet. Det är lägre än den prognos som regeringen gjorde i förra årets skrivelse. –2015 steg AP-fondernas kostnader relativt kraftig, med . Orsaken var bl.a. att kapitalet steg kraftigt , vilket ökade fondernas externa förvaltningskostnader. På utskottets uppmaning har regeringen fördjupat granskningen av fondernas kostnader. Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2018 Miljoner kronor (uppgifter inom parentes avser 2017) 223 (209) 228 (236) 451 (445) 0,14 (0,14) 219 (218) 280 (281) 499 (499) 0,14 (0,15) 202 (195) 117 (152) 319 (347) 0,09 (0,10) 211 (214) 135 (132) 346 (346) 0,10 (0,10) 855 (836) 760 (801) 1 615 (1 637) 0,12 (0,13) 93 (86) 8 (31) 101 (117) 948 (922) 768 (832) 1 716 (1 754) 0,12 (0,13) Summa inkl. arvoden extern förvaltning 1 210 (1 274) 2 047 (2 196) 0,15 (0,16) Källa: Skr. 2018/19:130. Som framgår av tabell 2 uppgick den redovisade totala kostnaden för förvaltningen av buffertkapitalet till , vilket motsvarar av det förvaltade kapitalet. Det är en minskning med , eller , jämfört med och den förklaras av minskade kostnader i Tredje och Sjätte . Sammantaget steg de interna förvaltningskostnaderna , medan de externa förvaltningskostnaderna minskade. Det är en trend som pågått i takt med att fonderna successivt ökat andelen internt förvaltat kapital. uppgick andelen internt förvaltat kapital till , vilket kan jämföras 2012. Av tabell 2 framgår också att Första och Andra AP-fonderna har betydligt högre kostnader än Tredje och Fjärde AP-fonderna. Mellan Andra AP-fonden, som har den högsta kostnaden, och Tredje AP-fonden, som har den lägsta, skiljer det . Som andel av förvaltat kapital uppgick Första och Andra AP-fondernas kostnader till , medan Tredje och Fjärde AP-fonderna hade kostnader på av förvaltat kapital. Skillnaden beror bl.a. på att Första och Andra AP-fonderna har betydligt högre externa kostnader än de övriga fonderna. Fondernas kostnader steg relativt kraftigt bl.a. på grund av att fondkapitalet ökade starkt, vilket i sin tur ökade kostnaderna för den externa förvaltningen. Uppgången berodde också på att fonderna minskade andelen ränte- och aktieplaceringar något till förmån för s.k. alternativa investeringar. Kostnaden för alternativa investeringar är högre än kostnaden för aktie- och ränteplaceringar. Tabell 3 Buffertfondernas kostnader Summa inkl. arvoden extern förvaltning Källa: Skr. 2018/19:130. Den negativa kostnadsutvecklingen bröts 2016. Sedan toppnivån 2015 har fondernas sammanlagda kostnader sjunkit från till 2018, framför allt på grund av minskade kostnader för den externa förvaltningen. Enligt regeringen leder en hög andel internt förvaltat kapital till en ökad kostnadseffektivitet i verksamheten. Enligt regeringen är det viktigt att AP-fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, ständigt arbetar för en hög kostnadseffektivitet. Det bidrar både till avkastning till inkomstpensionssystemet och till allmänhetens förtroende för det allmänna pensionssystemet. I fondernas externa förvaltningskostnader ingår inte fondernas kostnader för prestationsbaserade arvoden eller förvaltararvoden för onoterade tillgångar där arvoden återbetalas. Dessa kostnader ingår därmed inte heller i AP-fondernas redovisade totala kostnader, utan arvodena reduceras enligt AP-fondernas redovisningsregler mot resultatet för varje tillgång. De prestationsbaserade arvodena har ökat relativt kraftigt men sjönk med 2018. Nettot av erlagda och återbetalda arvoden för onoterade aktier uppgick till 2018, vilket innebär att de erlagda arvodena var högre än de återbetalda. Det var en ökning med jämfört med . Regeringen anger i skrivelsen att fonderna bör öka transparensen kring förvaltararvoden med vinstdelning eftersom den här typen av avtal har ökat och kommer att öka ytterligare framöver till följd av de nya placeringsregler som trädde i kraft . Sjunde AP-fonden tillhör inte buffertfonderna i inkomstpensionssystemet utan är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Fonden förvaltar AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. AP7 Såfa, vilken är den fond i premiepensionssystemet där de som inte valt fond placeras, är en kombination av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. AP7 Såfa gav en avkastning på –2,, vilket kan jämföras med en avkastning på i genomsnitt –2,93 för de privata fonderna i systemet. AP7 Aktiefond gav en avkastning på –, vilket var högre än jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på –0,, vilket var i linje med jämförelseindex. Regeringen anser i skrivelsen att Sjunde AP-fonden har uppfyllt sin roll i premiepensionssystemet. Fondens avkastning har varit högre än genomsnittet för de privata fonderna i premiepensionssystemet. Fondernas arbete med hållbarhet och ägarstyrning Miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter är, enligt regeringen, viktiga delar i AP-fondernas verksamhet. För att uppnå en långsiktigt hög avkastning och en god riskhantering är det viktigt att fonderna integrerar olika hållbarhetsaspekter i förvaltningen. Det är också viktigt för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensionssystemet. Första–Fjärde AP-fonderna samarbetar inom det gemensamma . Regeringen konstaterar i skrivelsen att fonderna via genomfört ca 300 dialoger med utländska bolag och att man deltagit i olika branschprojekt, internationella samarbeten och initiativ. rekommenderade fonderna att i sin förvaltning exkludera bolag som var verksamma inom området cannabis som njutningsmedel eller för religiöst ändamål baserat på FN:s konventioner om narkotiska preparat. infördes nya lagregler som ställer högre krav på att Första–agerar föredömligt utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Ett nytt mål infördes som innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. Första–Fjärde AP-fonderna ska samverka genom att ta fram en gemensam värdegrund och gemensamma riktlinjer för hållbarhetsredovisning samt vilka tillgångar som fonderna bör undvika att investera i. Den gemensamma värdegrunden ska också ta sin utgångspunkt i ett vetenskapligt förhållningssätt till frågor om hållbar utveckling, t.ex. att fossila investeringar ska utvärderas utifrån att fossilanvändningen drastiskt bör minska om klimatmålen ska nås. Enligt regeringen genomförde AP-fonderna ett omfattande arbete för att förbereda sig för det nya regelverket . En gemensam värdegrund togs fram via tillsammans med riktlinjer för redovisning av föredömlig förvaltning samt vilka tillgångar fondmedlen inte bör placeras i. Mot bakgrund av det nya regelverket sålde Första AP-fonden av investeringar med väsentlig exponering mot tobak, kärnvapen, oljesand och termiskt kol. avyttrade innehav inom kärnkraftsindustrin och i bolag med väsentlig verksamhet inom termiskt kol och oljesand. I skrivelsen redovisar regeringen under genomgången av respektive fond en sammanfattning av hur de enskilda fonderna arbetat inom området hållbarhet och ägarstyrning . I skrivelsen redovisar regeringen också en tabell över koldioxidintensiteten i fondernas investeringar i förhållande till marknadsvärdet på innehavet (sid. 75). För vissa av fonderna steg koldioxidintensiteten i investeringarna trots att man sålde av innehav i bolag som tillverkar tobak, kol, oljesand och kärnvapendelar. Anledning var bl.a. att dessa investeringar ersattes med investeringar i bolag med ett högre koldioxidavtryck än i t.ex. bolag som tillverkar tobak och kärnvapen som har ett relativt lågt koldioxidavtryck. Andra fonder ökade sina investeringar i s.k. tillväxtmarknader, vilka generellt sett har ett högre koldioxidavtryck än mer utvecklade marknader. Nya placeringsregler på väg trädde nya placeringsregler i kraft för Första–Fjärde AP-fonderna. De nya reglerna innebär bl.a. att fonderna får placera mer kapital i s.k. illikvida tillgångar, att kravet på minsta andel räntebärande värdepapper har sänkts från samt att kravet på extern förvaltning har tagits bort. Dessutom har fonderna fått ett nytt mål enligt vilket de ska förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Enligt skrivelsen är ytterligare förändringar av Första–Fjärde AP-fondernas placeringsregler på väg med ambitionen att de ska träda i kraft . Enligt den promemoria som regeringen skickat ut på remiss är syftet med reglerna att öka kostnadseffektiviteten, avkastningsmöjligheterna och långsiktigheten i fondernas placeringar i illikvida tillgångar. Bland annat ska fonderna få göra saminvesteringar i onoterade företag genom onoterade riskkapitalföretag, men däremot inte ta på sig det operativa ledningsansvaret i riskkapitalföretagen. Vidare ska fonderna, enligt promemorian, få behålla aktier eller andra andelar som överstiger av röstetalet för samtliga akter eller andra andelar i företaget vid notering av fastighetsbolag eller andra andelar före noteringen. Innehav i noterade fastighetsbolag ska dock inte få utökas så länge innehavet överstiger det som gäller enligt begränsningsregeln. Vid innehav i noterade riskkapitalföretag ska den del av innehavet som överstiger begränsningsregeln avvecklas så snart det är lämpligt med hänsyn till marknadsförhållandena. Enligt promemorian ska fonderna dessutom få möjlighet att göra indirekta investeringar i obligationer och andra fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning genom placeringar i fonder. Fonderna ska också få ge lån till fastighetsbolag och onoterade riskkapitalföretag som de har aktier eller andra andelar i. Första–Fjärde AP-fondernas resultat En genomgång av Första–Fjärde AP-fondernas halvårsrapporter visar att fondernas förvaltning gav ett sammantaget resultat på hela , vilket kan jämföras med resultatet på . Fondernas kapital ökade jämfört med kapitalet . Av fondernas resultat användes för att täcka löpande pensionsutbetalningar. Första AP-fonden redovisade ett resultat på , vilket motsvarade en avkastning efter kostnader på av kapitalet. Andra AP-fonden redovisade ett resultat på , eller en avkastning på . Tredje AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , eller en avkastning på medan redovisade ett resultat på , motsvarande av kapitalet. Enligt skrivelsen bereder ett förslag om nya placeringsregler för Första–Fjärde AP-fonderna. Enligt kommer regeringen att lämna en proposition om vissa ändringar av placeringsreglerna för Första–Fjärde AP-fonderna till med ikraftträdande . Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att buffertfondernas förvaltning gav ett minusresultat till följd av den svaga börsutvecklingen och att det samlade buffertkapitalet minskade något. Utskottet noterar att fondernas sammanlagda kostnader sjönk , men konstaterar att skillnaderna i kostnadsnivå mellan fonderna är stora. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2018/19:130 AP-fondernas verksamhet . Nedgången på de internationella aktiebörserna under framför allt gjorde att buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , redovisade en förlust på kapitalförvaltningen efter kostnader på –1,. Det är fondernas första negativa resultat då den globala aktiemarknaden utvecklades svagt till följd av bl.a. skuldkrisen i euroområdet. Resultatet innebar att buffertfondernas samlade kapital minskade med (efter överföringar till pensionssystemet), från till 2018. Utskottet har gått igenom fondernas halvårsrapporter . Rapporterna visar på en stark återhämtning trots handelskonflikter och en begynnande avmattning i den internationella konjunkturen. Sammantaget gav Första–Fjärde AP-fondernas förvaltning ett resultat på nästan , och kapitalet steg med till . visade pensionssystemet ett underskott , dvs. pensionsutbetalningarna i systemet var större än inkommande pensionsavgifter. Det innebar att drygt 27 miljarder av tillgångarna i Första–Fjärde AP-fonderna fick användas för att täcka underskottet och säkra de löpande pensionsutbetalningarna. har av fondtillgångarna använts för att bl.a. täcka det underskott som uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension. tillfördes fonderna –2008 när pensionsavgifterna var större än utbetalningarna, vilket innebär att netto av fondtillgångarna använts för pensionsutbetalningar . Regeringen räknar i skrivelsen med att buffertfonderna även framöver får bidra till finansieringen av inkomstpensionerna med –2022 enligt prognoser. Utskottet noterar att det är mindre än den prognos som gjordes i förra årets skrivelse om AP-fonderna verksamhet (skr. 2017/18:130). Sedan starten har buffertfondernas förvaltning gett ett ackumulerat resultat på , vilket motsvarar en avkastning på kapitalet på . Det betyder att buffertfondernas resultat mer än väl överträffat inkomstindex, som ökat med i genomsnitt , och att buffertfondernas andel av pensionssystemets tillgångar ökat från fram till slutet av 2018. Sammantaget innebär detta att utskottet delar regeringens bedömning i skrivelsen att buffertfonderna har uppfyllt sina roller både som buffert för hantering av löpande över- och underskott i inkomstpensionssystemet och som långsiktig finansiär av pensionerna. Utskottet övergår till att granska kostnadsutvecklingen i buffertfonderna. Enligt utskottet är det viktig att fonderna har en kostnadseffektiv förvaltning för att säkerställa fondernas funktion i pensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten för fondernas arbete och för pensionssystemet. steg fondernas kostnader mycket snabbt, med , vilket bl.a. berodde på att fondkapitalet och de externa förvaltningskostnaderna ökade starkt . Utskottet tycker att det är bra att trenden mot stigande kostnader har brutits , och att de totala redovisade kostnaderna sjönk med till följd av framför allt en ökad intern förvaltning och sjunkande externa förvaltningskostnader. Som andel av kapitalet har fondernas redovisade förvaltningskostnader minskat från 2018. Räknar man in de s.k. prestationsbaserade arvodena (vilka inte ingår i fondernas redovisade kostnader utan redovisas mot resultatet för varje tillgång) har kostnadsandelen sjunkit från av kapitalet. Även om kostnadseffektiviteten förbättrats kan utskottet i likhet med tidigare granskningar konstatera att skillnaderna i årlig redovisad kostnadsnivå mellan fonderna är stora och t.o.m. växande. Detta trots att fonderna förvaltar ungefär samma mängd kapital och har haft ungefär samma avkastning . Mellan Andra AP-fonden, som har de högsta redovisade kostnaderna, och Tredje AP-fonden, som har de lägsta, skiljde det i årlig kostnad , en ökning med . Räknar man in de prestationsbaserade arvodena minskade dock skillnaden till eftersom Andra AP-fondens prestationsbaserade arvoden sjönk kraftigt . Därmed föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar Utskottets förslag i korthet avslår förslag om skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar bl.a. med motiveringen att det nya lagbundna målet om att fonderna ska agera föredömligt utifrån ett hållbarhetsperspektiv är väl avvägt. Jämför reservationen (V). I motion 2019/20:219 av m.fl. (V) anser motionärerna att de nya placeringsreglerna för AP-fonderna som infördes är bra, men motionärerna ifrågasätter om reglerna får någon effekt eftersom det nya målet om föredömlighet och ansvarsfulla investeringar är underordnat det övergripande målet om hög långsiktig avkastning. Motionärerna anser att det bör ställas betydligt tydligare krav på AP-fonderna när det gäller miljö och etik. Fondernas placeringar bör i stället följa följande riktlinjer: Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning, AP-fonderna ska inte göra några nyinvesteringar i kol, olja eller fossilgas, AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin , samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi, samtliga fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar, och AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning (yrkande 7). Utskottet har tidigare behandlat samma förslag i betänkande 2018/19:FiU14 Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna och betänkande 2018/19:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Utskottet avstyrkte förslagen bl.a. med motiveringen att det nya målet om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande är väl avvägt. infördes ett nytt lagbundet mål för Första–Fjärde AP-fondernas hållbarhetsarbete (prop. 2017/18:271, bet. 2018/19:FiU14, rskr. 2018/19:52). Enligt det nya målet ska fonderna förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Målet ska uppnås utan att fonderna gör avkall på det övergripande målet om långsiktigt hög avkastning. Syftet med det nya målet är att fonderna ska beakta miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter i sin kapitalförvaltning. Målet innebär bl.a. att fonderna ska ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen, gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som pensionsmedel inte bör placeras i samt gemensamma riktlinjer för hur resultatet av förvaltningen enligt det nya målet ska redovisas. Utskottet tycker att det är bra att det nu finns ett lagbundet mål för fondernas arbete med etik och miljö. Första–Fjärde AP-fonderna är viktiga delar i det svenska inkomstpensionssystemet. Fonderna är också statliga myndigheter som förvaltar svenska folkets pensionsmedel. De har därigenom ett särskilt ansvar, och genom sin långsiktighet särskilt goda möjligheter, att placera kapitalet hållbart och bidra till en miljömässigt och socialt hållbar utveckling. Enligt regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet genomförde AP-fonderna ett omfattande arbete för att förbereda sig för det nya målet. Fonderna har via arbetat fram en gemensam värdegrund, riktlinjer för redovisning av hållbarhetsarbetet samt riktlinjer för vilka tillgångar fondmedlen inte bör placeras i. Till följd av de nya reglerna avyttrade fonderna dessutom ett antal investeringar i vissa utpekade branscher. Målet har än så länge bara varit i kraft , och därför är det ännu inte möjligt att utvärdera effekterna av målet.