bet · H701KrU2 · 2019-10-22 00:00:00 — Motionärerna menar att programföretagen inte enbart fyller en gemensam funktion utan också enskilt har ett stort ansvar för att det finns många olika produktioner på minoritetsspråken. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2019/20:42 yrkande 2 att programföretagen ska vara skyldiga att ha policyer för lokala konkurrenssituationer samt att föra dialog med lokala medieaktörer. I kommittémotion 2018/19:2925 yrkande 12 anför m.fl. (L) att åtgärder behövs för att säkerställa att utrymme avsätts för sändningar på nationella minoritetsspråk och att public service-verksamheten är av betydelse för att hålla minoritetsspråken levande och för revitaliseringen av dem. Det finns en bred politisk enighet om public services betydelse för det demokratiska samhället. Verksamheten ger utrymme för en mängd uttryck och åsikter som annars inte syns eller hörs i offentligheten. Radio och tv i allmänhetens tjänst är därmed en kollektiv nyttighet oavsett om utbudet konsumeras av alla eller inte. Utskottet instämmer därför i att programföretagens breda innehållsuppdrag och andra innehållsvillkor bör bestå –2025. Målsättningen bör vara att fortsätta att erbjuda en programverksamhet med hög kvalitet och relevans i ett föränderligt medielandskap som bidrar till välinformerade, nyfikna och engagerade medborgare. Det är upp till programföretagen att inom sändningstillståndets ramar utforma en program-verksamhet som balanserar bredd och djup så att hela publikens behov och intressen tillgodoses och bidrar till sammanhållning. Utskottet delar regeringens uppfattning att programverksamheten ska vara relevant för alla och inte primärt maximera antalet tittare eller lyssnare. Utskottet vill i sammanhanget åter betona vikten av public services journalistiska uppdrag att granska samhällets makthavare. Utskottet konstaterar att programföretagens speglingsuppdrag syftar till att skildra mångfald, motverka diskriminering och att fortsätta arbetet med en decentraliserad organisation. Även speglingsuppdraget ska utföras utifrån de krav på saklighet och opartiskhet som gäller för public services övriga uppdrag. Vad gäller motionsyrkanden om regeringens förslag att SR och SVT ska ta hänsyn till kvalitativa mediers konkurrensförutsättningar, delar utskottet det regeringen anför om att programföretagen med sin stabila finansiering och sitt uppdrag i allmänhetens tjänst har en särställning på marknaden. Det är upp till SR och SVT att utforma en verksamhet som värnar en mångfald av perspektiv. Utskottet noterar att de två programföretagen för en dialog om samverkans-former och förhållningssätt med lokala medieaktörer. Utskottet noterar även att regeringen definierar att ta hänsyn till som en faktor och inte den avgörande faktorn som bör tillmätas betydelse i utvecklingen av programföretagens nyhetsverksamhet. Utskottet välkomnar den ambitionshöjning som regeringen föreslår om programföretagens utbud på de nationella minoritetsspråken. Utskottet anser vidare att det är rimligt att utgå från en effektiv resursanvändning även i det här uppdraget. Utskottet menar sammantaget att regeringens förslag om sändningarnas innehåll är välavvägda. Utskottet tillstyrker därmed proposition 2018/19:136 punkt 4 och avstyrker motionerna 2018/19:2925 (L) yrkande 12, 2019/20:39 (V) yrkandena 2 och 3, 2019/20:42 (L) yrkande 2 och 2019/20:58 (SD) yrkande 3. Uppföljning och redovisning av verksamheten Utskottets förslag i korthet godkänner vad regeringen föreslår om uppföljning och redovisning och avslår därmed motioner om grundlagsändringar som krävs för att programföretagens utbud online ska kunna granskas, ökad flexibilitet för att kunna tillgodoräkna sig utbudet för barn och unga samt tillgängligheten på internet. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (C, L) och 18 (KD). Regeringen föreslår att programföretagen ska ges möjlighet att tillgodoräkna sig en viss andel av programverksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget (se även ovan). Varje enskilt innehållsvillkor ska dock huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Enbart programverksamhet som bedrivs på företagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet får tillgodoräknas. Den programverksamhet på internet som programföretagen vill tillgodoräkna sig ska redovisas tydligt och utförligt i public service-redovisningen (punkt 5). Regeringen föreslår att om SR:s digitala ljudradiosändningar i marknätet upphör ska villkoret om utbud på de nationella minoritetsspråken undantas från kravet på att det huvudsakligen ska uppfyllas i marknätet (punkt 5). Regeringen föreslår att en public service-dialog med SR, SVT och UR och företrädare för regeringen samt branschaktörer och intresseorganisationer ska genomföras under kommande tillståndsperiod (punkt 5). Vidare föreslår regeringen att programföretagen i sin redovisning av intäkter från kommersiella samarbeten ska förtydliga vilka kommersiella samarbeten som har ingåtts och med vilka typer av aktörer. Programföretagen ska även redovisa hur oberoendet säkerställs vid kommersiella samarbeten (punkt 5). Regeringen lämnar även förslag om att ta bort kravet på och UR att i samband med budgetunderlaget ange i vilken utsträckning programföretagen avser att satsa på extern radioproduktion. Vidare bedömer regeringen att bedömning av om programföretagen har uppfyllt sina uppdrag även i fortsättningen bör göras . m.fl. (M) yrkar i kommittémotion 2019/20:60 att avslår regeringens förslag att låta programföretagen tillgodoräkna sig viss andel av verksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget till dess att en grundlagsändring är genomförd. Motionärerna menar att det måste finnas möjlighet till granskning, både för legitimitetens och för den enskildes skull (yrkande 6). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:1092 yrkande 8 att programföretagens webbinnehåll ska inkluderas i sändningstillstånden. Motionärerna anser att det är problematiskt att programföretagens webb-innehåll inte granskas av vid Myndigheten för press, radio och tv och anser att regeringen bör ta fram ett förslag på hur webbtjänster ska kunna inkluderas i sändningstillståndet. Per Lodenius (C) anför i motion 2019/20:44 yrkande 3 att regeringen ser över hur programföretagen på ett mer flexibelt sätt kan tillgodoräkna sig onlineutbudet för barn och unga. Motionären menar att det behövs en flexibilitet hur stor andel av denna onlineverksamhet som kan tillgodoräknas. m.fl. (KD) yrkar i kommittémotion 2019/20:61 yrkande 3 att avslår regeringens förslag om att programföretagen ska kunna tillgodogöra sig viss verksamhet på internet vid uppföljning av uppdraget om tillgänglighet. Motionärerna hänvisar till bestämmelserna i radio- och tv-lagen (2010:696) som innebär att de som tillhandahåller tv-sändningar, beställ-tv eller sökbar text-tv ska utforma tjänsten på ett sådant sätt att den blir tillgänglig för personer med olika typer av funktionsnedsättningar och ser en risk för att mängden verksamhet i markkanalerna blir lidande. I samma motion anför motionärerna att ett särskilt villkor bör införas för att redovisa verksamheten som syftar till att öka tillgängligheten på internet och övriga distributionsplattformar (yrkande 4). m.fl. (L) anför i kommittémotion 2019/20:42 yrkande 4 att regeringen bör ta större intryck av hur barns och ungas mediekonsumtion ser ut vad gäller att räkna onlinesändningar än vad den gör i propositionen. Motionärerna menar att det är näst intill omöjligt att uppdraget som riktas mot barn och unga kan uppnås i marknät och i tablå. Yttrande från KU (2019/20:KU2y) Programföretagens verksamhet på internet blir allt viktigare. Utskottet noterar att tryck- och yttrandefrihetskommitté har fått i uppdrag att överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för public service som är oberoende av om sändningen eller tillhandahållandet sker genom tråd eller på annat sätt samt om det finns skäl att utöka möjligheterna till granskning av verksamhet av public service som sänts eller tillhandahållits genom tråd. Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning att det inte kan anses strida mot yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om etableringsfrihet att program-företagen ges en möjlighet att få tillgodoräkna sig sådan verksamhet som en del av public service-uppdraget. Utskottet har därför inget att erinra mot regeringens förslag om att programföretagen ska få tillgodoräkna sig en viss andel av programverksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget redan under den kommande tillståndsperioden och före eventuella grundlagsändringar. Från de utgångspunkter har att beakta finner utskottet att det saknas skäl att bifalla motionerna 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 3. Public service bör finnas där publiken finns och utskottet kan konstatera att inte minst barn och unga, som är en central målgrupp för radio och tv i allmänhetens tjänst, har ett konsumtionsmönster som präglas av den digitala tekniken. konstaterar utskottet att etableringsfriheten i tråd innebär att utrymmet för att ställa upp villkor för radio- och tv-program som tillgängliggörs via internet är begränsat och att det inte är möjligt att ställa upp krav på bl.a. saklighet, opartiskhet och mångfald i programutbudet för programföretagens sändningar och tillhandahållanden genom tråd. Utskottet menar att regeringens förslag om att programföretagen ska få tillgodoräkna sig programverksamhet som bedrivs på programföretagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet är välavvägt, givet rådande rättsläge och den snabba takten i teknikutvecklingen. Utskottet tillstyrker därmed proposition 2018/19:136 punkt 5 samt avstyrker motionerna 2019/20:42 (L) yrkande 4, 2019/20:44 (C) yrkande 3, 2019/20:60 (M) yrkande 6, 2019/20:61 (KD) yrkandena 3 och 4 och 2019/20:1092 (SD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet godkänner vad regeringen föreslår om för , och . Regeringen föreslår att det av stiftelseförordnandet för förvaltningsstiftelsen för , SVT och UR ska framgå att ordförande och styrelseledamöter ska utses utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet (punkt 6). har tidigare beslutat att verksamma riksdagsledamöter inte får vara styrelseledamöter i förvaltningsstiftelsen för , SVT och UR i syfte att bidra till verksamhetens integritet. Utskottet välkomnar nu regeringens förslag att det ska framgå av stiftelseförordnandet för förvaltningsstiftelsen för , SVT och UR att ordförande och styrelseledamöter ska utses utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet. Utskottet tillstyrker därför proposition 2018/19:136 punkt 6. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om beredskap och säkerhet och avslår därmed motioner om hantering av krissituation i övergången från marknät till nya distributionssätt, om en utredning om programföretagens beredskapsuppdrag samt om VMA (Viktigt meddelande för allmänheten) ur ett tillgänglighetsperspektiv. Jämför reservation 19 (SD), 20 (C) och 21 (KD). Regeringen föreslår att det tydligt ska framgå av beredskapsuppdraget att SR och SVT ingår i det svenska totalförsvaret (punkt 7). Verksamheten ska utformas för att kunna fortsätta i krig och vid svåra påfrestningar på samhället. Programföretagens beredskapsarbete ska därför genomföras med utgångspunkt i en helhetssyn som omfattar både fredstida krissituationer och höjd beredskap. Regeringen föreslår vidare att programföretagen i de årliga beredskaps-planerna, utöver säkerheten i marknätet, särskilt ska uppmärksamma säkerheten i distribution över internet. SR:s och SVT:s risk- och sårbarhetsanalyser ska avse både fredstida krissituationer och höjd beredskap (punkt 7). Regeringen bedömer att SR och SVT liksom tidigare kostnadsfritt bör sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. Programföretagen bör liksom tidigare se till så att meddelandena får en lämplig utformning. Vidare föreslår regeringen att det i beredskapsuppdraget ska tydliggöras att regeringens möjligheter att vid skärpt beredskap förordna om samma omställning som vid högsta beredskap enbart ska utnyttjas om regeringen ser särskilda behov av detta. Det ska också tydliggöras att SR och SVT så långt som möjligt ska kunna bibehålla de fredstida strukturerna även vid höjd beredskap (punkt 7). I kommittémotion 2019/20:58 yrkande 4 i denna del anför m.fl. (SD) att regeringen direkt bör tillsätta en utredning när det gäller hanteringen av krissituationer när allt färre tar del av information via marknätet. Per Lodenius (C) anför i motion 2019/20:44 yrkande 4 att en utredning bör tillsättas om programföretagens beredskapsuppdrag och roll vid en kris samt hur regelverken påverkar programföretagens möjlighet att utföra sina uppgifter inom totalförsvaret. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2019/20:61 yrkande 5 att regeringen bör säkerställa att Viktigt meddelande till allmänheten (VMA) och nyhetssändningar i en akut krissituation utformas så att de är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Yttrande från (2019/20:FöU1y) Utskottet anser – liksom Försvarsberedningen i dess slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) – att det är centralt för landets samlade försvars-ansträngningar, inklusive det psykologiska försvaret, att regeringen och myndigheter alltid kan informera medierna och allmänheten i aktuella frågor. Utskottet instämmer därför med regeringen i att medierna har en central funktion för samhällets förmåga att hantera kriser och höjd beredskap. SR och SVT har en särskilt viktig roll för det svenska totalförsvaret och där en så likartad struktur som möjligt såväl i fredstid som vid höjd beredskap är eftersträvansvärd. Utskottet ser positivt på förslagen i de aktuella delarna av propositionen och på regeringens fortsatta arbete på området (förslagspunkt 7). Det är viktigt att public services intressen fortsätter att beaktas och att alla de initiativ som tas av intresse för totalförsvaret, bl.a. genom olika utredningar, verkar åt samma håll. Mot bakgrund av vad som föreslås i fråga om beredskap och säkerhet i den aktuella propositionen ser utskottet för tillfället inte något behov av ytterligare utredningar av public service-bolagens beredskapsuppdrag, t.ex. kopplat till distribution. Utskottet föreslår därmed att kulturutskottet avstyrker motionerna 2019/20:44 (C) yrkande 4 och 2019/20:58 (SD) yrkande 4 i denna del. Utskottet delar regeringens bedömning att SR och SVT liksom tidigare kostnadsfritt bör sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det samt att programföretagen liksom tidigare bör se till så att meddelandena får en lämplig utformning. Utskottet förutsätter att det senare inkluderar möjligheten för personer med funktionsnedsättning att nås av meddelanden som är av vikt för allmänheten. Utskottet anser inte att ytterligare åtgärder på området behöver vidtas för tillfället. Utskottet föreslår att kulturutskottet avstyrker motion 2019/20:61 (KD) yrkande 5. I de fall frågan har gällt eventuell framtida outsourcing eller utförsäljning av verksamhet har utskottet tidigare uttryckt i yttrande 2018/19:FöU2y Åter-köpsprogram av aktier i att det saknas verktyg för att förebygga och förhindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker i samband med överlåtelser och upplåtelser av viktigare infrastruktur. Denna aspekt gör sig även gällande för samhällsviktig infrastruktur kopplad till public service. Utskottet anser därför att grundliga risk- och konsekvens-analyser är nödvändiga i sådana sammanhang. Utskottet har i övrigt inget ytterligare att anföra med anledning av propositionen och föreslår därmed att kulturutskottet tillstyrker denna i nu behandlade delar. Motion 2019/20:58 (SD) yrkande 1 bör avstyrkas i nu behandlad del. Utskottet ser mycket positivt på regeringens arbete att, utifrån de förändringar som genomförs i totalförsvaret, behandla programföretagens beredskaps-uppdrag i en särskild skrivelse (Ku2018/01880/MF). På så sätt ges frågorna goda förutsättningar för att behandlas i rätt sammanhang med berörda aktörer, såsom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utskottet välkomnar de förtydliganden som föreslås i beredskapsuppdraget och delar regeringens syn på vikten av att det tydligt framgår i beredskaps-uppdraget att SR och SVT ingår i det svenska totalförsvaret i enlighet med lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Därmed ska program-företagen fortsätta sin verksamhet i krig och vid svåra påfrestningar på samhället. Utskottet ser detta som ett uttryck för att SR och SVT åtnjuter hög trovärdighet bland allmänheten och anses vara en tillförlitlig informationskälla i händelse av både fredstida kriser och höjd beredskap. Likaså delar utskottet det regeringen anför om att UR bör fortsätta att bedriva ett aktivt beredskapsarbete för att undvika avbrott i produktion och distribution med inriktning på fredstida kriser. Vad avser yrkandet om att allt färre tar del av information via marknätet, delar utskottet regeringens bedömning att kravet om 99,8 procents befolkningstäckning i marknäten även har stor betydelse för företagens roll i totalförsvaret. Utskottet noterar också i sammanhanget att MSB konstaterar att tillhandahållande av program via internet inte kan likställas med marknätet ur beredskapssynpunkt. Utskottet vill också hänvisa till att regeringen bedömer att programföretagens risk- och sårbarhetsanalyser bör inkludera internetbaserad distribution och att arbetet bör redovisas i de årliga beredskapsplanerna. Vidare konstaterar utskottet att SVT avser att undersöka möjligheten att utöka nyhets- och informationsansvaret online i kommande avtal med MSB om VMA. När det gäller yrkandet om VMA:s tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, noterar utskottet även att regeringen bedömer att sändningstillståndens villkor att beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning bör inkluderas i SR:s och SVT:s ordinarie nyhets-bevakning. Mot bakgrund av ovanstående och med anledning av försvarsutskottets yttrande tillstyrker utskottet proposition 2018/19:136 punkt 7 och avstyrker därmed motionerna 2019/20:44 (C) yrkande 4, 2019/20:58 (SD) yrkande 4 i denna del och 2019/20:61 (KD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om ekonomiska förutsättningar och avslår därmed motioner om att sänka public service-avgiften, årlig balansering av medlen på public service-kontot, årlig uppräkning av public service-avgiften utifrån överskott på public service-kontot samt att begränsa möjligheter till sponsring. Jämför reservation 22 (M), 23 (V) och 24 (KD). Regeringen föreslår att tilldelningen av avgiftsmedel för tillståndsperioden –2025 fastställs enligt följande. bör SR tilldelas 3 , och UR (punkt 8). Därefter ska medelstilldelningen till respektive företag höjas . Regeringen anser att programföretagen bör få behålla resurser motsvarande de som under innevarande tillståndsperiod använts för att finansiera verksamheten vid Radiotjänst i . Förslaget innebär en nivåhöjning av programföretagens medelstilldelning med totalt ca . Vidare bedömer regeringen att inga förändringar bör göras i sändnings-tillstånden när det gäller SR:s och SVT:s möjligheter att sända sponsrade program. Programföretagen bör värna sin integritet gentemot kommersiella intressen genom att redovisa sponsringsverksamheten på ett öppet och transparent sätt. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2019/20:60 att de medel som frigjordes när Radiotjänst i lades ned bör användas för att sänka avgiften för avgiftsbetalarna, att man i kommande sändningstillstånd kraftigt bör begränsa möjligheten till sponsring för SVT och att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att tillgångarna på public service-kontot balanseras samt justeras automatiskt (yrkandena 7–9). m.fl. (V) anför i kommittémotion 2019/20:39 yrkande 4 att en uppräkning bör göras motsvarande det överskott som uppkommit på public service-kontot men till högst av nuvarande nivå och därefter (inklusive medel från f.d. Radiotjänst i ). m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2019/20:61 yrkande 1 att regeringen i kommande sändningstillstånd bör se över möjligheterna till sponsring av SVT. Utskottet delar regeringens bedömning att programföretagen måste ges rätt ekonomiska förutsättningar för att genomföra sina uppdrag. Utskottet vill referera till tidigare ställningstagande att intäkterna från public service-avgiften i så hög grad som möjligt bör följa tilldelningen av medel till programföretagen och att avgiften bör justeras om det blir för stora skillnader mellan hur mycket medel som kommer in i systemet i relation till beslut om medelstilldelning till programföretagen. Likaså har delat regeringens bedömning att avgiftens storlek bör ses över inför tillståndsperioden –2025 för att säkerställa att avgiftsmedlen varken över- eller understiger den medelstilldelning som beslutar för programföretagen. Utskottet delar regeringens bedömning att inga förändringar behöver göras i sändningstillstånden när det gäller programföretagens möjligheter att sända sponsrade program. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att programföretagen använder sig restriktivt av sponsring eftersom det är ett avsteg från sändningstillståndets grundprincip om att inte sända reklam och att de redovisar sin sponsringsverksamhet på ett öppet och transparent sätt. Utskottet tillstyrker proposition 2018/19:136 punkt 8 och avstyrker motionerna 2019/20:39 (V) yrkande 4, 2019/20:60 (M) yrkandena 7–9 och 2019/20:61 (KD) yrkande 1. Avslag på propositionen, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 1. Radio och tv i allmänhetens tjänst är jämte tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen grundbultar i vårt mediesystem och i förlängningen i vår demokrati. För fyller public service som idé och institution en viktig funktion då det är att betrakta som ett allmänintresse, särskilt för ett litet språk- och kulturområde som och . Public service är dock i behov av stora reformer för att anpassas till nuvarande medieera. Vi menar att formerna för och omfattningen av public service borde ha beslutats innan beslut om finansieringen fattades. är den nya finansieringsmodellen införd, som regeringens förslag för att anpassa public service till teknikutvecklingen på medieområdet är få och otillräckliga. Vi har sedan ett flertal år tillbaka presenterat olika förslag på reformer vi tror är nödvändiga. Vår vision för public service vitt skiljer sig från övriga partiers och regeringens vision. Det betyder inte att samtliga av regeringens förslag är dåliga, men vi är skyldiga att se till helheten och anser att våra förslag bättre svarar mot den medieutveckling som vi ser och . Regeringens förslag i propositionen bör därför avslås. Regleringen av public service, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om regleringen av public service, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 1 och motion 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 1. Senast till 2026, då en ny sändningstillståndsperiod inleds, behöver en ny reformerad public service-politik vara på plats. Vi kan redan nu konstatera att reformer krävs på åtminstone följande fyra områden: • Uppdraget: Public services uppdrag bör gå i riktning mot att bli smalare och vassare. Det är viktigt att säkerställa att public service kan leverera en högkvalitativ, mångsidig och opartisk nyhets- och samhällsjournalistik. Det är särskilt viktigt att detta säkerställs i hela landet.