bet · H601SoU13 · 2019-03-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som rör äldrefrågor, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbete. I betänkandet finns 28 reservationer (M, SD, C, KD, L). Cirka 70 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kvalitet, tillsyn, tillståndsplikt Kunskap, kompetens och bemanning Ensamhet och sociala aktiviteter 1.Äldres rättigheter, punkt 1 (SD) 2.Äldres hälso- och sjukvård, punkt 2 (SD, C) 3.Äldres hälso- och sjukvård, punkt 2 (L) 4.Maxtaxan inom äldreomsorgen, punkt 3 (SD, C) 5.Kvalitet och tillsyn, punkt 4 (M) 6.Kvalitet och tillsyn, punkt 4 (SD) 7.Tillståndsplikt för verksamhet inom vård och omsorg, punkt 5 (M, SD, KD) 8.Kunskap och kompetens, punkt 6 (SD) 9.Kunskap och kompetens, punkt 6 (L) 10.Valfrihet inom äldreomsorgens verksamheter, punkt 8 (SD) 11.Valfrihet inom äldreomsorgens verksamheter, punkt 8 (KD) 12.Äldres inflytande och valfrihet, punkt 9 (M, C, KD, L) 13.Biståndsbedömning för hemtjänst, punkt 10 (M) 14.Biståndsbedömning för hemtjänst, punkt 10 (SD) 15.Boende, punkt 11 (SD) 16.Boende, punkt 11 (KD) 17.Våld och trygghet, punkt 12 (SD) 18.Våld och trygghet, punkt 12 (L) 19.Nutrition och måltider, punkt 13 (M) 20.Nutrition och måltider, punkt 13 (SD) 21.Nutrition och måltider, punkt 13 (L) 22.Ensamhet och sociala aktiviteter, punkt 14 (SD) 23.Ensamhet och sociala aktiviteter, punkt 14 (KD) 24.Demensvården, punkt 15 (M, SD) 25.Anhörigstöd, punkt 16 (SD) 26.Anhörigstöd, punkt 16 (KD) 27.Anhörigstöd, punkt 16 (L) 28.Digital teknik, punkt 17 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:833 av m.fl. (S), 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1455 av och (båda M). Reservation 1 (SD) Äldres hälso- och sjukvård 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 9, 2018/19:2254 av (C) yrkande 1 och 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 2 (SD, C) Reservation 3 (L) 2018/19:1719 av (M), 2018/19:2664 av (S) och 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 4 (SD, C) 2018/19:1497 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2018/19:1516 av och (båda M) och 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 7. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Tillståndsplikt för verksamhet inom vård och omsorg 2018/19:2436 av (C) yrkandena 1 och 4, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 32. Reservation 7 (M, SD, KD) 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkandena 20–22, 2018/19:1055 av m.fl. (S), 2018/19:1095 av m.fl. (S), 2018/19:1565 av (M) och 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (L) 2018/19:702 av (S) och 2018/19:1235 av och (båda M). Valfrihet inom äldreomsorgens verksamheter 2018/19:361 av (SD), 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (KD) Äldres inflytande och valfrihet 2018/19:1739 av (M), 2018/19:1905 av och (båda M) och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 75. Reservation 12 (M, C, KD, L) 2018/19:1193 av (M), 2018/19:1423 av (M) och 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 7, 2018/19:1501 av och (båda M), 2018/19:2822 av (KD) yrkandena 5 och 14 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (KD) 2018/19:98 av (SD), 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 18 och 19 samt 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (L) 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1139 av (S), 2018/19:1429 av (M), 2018/19:1489 av (C), 2018/19:1580 av (M) yrkande 1, 2018/19:1718 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (L) Ensamhet och sociala aktiviteter 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:2814 av (M) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 45. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (KD) 2018/19:945 av (S) yrkande 2, 2018/19:2442 av (C) och 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 24 (M, SD) 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 87. Reservation 25 (SD) Reservation 26 (KD) Reservation 27 (L) 2018/19:775 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 28 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (S), (SD), (MP), (KD), (S), (SD), (SD) och (L). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 73 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om äldres rättigheter till goda levnadsvillkor, om en ny rättighetslag för äldreomsorgen och om införandet av en äldreombudsman. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2018/19:1455 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att ge socialtjänstutredningen ett tilläggsdirektiv, bl.a. om äldres rättigheter till goda levnadsvillkor i socialtjänstlagen (SoL). I kommittémotion 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över hur en ny rättighetslag för äldreomsorgen kan se ut. Motionärerna anser att det behövs en ny lag som ger vård- och omsorgsbehövande äldre en starkare ställning. I motion 2018/19:833 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att inrätta en äldreombudsman. Omsorgen om äldre och äldre personers rätt till insatser regleras i socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Enligt 4 kap. 1 § SoL har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Enligt 5 kap. 4 § SoL ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Bakgrund och pågående arbete De övergripande målen för äldreomsorgen är att äldre kvinnor och män ska – kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag – kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende – bemötas med respekt – ha tillgång till god vård och omsorg. De nationella målen för äldrepolitiken bygger på den deklaration med principer för äldre personer som fanns i en resolution som antogs av 1991 (nr 46/91). Principerna översattes till svenska och anpassades efter svenska förhållanden. De nationella målen för äldrepolitiken syftar bl.a. till att tjäna som utgångspunkt för t.ex. kommunerna att utarbeta lokala äldrepolitiska handlingsprogram, för myndigheter att utforma äldreprogram inom deras ansvarsområde osv. Målen godkändes av (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24). Regeringen framförde i skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan att det är angeläget att jämställdheten och jämlikheten inom äldreomsorgen ökar och att de nationella målen för äldrepolitiken bör kompletteras med ett femte mål, om att äldre kvinnor och män ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. Skrivelsen behandlades av utskottet . beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen har tagit fram de allmänna råden Värdegrunden i omsorg om äldre (SOSFS 2012:3 [S]). I de allmänna råden ges rekommendationer till stöd för tillämpningen av bestämmelsen i 5 kap. 4 § första stycket SoL om att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). För att uppnå det behöver äldreomsorgen bl.a. värna och respektera den enskilda personens rätt till privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet och individanpassning. Vidare har tagit fram olika material och utbildningar om den nationella värdegrunden för att informera och stödja genomförandet av den, bl.a. publikationen Äldreomsorgens nationella värdegrund – ett vägledningsmaterial som vänder sig till alla som arbetar i äldreomsorgen. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att göra en översyn av socialtjänstlagen (2001:453) och vissa av uppgifter (dir. 2017:39). Utredningen har antagit namnet Framtidens socialtjänst. I uppdraget ingår bl.a. att se över och lämna förslag om socialtjänstlagens struktur och konstruktion, tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst, en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och minskar behovet av individuella insatser samt uppdrag. Inom ramen för uppdraget hanterar utredningen bl.a. frågor som rör skälig levnadsnivå, individuell behovsprövning samt tillgängliggörandet av insatser för äldre. Utredningen överlämnade delbetänkandet Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32). beslutade regeringen att förlänga utredningstiden till och komplettera uppdraget, bl.a. med ett förtydligat uppdrag att analysera och beakta vilken funktion en särreglering för äldre skulle ha (dir. 2018:69). Utredaren ska analysera hur en reglering av äldreomsorgen och övriga insatser inom som är riktade till äldre enligt en särlagstiftning respektive inom ramen för socialtjänstlagen påverkar förutsättningar för socialnämnden att verka, dels för att äldre får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro, dels för en sammanhållen och effektiv vård och omsorg för äldre, dels för att äldres behov av förebyggande och trygghetsskapande insatser tillgodoses. har en äldreombudsman . är en fristående tjänst för att förstärka den enskildes inflytande. uppdrag handlar om att dels driva ett äldreperspektiv i staden så att äldres intressen tas till vara i stadens olika verksamheter, dels bidra till att öka kunskapen om de äldres situation och behov. Liknande äldreombudsmän finns i bl.a. och . Ett motionsyrkande om att införa en ny äldreomsorgslag behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU9 Äldrefrågor (s. 9 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:213). Ett motionsyrkande om att införa en rättighetslag för äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU6 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan (s. 10 f.). Motionsyrkandet avstyrktes och biföll utskottets förslag att lägga skrivelsen till handlingarna (rskr. 2018/19:51). Ett motionsyrkande om att inrätta en äldreombudsman behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor (s. 38 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:190). Målet för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om en ny rättighetslag för äldreomsorgen, senast i betänkande 2018/19:SoU6. Liksom tidigare vill utskottet påminna om att utredningen socialtjänst (dir. 2017:39), som ska slutredovisa sitt uppdrag , bl.a. har i uppdrag att analysera vilken funktion en särreglering för äldre skulle ha. Utredningen ska även hantera frågor som rör skälig levnadsnivå för äldre inom ramen för uppdraget. Med hänvisning till den pågående utredningen är det inte nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionsyrkandena. Utskottet anser inte heller att något initiativ från är nödvändigt med anledning av motionsyrkandet om inrättande av en äldreombudsman. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:857 (SD) yrkande 1, 2018/19:1455 (M) och 2018/19:833 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden dels om äldreomsorgens organisation och äldres hälso- och sjukvård, dels om maxtaxan inom äldreomsorgen. Jämför reservation 2 (SD, C), 3 (L) och 4 (SD, C). Äldres hälso- och sjukvård I kommittémotion 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att ge och i uppdrag att utreda införandet av ett äldrehälsovårdsprogram i hela landet. Myndigheterna bör enligt motionärerna ta fram konkreta åtgärder för hur svensk äldrehälsovård kan stärkas. Äldrehälsovårdsprogrammen föreslås omfatta ett förebyggande arbete för äldre som både gagnar den enskilda individen i form av ökad livskvalitet och hälsa och nyttjar samhällets gemensamma resurser på bästa sätt. Ett liknande yrkande framförs i motion 2018/19:2254 av (C) yrkande 1. I partimotion 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om organisationen av äldresjukvården. Motionärerna anför bl.a. att primärvården behöver utvecklas och att det behöver satsas mer på att förebygga ohälsa och ansvara för rehabilitering hos äldre personer. Motionärerna anför även att kommunerna, primärvården och sjukhusen bör ha en gemensam organisation och finansiering av äldresjukvården. I motion 2018/19:1719 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att överväga möjligheten att sänka maxtaxan i äldreomsorgen. Höjningen av maxtaxan inom äldreomsorgen drabbar äldre med låga pensioner och stora behov av omsorg, enligt motionären, och bör därför sänkas tillbaka till den nivå som gällde innan den rödgröna regeringen tillträdde. I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av nivåer och vad som ingår i försörjningsstödet, existensminimum och förbehållsbelopp för äldre i syfte att minska skillnaderna mellan olika kommuner. I motion 2018/19:2664 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa en standardiserad maxtaxa för äldre. Motionären framför att regeringen bör utreda möjligheterna att införa en gemensam maxtaxa för medicin, läkarbesök, färdtjänst och sjukresor. Hälso- och sjukvården ska enligt 3 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, arbeta för att förebygga ohälsa. Enligt 16 kap. 4 § HSL ska landsting och kommuner upprätta en individuell plan för att en enskild person när han eller hon har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från ska få sina behov tillgodosedda (jämför 2 kap. 7 § socialtjänstlagen [2001:453], förkortad SoL). Planen ska, när det är möjligt, upprättas tillsammans med den enskilde. Närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser som respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som ska vidtas av någon annan än eller kommunen och vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Varje kommun ska enligt 12 kap. 1 § HSL erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som efter beslut av kommunen bor i en sådan boendeform eller bostad som avses i socialtjänstlagen 5 kap. 5 § andra stycket (rör äldre personer), 5 kap. 7 § tredje stycket (rör personer med funktionsnedsättning) eller motsvarande tillståndspliktig boendeform eller bostad som avses i 7 kap. 1 § första stycket 2 (sådana boendeformer som drivs i enskild regi). Enligt 4 kap. 1 § SoL har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Försörjningsstöd lämnas enligt 4 kap. 3 § SoL för bl.a. skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, förbrukningsvaror, hälsa, hygien, dagstidning, telefon samt för bl.a. boende och hushållsel. Skäliga kostnader ska i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm) på grundval av officiella prisundersökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl ska socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. Bestämmelserna om kommunernas rätt att ta ut avgifter inom äldreomsorgen finns i 8 kap. SoL. Enligt 8 kap. 5 § får den enskildes avgifter för hemtjänst och dagverksamhet, tillsammans med avgifter som avses i 17 kap. 8 § första stycket 1–3 hälso- och sjukvårdslagen (2017:000), förkortad HSL, uppgå till högst en tolftedel av 0,5392 prisbasbelopp . För bostad i särskilt boende får den enskildes avgifter uppgå till högst en tolftedel av 0,5539 prisbasbelopp . Avgifterna enligt 8 kap. 5 § SoL får inte uppgå till ett så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs ska kommunen dessutom försäkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation (8 kap. 6 § SoL). Ytterligare bestämmelser om den närmare beräkningen av den enskildes förbehållsbelopp, minimibelopp och om högkostnadsskydd finns i 8 kap. 7 och 8 §§ SoL, 17 kap. 3 och 8 §§ HSL samt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. I meddelandeblad Uppgifter för beräkning av avgifter inom äldre- och funktionshinderomsorgen (nr 6/2018) redovisas några av de belopp som används för att beräkna avgifter inom äldre- och funktionshinderomsorgen som är knutna till prisbasbeloppet. Prisbasbeloppet uppgår till . Avgiften för bostad i särskilt boende, som inte omfattas av hyreslagen, får uppgå till högst en tolftedel av 0,5539 gånger prisbasbeloppet. motsvarar det 2 . Minimibeloppet för ensamstående motsvarar 5 2019. Minimibeloppet för var och en av sammanlevande makar och sambor motsvarar 4 2019. Bakgrund och pågående arbete Betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) I betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) föreslogs bl.a. att patienten ska involveras och göras delaktig i processen kring den egna vården i högre utsträckning än . En mer sammanhållen vård genom ett närmare samarbete mellan kommunen, och bör eftersträvas. Vidare föreslogs att primärvården ska kunna hantera de allra flesta vårdbehov och även få ett tydligt akutuppdrag samt en organisatorisk uppdelning av primärvården i en allmän primärvård och en riktad primärvård. Den riktade primärvården ska fullgöra primärvårdsuppdraget för äldre med omfattande behov. Utredningen om samordnad utveckling för god och nära vård utsåg regeringen en utredare som ska leda arbetet med att förändra svensk hälso- och sjukvård med en starkare primärvård som mål (dir. 2017:24). Utredaren ska utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Utredaren ska bl.a. fördjupa analyserna av förslagen i betänkandet Effektiv vård, redovisa förslagens konsekvenser samt utarbeta en nationell plan där primärvården är utgångspunkten för en ökad närhet till patienten. Utredaren ska i planen redovisa vad som krävs för en nationellt samordnad förändring, vilka utmaningar som finns samt redovisa en tidsplan för det fortsatta förändringsarbetet som är förankrad hos berörda aktörer. presenterade utredaren delbetänkandet God och nära vård – En gemensam färdplan och målbild (SOU 2017:53). Betänkandet innehåller bl.a. en beskrivning av inriktningen för det kommande arbetet, vilken utgår från att de nuvarande styrande principerna för vårdens organisering bör ersättas av nya principer som anger närheten till patienten och som slås fast genom ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30, HSL). De nya principerna anger att vården ska vara lätt tillgänglig för såväl kontakt som bedömning och besök. Dessa förändrade principer för vårdens organisering ligger i sin tur till grund för den gemensamma målbild för omstruktureringen av hälso- och sjukvården som redovisas i betänkandet: en hälso- och sjukvård med primärvården som bas, i samspel med sjukhus och kommunala insatser, och som tydligt utgår från patientens behov. överlämnade utredningen sitt andra delbetänkande, God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39). I betänkandet föreslogs dels en modernisering av primärvårdens uppdrag i hälso- och sjukvårdslagen där det ska framgå att befolkningen i första hand ska vända sig till primärvården, dels att patientens delaktighet ska stärkas och att det förtydligas att primärvården är navet i vård och omsorg, dels att landsting/regioner ska rapportera in uppgifter från utförare inom primärvården till en nationell databas. Utredaren föreslog även bl.a. ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till en fast läkarkontakt i primärvården och en ökad tillgänglighet till primärvården. Utredaren ska slutredovisa uppdraget till . Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan I regeringens skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan redogjorde regeringen bl.a. för sin syn på äldreomsorgen och på vilka områden som bör prioriteras under kommande mandatperiod. I skrivelsen framförde regeringen bl.a. att äldreomsorgen behöver arbeta med mer förebyggande insatser, dels så att de äldre i större utsträckning kan leva självständigt, dels för att möjliggöra en mer effektiv vård och omsorg. Genom förstärkta förebyggande och rehabiliterande insatser får fler äldre kvinnor och män möjlighet att leva ett aktivt liv och uppleva god hälsa. Regeringen lyfte även fram reformer för ökad tillgänglighet för att sänka tröskeln för äldre att ta emot förebyggande och rehabiliterande insatser. Skrivelsen behandlades av utskottet . Utskottet såg positivt på det långsiktiga förändringsarbete som inletts för att anpassa äldreomsorgen till den demografiska och tekniska utvecklingen och delade regeringens bedömning av vilka områden som bör prioriteras under den kommande mandatperioden. beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Avgiftsfri öppenvård för personer som är Regeringen föreslog i budgetpropositionen att öppenvård inom högkostnadsskyddet ska bli avgiftsfri för personer som är . beslutade i enlighet med regeringens förslag. 2016/17:1 utg.omr. 25, bet. 2016/17:FiU3 samt 2016/17:SoU2y, rskr. 2016/17:117.) Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport har regeringens uppdrag att lämna lägesrapporter för olika områden inom vård och omsorg. I rapporten och omsorg om äldre – Lägesrapport konstaterades bl.a. att en internationell jämförelse har visat att av äldre i har behövt avstå från vård och behandling på grund av kostnaden. har genomgående varit det land där minst andel personer behövt avstå från vård och behandling på grund av kostnaden. Undersökningen visar också att de som är i den svenska befolkningen fortfarande upplever större problem med tillgänglighet, samordning av vårdens olika delar, kontinuitet och möjligheter till delaktighet jämfört med befolkningen i andra länder som är på en liknande välfärdsnivå som . Vidare framgår av lägesrapporten att det är vanligt med ohälsosamma levnadsvanor hos den äldre befolkningen. har andelen äldre med fetma och övervikt ökat och andelen äldre som dricker alkohol har ökat. har andelen äldre som är fysiskt aktiva minst per dag varit relativt oförändrad och ligger kring . Vidare har andelen som röker minskat något.