bet · H601NU13 · 2019-05-28 00:00:00 — Detta kan orsaka enorma kostnader för samhället, och det är därför egalt om stölderna utförs av lokala småtjuvar eller av organiserad brottslighet. För oss är det viktigt att få till stånd åtgärder som hindrar oseriös handel med metall. I det sammanhanget anser vi att spårbarhet är viktigt, då det bör vara möjligt att se vilka metaller som har lämnats in, kostnaden för dessa och vem som lämnade in dem. I enlighet med vad som föreslås i den nämnda motionen anser vi därför att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag dels om ett kontantförbud inom skrothandelsbranschen, dels om att återinföra tillståndskravet för handel med skrot. När det gäller andra produkter vill vi framhålla vikten av standardisering och certifiering. En produkt som vi i detta sammanhang vill belysa är alkoholmätare. Dessa mätare är ett bra hjälpmedel för att minimera antalet berusade trafikanter på vägarna, och det finns en uppsjö av modeller på marknaden – allt från billiga engångsalternativ till dyra apparater för . Generellt kan man säga att de billigare alternativen inte håller måttet och flera tester har påvisat stora skillnader i pålitlighet. Vi menar att detta kan leda till en falsk trygghet för användaren, och – i likhet med vad som framförs i motion 2018/19:1121 (SD) – anser vi att de apparater som inte håller måttet inte ska kunna säljas i EU. Alla alkoholmätare som säljs på den inre marknaden bör därför vara godkända av ett ackrediteringsföretag. Det anförda är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. När det gäller alkoholmätare ligger det anförda även i linje med vad som framförs i motion 2018/19:305 (SD), som därmed tillstyrks. Övriga här aktuella motioner avstyrks i berörda delar. Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del och 2018/19:161 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:305 av (SD), 2018/19:752 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2776 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 25. EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och jobbskapande, inte minst i . EU och dess medlemsländer står dock inför stora utmaningar. Många medlemsländer brottas med svaga statsfinanser, hög arbetslöshet och låg tillväxt. De behöver ta krafttag för att sanera sina offentliga finanser och reformera såväl sina arbetsmarknader som sin byråkrati. För att säkerställa unionens långsiktiga överlevnad krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika: handel och öppenhet. Vi anser att åtgärder behöver vidtas för att öppna den inre marknaden ytterligare. Särskilt gäller det att inrätta en digital inre marknad, med stark nätneutralitet. Vidare vill vi framhålla att en väl fungerande inre marknad i EU har stor betydelse när det gäller ökade möjligheter för människor att utöva sin konsumentmakt. Den är ett medel för att exempelvis minska utsläpp av växthusgaser eller bidra till den nödvändiga omställningen av transportsektorn. Åtgärder för att underlätta och möjliggöra konsumenters val är exempelvis att synliggöra alla olika typer av bränslens hållbarhetsegenskaper och att EU ställer rättvisande livscykelkrav på både fossila och förnybara bränslen samt att bränslet ursprungsmärks vid pumpen. Förslag i den riktningen har företrädare i för framhållit i flera andra sammanhang. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad vill vi här särskilt framhålla att en energideklaration på personbilar vid nybilsförsäljning bör införas. Detta skulle enligt vår mening bidra till fler medvetna val vid bensinstationen och hos bilförsäljaren. Förslag med denna inriktning finns i motionerna 2018/19:2426 (C) och 2018/19:2694 (C). Vi anser därför att bör ställa sig bakom det anförda och därmed bifalla dessa motioner i berörda delar. De övriga motionerna avstyrks i de delar som är aktuella i detta avsnitt. Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7 samt 2018/19:161 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:305 av (SD), 2018/19:752 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del, 2018/19:2776 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 25. De fyra friheterna – fri rörlighet för människor, varor, kapital och tjänster – är grunden för EU och den inre marknaden. Den inre marknaden är en framgångssaga. Gemensamma värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter fungerar som ett sammanhållande kitt som få länder, trots allt, är beredda att ge upp. kan mycket göras för att den inre marknaden ska bidra till fler jobb, ökad tillväxt och vässad konkurrenskraft. ska vara drivande i att riva hinder för handel inom EU. har kraven på nationella särlösningar inom EU ökat, vilket riskerar att försvåra för gränsfri handel. Detta måste tydligt motsätta sig. EU ska aktivt motverka all ny protektionism, även sådant som inte är traditionella hinder såsom nationella subventioner, lokaliseringskrav och diskriminering i offentlig upphandling. För en fungerande gemensam inre marknad kan det inte bara vara handel med varor som effektiviseras och prioriteras. Den digitala inre marknaden måste fortsätta att utvecklas och gemensamma regler måste tas fram som stöder innovation, delningsekonomi och e-handel. Regelverk och krångel som i många medlemsländer hindrar gränsöverskridande tjänstehandel bör undanröjas. Detta menar jag att bör ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2018/19:2040 (L), som således tillstyrks i den aktuella delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Exportförbudet för snus, punkt 5 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:162 av m.fl. (SD), 2018/19:1279 av (M) yrkande 1, 2018/19:2006 av (M) och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 25. EU:s förbud mot handel med svenskt snus är enligt vår uppfattning oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. När en produkt av viss nationell särart straffas ut från den inre marknaden menar vi att det är särskilt angeläget att principen om varors fria rörlighet inom unionen värnas och lyfts fram av en frihandelsvänlig nation som . Vi menar att det inte finns några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet av handelspolitiska skäl; tvärtom är argumenten för att öppna EU:s gränser för snuset långt mycket tyngre än de eventuella hälsorisker för konsumenten som kan anses vetenskapligt belagda. Men även detta blir ovidkommande så länge handeln med cigaretter, där det finns långtgående och konstaterade hälsorisker, är fullt tillåten utan några som helst handelshinder. Snus är en traditionell svensk tobaksprodukt som har utvecklats med sin samtid. Även om snus inte kan anses vara en hälsoprodukt, medför det fördelar genom att bidra till en lägre förekomst av rökningsrelaterad cancer i . Genom att tillåta export av snus till EU finns det goda förutsättningar för fler svenska jobb, som frekvensen av rökningsrelaterad cancer potentiellt kan minska i EU. Förbudet mot att exportera svenskt snus inom EU är också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader. Så länge det är tillåtet att tillverka och sälja svenskt snus till myndiga personer i anser vi att samma förutsättningar ska gälla inom hela EU. Vi noterar att i ett förhandsavgörande, , konstaterade att exportförbudet för snus inte strider mot EU-rättsliga principer. Vi anser att det därmed finns än större anledning för att återkommande påminna både regeringen och kommissionen om att inte accepterar de regler som åberopas för förbudet. bör därför tillkännage för regeringen att de regler som EU:s förbud mot handel med svenskt snus bygger på bör ändras så att förbudet avskaffas. Det vi här har anfört stämmer överens med det som sägs i motionerna 2018/19:162 (SD), 2018/19:1279 (M), 2018/19:2006 (M) och 2018/19:2896 (M), vilka därmed tillstyrks i berörda delar. Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2018/19:154 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:167 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16 och 32, 2018/19:865 av (M), 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1312 av och (båda S), 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 14. Vi menar att regeringens initiativ för exportfrämjande åtgärder, Team , saknar tydlig funktion, organisation, mandat och mål. Regeringen bör i stället utveckla en tydlig och framåtriktad handels- och exportstrategi för . En viktig del i att främja den svenska handeln är att svenska företag bör ges ökade möjligheter att delta i FN-upphandlingar. Globalt upphandlade FN varor och tjänster för , varav upphandlades från , vilket vida understiger andel av FN:s budget. levererar främst medicinsk utrustning och laboratorieutrustning, fordon samt utbildnings- och städmaterial. På tjänstesidan levererar tjänster inom administration, bygg- och ingenjörsområdet och transportområdet. Vi kan tyvärr konstatera att få svenska företag har deltagit i upphandlingarna men att de som haft rätt förutsättningar har gjort intressanta affärer. Många handelskamrar har dessutom byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Genom att upphandla exportrådgivningstjänster skulle svenska företag som vill delta i FN-upphandlingar också kunna få tillgång till den erfarenhet som redan finns på detta område runt om i . Det skulle kunna leda till att antalet svenska företag som är med i FN-upphandlingar ökade. Avslutningsvis vill vi framhålla att koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till att uppfylla klimatmålen och skapa nya jobb och exportmöjligheter. Vi menar att industrin och transportsektorn i största möjliga mån bör dra nytta av att har ren el, och regeringen bör därför se över hur kan attrahera energiintensiv industri att etablera sig i landet. Detta är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2018/19:2783 (M) och 2018/19:2895 (M) anses bli tillgodosedda i berörda delar, och tillstyrks följaktligen i dessa delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:154 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:167 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16 och 32, 2018/19:865 av (M), 2018/19:1312 av och (båda S), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 28, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 14. Vi ser positivt på import i sin helhet och på importens betydelse för den svenska konkurrenskraften. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen, och den s.k. värdekedjan är i viss mån positiv även om önskemål om geografisk närhet till värdekedjor bör beaktas. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar den inhemska produktionens konkurrenskraft, och därmed gynnas även exporten. Vi anser dock i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:165 (SD) att importbehovet behöver utredas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar från exporterande nationer, länders monopolställning när det gäller vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. Vi föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska genomföra en utvärdering av olika svenska sektorers långsiktiga importbehov. När det gäller den svenska konkurrenskraften ser vi positivt på de utsikter som har, och vi förordar en politik som stärker den svenska industrins exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter, särskilt när det gäller högteknologiska tjänster och produkter långt upp i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar och ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner såsom , och . Vi anser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan, från små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten. Vidare vill vi framhålla att det ständigt ökande behovet av datalagring kommer kräva alltmer kapacitet till följd av den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av molntjänster. Runt om i världen kommer många nya datacenter, centraler för lagring av digital information, att behöva etableras. När det gäller etablering av denna typ av verksamhet har i ett europeiskt perspektiv många konkurrensfördelar. Kallt klimat, god tillgång på utbildad personal, en bra it-infrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och en stabil kraftförsörjning gör att står sig väl i en internationell konkurrens. Utöver att har likvärdiga ekonomiska konkurrensförutsättningar som många andra länder är det av vikt att med ett samlat grepp jobba med samtliga konkurrensfördelar som finns här. En nationell strategi för etablering av datacenter i som kanaliserar dessa fördelar vore angeläget för att utöka möjligheterna för företag att nyetableras här, vilket även vore en viktig del för att kunna förädla det överskott av elenergi som finns i stället för en olönsam export av elenergi. Detta är något som överensstämmer med vad som sägs i motion 2018/19:154 (SD). I likhet med vad som anförs i motionerna 2018/19:167 (SD) och 2018/19:1383 (SD) anser vi att Business bör få i uppdrag att ge Somaliland högre prioritet. Stommen i Somalilands ekonomi är boskapsskötsel, vilket också är en viktig inkomstkälla för staten. Utöver boskap är de största produktionssektorerna i landet fiske, jordbruk och träkol. Somaliland är rikt på naturtillgångar, och nationen är positivt inställd till utländska investeringar, eftersom ambitionen är att minska arbetslösheten och behålla den yngre arbetskraften i landet. Det stora problemet är dock att Somaliland inte är internationellt erkänt som en självständig stat, och det gör att företag inte vågar investera i landet. bedriver Forum Syd verksamhet i med stöd av Business för att öka företagande i landet. Ett uppdrag till Business om att ge Somaliland högre prioritet skulle gynna både nationen och svenska företag som det underlättar ett internationellt erkännande av Somaliland som stat. Ett ökat utbyte av varor och tjänster skulle även kunna leda till ett minskat beroende av bistånd i området, som tillväxten och sysselsättningen ökar. Genom att varor produceras i Somaliland möjliggörs också en billigare import av varor till . Ett annat område där vi, i likhet med vad som framförs i motionerna 2018/19:167 (SD) och 2018/19:2820 (SD), ser en stor potential för svenska företag framöver är exporten av varor och tjänster som syftar till energieffektivisering. tekniska och innovativa lösningar skulle i stor utsträckning kunna tillgodose vad som efterfrågas i energieffektiviseringsprocesser runt om i världen. har till exempel en välfungerande export av tekniska lösningar till inte minst i den gedigna energieffektivisering av hela staden som lär pågå . Även har en sådan exportpotential, och vi ställer oss positiva till att Business har upptagit energieffektivisering och miljöteknik i sina hållbarhetsmål. Vi är dock av den uppfattningen att både exportpotentialen och de potentiella klimatförbättringarna är av icke ovidkommande volym, varför bör tillkännage för regeringen att Business bör ges i utökat uppdrag att verka för export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering och miljöteknik. Avslutningsvis vill vi framhålla att berörda myndigheter på ett tydligare sätt bör samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Detta bör t.ex. ske genom att regeringen gör en översyn av instruktioner och regleringsbrev för att stödja satsningar på innovation, utveckling och export inom denna sektor. I likhet med den uppfattning som framförs i motion 2018/19:1287 (SD), menar vi att ett sådant arbete bör innefatta att livsmedelsföretagen får ökat stöd med kompetensutveckling när det gäller export. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som vi anfört ovan. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:154 (SD), 2018/19:165 (SD), 2018/19:167 (SD), 2018/19:1287 (SD), 2018/19:1383 (SD) och 2018/19:2820 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16 och 32 samt 2018/19:154 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:167 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:865 av (M), 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1312 av och (båda S), 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 28, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 14. bedriver ett omfattande handels- och investeringsfrämjande arbete som regleras på nationell nivå, t.ex. via (), () och Business . Granskningar som Amnesty och samt , på uppdrag av , har gjort visar på stora brister när det gäller insynen i EKN, SEK och dåvarande (vars verksamhet numera fortsätter genom Business ), som de med stora summor stöder investeringar i och handel med diktaturer. Det är dock centralt att det finns tydliga kriterier för den exportfrämjande verksamheten så att handel och investeringar inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller stärker auktoritära regimer. Även om regeringen i regleringsbrevet till EKN, utöver formuleringar om att verksamheten ska bedrivas i enlighet med politiken för global utveckling, har lagt till skrivningar om att EKN ska ”säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med – samt informera om – riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer om företag och mänskliga rättigheter” finns det mycket kvar att göra för att dessa skrivningar också ska synas i praktiken. I likhet med vad som förordas i motion 2018/19:757 (V) anser jag därför att bör uppmana regeringen att skärpa kriterierna när det gäller mänskliga rättigheter för svenskt exportfrämjande. Vidare anser jag i likhet med vad som anförs i den nämnda motionen att det är orimligt att riksdag inte kan få ta del av information om till vilka länder ett statligt bolag utfärdar krediter. Jag menar att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag på hur den ska kunna öka insynen i den verksamhet som EKN och SEK bedriver. I regeringens nystart av politiken för global utveckling behandlas svenska företags roll på svåra marknader och det svenska exportstödet, men även här anser jag att målsättningarna är låga. Genomförandet av nationella handlings-planer ska följas upp, kunskaper ska ökas, handelsdelegationer ska informeras och statligt ägda bolag ska agera föredömligt. Jag vill se kraftigare tag för att säkerställa att företag respekterar mänskliga rättigheter och bidrar till en håll-bar utveckling. Med bifall till motion 2018/19:757 (V) i denna del anser jag att ska uppmana regeringen att återkomma med mer konkreta förslag på hur svenskt exportfrämjande ska bli samstämmigt med politiken för global utveckling. Vidare anser jag att med bifall till samma motion i berörd del bör uppmana regeringen att införa ett förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller som på annat sätt bidrar till kapitalflykt. Liksom motionärerna menar jag att här bör följa exempel. Motion 2018/19:757 (V) tillstyrks därmed i berörda delar. Övriga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2018/19:154 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:167 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16 och 32, 2018/19:865 av (M), 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1312 av och (båda S), 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 28, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 20. När det gäller det statliga stödet för exportfrämjande delar jag den uppfattning som framförs i motion 2018/19:2735 (KD) att ett samordnat statligt stöd för internationalisering bör utvecklas för regionerna. Kommuner och Landsting (SKL) samarbetar med och har därmed insikt i behoven av internationella kontakter med andra regioner och de goda möjligheter som finns genom samverkan med dessa. Staten behöver ta ett övergripande ansvar och på ett bättre sätt samordna det statliga stödet från myndigheter, bolag och råd som t.ex. Business . En nationell samordning skulle säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknadsinsatser eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Jag kan vidare konstatera att utformningen av exportcenter utgår från den aktuella regionens förutsättningar, vilket betyder att det kan se lite olika ut i olika regioner. Det övergripande målet är att företag får kontakt med rätt person i rätt organisation med sin fråga . Till ytterligare hjälp har den tidigare regeringen skapat ett Team som består av 19 myndigheter och organisationer. Business har fått medel för att koncentrera sig på de största affärerna, vilket enligt mig inte får motverka att fler små och medelstora företag kan få hjälp att växa och utvecklas. En viktig del i detta är ökad kunskap om vikten av standardisering av produkter och tjänster för att de ska kunna vara intressanta för export till andra länder. I likhet med vad som sägs i motion 2018/19:2913 (KD) menar jag att en viktig fråga i sammanhanget är hur kan ta tillvara nyanlända människor.