bet · H601SkU22 · 2019-05-27 00:00:00 — , som den tillfälliga sänkningen innebär, är ingenting i detta sammanhang. har priset gått upp med ungefär 1,50. Det är där den stora prisskillnaden finns, inte i skatten. Om vi tittar på orsaken till att bensinpriset går upp kan vi se att det är oro kring , och vi kan se det bland annat i och . Vi kan också se att när Opecländerna beslutar att skicka ut eller dra in olja påverkar detta tillgången på olja, och när tillgången minskar stiger priset. Vi kan också se att den svenska växelkursen har försvagats i förhållande till dollarn, som man räknar i när man köper olja. Detta betyder att det blir dyrare. Dessutom är vi nu inne i driving season, som det kallas , då det helt enkelt är fler som kör bil, och längre sträckor. Efterfrågan ökar, och när den gör det stiger priset. Sådant spelar också in. Detta innebär i sin tur att om man gör det väldigt ekonomiskt fördelaktigt i skattesystemet att tanka bensin och diesel kan det till och med bidra till en prishöjning, om det leder till ett förändrat beteende, alltså att fler åker bil längre sträckor. Detta är inget nollsummespel. Man kan inte säga att om man sänker skatten med en viss summa kommer det automatiskt och permanent att leda till ett lägre bensinpris, för det är många faktorer som spelar in. Därmed vill jag inte säga att priset kanske blir dyrare, men det blir inte nödvändigtvis så billigt som man har trott. Det som ändå är huvudfrågan här är att vårt oljeberoende är ohållbart. Det första skälet handlar om miljön. Vi har lovat att vi ska minska växthusgasutsläppen på inrikes transporter . Detta är globala överenskommelser, och det är en överenskommelse i EU på alla nivåer. Om vi menar allvar med klimatet tycker jag att det är mycket viktigt att vi lever upp till våra egna löften. Vi kan inte bara säga att andra ska göra detta, utan vi måste gör vår del och sedan naturligtvis ställa krav på resten av världen. Om vi ska klara detta mål måste vi ställa om från oljeberoende till förnybart. Det är alltså det första skälet. Det andra skälet är ekonomiskt. Vi kan se att ökningen av bensinpriset har väldigt mycket att göra med att oljebristen ökar. De flesta bedömare menar att detta bara kommer att bli värre . Det handlar alltså inte bara om att det är dåligt för klimatet, utan det är också dåligt för människors plånböcker i det långa loppet. Det kommer att bli dyrare och dyrare för enskilda personer. Det behövs förändringar, och vi kan inte göra dem över . Men vi måste börja om vi ska se långsiktiga förändringar. Vi måste ställa om. En viktig sak handlar om krav som ställs på drivmedelsföretag. Vi ställer krav på att de blandar i förnybart i bensinen. Det är det som kallas reduktionsplikten - man minskar bensinen och ökar den förnybara delen. Detta är också viktigt för att vi ska nå vårt klimatmål. Men det blir en stegvis omställning på det sättet, och vi hittar andra energikällor som är bättre för klimatet. Vi har också ett system där det som är dåligt för klimatet beskattas lite mer, men det som är bra för klimatet beskattas lite mindre. Målet är alltså inte att människor ska betala mycket, utan målet är att vi ska ställa om miljövänligt och att det också ska kosta mindre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin På samma sätt gör vi med bilar. Den som har råd att köpa en ny bil som har stora koldioxidutsläpp får vara med och bekosta subventioner, eller bonus, till dem som köper bilar med låga utsläpp. Då blir incitamentet, drivkraften, att ha bilar som är mer bränslesnåla. Det är också bra för ekonomin. Då behöver man tanka mindre. Detta handlar alltså om en stor omställning av samhället. Men det är mycket viktigt att denna omställning bärs efter förutsättningar. Därför vill vi hjälpa landsbygden på många olika sätt, bland annat med ett avståndsbaserat bidrag för dem som pendlar till jobbet. Det är viktigt att detta görs mer rättvist för landsbygden. Det handlar om att bygga ut kollektivtrafiken och om ett helhetsgrepp på landsbygden. Det är inte bara en enda fråga. Det handlar om skatteutjämningssystem över hela landet, och det handlar om statsbidrag till kommuner och landsting för att även glesbygden ska klara sin välfärd. Detta är egentligen en jättefråga. Men det känns ändå viktigt att se helheten, även om detta är en liten fråga i sammanhanget. Denna debatt handlar om bränslebeskattning. Från kristdemokratiskt håll anser vi att det är en fråga som präglas av en intressekonflikt mellan god miljö- och klimatpolitik samt det faktum att alla som bor och bygger i måste ha förutsättningar att göra det på ett bra sätt, även om de inte har tillgång till fungerande kollektivtrafik under dygnets alla timmar. Dagens beskattning består av flera olika komponenter. Vi har en fordonsbeskattning, vi har trängselskatter på en del platser och vi har en bränslebeskattning som i praktiken fungerar som en kilometerskatt. De som har långt till jobbet kommer att få betala mer än de som har kortare väg till jobbet. De som bor på ett sådant ställe där det inte finns några alternativ kommer att få betala mer än de som kan nyttja kollektivtrafik. Vi har också en annan avgift som de facto påverkar dem som använder sig av fordon, och det är parkeringsavgifterna. Det är egentligen en avgift för att man nyttjar ett gaturum. Dagens beskattning syftar till att trafikanterna är med och finansierar den infrastruktur som de använder samt att det sker en fortsatt klimatutveckling av fordon och trafiksystem. Vi kristdemokrater är alltså positiva till att det sker en teknikutveckling. Vi är positiva till att man hittar olika sätt att hantera de miljöproblem som bränsle ger för oss alla. Men det får inte ske på ett sådant sätt att det gör det svårt att leva utanför våra tätorter. Problemet med dagens beskattning är att den upplevs som dyr och orättvis. Bara på bränslebeskattningen tar vi in , och vi för tillbaka till transportsystemet. Ett annat problem med dagens beskattning är att den drabbar dem som bor på landsbygden hårdare än dem som bor i våra större städer, då de som bor på landsbygden har små eller inga möjligheter att välja några alternativa transporter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Det har tagits fram siffror på detta. De visar bland annat att de som bor på landsbygden betalar av den infrastruktur som de använder, medan de som bor i en större tätort betalar av den infrastruktur som de använder. Det är klart att en sådan form av orättvisa leder till intressekonflikter. Den driver konflikten mellan stad och land, även om man försöker kompensera via andra system som kommunala utjämningssystem. Ny teknik öppnar möjligheter för en ny beskattning där man kan ta hänsyn till dessa olika konflikter. Bland andra vi som sitter i trafikutskottet och i skatteutskottet uppvaktas av olika organisationer som pekar på möjligheterna med den nya tekniken, där man i ett skattesystem kan väga in stad och land, avstånd, fordonstyp, internationell trafik och tid . Framför allt i våra större tätorter kan det vara en oerhört stor skillnad på beskattningen beroende på när man kör in i en stad. Allt detta bygger på att man använder sig av teknisk bevakning eller liknande i bilen. Vi står således inför ett teknikskifte där vi kan skapa en mer rättvis trafik- och bränslebeskattning. Vi i har gjort upp med avseende en paus i fråga om överindexeringen av bensin och diesel. Men det räcker inte med att man rattar lite grann i dagens system. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en utredning avseende en ny rättvisare trafik- och bränslebeskattning. Vi har lämnat ett särskilt yttrande där vi redogör för våra tankar i dessa frågor. Jag konstaterar att denna debatt kanske handlar lite för lite om klimatet och att denna debatt handlar lite för lite om de enorma utmaningar som inte bara svenska storstäder, svensk landsbygd eller för den delen svensk glesbygd utan hela världen och kanske faktiskt den mänskliga civilisationen står inför. Klimatförändringarna som drivs på av att man använder till exempel bensin och diesel är det största hotet mot mänsklig civilisation som vi någonsin har sett. Redan nu ser vi hur torka slår ut bönder, slår ut lantbrukare av alla de slag och slår ut stora delar av landsbygden, inte bara i utan i hela världen. Redan nu ser vi hur samma torka till exempel ledde fram till att Islamiska staten, eller Daish, kunde etablera sig i . Det var på grund av torka och ganska troligt på grund av klimatförändringar som drivs på av just bensin och diesel. Vi har ett ansvar att göra vad vi kan för att minska utsläppen. Kanske särskilt vi som har ekonomiska resurser här i och som har råd att faktiskt göra något har ett ansvar. Inför Europaparlamentsvalet hade jag och en debatt i denna kammare då jag frågade hur många graders uppvärmning som var lagom. De gick ju till val på att göra EU lagom igen och vägrade ställa sig bakom det förslag som Liberalerna drev om att ha en europeisk klimatbeskattning - en koldioxidskatt på EU-nivå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin De kunde inte svara på frågan då, fru talman. kunde inte svara på om det var en grads uppvärmning - med översvämningar, orkaner och torka - eller om det var två, tre eller kanske till och med fyra grader som de tyckte var lagom. De kom inte heller med några förslag på hur vi ska stoppa de klimatförändringar vi nu ser. , i den här debatten, går upp i talarstolen och säger att problemet med bensinbeskattningen är att den upplevs som orättvis. Jag undrar då hur andra människor runt om i världen upplever klimatfrågan, fru talman - människor som har drabbats av torka som slagit ut skördar och skapat svält eller människor som har drabbats av orkaner och översvämningar. Det gäller även nationer som riskerar att dränkas till följd av klimatförändringarna. Det här med upplevelser verkar nämligen vara viktigt för . vill ha diverse pauser i politiken. , när brann, var det flyktingpaus; då skulle man pausa. Det var bara det att kriget inte pausade bara för att ville ha flyktingpaus. vill ha en klimatpaus. Det är bara det att klimatförändringarna inte pausar bara för att vill att vi ska pausa klimatpolitiken. Vi måste bryta vårt oljeberoende och vårt beroende av fossila bränslen. Då krävs det kraftfulla instrument och kraftfulla incitament, till exempel skatter som kan och bör användas som investeringar i infrastruktur så att det i alla delar av blir lättare att byta till och använda klimatsmartare fordon. Det handlar om att ställa om, herr talman. Om man inte tar in skatter och därför inte kan göra investeringar är det klart att det blir svårt att ställa om, men om vi kan ta in skatter som sedan kan användas för att göra investeringar blir det lättare att ställa om. Det kan funka att ställa om i alla delar av . Om vi dessutom kan hejda klimatförändringarna drabbas ju hela lite mindre av till exempel framtida torka, översvämningar eller andra extremväder som annars skulle slå kanske framför allt mot landsbygden. Vi behöver ställa om. Jag skulle önska att vissa partier i den här kammaren hade lite mer medvetenhet om att klimatet inte tar paus och att klimatpolitiken inte heller kan göra det. Tack för ett bra anförande, ! Det blir lite svårt att ta diskussionen på allvar om man så att säga skapar en konflikt där den som är för europeisk beskattning är miljövänlig och den som är emot europeisk beskattning per definition är icke miljövänlig. Det är alltså helt korrekt, herr talman, att är synnerligen tveksamma till europeisk beskattning. Vi har sagt nej till europeisk beskattning i den meningen att på olika sätt ska kunna ta in skatt direkt till EU. Vi har däremot ställt oss positiva till exempelvis en europeisk flygbeskattning, i stället för en nationell flygbeskattning, där pengarna är lika i hela EU men landar i ländernas egna parlament. Det handlar helt enkelt om att vi vill ha en sjyst konkurrenssituation. Även när det gäller sjöfarten har vi talat om en liknande skatteform, , eftersom norrmän, danskar och engelsmän hade en helt annan beskattning som gynnade deras sjöfart och missgynnade den svenska sjöfarten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Att det finns likheter i beskattning inom EU är alltså en sak, men att börja beskatta från EU:s sida innebär att skapa en ny skattenivå. Detta är en tonskillnad som det är rätt viktigt att ha med sig. Är det någonting vi vet när det gäller politiker - inklusive kristdemokrater, misstänker jag - är det att vi tenderar att fortsätta vilja ha lite mer skatt när vi redan har skapat den nya skattenivån. Helt plötsligt har vi då skapat en fjärde nivå, som kommer att komma med egna förslag och idéer och finansiera det med sin egen ekonomi. Det har egentligen inte med miljöfrågan att göra. Vi brinner lika mycket för en god miljöpolitik som Liberalerna, men vi vill inte finansiera den via EU. Det handlar ju inte bara om koldioxidskatt på EU-nivå. Faktum är att den här debatten egentligen inte handlar om det alls. Däremot tycker jag att det är intressant - och det är därför det är relevant att lyfta - vad har för syn på klimatbeskattning och vad har för syn på klimatet. Ska man kunna finansiera viktiga investeringar som gör det möjligt att ställa om i hela och möjligt att i hela använda nya drivmedel som inte släpper ut på samma sätt är det klart att man behöver få in ett antal skattekronor. Precis som i debatten om koldioxidskatt på EU-nivå, där inte kunde svara på hur många graders uppvärmning som var lagom, misslyckas dock även i denna debatt med att slå fast hur viktigt det är att stoppa klimatförändringarna och med vilka tydliga och effektiva medel det ska göras. Hur vill minska användandet av bensin och diesel? Hur vill se till att skapa incitament för att färre personer ska köra på bensin och diesel? Hur vill se till att fasa ut vårt kolberoende? Jag undrar om tror att Liberalerna bara vill höja skatter. Det låter nämligen lite så. Det är helt fel, herr talman. Vi vill höja skatter på sådant som är dåligt för klimatet, men vi vill också sänka skatter på sådant som till exempel arbete, som inte skadar klimatet. Med den regeringskonstellation vi nu har kommer vi att successivt kunna höja skatter på sådant som är dåligt för klimatet och sänka skatter på inkomster, så att fler har råd att ställa om. Kan sluta upp bakom den linjen? Det undrar jag, herr talman. Det är lite intressant att stå och lyssna här med tanke på att vi var det parti som i den svenska debatten lyfte in idén om förvaltarskap utifrån sociala, ekonomiska och ekologiska perspektiv. Den som orkar gå tillbaka och läsa artiklar från tiden kan till och med se att man lite föraktfullt kallade vatten-och-luft-partiet. Vi är väldigt glada att fler partier har anammat idén att man faktiskt måste jobba utifrån ett förvaltarskap. Vi tycker att det är positivt att fler partier än vårt lyfter fram dessa frågor. På den teoretiska sidan är det ingen hemlighet att vi är för skatteväxling från det som är miljöfarligt till exempelvis strategiskt sänkt skatt som gynnar arbete. Arbete ger nämligen andra välfärdseffekter - människor kommer i jobb och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin När det gäller huvudfrågan, det vill säga vad vi anser om temperaturen, står vi bakom de klimatmål som hela det här parlamentet - tror jag - är enigt om. Vi har ingen annan uppfattning. Vi har ingen annan uppfattning om skatteväxling, och vi råkade vara först med att lyfta frågorna . Rent konkret har vi i andra debatter haft diskussioner om exempelvis elektrifierat flyg. Vi tar ofta upp frågan om elektrifierade vägar, där vi skulle kunna komma åt stora koldioxidmängder inom framför allt transportsektorn. Vi är positiva till kärnkraft, för om vi ska elektrifiera mer måste vi ha el att stoppa in i det vi elektrifierar. Det som är haken - och det hänger ihop med den sociala dimensionen av förvaltarskapet - är att vi kommer att få sociala problem om vi bara jobbar med bränslehöjningar, flygskattehöjningar och skatt på individen. Vi måste våga titta på hur vi får industrin och transportsektorn att bli mer miljövänlig. Då löser vi de problem vi båda vill lösa. Det är väl ingen hemlighet att även liberaler långt mycket längre tillbaka än 60-talet har lyft upp frågan om klimat. Men det är för mig en nyhet att klimatpolitik inte tycks ha förändrats så mycket , trots att klimatdebatten har rört sig framåt och trots att vi ser alltmer vad klimatförändringarna leder till. Trots förra sommarens torka här i och trots den torka som drabbade delar av så hårt att Islamiska staten, eller Daish, kunde få fäste har klimatpolitik till synes fastnat . Jag tycker att det är mycket tråkigt. Den som står bakom förvaltarskapstanken, som säger sig göra, måste fråga sig följande: Om man ska förvalta den här jorden till våra framtida generationer, hur många graders uppvärmning är då lagom? Är det en grad? Är det två grader? Är det tre, fyra eller kanske fem grader? Är det ett förvaltande att låta klimatförändringarna fortsätta att skena i den hastighet som de nu gör och bara se på medan torkan breder ut sig, medan orkanerna blir fler och medan översvämningarna till och med dränker hela nationer? Är det förvaltarskap? Jag tycker inte det. Jag menar att vi måste ha höga skatter på sådant som är dåligt för klimatet som vi tar ett socialt ansvar genom att sänka skatten på inkomster och genom att göra investeringar så att alla delar av , oavsett var man bor, har infrastruktur som gör att man kan ställa om. Men, herr talman, är fortfarande svaret skyldiga: Vad ska de göra för att minska bensinbruket i ? Jag är inte bara trafikpolitisk talesperson för , utan jag är också ersättare i skatteutskottet och har fått möjligheten att ta denna debatt för min kollega . Vi - mänskligheten - står inför en stor utmaning. Vi befinner oss i ett nödläge för klimatet. Om vi inte lyckas vända utsläppskurvorna och kraftigt minska utsläppen av koldioxid och växthusgaser kommer vi inte att nå mål om att hålla temperaturökningen väl under två grader och allra helst under en och en halv grad, med katastrofala konsekvenser som följd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Transportsektorn står för cirka en tredjedel av utsläpp. Här har vi den kanske största utmaningen att ställa om. Regeringen har satt ett ambitiöst klimatmål om att minska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter till 2030. Av inrikestransporternas utsläpp står vägtrafiken för . Det behöver ske en stor omställning här. vill skapa ett modernt och hållbart samhälle där det är lätt för alla att göra hållbara och klimatsmarta val. Drivmedelsskatt är ett viktigt styrmedel, som kan användas både för att internalisera de kostnader som utsläpp från bensin och diesel orsakar men också för att skapa en miljöstyrande effekt. Det är ingen hemlighet att inte ville se den tillfälliga rabatt på bensin- och dieselskatten som drevs igenom med M-KD-budgeten, men då det är den budget som röstades fram av behöver vår regering förhålla sig till de tillkännagivanden som gjordes i samband med budgeten. Ja, jag kallar det för en rabatt när M och KD vill ta bort påslaget på indexeringen av bensinskatten. Det är ett påslag som är baserat på utvecklingen av bnp för att inte skatten ska urholkas. Samma påslag används även vid beräkning av skiktgränsen. Jag kan konstatera att i då vi snarare behöver fokusera på hur vi löser vårt fossilberoende väljer och att driva på för en permanent rabatt på bensin- och dieselskatten. Jag har full förståelse för att bränslepriset är kännbart för många i samhället. Med hänsyn tagen till att fordonen blivit mer bränslesnåla och till utvecklingen av våra disponibla inkomster är det dock inte dyrare att köra bil än . Det är också viktigt att veta att ökningen av bränslepriset inte beror på bensinskatten. har bensinpriset gått upp med ca 1,50 - från ca till ca 16,50 för miljöklass 1, även om jag såg att det fanns ett ställe där man kunde tanka för 15,95. Ingen del av uppgången beror dock på höjd drivmedelsskatt, utan den beror på världsmarknadspriset på olja och på valutakursen. Oljeprisuppgången kan hänföras till , och Opecs minskade utbud. politik syftar till att ställa om transportsektorn så att vi gör oss oberoende av fossila drivmedel. Genom satsningen på bonus-malus verkar vi för en omställning av fordonsflottan, och genom reduktionsplikten ser vi till att den som inte har möjlighet att byta till en fossilfri bil ändå är med i omställningen. Genom en ökad elektrifiering och genom en ökad produktion av inhemska biodrivmedel, exempelvis biogas, kan vi både minska våra växthusgasutsläpp och minska vår känslighet för världsmarknadens fluktuationer när det gäller priset på olja. Vi behöver en politik som är inriktad på att bryta vårt fossilberoende och sätta ett datum för när den sista droppen fossilt drivmedel ska säljas. vill att målet ska vara att sista droppen fossilt bränsle ska säljas 2030. Det bär mig emot, men jag vill yrka bifall till utskottets förslag om att ställa sig bakom regeringens förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin I detta anförande instämde (MP). De som bor på landsbygden betalar alldeles för mycket i bensinskatt i relation till sitt klimatavtryck. Det är en orättvisa som jag inte tycker ska fortgå. Den myndighet som är satt att utvärdera och analysera effekterna av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet, Trafikanalys, har konstaterat att landsbygdsborna betalar långt mer än vad deras klimatavtryck kostar. På landsbygden betalar bensinbilstrafiken mer än fullt ut för sina beräknade samhällsekonomiska kostnader. Bensinbilen betalar av - eller per mil mer än - sina kostnader. Som en jämförelse betalar tätortsbon enbart av sin kostnad. I tätorten betalar dieselbilisten drygt halva sin kostnad. Oavsett exakta siffror och detaljer är det viktiga vad detta säger oss: Landsbygden kan inte fortsätta att betala mer än för sitt klimatavtryck när städerna betalar för så lite som hälften av sin påverkan. Någonstans är det detta som diskussionen handlar om. Det är detta som är pudelns kärna: Hur ställer vi om? Vi kan inte blunda för att transporterna står för en stor del av utsläppen, men vi måste med skatteinstrumentet styra om till en omställning. Vi måste alltså utveckla mer hållbara bränslen. Det är detta vi ska satsa våra resurser på. Skattesystemet måste nämligen vara rättvist oavsett var i landet man bor; det är farligt om detta instrument förlorar i trovärdighet. Det totala skattetrycket behöver minska. Det är särskilt angeläget med en skattepolitik som ger likvärdiga förutsättningar att bo, leva och driva företag i hela landet. När en enskild skatt får snedvridna konsekvenser för någon del av landet behöver mer jämlika förutsättningar skapas - kanske genom andra reformer, till exempel avståndsbaserade reseavdrag. Men detta räcker naturligtvis inte. För den som bor på landsbygden är det ju inte bara resorna till och från jobbet som kostar; det är också resan till mataffären och skjutsen till barnens idrottsträningar. Skatten riskerar att slå hårdast där tillgången till kollektiva färdmedel är som lägst. Den som bor på landet kan ju inte välja bort bilen till förmån för kollektivtrafik eller samåkning. För företagen är såväl lastbilar som bilburna transporter en nödvändighet och en förutsättning för att de ska kunna bedriva sin verksamhet. Politiken behöver fler lösningar för ett lägre skattetryck totalt, särskilt på landsbygden.