bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — För att lättare kunna upptäcka och hjälpa unga skolelever som hamnar i en värderingskonflikt mellan våra moderna värderingar och en mer klanbetonad syn på samhället är det nödvändigt att personal i och gymnasieskolan har en adekvat utbildning på området. Vi vill därför att utbildning i hedersproblematik ingår som en kortare kurs i lärarutbildningen, samt ges som obligatorisk vidareutbildning för skolpersonal i utsatta områden. Vi föreslår att en kvalitetsutbildning på 80–, initierad och finansierad av staten, ska finnas till hands i de områden och kommuner där en sådan utbildning är relevant. Det är kommunerna och enskilda utbildningsanordnare som beslutar ifall personalen ska fullgöra utbildningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 15 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2018/19:30 av och (båda SD), 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 31 och 39, 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 3, 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1403 av (MP) yrkande 3, 2018/19:1532 av (M) yrkande 2, 2018/19:1540 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:2117 av (S) yrkande 2, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 4, 12, 13 och 19. En statlig kompetensutvecklingsgaranti bör införas för att säkerställa och finna system för att förskollärare, lärare och skolledare fortlöpande får den kompetensutveckling de behöver och håller sig uppdaterade på ny forskning. Det bör genomföras en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft. Det är vidare viktigt att öka möjligheterna till kompetensutveckling för pedagogerna i förskolan. Det bör även underlättas för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare de arbetar i förskolan. Under metoo-debatten blev det tydligt att tjejer och kvinnor alltid har blivit utsatta för sexuella trakasserier och sexuella övergrepp. Många fler förstod hur utbrett detta problem är i vårt samhälle. Därför bör bl.a. en översyn göras av möjligheterna att ge elever en bra undervisning i sex och samlevnad genom att det blir obligatoriskt på lärarutbildningen med kunskaper på området samt att lärare och rektorer får fortbildning på området. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:30 av och (båda SD), 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 31 och 39, 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 3, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1403 av (MP) yrkande 3, 2018/19:1532 av (M) yrkande 2, 2018/19:1540 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:2117 av (S) yrkande 2, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 4, 12, 13 och 19, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 15 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 14. Dagens lärarbrist innebär att det i praktiken är möjligt att som obehörig få arbeta i sträck på samma skola. Den som väljer att fortsätta jobba som lärarvikarie bör också ha kapaciteten att klara av att ta en lärarexamen. saknas tillräckliga incitament för många huvudmän att stötta sina vikarier att läsa in en lärar- eller förskollärarbehörighet. Det är billigare att ha obehöriga lärarvikarier, och så länge det finns någon med ämnesbehörighet på skolan går det att sätta betyg. Obehöriga men yrkesverksamma lärarvikarier är en outnyttjad resurs. Regeringen bör därför utreda möjligheten att ställa högre krav på att huvudmännen möjliggör fortbildning av obehörig personal inom förskolan till förskollärare och obehörig personal inom skolan till lärare. Skolledare, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 44 och 2018/19:355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:939 av (M), 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 17. Det pedagogiska ansvaret för undervisningen ligger på lärarna, men rektorn har en ledande funktion att fylla. Genom ett nära samarbete med lärarkollegiet kan rektorn skapa förutsättningar för lärarkollegiet att utveckla den pedagogiska verksamheten. Därför anser vi att rektorer bör rekryteras bland behöriga lärare från en högre certifieringsnivå enligt tidigare föreslagen modell för fortbildning för lärare. Detta stärker rektorernas pedagogiska profil, som den administrativa bördan ska anpassas därefter. Detta är en modell vi är övertygade om kommer att bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig styrning av skolan. Vi vill också att rektorsutbildningen ska innehålla kunskaper om elever med funktionsnedsättning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolledare, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2018/19:355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2018/19:939 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 44 och 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 12. Rektorsutbildningen fungerar bra. Den bör därför öppnas även för den som vill bli rektor, inte som enbart för dem som har en rektorstjänst. För dem som ännu inte fått en rektorstjänst kan detta ske i form av en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap. Utbildningen ska därmed motsvara både den nuvarande statliga befattningsutbildningen och fortbildningen Pedagogiskt ledarskap för rektorer. En befattning som rektor kan vara ett naturligt mål för den som går utbildningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolledare, punkt 9 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2018/19:939 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 44 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 17. Alla lärare ska ha grundläggande kunskaper i hur de ska arbeta med elever med funktionsnedsättning, med insikten att detta inte nödvändigtvis innebär ett specialpedagogiskt behov. En elev med rörelsehinder eller synnedsättning kan t.ex. behöva hjälpmedel och en tillgänglig fysisk miljö utan att för den skull behöva någon särskild anpassning av själva undervisningen. Även rektorsutbildningen måste innehålla tydliga krav på kunskaper om elever med funktionsnedsättning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:359 av och (båda SD) yrkande 10, 2018/19:507 av (L), 2018/19:546 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1993 av (S), 2018/19:2178 av (M), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2018/19:2344 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 54. Enligt skollagen (2010:800) ska alla elever ha tillgång till bl.a. skolsköterska och skolkurator. Alla barn har dessutom rätt till ett visst antal hälsobesök under sin skolgång. Det är en god utgångspunkt. Skollagen anger dock inte i vilken utsträckning denna personal ska finnas tillgänglig. Det innebär i praktiken att stora variationer uppstår både mellan skolor och mellan kommuner, vilket i sin tur innebär varierande förutsättningar för stöd till barn som behöver det. En översyn av skollagen bör därför genomföras för att elever ska få bättre tillgång till elevhälsan, inklusive skolkurator. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 16 och 2018/19:359 av och (båda SD) yrkande 10, 2018/19:507 av (L), 2018/19:546 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1993 av (S), 2018/19:2178 av (M), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2018/19:2344 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 54. kan självmord förhindras helt enkelt genom att tillfällen försvinner och impulsiva handlingar bromsas. Den psykiska ohälsan bland unga har ökat så kraftigt att den nu är ett av våra största folkhälsoproblem. Psykisk ohälsa i någon form ligger bakom av alla självmord som begås i . Vikten av en god och tillgänglig psykiatrisk vård, särskilt för barn och ungdomar, kan därför inte nog framhållas och det krävs omfattande insatser för att stärka denna. Dessutom fordras förstärkningar inom skolpsykiatrin och kuratorsverksamheten, inte minst då många unga drar sig för att söka extern psykiatrisk vård. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:359 av och (båda SD) yrkande 10, 2018/19:507 av (L), 2018/19:546 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1993 av (S), 2018/19:2178 av (M), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2018/19:2344 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 54. Det bör ställas högre krav på kommunernas skolhälsovård och elevhälsoteam. Det är angeläget att tillgången på skolsköterskor, skolläkare, kuratorer och psykologer är god i skolan. Det behövs därför en ökad samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2018/19:359 av och (båda SD) yrkande 10, 2018/19:507 av (L), 2018/19:546 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1993 av (S), 2018/19:2178 av (M), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2018/19:2344 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 54. För att kunna arbeta förebyggande måste alla lärare ha kunskap om barns och ungdomars hälsa. För att skolsköterska, kurator och psykolog ska kunna ingå i det förebyggande arbetet måste de finnas närvarande i skolverksamheten. Elever ska enkelt och kunna komma i kontakt med dem, lärare ska kunna få handledning och dessa yrkesgrupper kan vid behov ingå i arbetslagens arbete. Regeringen bör låta utreda möjligheterna att införa ett nyckeltal för elevhälsa som går i linje med de krav som drivs av bl.a. om att det ska finnas skolläkare, skolsköterska, kurator och psykolog vid varje skolenhet. I Skolinspektionens tillsyn (2017) får elevhälsan skarp kritik. Mer än var tredje grundskola och varannan gymnasieskola får anmärkningar om brister i elevhälsan när det gäller att möta elever som mår dåligt. Ofta saknas en fast psykolog, och det är bara i akuta situationer som en skolpsykolog tas in utifrån. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hur elevhälsan kan stärkas och riktlinjer för hur hälsoundersökningar av nyanlända barn ska gå till. Elevhälsa, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2018/19:359 av och (båda SD) yrkande 10, 2018/19:507 av (L), 2018/19:546 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1993 av (S), 2018/19:2178 av (M), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2018/19:2344 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 8. Ett skolbaserat suicidpreventivt arbete som vi erfarit har varit framgångsrikt är ett program kallat Trust (To Reach Ultimate Success Together) som initierades i . Syftet med programmet var att minska narkotikaanvändningen och den psykiska ohälsan bland unga i . En stor mängd kuratorer anställdes vid Miamis skolor med målet att ha en högutbildad kurator per 275–400 elever. har i en litteraturöversikt (Utblick Folkhälsa) visat att skolbaserad prevention kan minska suicidförsök och suicidtankar, men belyser att få skolbaserade program är utvärderade med randomiserade kontrollerade studier, som ger det säkraste vetenskapliga underlaget vid utvärderingar av effekten av en insats. Baserat på de positiva effekterna av Trustprogrammet i bör effekten av ett liknande skolbaserat suicidpreventionsprogram i på lämpligt sätt utvärderas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 10 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2018/19:359 av och (båda SD) yrkande 10, 2018/19:507 av (L), 2018/19:546 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1993 av (S), 2018/19:2178 av (M), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2018/19:2344 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 54. Enligt skollagen (2010:800) ska elevhälsan främst arbeta förebyggande och hälsofrämjande. Varje grundskoleelev ska erbjudas minst tre hälsobesök. Att rutinmässigt fråga om våld är en förebyggande åtgärd. Det bör finnas tydliga riktlinjer för skolhälsovården om att rutinmässigt ställa frågor om våld till elever. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och hälsa m.m., punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkandena 7–9, 2018/19:1950 av (M), 2018/19:2236 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:2345 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 36. Vi vill utöka den schemalagda idrottsundervisningen i så att eleverna får en stunds fysisk aktivitet . För att säkerställa att barnen får tillräckligt med motion bör också fler idrottstimmar införas i skolan. Idrottsundervisningen bör vara organiserad så att den stimulerar till rörlighet och motion snarare än tävling och prestation. Stöd för förslagen hämtar vi bl.a. från . Det startade som ett samverkansprojekt mellan skola, idrottsföreningar och forskning. Detta projekt visade att barn och ungdomar som fick en timmes fysisk aktivitet förbättrade sina studieresultat. Störst var skillnaden för pojkarna. Andra positiva bieffekter av den ökade rörligheten är att koncentration, inlärningsförmåga, självförtroende och social förmåga ökar. Denna modell kan även användas som ett led i att bekämpa den ökande barnfetman. Antalet friluftsdagar i skolan har minskat i antal när friluftsdagarna blev ett frivilligt inslag i skolans verksamhet. Vi vill utreda möjligheterna att återinföra de reglerade friluftsdagarna i svensk skola. Vidare bör lämplig myndighet ges i uppdrag att återkomma med en rapport och ett förslag om ett genomförande av reglerade friluftsdagar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och hälsa m.m., punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2018/19:1950 av (M), 2018/19:2236 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2345 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 36. Det är viktigt att alla elevers rätt till en likvärdig utbildning i idrott och hälsa säkras. Skolinspektionens omfattande inspektioner vid olika skolor visar på stora brister. En stor andel av lärarna som undervisar i idrott och hälsa saknar behörighet i ämnet, vilket i sin tur leder till brister i såväl undervisningen som i betygsättningen. Vidare får inte kursdelen som handlar om hälsa det utrymme som läroplanen kräver. Den senaste granskningsrapporten från Skolinspektionen (Kvalitetsgranskning av ämnet idrott och hälsa i årskurs 7–9, 2018) visar att en femtedel av eleverna inte deltar regelbundet i undervisningen. Enligt Skolinspektionen är detta oroande och insatser krävs för att åtgärda problemet. Orsakerna kan enligt rapporten vara flera och inbegriper bl.a. lärandemiljön, val av aktiviteter, undervisningens organisation, men också förhållningssätt och regler som skolorna själva tagit fram. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att läroplanen efterlevs när det gäller idrott och hälsa. Många av de äldre elever som kommit till och som därmed missat de tidiga årskursernas simundervisning saknar simkunnighet. Det är därför viktigt att åtgärder vidtas så att samtliga elever blir simkunniga innan de går ut gymnasiet. Huvudmännen bör därför få direktiv om målsättningar kring simkunnighet även på gymnasienivå. Det finns ett tydligt samband mellan att påbörja simundervisningen i tidiga årskurser och att kunna simma i årskurs 6. I fler än hälften av de skolor där alla elever nådde kunskapskraven i årskurs 6 hade man börjat med simundervisning redan i förskoleklassen eller i årskurs 1. Skolornas huvudmän måste se till att samtliga elever minst når kraven för simkunnighet inom ramen för läroplanen. Simundervisningen i bör följas upp, och strängare krav bör ställas på huvudmännen så att alla elever inom klarar kraven på simkunnighet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och hälsa m.m., punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkandena 7–9, 2018/19:1950 av (M), 2018/19:2236 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2345 av (C) och 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 7. Svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Enligt timplanen ska ha totalt , i snitt . Men skolorna har stora möjligheter att bestämma detta själva. De kan både minska antalet och lägga in fler idrottspass. Detta innebär stora skillnader över landet och mellan och inom kommuner. Det borde inte vara upp till varje skola att välja mer idrott, utan det ska i stället läggas in i timplanen. Antalet idrottstimmar bör därför utökas från 500 till 700 i . Det är i sammanhanget glädjande att regeringen mött halvvägs och föreslår idrott och hälsa. Kravet på totalt ligger dock fast, dvs. Det bör vidare preciseras hur fördelningen ska se ut mellan årskurserna. minskas antalet timmar för elevens val. Målet är att det ska vara idrott med fysisk aktivitet på schemat. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers frånvaro, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:1402 av (MP) yrkande 1 och 2018/19:1652 av (M). En förutsättning för att elever ska tillgodogöra sig kunskaper i skolan är att de är närvarande. Dessvärre finns det i många skolor stora problem med både otillåten och problematisk frånvaro. Det behövs skärpta krav på att skolor och huvudmän följer upp och vidtar åtgärder när elever har problematisk och otillåten frånvaro. Alla skolor ska ha en tydlig åtgärdstrappa med insatser från första timmens frånvaro för att åtgärda de problem som ligger bakom frånvaron och säkerställa att elever är på plats i klassrummet. Lämplig myndighet bör också få i uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan mot problematisk och otillåten frånvaro samt att följa upp frånvaron på nationell nivå. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 20 samt 2018/19:1403 av (MP) yrkandena 1 och 4, 2018/19:1673 av (M), 2018/19:2117 av (S) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2313 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 5 samt 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. Det finns många satsningar och stödåtgärder för elever med problem i skolan. Vad det dock talas tystare om är de elever som klassas som särskilt begåvade, dvs.