bet · H601SfU26 · 2019-06-13 00:00:00 — Om försörjningskravet skulle innebära att rätten till familjeåterförening begränsas på ett sätt som blir oproportionerligt eller diskriminerande i strid med ska uppehållstillstånd beviljas i enlighet med ventilen i 13 § tillfälliga lagen, som även kan tillämpas för kvotflyktingar i de undantagsfall där alla familjemedlemmar inte vidarebosätts vid samma tillfälle och en ansökan om familjeåterförening inte hinner lämnas in inom tidsfristen för att undantas för försörjningskravet. Efter att giltighetstiden har löpt ut för ett längre uppehållstillstånd för studier som beviljats enligt 16 b § tillfälliga lagen eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå enligt 16 e § samma lag, kan den som har haft ett sådant uppehållstillstånd beviljas tillstånd för fortsatta studier respektive tillstånd efter fullföljd utbildning med stöd av 2 och 4 §§ i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, som träder i kraft . Han eller hon kan också beviljas permanent uppehållstillstånd vid försörjning (17 § tillfälliga lagen respektive 5 § lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå). Den som har beviljats uppehållstillstånd i enlighet med 16 b § eller 16 e § tillfälliga lagen omfattas däremot inte av bestämmelserna om uppehållstillstånd för fortsatta studier eller uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning som finns i och 16 i §§ tillfälliga lagen, eftersom de har beviljats uppehållstillstånd som gäller än tillfälliga lagen. Som en följd av förslaget om förlängd giltighetstid för den tillfälliga lagen respektive förslaget om ett senare ikraftträdande av lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå bör en sådan möjlighet införas för dessa utlänningar även i den tillfälliga lagen. Permanent uppehållstillstånd för vissa statslösa utlänningar Regeringen föreslår att en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i enlighet med tillfälliga lagen och som ska beviljas ett nytt sådant uppehållstillstånd ska få ges ett permanent uppehållstillstånd om han eller hon har fötts i , sedan födseln är statslös, har haft hemvist här i landet och eller under sammanlagt och , och inte har fyllt . Vidare ska en utlänning som har tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen få ansöka om att giltighetstiden för tillståndet ska omprövas och att han eller hon ska beviljas permanent uppehållstillstånd, som ska få ges om de nämnda kraven är uppfyllda och han eller hon fortfarande uppfyller förutsättningarna för uppehållstillstånd. En ansökan om ett sådant uppehållstillstånd ska kunna göras och bifallas trots att utlänningen vistas i . Regeringen anger att förslaget är en följd av förslaget om en fortsatt giltighet av tillfälliga lagen och av åtaganden enligt bl.a. FN:s konvention om begränsning av statslöshet. Uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter Bestämmelsen i utlänningslagen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter medger rätt till uppehållstillstånd i fler fall än vad som krävs för att ska uppfylla sina internationella åtaganden. Förslaget att förlänga tillfälliga lagens giltighetstid innebär att de svenska reglerna ska fortsätta att vara restriktiva inom ramen för och internationella konventioner under . Även med beaktande av de negativa konsekvenser som begränsningen har medfört i vissa fall anser regeringen att denna möjlighet till uppehållstillstånd bör fortsätta vara begränsad . Av den sakpolitiska överenskommelsen framgår att partierna kommer att driva en ny humanitär grund för uppehållstillstånd. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2018/19:3109 yrkande 1 att avslår regeringens proposition i den del den avser utökad rätt till familjeåterförening, i en förlängning av tillfälliga lagen. Enligt motionärerna kommer förslaget att innebära att fler asylsökande och anhöriga kommer till . Förslaget ger också ett budskap till omvärlden att återgår till en mer generös flyktingpolitik. Mot bakgrund av det stora flyktingmottagande har haft, nivåerna på det nuvarande mottagandet och de omfattande integrationsproblemen bör förslaget inte antas. Den parlamentariska utredningen bör ta fram förslag på hur regelverket för familjeåterförening ska se ut i en permanent migrationslagstiftning med stram inriktning. I yrkande 2 begärs att avslår propositionen i de delar den avser rätt till längre uppehållstillstånd för studier, rätt till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, rätt till uppehållstillstånd för fortsatta studier och rätt till uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning, i en förlängning av den tillfälliga lagen. Tillfälliga lagen bör således inte förlängas i dessa delar. Motionärerna anger att ett avslag måste innebära en skyldighet att lämna landet och att skyddsskälen ska ligga till grund för beviljande av uppehållstillstånd i ett asylärende. Att en person studerar, avser att studera eller söker arbete i anslutning till färdiga studier ska däremot inte utgöra grund för asyl. Därtill lägger reglerna ett orimligt ansvar för uppehållstillstånd på lärare och annan skolpersonal, och incitamenten att söka asyl utan asylskäl ökar. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen måste återkomma med en kompletterande konsekvensanalys. Motionärerna anför att det saknas en redovisning av vilka konsekvenserna blir av lagförslagen ställt mot om tillfälliga lagen hade förlängts utan föreslagna ändringar. Regeringen redovisar enbart konsekvenserna i förhållande till om tillfälliga lagen hade upphört gälla, varvid en återgång hade skett till de regler som gällde före tillfälliga lagen. De föreslagna ändringarna kommer att leda till fler asylsökande och anhöriga, vilket bl.a. påverkar behovet av bostäder, skolplatser, hälso- och sjukvård samt kommunernas ekonomi. Regeringen redovisar enligt motionärerna inte ens en beräkning av hur stor ökning av antalet asylsökande och beviljade uppehållstillstånd till anhöriga som förslaget kan antas medföra. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att en parlamentarisk utredning om migrationspolitiken ska tillsättas som omfattar centrala frågor som återvändande, medborgarskap, familjeåterförening och kvalificering till välfärden. Enligt motionärerna måste det vara slut med att lappa och laga ett i grunden dysfunktionellt system. I det s.k. januariavtalet anges att en parlamentarisk kommitté ska göra upp om den framtida migrationspolitiken, men fortfarande har ingen utredning tillsatts, och det saknas även direktiv. Utredningen måste tillsättas omgående, och det bör ingå i uppdraget att löpande lägga fram delbetänkanden för att kunna gå fram med brådskande frågor. I kommittémotion 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att beslutar att anta proposition 2018/19:128 punkt 1 med den ändringen att tillfälliga lagen får den lydelse som framgår av proposition 2015/16:174, med motsvarande följdändringar i annan lagstiftning. I yrkande 2 begärs att avslår proposition 2018/19:128 punkterna 2–7. Motionärerna anger att tillfälliga lagen bidrog till att skapa ett visst andrum av oansvarig och verklighetsfrånvänd asylpolitik. Lagen har dock efter sin tillkomst genomgått två större förändringar. infördes möjligheter till uppehållstillstånd för gymnasiestudier, och 2018 utvidgades dessa möjligheter på ett sätt som i praktiken gav temporär amnesti åt personer som annars fått avslag på sin asylansökan. Ändringarna bidrog till att urholka lagens intention och försvårade upprätthållandet av en reglerad invandring. Motionärerna anför att ändringarna förbereddes i hast, med dålig beredning och kort remisstid, och ändringarna har även gjort regelverket mer otydligt och komplicerat samt bl.a. inneburit stora kostnader för kommunerna. Lagens ursprungliga form är bättre än något annat tillgängligt alternativ och lagen bör därför återställas till den lydelse den hade från början. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om att ställning som varaktigt bosatt inte ska beviljas personer med tillfälligt skyddsbehov. Motionärerna anför att personer i behov av tillfälligt skydd normalt sett inte blir varaktigt bosatta i europeisk rätt. Innan tillfälliga lagen trädde i kraft saknades det i behov av att reglera detta, då alla skyddsbehövande gavs permanent uppehållstillstånd. Alla som fått ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen kan senare bli varaktigt bosatta och få permanent uppehållstillstånd, vilket enligt motionärerna är enklare än att få permanent uppehållstillstånd genom tillfälliga lagen, som kräver försörjning. Möjligheten för en anhörig att få ansluta till en skyddsbehövande med tidsbegränsat uppehållstillstånd beror på om den senare har välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd. Ändringen kommer att leda till att fler kommer att bedömas ha sådana utsikter. Förslaget undergräver sammantaget avsikten med tillfälliga lagen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en grundlig och genomgående översyn av migrationslagstiftningen. Motionärerna anför att hanteringen av tillfälliga lagen och konsekvenserna av den tidigare migrationspolitiken visar vad som sker när regler formas bit för bit utan ordentlig beredning. Även utan tillfälliga lagen utgör lagstiftningen ett förvirrande lapptäcke. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en ny tillfällig lag på en miniminivå. För att en grundlig översyn ska hinna genomföras ordentligt behöver enligt motionärerna tillfälliga lagen nu förlängas. För att garantera en asyllagstiftning på miniminivå bör dock tillfälliga lagen ersättas med en ny tillfällig lag, som bör innebära att asyl endast beviljas den som med konkret hänvisning till internationella och bindande avtal kan påvisa skyldighet att bevilja asyl. I kommittémotion 2018/19:3106 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att avslår propositionen. Motionärerna anger att regeringen inte har utvärderat tillfälliga lagen och att det saknas belägg för att syftet att minska antalet asylsökande och förbättra kapaciteten i mottagandet har uppnåtts. Lagen är otydlig och ansvaret flyttas från lagstiftaren till tillämparen, som även måste tolka konventionsåtaganden. Remisstiden var kort och instanserna kritiska. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att rekvisitet ”välgrundade utsikter till permanent uppehållstillstånd” i bestämmelsen om rätt till familjeåterförening ska tas bort. Enligt motionärerna finns en risk att rekvisitet kommer att bedömas olika för flyktingar och alternativt skyddsbehövande och att de senare inte ges samma rätt till återförening. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att rätten till familjeåterförening ska gälla alla som beviljas asyl i . Detta omfattar t.ex. dem som efter att tillfälliga lagen trädde i kraft har fått uppehållstillstånd som övriga skyddsbehövande eller på grund av verkställighetshinder eller synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att kretsen som kan beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning bör utökas i enlighet med utlänningslagen. Motionärerna anger att de nuvarande reglerna bl.a. innebär att en person som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande inte kan beviljas uppehållstillstånd, vilket slår särskilt hårt mot dem som inte kan realisera relationen i hemlandet, såsom dem i samkönade relationer eller relationer som förhindrats av familjen. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att den som har fyllt under asylprocessen ska ha rätt till familjeåterförening som om han eller hon vore underårig, förutsatt att ansökan görs efter att uppehållstillstånd beviljades eller efter lagens ikraftträdande. Dessa personer, och som har uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande, har nekats familjeåterförening under lagens giltighetstid. Även om rätten utökas har de gått miste om möjligheten att återförenas med kärnfamiljen när de har hunnit fylla , trots att tillfälliga lagen uttryckte att människors rätt att återförenas skulle anstå och inte berövas. har i dom C-550/16 slagit fast att en person som har fyllt under asylprocessen har rätt till familjeåterförening som om han eller hon vore underårig, förutsatt att ansökan görs efter att uppehållstillstånd beviljades. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att bestämmelsen i 5 kap. 16 § UtlL som ger skydd för våldsutsatta vid anhöriginvandring ska återinföras och således tillämpas oavsett den anhöriges status. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att åldersgränsen för rätt till familjeåterförening för make, maka och sambo ska ändras till . 21-årsgränsen grundar sig på EU:s familjeåterföreningsdirektiv, som anger att medlemsstaterna får kräva att anknytningspersonen och maken ska ha uppnått en viss lägsta ålder, högst , för att garantera en bättre integration och förhindra tvångsäktenskap. Regeringens syfte att begränsa antalet asylsökande uppnås knappast i högre grad genom bestämmelsen, anför motionärerna. Ändringen motiveras dessutom på andra grunder än de som direktivet föreskriver. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet vid familjeåterförening ska tas bort. Motionärerna anger att föräldrar tvingats välja vilket av barnen som ska få komma till . Kravet drabbar även svenska medborgare som vill leva med sin familj, och det slår hårt mot dem som inte kan arbeta, t.ex. pensionärer och personer med funktionsnedsättning. Om försörjningsförmågan begränsas på grund av omständigheter utanför personens kontroll kan det utgöra indirekt diskriminering. Motionärerna anger vidare att kvotflyktingar drabbas hårt i och med att tremånadersfristen för att undantas från försörjningskravet börjar löpa när personen beviljats uppehållstillstånd; det tar i regel några månader mellan beslutet och resan till . I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att utlänningslagens bestämmelse om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter ska återinföras. Regeringen ansåg att det var tillräckligt att portalparagrafen 1 kap. 10 § UtlL om barnets bästa kvarstod för att värna ensamkommande barns situation. Detta är enligt motionärerna märkligt, då bristen på tillämpning av den paragrafen motiverade införandet av särskilt ömmande omständigheter som grund för uppehållstillstånd för barn. Motionärerna anser att det är svårbegripligt även ur perspektivet att blir svensk lag . I tillfälliga lagen saknas dessutom närmare vägledning för tillämpningen, vilket riskerar att leda till godtyckliga bedömningar. I kommittémotion 2018/19:3110 av m.fl. (KD) begärs ett tillkännagivande om en förlängning av tillfälliga lagen och att en parlamentarisk kommitté tillsätts för att utforma den framtida migrationspolitiken. Enligt motionärerna ska uppdraget vara att ta ett helhetsgrepp för att möjliggöra ett långsiktigt hållbart regelverk. ska beaktas, tidsbegränsade uppehållstillstånd, med rätt till familjeåterförening, vara huvudregel och möjligheten att införa en humanitär skyddsgrund liknande särskilt och synnerligen ömmande omständigheter ska utredas. I kommittémotion 2018/19:3107 av m.fl. (L) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att individens skyddsskäl ska vara den bärande principen för svensk asyllagstiftning och om reglerna om uppehållstillstånd på grund av gymnasiestudier. Enligt motionärerna behövs en uppdaterad asyllagstiftning som bygger på humanism och realism. I väntan på resultat av regleringen på EU-nivå bör lagstiftningen ligga mer i linje med andra medlemsstaters, och i avvaktan på ny lagstiftning behöver tillfälliga lagen förlängas . ska gälla lika för flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Asylrätten med individuell prövning ska värnas där varje människas skyddsbehov står i centrum, men inte gymnasiestudier eller långa handläggningstider. Det behövs en långsiktigt hållbar migrationspolitik utan tvära kast. För detta krävs enligt motionärerna en blocköverskridande överenskommelse om framtidens migrationspolitik. Antalet asylsökande i var mycket stort. Detta ledde till betydande påfrestningar på asylsystemet, och även andra centrala samhällsfunktioner utsattes för kraftiga belastningar. Ett flertal åtgärder vidtogs för att kapaciteten i mottagandet och etableringen skulle förbättras. En av dessa åtgärder var tillfälliga lagen, som skulle anpassa det svenska regelverket till miniminivån enligt och internationella konventioner . Tillfälliga lagen trädde i kraft och gäller t.o.m. . Enligt lagen är huvudregeln att de skyddsbehövande som beviljas uppehållstillstånd ska ges tidsbegränsat tillstånd. Lagen innehåller emellertid även bestämmelser om att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas vid en förlängningsprövning om personen kan försörja sig genom anställning eller näringsverksamhet. För att motverka att unga börjar arbeta i stället för att gå i skolan krävs för permanent uppehållstillstånd för den som är att han eller hon har fullföljt en gymnasieutbildning eller motsvarande. För att ytterligare uppmuntra nyanlända ungdomar till gymnasiestudier ändrades tillfälliga lagen så att uppehållstillstånd kan beviljas eller ges längre giltighetstid för ungdomar som studerar på gymnasienivå. ändrades tillfälliga lagen igen genom att möjligheterna till uppehållstillstånd för gymnasiestudier utökades. I samband med ändringarna 2017 beslutades även om en särskild lag, lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, som har till syfte att möjliggöra uppehållstillstånd för studier i vissa fall även efter att tillfälliga lagen har slutat att gälla. I tillfälliga lagen finns också bl.a. begränsningar i möjligheten till anhöriginvandring. Regeringen föreslår nu att giltighetstiden för tillfälliga lagen förlängs t.o.m. . Utskottet anser liksom regeringen att en återgång till utlänningslagens regler med stor sannolikhet skulle leda till en ökning av antalet asylsökande. är fortfarande en av de medlemsstater i EU som tar emot flest asylsökande i förhållande till folkmängd, och belastningen på mottagningssystemet är fortfarande hög. Utskottet delar även regeringens bedömning att flyktingsituationen i och i närheten av kan medföra att antalet asylsökande kraftigt ökar. Utan gränskontroller är det vidare troligt att det sker sekundära förflyttningar inom EU, framför allt till de länder som har asyl- och mottagningssystem som uppfattas som mer attraktiva. Det stora antalet asylsökande innebär enligt utskottet även fortsättningsvis utmaningar för det svenska samhället, bl.a. när det gäller nyanländas etablering och områdena boende, skola, arbetsmarknadsåtgärder och social välfärd. Genom fortsatt giltighet av tillfälliga lagen ökar möjligheterna till en tillfredsställande etablering för de asylsökande som kommit till och som har beviljats uppehållstillstånd. Det kan vidare noteras att förhandlingarna om ett nytt gemensamt regelverk för asyl inom EU fortfarande pågår. Regeringen har föreslagit att tillfälliga lagen ändras på så sätt att både alternativt skyddsbehövande och flyktingar ska ha rätt till familjeåterförening. Uppehållstillstånd ska enligt regeringens förslag beviljas vissa anhöriga om anknytningspersonen är en alternativt skyddsbehövande som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen, förutsatt att den skyddsbehövande bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd. När det gäller uppehållstillstånd för makar och sambor ska uppehållstillstånd få vägras om någon av makarna eller samborna är . I motionerna ifrågasätts dels den föreslagna utvidgningen av rätten till familjeåterförening, dels den åtstramade rätten till återförening som gäller enligt tillfälliga lagen. Som framgår ovan anser utskottet att möjligheterna att få uppehållstillstånd i behöver vara restriktiva ytterligare . är rätten till familjeåterförening mycket betydelsefull för de personer som berörs. De förändringar som regeringen nu föreslår innebär inte en tillbakagång till utlänningslagens regler men möjliggör en mer generös anhöriginvandring än vad som gäller för en viss grupp. Förslaget innebär även att risken minskar att bryter mot sina konventionsåtaganden. Utskottet anser att detta förslag är väl avvägt och bör tillstyrkas. Utskottet avstyrker därmed motioner om avslag på förslaget. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom yrkanden om ytterligare lättnader i reglerna om familjeåterförening eller yrkanden om återinförande av utlänningslagens bestämmelse om synnerligen och särskilt ömmande omständigheter eller bestämmelsen om uppehållstillstånd med anledning av att ett förhållande har upphört främst på grund av att utlänningen i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning. De nu gällande möjligheterna till uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå i tillfälliga lagen och i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå infördes och 2018. I de sammanhangen delade utskottet regeringens syn på värdet av utbildning och trygghet för de unga och att det är angeläget att så många som möjligt i den aktuella gruppen av unga vuxna som väntat på beslut i asylärendet kan beviljas uppehållstillstånd för gymnasiestudier (bet. 2016/17:SfU23, rskr. 2016/17:239 och yttrande 2017/18:SfU3y). Utskottet ser inte skäl att nu ändra denna ståndpunkt. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:3109 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:3108 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:3106 (V) yrkandena 1–9. I en motion tas frågan om ställning som varaktigt bosatt upp. Utskottet kan konstatera att tillfälliga lagen även fortsättningsvis kommer att innebära att tidsbegränsat uppehållstillstånd är huvudregel för skyddsbehövande. Den som beviljas ställning som varaktigt bosatt enligt utlänningslagen ges däremot permanent uppehållstillstånd. Genom att tillfälliga lagen förlängs med kommer skyddsbehövande med tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen att vistelse i kunna beviljas ställning som varaktigt bosatt. Möjligheten till uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt tillfälliga lagen kan också påverkas, eftersom anknytningspersonen även kan komma att bedömas ha välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd genom ställning som varaktigt bosatt. Utskottet, som konstaterar att ställning som varaktigt bosatt ställer krav vistelse i och att sökanden fullt ut ska kunna försörja sig och sin familj, ser inga skäl för att nu göra ett tillkännagivande i frågan. Med detta avstyrker utskottet motion 2018/19:3108 (SD) yrkande 3. Utskottet kan inte ställa sig bakom ett tillkännagivande om att tillfälliga lagen ska ersättas av en ny, skärpt tillfällig lag på miniminivå och avstyrker därför motion 2018/19:3108 (SD) yrkande 5. Utskottet konstaterar dels att den sakpolitiska överenskommelsen i punkt 67 anger ”Gör upp om den framtida migrationspolitiken i en parlamentarisk kommitté”, dels att regeringen i propositionen anger att en kommitté kommer att tillsättas i närtid. Enligt utskottet är det inte lämpligt att genom ett tillkännagivande låsa kommittén till innehåll, tidpunkter eller annat. Utskottet, som utgår från att direktiv för utredningen presenteras , delar regeringens bedömning att det i avvaktan på en utredning är önskvärt att begränsa antalet förändringar av lagstiftningen. Utskottet ser i detta skede inte heller något skäl för ett tillkännagivande om att genomföra en konsekvensanalys efter det att förslaget har behandlats av . Med det sagda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:3109 (M) yrkandena 3 och 4, 2018/19:3108 (SD) yrkande 4, 2018/19:3110 (KD) samt 2018/19:3107 (L) yrkandena 1 och 2. Avslag på propositionen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2018/19:3106 av m.fl. (V) yrkande 1. Tillfälliga lagen togs fram utan föregående utredning eller ett normalt beredningsförfarande.