bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — I skrivelsen pekar regeringen på att åtgärderna i den nya nationella trafikslagsövergripande planen enligt bedömning uppskattningsvis kommer att ge ca 235 000 direkta årsarbeten för perioden –2029. Utskottet vill understryka att behoven av infrastruktur mellan städer och landsbygd ser olika ut, och utskottet ser därför med tillfredsställelse på att det i regeringens uppdrag till att ta fram ett inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029 bl.a. underströks att förutsättningarna ser olika ut i städerna och på landsbygden och att dessa områden därför delvis behöver mötas med olika åtgärder. I uppdraget angavs att den snabbt växande befolkningen i de svenska storstäderna innebär särskilda utmaningar men även goda möjligheter för resurseffektiv samhällsplanering. Vidare framfördes att för att fler ska kunna leva hållbart, för att arbetsgivare ska hitta rätt kompetens och för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmål behövs tätt bebyggda städer med god tillgänglighet, attraktiva livsmiljöer och väl fungerande samhällsservice. Utskottet ansluter sig till denna bedömning. Utskottet välkomnar även den satsning på tillgänglighet med nattåg till och från som har gjorts. Utskottet instämmer med regeringen i att brister i tillgängligheten riskerar att leda till att pendlare och turister inte når sina målpunkter. Likaså välkomnar utskottet den utvidgning av stadsmiljöavtalen som regeringen har aviserat och som ska ta sikte på medfinansiering av anläggningar och nya lösningar för samlastning och samordnade godstransporter och för att skapa förutsättningar för godstransporter med cykel i urban miljö. Utskottet instämmer med regeringen i att åtgärderna i planen har en utjämnande effekt på tillgängligheten i . Utskottet vill även lyfta fram att utskottets arbetsgrupp för forsknings- och framtidsfrågor har påbörjat en forskningsöversikt om mobilitet på landsbygd. I sammanhanget vill utskottet även påminna om propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017:18:179) där regeringen lämnade förslag till en sammanhållen politik för landsbygder. Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken föreslås vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. I propositionen lyfter regeringen bl.a. fram att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygderna. Regeringen pekar på att kollektivtrafiken i landsbygderna är svagt utvecklad och turtätheten är ofta låg. I sitt yttrande till näringsutskottet (yttr. 2017/18:TU7y) instämde utskottet med regeringen om att väl fungerande transportinfrastruktur på landsbygden är en viktig förutsättning för jobb, regional utveckling, tillgänglighet, delaktighet och hållbar tillväxt i hela landet. Ett väl fungerande transportsystem är också en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet. Utskottet underströk vidare att behoven av infrastruktur i städer och på landsbygder ser olika ut och därför behöver mötas med olika åtgärder. Regeringen har betonat att effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter är en prioriterad fråga för regeringen. I den nationella godsstrategi som regeringen presenterade framhålls bl.a. att strategins inriktning och tillhörande insatser ska bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft och främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen framhåller vidare att väl fungerande transporter är en förutsättning för ett livskraftigt och för att svenska företag ska kunna exportera sina varor, vilket i sin tur skapar förutsättningar för fler jobb och en starkare ekonomi i hela landet. Utskottet välkomnar uttalandena liksom det godstransportråd som har inrättats och som ska möjliggöra ett löpande utbyte av erfarenheter och synpunkter mellan regeringen och företrädare för näringsliv, intresseorganisationer, forskningsinstitut, universitet och högskolor, statliga myndigheter, kommuner och landsting m.fl. I skrivelsen om den nationella planen framhåller regeringen bl.a. att genom satsningar i den nationella planen, tillsammans med regeringens godstransportstrategi, skapas förutsättningar för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. Utskottet ser även mycket positivt på regeringens uttalanden om att investeringarna i sjöfartens infrastruktur behöver öka för att stärka en effektiv och hållbar godstrafik och främja överflyttning till sjöfarten. I den nationella planen fördubblas därför investeringarna i sjöfartsobjekt. Regeringen har bl.a. avsatt medel för den viktiga farledsfördjupningen in i hamn och investeringar för en järnvägsanslutning till hamn. Även i regeringens godstransportstrategi anges att investeringarna i sjöfartens infrastruktur behöver öka, och regeringen uppger att den avser att fortsätta arbetet med att bättre integrera sjöfarten i infrastrukturplaneringen och arbeta för att stärka anslutningarna till hamnar som är kopplade till . I sammanhanget vill utskottet även peka på den tidsbegränsade satsning på förbättrat vägunderhåll –2019 om som regeringen har genomfört. Vidare har det föreslagits att satsningen på underhåll av vägar på landsbygden förlängs med –2020. Exempel på åtgärder som kan omfattas är beläggningsunderhåll och åtgärder för bärighet och tjälsäkring, vilket enligt utskottets mening är viktigt för vägnätet på landsbygden och bidrar till att främja arbetspendling, näringslivets godstransporter och den regionala tillväxten. Regeringen uppger att den har för avsikt att noga följa upp genomförandet och effekterna av den nationella planen. Utskottet är positivt till detta. Regeringen har i beslutet om nationell plan bl.a. uppdragit åt att i samband med årsredovisningen, på en övergripande nivå, redovisa effekterna, däribland den samhällsekonomiska nyttan, av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla kvaliteten och tillgängligheten på väg- och järnvägsnäten samt kostnaderna för åtgärderna. Detta nuläge ska jämföras med de tre senaste årens leveranskvalitet. Slutligen vill utskottet peka på att det av den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan regeringspartierna, och Liberalerna (januariavtalet) följer att den beslutade nationella planen för infrastruktur 2018–2029 med investeringar i vägar och järnvägar i hela landet ska fullföljas. Vidare framförs i avtalet att både landsbygd, glesbygd och större städer ska kunna utvecklas. Därför byggs och rustas järnvägar, vägar och bostäder så att människor kan bo, leva och arbeta i hela landet. Utskottet välkomnar uttalandena. Mot denna bakgrund anser utskottet att syftet med motionerna om infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela landet är väl omhändertagna. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsförslag. Till det övergripande transportpolitiska målet finns ett hänsynsmål som anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Utskottet har återkommande framhållit att denna målsättning är grundläggande för arbetet med trafiksäkerhet och att utgångspunkten ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag, som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Utskottet har också tidigare lyft fram att det ser positivt på utvecklingen av trafiksäkerhetsarbetet och har även välkomnat nystarten för nollvisionen. Utskottet välkomnar även regeringens uttalanden i skrivelsen om den nationella planen om behovet av att fortsatt höja säkerhetsstandarden på vägarna. I skrivelsen om nationell plan framhåller regeringen vidare att transportinfrastrukturen behöver fortsätta att bli säkrare och kunskapen om trafiksäkert beteende öka. Regeringen framhåller att den nya nationella planen bidrar till nollvisionen och till att nå regeringens etappmål för minskat antal omkomna och allvarligt skadade i trafiken. Regeringen påtalar också att det är en utmaning i transportsystemet att minska antalet omkomna och allvarligt skadade i vägtrafiken. Regeringen anger därför att den ser ett behov av att fortsätta höja säkerhetsstandarden på vägarna. Av skrivelsen framgår vidare att för att , stärka tillgängligheten i hela och öka möjligheterna att nå etappmålet för trafiksäkerheten inom vägtrafiken, ska fördela av medlen för trimningsåtgärder för att samfinansiera länsplanerna för trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet för perioden –2022. Regeringen pekar bl.a. på att mötesseparering av vägar med låg säkerhetsstandard ger stor trafiksäkerhetsnytta och innebär att trafikanternas tillgänglighet normalt kan behållas eller förbättras, vilket förkortar restider och underlättar pendling. Utskottet välkomnar uttalandena. Även i den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) framhöll regeringen att det fortsatta arbetet för vägtrafiksäkerhet måste fokusera ännu mer på säker mobilitet för oskyddade trafikanter. Utöver detta måste trafiksäkerhetsarbetet dra nytta av de möjligheter som uppstår när väginfrastrukturen och fordonen automatiseras och digitaliseras. Utvecklingen har potential att bidra till att eliminera många av de mänskliga misstag som begås i vägtrafiken. Regeringen framhöll vidare att det fortsatta arbetet för trafiksäkerhet inom övriga trafikslag handlar om att utveckla reglering och tillsyn, och för säkerheten inom järnvägen gäller det att arbeta systematiskt för att minska antalet självmord. Det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet bör också på ett ännu tydligare sätt söka synergier med insatser som görs i transportsystemet kopplade till miljö och hälsa. Med anledning av motionsförslaget kan utskottet konstatera att omställningen till en hållbar transportsektor har mycket hög prioritet för regeringen. Men utskottet välkomnar att även trafiksäkerhetsarbetet är av mycket stor betydelse för regeringen, och utskottet avser att följa utvecklingen noga. Utskottet finner dock inte att det finns anledning att vidta någon åtgärd och motionsförslaget avstyrks därför. Det transportpolitiska funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt. Utskottet vill understryka att vårt transportsystem ska svara likvärdigt mot kvinnors och mäns olika behov. Transporter är grundläggande för vår vardag, och jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar. I infrastrukturpropositionen framhålls att transportsystemet ska vara utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män ska kunna använda transportsystemet på lika villkor, och kvinnors och mäns värderingar ska tillmätas lika vikt. Regeringen underströk vikten av att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på alla beslut som fattas inom transportpolitiken för att uppnå ett jämställt transportsystem. I betänkande 2016/17:TU4 anslöt sig utskottet till fullo till denna bedömning och välkomnade regeringens grundläggande inriktning för infrastrukturplaneringen. Utskottet har inte ändrat uppfattning och välkomnar därför också att det i skrivelsen om den nationella planen framhålls att infrastrukturen genom sin utformning kan bidra till ett mer sammanhållet samhälle där tillgänglighet värnas och där transportsystemet likvärdigt svarar mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Utskottet kan konstatera att det framgår av budgetpropositionen att transportsystemets användbarhet för kvinnor respektive män bedöms vara oförändrad, vilket innebär att transportbehovet inte fullt ut likvärdigt svarar mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Av budgetpropositionen framgår vidare att kvinnors och mäns resmönster skiljer sig åt, där män kör mer bil än kvinnor, men att skillnaderna minskar. Kvinnor reser troligen något mer med kollektivtrafik, men skillnaderna mellan mäns och kvinnors resor med kollektivtrafik är inte statistiskt säkerställda. I betänkande 2017/18:TU6 framhöll utskottet att kollektivtrafiken främst nyttjas av kvinnor medan män väljer bilen i större utsträckning. Mot bakgrund av nationella och internationella miljömål ansåg utskottet därför att det är av betydelse att öka mäns resor med kollektivtrafiken. Utskottet pekade även på att kvinnor i högre grad än män föredrar trygga trafikmiljöer och framhöll att detta bör beaktas i planeringsarbetet när det gäller allt från grönområden till andra platser med begränsad insyn. Utskottet är alltjämt av den uppfattningen. Av budgetpropositionen framgår det när det gäller inflytande i beslutsprocesser som påverkar transportsystemet att andelen kvinnor respektive män utgör vardera i statliga myndigheters och bolags ledningsgrupper och styrelser. På regional och nivå kvarstår dock numerära skillnader i representationen mellan kvinnor och män. I propositionen anges att det inte heller finns någon trend som pekar på att kvinnors representation ökar. I de regionala kollektivtrafikmyndigheterna är andelen kvinnor i de politiska ledningarna (män ) och andelen högre chefer som är kvinnor (män ). I kommunala nämnder, styrelser och förvaltningar relaterade till transportsektorn är andelen kvinnor i de politiska ledningarna och andelen män . Andelen högre chefer som är kvinnor uppgår till och andelen män till . Utskottet noterar att det i budgetpropositionen anges att den objektiva och subjektiva tryggheten i transportsystemet har utvecklats negativt . Antalet personer i åldern 16–som har utsatts för olika typer av våldsbrott, som hot, personrån, misshandel och sexualbrott, i kollektivtrafiken har enligt Brottsförebyggande rådets nationella trygghetsundersökning ökat kraftigt . Även i relation till antalet påstigande i kollektivtrafiken har våldsbrotten i kollektivtrafiken ökat. Vidare framgår att andelen personer som upplever otrygghet i kollektivtrafiken har ökat. I propositionen anges att ökningen är störst för kvinnor. En större andel av kvinnorna, , upplever otrygghet i kollektivtrafiken jämfört med männen. I regeringsförklaringen lyfter statsministern fram att det är en feministisk regering och att kvinnor och män ska ha lika goda förutsättningar att försörja sig själva och styra över sina liv. Utskottet har vidare tagit del av att infrastrukturminister besökte för att bl.a. diskutera behovet av att stärka jämställdheten inom transportsektorn. Utskottet ser med tillfredsställelse på regeringens uttalanden och att jämställdhet finns med i politikens utformning på bred front förutsätter att frågorna kommer att ha fortsatt hög prioritet för regeringen. Utskottet kommer att fortsätta följa utvecklingen noga men finner inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Samtliga motionsförslag avstyrks därför. Utskottet har framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. har också beslutat att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska med jämfört med . anordnade därför utskottet en offentlig utfrågning på temat transportsektorns bidrag till klimatmålen (2018/19:RFR3). Vidare har trafikutskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor genomfört en studie i syfte att identifiera de mest realistiska alternativen för att öka andelen icke-fossila drivmedel i : Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik (2017/18:RFR13). Målet med studien är att åstadkomma 70 procents minskade växthusgasutsläpp till 2030. I den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) understryker regeringen att transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp måste minska kraftigt för att ska nå sina miljö- och klimatmål samt de internationella åtaganden som följer av . Vidare anges att transportsektorn måste bidra genom effektivisering och övergång till förnybara drivmedel, inklusive el. I infrastrukturpropositionen framhålls också att långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till tåg och sjöfart och att tåget ska vara snabbare än bilen och billigare än flyget. I regeringens direktiv till om åtgärdsplanering anges att det är av stor betydelse att transportinfrastrukturen planeras utifrån landskapets värden och funktioner och att landskapsanpassningsaspekter integreras tidigt i planläggningsprocessen. Vidare anges att nya investeringar för alla trafikslag ska planeras och genomföras med hänsyn till natur- och kulturvärden och god resurshållning samt med höga krav på att begränsa föroreningar och klimatpåverkan. I skrivelsen om den nationella planen uppger regeringen att en utveckling av transportsystemet ska bidra till att blir världens första fossilfria välfärdsland och att de nationella miljökvalitetsmålen ska nås. Regeringen understryker att en omställning av transportsektorn nödvändig för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är. Regeringen anser att det behövs en aktiv politik och löpande uppföljning och utveckling av styrmedlen inom transportområdet för att klara klimatmålen. Regeringen framhåller vidare att den vill fortsätta främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. I skrivelsen uppger regeringen också att den har för avsikt att noga följa upp genomförandet och effekterna av planen. Regeringen har följaktligen i beslutet om den nationella planen uppdragit åt att i samband med årsredovisningen, på en övergripande nivå, redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att verksamheten aktivt ska bidra till att miljökvalitetsmålen nås. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att det i den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan regeringspartierna, och Liberalerna (januariavtalet) anges att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. I avtalet framförs även att stadsmiljöavtalen ska utvecklas och effektiviseras för att bl.a. främja alternativ till bil i städerna. Vidare framgår av skrivelsen om nationell plan att regeringen anser att det, för att främja hållbara godstransporter och för att stödja den svenska sjöfarten när en rad nya regler börjar gälla, är särskilt angeläget med de insatser för ökad forskning och innovation som planeras inom transportområdet som rör sjöfart. Regeringen bedömer även att arbetet med forskning och innovation på transportområdet som rör järnväg behöver samordnas och stärkas. Mot bakgrund av motionsförslagen om elektrifiering av transportsektorn vill utskottet särskilt peka på att det av regeringens fastställelsebeslut av den nationella planen framgår att ska bygga och driftsätta en elväg som en pilotsträcka. Utgångspunkten bör vara att pilotsträckan kan tas i drift 2021. Regeringen framhåller att den nationella planen bidrar till detta med finansiering till åtgärder som gör att infrastrukturen kan användas på ett mer hållbart sätt. Regeringen pekar på att ett exempel är elvägar, där överföring av ström till tunga fordon under färden bidrar till lägre koldioxidutsläpp, högre energieffektivitet i transportsystemet och minskade transportkostnader. För att åstadkomma en snabb introduktion av elvägar satsar regeringen medel så att en pilotsträcka med elväg kan etableras . Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av en snabb introduktion av elvägar och påminner om den offentliga utfrågning som utskottet anordnade om transportsektorns bidrag till att uppfylla miljömålen. Utskottet fick då bl.a. information om världens första elväg på . I regeringens godstransportstrategi understryks att klimatet är en av regeringens högst prioriterade frågor. Regeringen framhåller att arbetet med godstransporterna inriktas på att öka transporteffektiviteten, bl.a. genom samordning och samhällsplanering, men också på att genomföra övergången till förnybara drivmedel och utveckla energieffektivare fordon. Regeringen anger i sammanhanget att innovationer som utgör delar av lösningen på klimatfrågan ska börja användas i transportsystemet och därigenom också visas upp i den permanenta världsutställning som det svenska transportsystemet ska vara. I godstransportstrategin uppges även att regeringen genomför en nationell satsning på elektrifiering av godstransporter för att stödja omställningen. Vidare anges att en långsiktig plan för uppförande och utbyggnad av elvägar ska tas fram. Utskottet är mycket positivt till detta. Utskottet välkomnar även att regeringen har gett i uppdrag att inventera vilka åtgärder som myndigheten kan vidta som skapar förutsättningar för fler godstransporter på järnväg och med fartyg och därigenom leder till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Kartläggningen ska genomföras med utgångspunkt i regeringens beslut om fastställande av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och regeringens godstransportstrategi, i dialog med branschen och de största transportköparna. ska vidare redovisa förutsättningar för att utveckla de olika transportsystem som förvaltar så att de bättre beskriver infrastruktur för omlastning, som godsterminaler av olika slag, hamnar och flygplatser med godshantering, i syfte att underlätta för överflyttning till järnväg och sjöfart. Uppdraget ska redovisas . När det gäller motionsförslagen om åtgärder för att främja cykling vill utskottet lyfta fram att det i regeringens skrivelse om den nationella planen framhålls att regeringen vill främja cykling. Regeringen uppger att den nationella planen innehåller många större väginvesteringar som inkluderar åtgärder för cyklister och att det inom de s.k. trimnings- och miljöåtgärderna görs särskilda satsningar på cykelbanor och vägar utmed det allmänna vägnätet som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner samt andra typer av åtgärder för att öka cyklisters säkerhet och tillgänglighet, t.ex. cykelportar och parkering. Vidare framhåller regeringen att det ska vara enklare och säkrare att gå, cykla och resa kollektivt. I den nationella cykelstrategin som regeringen presenterade anges bl.a. att cykeln ska vara ett attraktivt transportsätt och att det är viktigt att cykelvägnätet hänger samman både lokalt och regionalt samt kopplar till olika målpunkter i samhället. Vidare anges att cykelnätet behöver utformas så att det blir både attraktivt och trafiksäkert med god framkomlighet och att det ska vara tillgängligt och lätt att använda för olika grupper av medborgare. Satsningarna i den nationella planen innebär att kan genomföra åtgärder för att möjliggöra pendling med cykel inom eller mellan ett fyrtiotal större tätorter och skapa sammanhängande stråk. Inom ramen för cykel i trimnings- och miljöåtgärder satsas ca på cykelvägar längs nationella vägar. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att regeringen fattade beslut om förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Förordningen ger möjlighet för kommuner och landsting att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik, anläggningar för cykeltrafik respektive anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik eller cykeltrafik. Stadsmiljöavtalen har integrerats i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029, och regeringen har utökat stödet till –2029. För att ytterligare stimulera utvecklingen av hållbara stadsmiljöer och ta ett helhetsgrepp på transporter kommer regeringen att utvidga möjligheten att använda stadsmiljöavtalen för medfinansiering av anläggningar och nya lösningar för samlastning, samordnade godstransporter och för att skapa förutsättningar för godstransporter med cykel i urban miljö. Bidraget till godstransporter får uppgå till maximalt .