bet · H601KrU12 · 2019-05-09 00:00:00 — Det finns även ett hus i som är en kulturstiftelse under ledning av . Utskottet kan vidare konstatera att under sitt ordförandeskap i 2018 i samband med kulturministermötet arrangerade ett toppmöte med nordiska aktörer samt lokala, regionala och nationella kulturpolitiker för att diskutera hur förutsättningarna för kultur i hela kan stärkas på alla styrnivåer. Utskottet anser att motionsyrkandet till stora delar är tillgodosett och avstyrker därmed motion 2018/19:653 (SD). Utskottets förslag i korthet avstyrker ett motionsyrkande om kultur på recept med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 7 (SD). m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:1285 att den forskning som gjorts om kultur i sjukvården bör användas och skarpa reformer utredas för att öka användningen av kultur i hälso- och sjukvården. har riktat två tillkännagivanden till regeringen om kulturens roll för hälsan. I betänkandet Kultur för alla (bet. 2015/16:KrU10) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att ta till vara forskning och beprövad erfarenhet kring ämnet kultur och hälsa i utformningen av den framtida kulturpolitiken. I betänkandet Kultur för alla (bet. 2016/17:KrU5) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att även utveckla det arbete som pågår och stärka samarbetet mellan kulturen och välfärdens kärnområden. Med anledning av tillkännagivandena redogjorde regeringen i budgetpropositionen för att man vid dialog om kultursamverkan gav regionalt kulturansvariga politiker och Kommuner och Landsting möjlighet att informera om de arbeten som pågår runt om i landet när det gäller kultur och hälsa (prop. 2017/18:1). Vid dialogen efterlystes bl.a. strukturer och öppenhet om kulturens betydelse och potential inom sjuk- och hälsovården, fortsatt forskning och en nationell överblick. Regeringen redogör också för att kultur och hälsa lyfts fram som ett viktigt område i majoriteten av de regionala kulturplanerna. Regeringen gav vidare i uppdrag att genomföra en nationell översikt av hur det strategiska arbetet inom kultur och hälsa, utifrån forskning och beprövad erfarenhet, bedrivs i samtliga län och hur kunskapsutbyte och samverkan kan vidareutvecklas. redovisade uppdraget med rapporten översyn kultur och hälsa – samverkan och kunskapsutbyte mellan kultur- och hälsoområdet. Rapporten visar bl.a. att det saknas en nationell aktör med överblick, kunskap och uppdrag inom området och att det även saknas samverkan och kunskapsutbyte mellan myndigheter på nationell nivå. menar även i rapporten att den enskilda sjukvårdens ledningar har en begränsad överblick av tillämpningen av kultur och hälsa inom sina respektive organisationer. föreslår bl.a. en strategisk samverkan mellan Social-, Utbildnings- och Kulturdepartementen tillsammans med stimulansmedel för att öka tvärsektoriell samverkan. Frågan bereds i . Det finns olika exempel på positiva samband mellan hälsa och konsumtion och/eller utövande av kultur. Två sådana exempel är Kultur på recept 2.0 – Skånemodellen som även inspirerat smärtklinik i sin behandling av psykisk ohälsa och/eller smärtproblematik. Verksamheten har utvärderats med goda resultat och pågår vid en förlängd satsning där forskare bl.a. följer om kulturaktiviteterna påverkar patienternas läkemedelsanvändning, symtom och vårdkonsumtion. En publicerad forskningsstudie vid visar att patienter med långvarig smärta och begränsade kunskaper i svenska och som regelbundet har fått möta musik, dans, konst, slöjd och film, både som publik och genom eget deltagande, upplever att ångest och depression har minskat och att de brutit sin isolering. Vissa uppgav även att de fått mindre ont. Utskottet välkomnar Statens kulturråds nationella översikt och menar att den har ökat kunskapen om hur arbetet inom området kultur och hälsa bedrivs i hela landet. Förhoppningsvis kommer de insatser och studier som gjorts inom kulturområdet att kunna bidra till fortsatt utveckling av området kultur och hälsa. Utskottet ser att det kvarstår arbete för att säkerställa effekter och förklara på vilket sätt kulturen bidrar till bättre hälsa. Därför är det glädjande att vi fortlöpande kan ta del av internationell forskning om kulturens positiva inverkan på hälsan. En arbetsgrupp i det brittiska parlamentet har t.ex. presenterat rapporten : The Arts for Health and Wellbeing i vilken man kommit fram till att musik, konst och andra former av kultur kan förbättra patienters hälsa och livskvalitet. Utskottet finner sammanfattningsvis inga skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2018/19:1285 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en immateriell kulturkanon för svenska samhällsvärderingar med hänvisning till att en kontinuerlig samhällsdebatt om värderingar är att föredra. Jämför reservation 8 (SD). I motion 2018/19:1647 anför m.fl. (SD) yrkande 2 att bör inspireras av och ta fram en immateriell kulturkanon för svenska samhällsvärderingar. Utskottet konstaterar att antog en s.k. Danmarkkanon med tio värdeord som syftade till att beskriva de danska värderingar som formar den enskilda danska medborgaren och det danska samhället genom vanor, traditioner och tankesätt. I sammanhanget kan nämnas att en dansk kulturkanon presenterades . Personer, yrkesverksamma inom bl.a. arkitektur, bildkonst, design, konsthantverk, film och musik, valde ut totalt 108 danska verk, som i hög grad ansågs ge konstupplevelser till samtida, dåtida och framtida publik. har också en dansk litteraturkanon. Att slå fast samhällsvärderingar i en kanon riskerar att ge en alltför statisk bild av ett samhälles värderingar och utveckling , såvida inte en sådan kanon revideras med jämna mellanrum. Ett sådant arbete kan bli kostsamt och består även av många överväganden vad gäller bl.a. metodval. Utskottet menar att det i sig inte är försvarbart att använda statliga medel inom kulturområdet till att producera listor som dessutom kan komma att ha en styrande effekt på innehållet i de kulturfrämjande och kulturutövande insatser som staten avsätter medel till. Utskottet förespråkar i stället en kontinuerlig samhällsdebatt om vilka värderingar som ska forma utvecklingen av det svenska samhället. Därmed avstyrker utskottet motion 2018/19:1647 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avstyrker ett motionsyrkande om en hyressättnings-modell för kulturinstitutionerna med hänvisning till kommande utredningsarbete. I motion 2018/19:2295 tar m.fl. (MP) yrkande 14 upp frågan om en hyressättningsmodell för kulturinstitutionerna. Motionärerna menar att en stor del av de statliga anslagen till kulturinstitutionerna i de större städerna går till höga hyror och att staten därför bör sträva efter en hyressättningsmodell där institutionernas möjligheter att fullgöra sina uppdrag sätts i första rummet och inte marknadens logik. tillkännagav för regeringen att den bl.a. skulle överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet samt belysa vilken effekt som antikvariska merkostnader har på lokalkostnaderna (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:140 och 144). Utskottet konstaterar att den kostnadshyresmodell som gäller för huvudbyggnaderna för , , , och har påtagliga brister. Dessa brister blir ännu tydligare nu när flera institutioner har eller står inför omfattande renoveringar som innebär så kraftiga hyreshöjningar att kostnadshyresmodellen kan sägas ge stabila hyresförutsättningar. Utskottet menar att det är angeläget att hyresmodellerna för de berörda kulturinstitutionerna får en lösning. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen fattade beslut om att tillsätta en utredning som ska föreslå nya hållbara alternativa hyresmodeller för de fem kulturinstitutionerna och att uppdraget ska slutredovisas (dir. 2018:98). En utredare har dock ännu inte utsetts. Utskottet avser att noga följa ärendet men finner inga skäl att föregå kommande utredningsarbete och avstyrker därmed motion 2018/19:2295 (MP) yrkande 14. Kulturens roll i bildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kulturens roll i bildningen med hänvisning till pågående arbete. m.fl. (MP) påtalar i motion 2018/19:2295 yrkande 15 kulturens roll i bildningen. Motionärerna menar att bildningen innebär en livslång strävan efter större och djupare förståelse och att konst och kultur är viktiga inslag i bildningsresan. I samma motion yrkande 9 tar motionärerna upp vikten av en levande breddkultur. Motionärerna menar att en levande bredd- och amatörkultur ger människor möjlighet att utöva kulturella uttryck, utvecklas och bildas. I samma motion yrkande 21 vill motionärerna att spel, analogt eller digitalt, ska kunna ta del av offentligt stöd. Motionärerna menar att spelkulturen inte alltid getts samma status som andra kulturformer trots att spel i olika former alltid har varit en del av människans vardag och kultur. De nationella kulturpolitiska målen lyfter fram att kulturpolitiken ska främja allas möjlighet till kulturupplevelser och bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Många verksamheter med statligt stöd, inte minst för barn och unga men även för professionella kulturarbetare, syftar därför till både eget skapande inom t.ex. Skapande skola och främjande insatser inom bl.a. litteratur och läsning. Begreppet breddkultur associerar till delaktighet och en producerande eller skapande kultur där civilsamhällets och ideella aktörer ofta är centrala för genomförandet. Utskottet tycker att det i sammanhanget är värt att lyfta fram spelhobbyförbundet som bildades och som är ett av största ungdomsförbund med ca 55 000 medlemmar i 2 800 föreningar. Sverock samlar, utvecklar och sprider spelhobbyn inom alla genrer, dvs. bordsspel, digitala spel och levande spel. Här startar och driver unga människor sina egna föreningar på egna villkor och skapar verksamhet tillsammans. Utskottet finner inga skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena och avstyrker därmed motion 2018/19:2295 (MP) yrkandena 9, 15 och 21. De nationella minoriteternas kultur Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att möjliggöra fler kulturella uttryck utifrån minoritetsperspektiv med hänvisning till redan gjorda insatser. m.fl. (MP) anför i motion 2018/19:2295 yrkande 20 att kultur kan vara en stark kraft för att bryta den okunskap som finns kring samer och de nationella minoriteterna. Motionärerna vill därför möjliggöra för fler kulturella uttryck utifrån minoritetsperspektiv och på minoritetsspråken finska, jiddisch, chib, tornedalsfinska och samiska. och folkminnen (ISOF) samlar in, bevarar och forskar om dialekter, ortnamn, personnamn och folkminnen och arbetar med språkvård och språkpolitik. ISOF ska även utveckla arbetet med tillämpningen av konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet. Just nu utreder ISOF frågan om språkcentrum och föreslår att två nya språkcentrum inrättas, ett för finska i och ett för meänkieli med placering i och . driver två språkcentrum för samiska. Regeringen har vidare gett ISOF och ett gemensamt uppdrag att se över behovet av insatser för samiskt arkivmaterial, bl.a. om det behövs ett förtydligande av det statliga ansvaret för samiskt kulturarv. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma de lag- och förordningsändringar inom politiken för de nationella minoriteterna som trädde i kraft . De nya reglerna syftar bl.a. till att stärka det grundläggande skyddet för de nationella minoriteternas språk och kultur och till att stärka de utökade rättigheter som finns inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska. Några av de lagändringar som är aktuella för yrkandet är ändringar i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och skollagen (2010:800). Ändringarna i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk innebär bl.a. att kommuner och landsting ska anta mål och riktlinjer för sitt minoritetspolitiska arbete. Innebörden av samråd förtydligas i lagen. Utskottet noterar också att regeringen har skickat en förfrågan till om att blir partner i FN:s internationella år för urfolksspråk 2019. I samband med detta har tilldelats medel för språkaktiviteter under urfolksspråkåret som ska syfta till att främja samiska språk och samisk kultur. Utskottet anser att motionsyrkandet till stora delar är tillgodosett och avstyrker därmed motion 2018/19:2295 (MP) yrkande 20. Former för styrning och finansiering, punkt 1 (M, L) av (L), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 4 samt 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. Kultur finns och finansieras i offentlig, privat och ideell sektor. En modern kulturpolitik inkluderar alla dessa och arbetar för att de ska kunna utvecklas enskilt och tillsammans. Vi vill understryka vikten av en mångfald av finansiärer tillsammans med fria resurser inom kulturpolitiken. Det offentliga stödet ska även i fortsättningen vara ambitiöst, men kulturskapare måste ha fler möjliga finansiärer att vända sig till. Donationer till och köp av kultur ska vara avdragsgillt; det behövs fler stiftelser för kulturfinansiering och villkoren för privat kultursponsring bör förbättras. Att skapa goda förutsättningar för konsten och kulturen handlar också om att belysa hur kulturpolitiken hänger samman med andra politikområden. När människor får behålla mindre av sin lön drabbar det kultursektorn i synnerhet. Kulturpolitik bör därför inte reduceras till en tävlan om att dela ut bidrag. Frågan om kulturens villkor är långt större och mer komplex än så. Det är vidare självklart att armlängds avstånd ska råda mellan kulturens utövare och politiker. Det är grundläggande att konsten ska vara fri. Staten ska inte gå in och villkora, dvs. styra, konsten och de fria institutionerna, hur vällovliga dessa ambitioner än är. De statliga kulturpolitiska målen ska inte bli styrande i sådan grad att de exkluderar vissa grupper. På flera områden finns en koppling mellan kvalitet och bidragsgivning – det gäller t.ex. för litteraturstödet. Vi menar att alla statliga bidrag och anslag till institutioner, kulturskapare, fria grupper etc. ska vara utformade på ett sätt som bidrar till långsiktig kvalitetsutveckling. Särskilda utvärderingsgrupper, med armlängds avstånd till politiken, bör utvärdera kvalitetsaspekter. Internationellt deltagande i dessa grupper bör eftersträvas. Därför vill vi att regeringen ser över regleringsbrev och statliga uppdrag i syfte att minska den politiska styrningen av konstens och kulturens innehåll och säkra att det statliga stödet inom kulturområdet är kvalitetsdrivande. Vidare vill vi att regeringen utreder hur kulturens finansiering kan breddas för att möjliggöra och värna en mångfald av finansiärer inom kulturområdet. Regional kulturverksamhet, punkt 2 (M, C, L) av (L), (M), (M), Per Lodenius (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2196 av (S) och 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 8. Kultursamverkansmodellen var en reform som Alliansen drev igenom för att skapa goda möjligheter för ett rikt kulturliv med både bredd och djup och som bejakar regionala prioriteringar och variationer vad gäller kulturlivet. Kultursamverkansmodellen har i sin helhet tjänat kulturen väl och bör värnas. Modellen behöver dock, , reformeras. För att lyfta kulturlivet i hela landet vill vi stärka och vidareutveckla kultursamverkansmodellen. Rollerna inom kultursamverkansmodellen behöver tydliggöras. Dessutom behöver vi förbättra kontaktytorna för kulturinstitutioner och fristående kulturutövare som känner att de saknar dialog med nationella beslutsfattare. Det nationella stödet bör fördelas med större förtroende för de lokala och regionala kompetenserna. Det statliga kulturstödet måste också präglas av långsiktighet. Staten har sedan kultursamverkansmodellens införande backat från finansieringsansvaret genom väldigt låga anslagshöjningar. Ambitionen är att de resurser som staten tillför ska användas för att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. Därefter ska den regionala nivån avgöra hur dessa mål bäst uppnås. Det innebär också att regeringen i möjligaste mån bör undvika att kringgå samverkansmodellen och peka ut enskilda verksamheter som ska få statligt stöd. Vi vill också att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Digital utveckling, punkt 3 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 22. Med den digitala tekniken har mycket kultur och kunskap blivit tillgänglig för så många fler. Det har blivit enklare att sprida kultur och möjligheten till delaktighet är nu större . Det digitala samhället har blivit en del av vår vardag. Detta märks inte minst genom nya breda kulturformer som dataspel, möjligheter att se föreställningar som görs på en annan kontinent hemmavid eller den svenska musiken som sprids och uppskattas i stora delar av världen. Möjligheten att både ta del av kultur och själv skapa genom digital teknik måste tas till vara. Vi har t.ex. en framgångsrik svensk bransch för utveckling av dataspel och appar, ett kreativt entreprenörskap som engagerar många. har framgångsrika kreativa och kulturella näringar där det finns stor tillväxtpotential. Vi vet inte vilka nya kulturella yttringar som kommer att uppstå när tekniken utvecklas. Med de möjligheter som digitalisering ger får fler möjlighet att finna ett uttryck som passar just dem. Med detta krävs ett öppet förhållningssätt från offentligt håll så att även ungas aktiviteter på internet kan få stöd. Även inom traditionell kultur som opera har föreställningar utvecklats för att platsa i det nya digitala visningsfönstret. Ökat samspel i kulturfrågor mellan politik, näringsliv och engagerade eldsjälar kan skapa ökade förutsättningar för jobb liksom för lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Jag vill främja ett brett kulturliv där nya digitala uttryck och mångkultur frodas tillsammans med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar blomstrar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Internationellt samarbete, punkt 4 (C, L) av (L) och Per Lodenius (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. ska vara öppet, välkomnande och intresserat av omvärlden och söka sig utåt. Detta är särskilt viktigt på kulturens område där de internationella impulserna alltid varit avgörande. Denna öppenhet och mångfald är viktig i sig, men också för vårt välstånd. ska öka sitt engagemang i det internationella kultursamarbetet. Attraktiva förutsättningar för etablering och upprätthållande av konstnärliga miljöer på hög internationell nivå ska skapas. För att fler människor ska kunna få nya och vidgande kulturella intryck vill vi både sprida och utveckla vårt kulturliv genom internationella kontakter. Det kan exempelvis ske genom samarbete med vänorter, ökad aktivitet inom området via våra ambassader och konsulat och genom direkt utbyte mellan aktiva kulturutövare. För ett kulturliv i världsklass krävs även goda förutsättningar att sprida och ta del av kultur som skapats i andra länder. För att lyckas med detta och för att främja digitala företag är det viktigt att en gemensam digital marknad skapas i EU. Vi vill öka engagemanget i det internationella kultursamarbetet och ge goda förutsättningar för ett kulturliv i världsklass. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kultur i hela landet, punkt 5 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 2 i denna del och 6. De nationella kulturinstitutionerna måste sprida sin verksamhet och göra den mer tillgänglig i hela landet. Detta kan göras på många sätt. Ett sätt är att låta ett antal framträdande regionala scener, som exempelvis , få status som nationella scener. Då kan t.ex. ha som sin scen . Det skulle kunna lyfta både den speciella scenen och bidra till att locka nya besökare både inom landet och internationellt. Ytterligare ett sätt att skapa såväl nationellt som internationellt intresse för vårt kulturliv är att inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår. Idén är att en svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. Jag vill att regeringen ser över möjligheterna för de nationella kulturinstitutionerna att sprida sin verksamhet i hela landet och att ett nationellt kulturhuvudstadsår inrättas. hus, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:653 av m.fl. (SD). Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Genom likheter i levnadsbetingelser med våra nordiska grannländer och årtusenden av nära och naturliga relationer har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Denna nordiska kulturgemenskap utgör också grunden för de nordiska ländernas nära politiska samarbete på många områden. Vi menar att behovet av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen är starkare än någonsin för att inte riskera att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från EU:s ledning. och det självstyrande området har inrättat var sitt hus för nordiskt samarbete och nordiskt kulturutbyte. Liknande hus finns i de självstyrande områdena och samt i . Ett liknande centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i skulle kunna bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna och ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Visserligen finns det ett nordiskt informationskontor och institutioner i , men vi förespråkar ett mer omfattande och allsidigt nordiskt hus med samtliga nordiska medborgare som tilltänkt målgrupp. Vi vill därför att regeringen utreder möjligheterna att inrätta ett hus i , oavsett om det finns förutsättningar för medfinansiering från eller inte, och att möjligheterna att samverka med ses över. Kultur på recept, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1285 av m.fl. (SD). Kultur på recept är en modell som instiftades under alliansregeringen och vi menar att den har varit en framgång. Forskning visar att kulturupplevelser och kulturaktiviteter kan hjälpa till att stimulera och rehabilitera personer som stått utanför arbetsmarknaden .