bet · H601UbU14 · 2019-05-03 00:00:00 — Regleringen bör därför utformas på ett sådant sätt att den stärker attraktionskraft som destinationsland för utländska studenter och forskare. regleras villkoren för att beviljas uppehållstillstånd för forskning och för studier på högskolenivå i utlänningsförordningen (2006:97). Även villkoren för uppehållstillstånd för familjemedlemmar till gästforskare och uppehållstillstånd efter avslutade högskolestudier i regleras i förordningen. För övriga kategorier som omfattas av det omarbetade direktivet kan uppehållstillstånd beviljas med stöd av en generell bestämmelse i utlänningslagen (2005:716) om tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete eller studier. I promemorian föreslås att grunderna för att bevilja uppehållstillstånd enligt det omarbetade student- och forskardirektivet ska regleras i ett särskilt kapitel i utlänningslagen. ändrades vissa regler för permanent uppehållstillstånd i utlänningslagen, vilket bl.a. innebär att en person som har haft uppehållstillstånd i sammanlagt för studier på forskarnivå kan få permanent uppehållstillstånd. handlingsplan för att förkorta handläggningstiden för vissa tillståndsärenden fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur handläggningstiden för studerandeärenden och andra tillståndsärenden kan förkortas genom produktivitetsökningar och effektiviseringar. Det framgår av återrapportering i årsredovisningen att målet om att förkorta de genomsnittliga handläggningstiderna hos har uppnåtts. Utskottet vill understryka att det måste finnas attraktiva karriärvägar, trygga anställningsvillkor och tydliga kriterier för tillsvidareanställning för att fler framstående unga forskare ska välja en fortsatt karriär inom högskolan. Utskottet konstaterar att en ny form av meriteringsanställning har införts i högskoleförordningen – biträdande lektor – och att den som har en sådan anställning efter ansökan ska befordras till lektor vid den högskolan om han eller hon har behörighet och bedöms lämplig enligt de bedömningsgrunder som högskolan har att tillämpa. Enligt utskottets mening bidrar de ändringar som gjorts i relevanta bestämmelser till en positiv utveckling av forskares anställningsförhållanden, och ändringarna skapar en attraktiv och mer förutsägbar karriärväg. Utskottet vill också framhålla att det inte finns formella hinder för lärosätena att skapa attraktiva karriärvägar för unga forskare. Motionerna 2018/19:88 (SD) och 2018/19:2057 (L) yrkande 2 avstyrks därmed. Internationella kontakter och utbyten är en viktig förutsättning för framgångsrik forskning. Det internationella samarbetet bidrar till nya perspektiv i forskningen, och större forskningsframsteg är ofta resultatet av samarbeten och utbyten av idéer mellan forskare i olika delar av världen. Utskottet konstaterar att , som haft i uppdrag att öka internationaliseringen av universitet och högskolor, särskilt översynen av dagens system för bl.a. prövning av uppehållstillstånd, har redovisat sitt uppdrag och att utredningsresultatet nu övervägs av regeringen. Utskottet noterar också att en proposition om genomförande av student- och forskardirektivet kan förväntas i närtid. Vidare har redovisat en handlingsplan för förkortade handläggningstider för tillståndsärenden. Utskottet vill inte föregripa resultatet av regeringens överväganden och avstyrker motion 2018/19:2841 (C) yrkande 30. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om särskilda satsningar på samverkan inom medicinsk forskning och innovation, på forskning om skolan, och på rymdfrågor. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD) och 10 (KD). Samverkan och samordning – medicinsk forskning och innovation Enligt kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 37 bör samverkan mellan livsvetenskap- och medicintekniknäringen, akademin och hälso- och sjukvården utvecklas för att tillgängliggöra forskning. Vid kliniska läkemedelsprövningar har både antalet startade prövningar och antalet patienter som deltar minskat . I kommittémotion 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att en nationell samordningsfunktion bör inrättas för att fördela resurser och uppdrag för medicinsk innovation och kliniska studier som kan skapa bryggor mellan sjukvård, akademi och den medicinska industrin. Verksamheten vid samverkan av kliniska studier bör vidareutvecklas så att bättre samverkan uppnås. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att bör få i uppdrag att granska skolans offentligfinansierade fortbildning så att den utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. En strategi för svensk rymdverksamhet Enligt motion 2018/19:414 av och (båda M) bör den svenska rymdlagen ses över så att rymdturism kan tillåtas. Enligt kommittémotion 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör regeringen verka för ett strategiskt samarbete inom utveckling av rymdteknik tillsammans med den brasilianska staten. I motion 2018/19:511 av (L) om reglering av privat ägande av himlakroppar framhålls att rymdindustrin växer sig allt större och att det är rimligt att rymden är öppen för alla. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Fördelning av medel till forskning Medel till forskning ska fördelas på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Det framgår bl.a. av instruktionerna för och de övriga forskningsråden. Forskningsfinansiärerna har till uppgift att i konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosäten att själva initiera forskning inom forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. årliga beslut om statsbudgeten innebär att medel anvisas till olika anslag. Det innebär att fastställer de ekonomiska ramarna för olika större forskningsområden. Besluten med anledning av budget-propositionerna innebar att ställde sig bakom forskningssatsningar på en rad områden som närmare beskrevs i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Vid utformningen av proposition har särskilda principer tillämpats med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. innebar därför beslutet om statsbudgeten att nivå skulle gälla även 2019 med vissa justeringar (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104 och prop. 2018/19:99). Samverkan och samordning – medicinsk forskning och innovation Kliniska studier och samverkansnätverk för klinisk forskning ska enligt 2 § 17 förordningen (2009:975) med instruktion för stödja och utveckla förutsättningarna för kliniska studier i . Uppdraget Kliniska studier inrättades efter förslag forskningsproposition (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:51), och därefter har fått uppdrag i regleringsbrevet att använda medel för att utveckla verksamheten. Enligt regleringsbrevet ska myndigheten använda för att fortsätta att utveckla verksamheten för en nationell samordning av kliniska studier vid myndigheten. Rådet ska inom det samordnande uppdraget samarbeta med sex hälso- och sjukvårdsregioner och stödja och utveckla samverkan mellan landets olika resurser för genomförande av klinisk forskning så att de utnyttjas mer effektivt. Som en del i att genomföra uppgiften att stödja och utveckla förutsättningarna för kliniska studier i har etablerat samarbetet Kliniska studier , där de sex hälso- och sjukvårdsregionerna samarbetar via utsedda regionala noder. Kommittén är reglerad i instruktion och beslutar om den övergripande inriktningen av och om fördelningen av de medel som tilldelats för arbetet med att stödja och utveckla kliniska studier i . Regeringen gav genom beslut i uppdrag åt att fördela medel till nationella samverkansnätverk för klinisk forskning, knutna till hälso- och sjukvården (U2017/03103/F). Uppdraget innebär att ska dela ut medel till samverkansnätverk och återrapportera uppdraget i samband med myndig-hetens årsredovisningar –2020. Syftet är att sammanföra nationell kompetens inom forskning, hälso- och sjukvård, patienter och brukare samt näringsliv för att stödja kunskapsutbyte, öka samverkan och stimulera till tematiska forsknings- och innovationssamarbeten inom specifika diagnosområden (gärna folksjukdomar). Nätverken bör samverka med redan etablerade strukturer, såsom Kliniska studier och den nationella samordnaren för området livsvetenskap, se nedan. redovisade i en första återrapport i årsredovisningen att rådet genomfört en kartläggning för att identifiera redan befintliga nätverk. Nationell samordning för livsvetenskap inrättades en samordningsfunktion för livsvetenskap (life science) med placering inom , det s.k. life science-kontoret, för att som en prioriterad uppgift bearbeta de förslag som lämnats av Utredningen nationell samordning för life science (U 2015:08) och som sammanfattats i dess slutrapport. Med utgångspunkt från dessa förslag har arbetet med att utarbeta en nationell strategi för livsvetenskap påbörjats (prop. 2018/19:1 utg.omr. Kontoret bemannas av tjänstemän från Utbildnings-departementet, och och leds av en samordnare som även är projektledare för samverkansprogrammet för livsvetenskap. Life science-kontorets uppdrag är att främja kunskaps-utveckling, innovation och kvalitet i hälso- och sjukvården, omsorgen samt vid universitet och högskolor. Det är också kontorets uppgift att förbättra förutsättningarna för livsvetenskapsföretag att etableras och verka i . Regeringen har även utsett en rådgivande samverkansgrupp (N2018/01393/IFK). Life science-kontoret utarbetade som en första insats Färdplan life science – vägen till en nationell strategi, som publicerades . Life science-kontorets arbete med den nationella strategin har därefter innefattat återkommande möten med den rådgivande samverkansgruppen för livsvetenskap, dialogmöten med ett stort antal enskilda intressenter från hela sektorn, platsbesök i olika regioner med gemensamma möten med sjukvårdshuvudmännen, universitetssjukvården, akademin och industri-företrädare, skriftliga inspel från enskilda aktörer och från arbetsgrupper organiserade av samverkansgruppen samt en patientworkshop. Enligt uppgift från kan den nationella strategin förväntas tidigast . Enligt skollagen (2010:800) ska utbildningen inom skolväsendet vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. ska enligt 1 § förordningen (2014:1578) med instruktion för bidra till att de som är verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. validera forskningsresultat inom området med avseende på kvalitet och relevans göra systematiska översikter och andra forskningssammanställningar med god vetenskaplig kvalitet och presentera resultaten på ett sätt som är användbart för de verksamma inom skolväsendet sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet identifiera områden inom skolväsendet där relevant praktiknära forskning saknas utlysa medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Genom beslut gav regeringen i uppdrag åt , , och att planera och genomföra en försöksverksamhet i syfte att utveckla och pröva olika modeller för samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning (U2015/03573/UH, U2017/01129/UH). Försöksverksamheten ska bidra till en stärkt vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningarna och i skolväsendet. Uppdraget avser perioden –2021 och ska slutredovisas . Regeringen beslutade , , att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen (2010:800) ska vila på. Utredningen skulle enligt sina direktiv knyta an till den försöksverksamhet med praktiknära forskning som regeringen beslutade om . Uppdraget redovisades i utredningsbetänkandet Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19). Betänkandet har remitterats (prop. 2018/19:1 utg.omr.16). fördelade enligt budgetpropositionen för 2017 och 2018 för finansiering av forskarskolor för anställda lärare inom lärar- och förskollärarutbildningen vid universitet och högskolor (U2017/03011/F och U2017/05088/F). En strategi för svensk rymdverksamhet behandlade regeringens skrivelse 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet (bet. 2018/19:UbU3, rskr. 2018/19:45) och tillkännagav då att regeringen kontinuerligt ska utvärdera de långsiktiga strategiska målen i strategin och regelbundet återrapportera till . I skrivelsen redovisades att rymden är en global allmänning. Det innebär att den ska vara tillgänglig för alla stater och att dessa har samma rätt att utforska och använda rymden för fredliga ändamål. Genom den snabba teknikutvecklingen har rymden blivit åtkomlig för allt fler stater och för både offentliga och privata aktörer. Tillgången till rymden har ökat, och kostnaderna har sjunkit, vilket bl.a. har fått till följd att antalet satelliter stadigt har ökat. Samhället har blivit alltmer beroende av de tjänster och funktioner som satelliterna tillhandahåller. Det har därför blivit allt viktigare att skydda rymdmiljön och att rymden hålls fri från konflikter för att säkerställa tillgången till den och de infrastrukturer i rymden som samhället är beroende av. Detta är ett kollektivt ansvar för alla nationer och aktörer. Samverkan och samordning – medicinsk forskning och innovation Utskottet vill inledningsvis påminna om att det är forskningsfinansiärer som utifrån sina ansvarsområden beslutar om medel till forskning i konkurrens mellan forskare och forskningsgrupper på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Lärosätena fattar i sin tur beslut om finansiering av forskning utifrån det särskilda anslag som de förfogar över. Det finns emellertid skäl för statsmakterna att lyfta fram vissa särskilda, breda, områden där det behövs forskning. Vid behandlingen av den forskningspolitiska propositionen välkomnade utskottet regeringens förslag till tioåriga nationella forskningsprogram som ett led i strävan att med forskning och innovation möta de utmaningar som världen och står inför. Utskottet vill påminna om att har ett samordnande uppdrag inom kliniska studier och att det i detta ingår att myndigheten ska stödja och utveckla samverkan mellan landets olika resurser för genomförande av klinisk forskning. Likaså kan noteras att frågan om samverkan mellan sjukvård, akademi och näringsliv är ett prioriterat område för den nationella samordnaren för livsvetenskap. Vidare har en viktig roll i arbetet med samordning och samverkan inom klinisk forskning. Utskottet ser inte någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena om klinisk forskning och samverkan. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2783 (M) yrkande 37 och 2018/19:149 (SD) yrkande 4. Enligt skollagen (2010:800) ska utbildningen inom skolväsendet vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Kopplingen mellan utbildning, fortbildning och forskning är därför enligt utskottets mening nödvändig för utveckling av skolans verksamhet och läraryrket. ska enligt sin instruktion bidra till att de som är verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt och också göra systematiska översikter och andra forskningssammanställningar med god vetenskaplig kvalitet, sprida forskningsresultaten och identifiera områden inom skolväsendet där relevant praktiknära forskning saknas. Utskottet vill också uppmärksamma att det pågår en försöksverksamhet om former för samverkan kring praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten. Därutöver har en särskild utredare lämnat förslag om hur lärosäten som bedriver lärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan utveckla samverkan kring praktiknära forskning för att stärka skolutbildningens vetenskapliga grund. Utredningsresultatet övervägs nu av regeringen. Mot ovanstående bakgrund ser utskottet inte anledning att föreslå några åtgärder med anledning av motion 2018/19:2893 (KD) yrkande 2. En strategi för svensk rymdverksamhet När det gäller yrkanden om rymdfrågor uttalade utskottet vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet (bet. 2018/19:UbU3) att det är angeläget att rymdverksamhet bedrivs utifrån ett helhetsperspektiv där nyttan för det svenska samhället står i fokus. Utskottet ställde sig bakom målet att säkerställa svensk handlingsfrihet i och tillgång till rymden och anförde att genom att bidra till ett långsiktigt hållbart nyttjande av rymden där rymdmiljön hålls säker och förutsägbar kan handlingsfrihet i och tillgång till rymden stärkas. Vidare har regeringen som en utgångspunkt för svensk rymdverksamhet angett att rymden är en global allmänning. Det innebär att den ska vara tillgänglig för alla stater och att dessa har samma rätt att utforska och använda rymden för fredliga ändamål. Det har blivit allt viktigare att skydda rymdmiljön och att rymden hålls fri från konflikter för att säkerställa tillgången till den och de infrastrukturer i rymden som samhället är beroende av. Detta är ett kollektivt ansvar för alla nationer och aktörer. Utskottet finner ingen anledning att föreslå några åtgärder med anledning av motionerna 2018/19:414 (M), 2018/19:511 (L) och 2018/19:1386 (SD) yrkande 4. Riktad fördelning av forskningsanslag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktad fördelning av forskningsanslag med hänsyn till genusaspekter och jämställdhet samt om särskilda forskningsområden och forskningscentrum. Jämför reservation 11 (SD), 12 (C), 13 (V) och 14 (KD). I motion 2018/19:2022 av m.fl. (S) anförs att i arbetet med nästa forskningsproposition bör vikten av medicinsk forskning relaterad till kvinnors hälsa beaktas. Enligt motion 2018/19:1826 av (M) bör statens stöd till genusforskning avskaffas. Genusfrågor bör hanteras som en del i den övriga forskningen. Enligt motion 2018/19:1831 av (M) bör det nationella sekretariatet för genusforskning avskaffas. I kommittémotion 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 7 framhålls att genusforskning och jämställdhetsforskning måste vila på vetenskaplig grund och ha sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. En stor del av svensk genusforskning har enligt motionärerna utmärkt sig genom att inte bygga på vetenskaplig grund. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 18 anförs att regeringen bör utreda frågan om att införa ett mål om att inte mer än hälften av samtliga statligt finansierade forskningsanslag ska gå till män som forskar. Enligt yrkande 19 bör regeringen utreda möjligheten att införa en jämställdhetsbonus i lärosätenas basanslag för att främja en jämnare könsfördelning inom forskningen och akademin. I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 12 anförs att forskningsmedel bör fördelas jämställt och att en plan för att uppnå detta bör upprättas. Särskilda forskningsområden och forskningscentrum m.m. I motion 2018/19:1043 av m.fl. (S) framhålls att polisiär närvaro inte kan ersättas av teknik, men teknik kan och behöver användas som ett komplement till samhällets arbete med säkerhet och trygghet. Frågan om ett särskilt forskningsprogram som tillvaratar de kunskaper som redan finns på området och utvecklar dessa bör övervägas. I motion 2018/19:1131 av (M) framförs att möjligheterna att instifta ett nationellt för s.k. deep brain stimulation vid bör ses över. Genom att stimulera hjärnan med en elektrod kan störande signaler blockeras och svåra sjukdomar som exempelvis alzheimer och epilepsi kan lindras. Enligt motion 2018/19:1226 av (M) bör frågan om att inrätta ett center för marinarkeologi vid Linnéuniversitetet i övervägas. Allt fler upptäcker det omfattande fornarvet under vattnet, vilket ställer nya krav på kunskaper. I motion 2018/19:1263 av (M) föreslås att ett oberoende forskningsprojekt om DDR-regimens relationer med fram till initieras vid en eller flera institutioner. Forskning om DDR:s underrättelsetjänsts verksamhet bör vara en fast beståndsdel i vår europeiska historia. Enligt motion 2018/19:1532 av (M) yrkande 3 bör det övervägas hur skolforskningen om digital kompetens kan stärkas. I kommittémotion 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 11 framhålls att ett effektivt arbete mot terrorism och våldsbejakande extremism kräver ett gott faktaunderlag. Stödet till forskning om radikalisering bör utökas, och befintliga insatser bör utvärderas. Enligt kommittémotion 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör medel riktas till metallurgiforskning för att stärka forskning och utveckling inom denna viktiga basnäring. I kommittémotion 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 1 framhålls att möjligheten att utveckla forskningscentret /Cesam bör utredas, och i förlängningen bör ett fristående nationellt samiskt forsknings-centrum inrättas. I kommittémotion 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att statligt finansierad forskning och utveckling är grundläggande för försvarsindustrin och bör koncentreras till områden där svensk industri är framgångsrik. Enligt kommittémotion 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkande 26 bör strategisk forskning inom sjöfarten prioriteras. I yrkande 27 framhålls att forskning bör leda till reell tillväxt och stärkt sjöfartsnäring. bör satsa på färre men smartare strategiska forskningsområden inom sjöfart. I kommittémotion 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 18 framhålls att stödet till forskning för att ta fram djurfria alternativ till dagens djurförsök bör öka. Enligt kommittémotion 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 7 bör Nordforsk lyfta fram förutsättningar för forskning inom friluftsliv ur ett nationellt intresseperspektiv och i det nordiska samarbetet. är en organisation under som finansierar och skapar förutsättningar för nordiskt samarbete inom forskning och forskningsinfrastruktur. I motion 2018/19:2799 av m.fl. (SD) yrkande 4 framhålls att en satsning bör göras på svensk forskning om cannabis- och hampabaserade läkemedel. Det är känt att cannabis har antiinflammatoriska, neuroprotektiva och antipsykotiska effekter. Enligt kommittémotion 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 6 bör regeringen tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att inrätta ett forskning. Det finns ingen verksam polisforskning i . Ämnet polisvetenskap bör bli den akademiska grund som polisutbildningen vilar på. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 111 framhålls vikten av fortsatt forskning om och stärkt skydd av barn som tillkommit genom assisterad befruktning med donerade könsceller och befruktade ägg. I kommittémotion 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 5 framhålls behovet av forskning om förutsättningar för sammanhållning och gemenskap i hela landet. Det saknas en samlad forskning om liknande strukturer på mindre orter och i stadsdelar eller förorter trots att det i många fall handlar om gemensamma problem och lösningar i fråga om arbetslöshet, vidareutbildning, bostäder, service m.m. I kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 4 framhålls behovet av forskning om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. Enligt motion 2018/19:2822 av (KD) yrkande 16 bör forskningen om ensamhetens konsekvenser öka och fler metoder utvecklas för att bättre mäta ensamhet. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete och jämställdhet i forskningen.