bet · H601SoU9 · 2019-04-15 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i lagstiftningen som ger befogenhet att granska och uttala sig om huruvida principen om barnets bästa tillgodosetts i enskilda ärenden om vårdnad, boende och umgänge. I motion 2018/19:828 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga behovet av en nationell handlingsplan för att skapa mer jämlika uppväxtvillkor för barn. I motion 2018/19:2329 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om stöd och behandling i barnahusens uppdrag. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att öka och andras kunskap om barnahusen. I motion 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att genom lagstiftning säkerställa barns möjligheter att få träffa socialsekreterare enskilt. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att utreda åldersgränsen för när barn kan tacka ja till insatser utan vårdnadshavarens godkännande. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att utreda frågan om att ungdomar ska kunna få stöd utan föräldrarnas vetskap. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra fler öppna insatser som barn själva kan efterfråga. I motion 2018/19:1478 av (C) föreslås ett tillkännagivande om skarpare krav på anmälningsplikt när man misstänker att barn far illa. En sådan anmälan till bör enligt motionären kunna ske anonymt. I motion 2018/19:250 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ge barn som placerats i hem enligt socialtjänstlagen ett barnombud. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ge ett sådant barnombud insyn och skyldighet att rapportera missförhållanden gällande omkostnadsbidraget. I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att införa en möjlighet att i fler ärenden än förordna ett offentligt biträde till barn. Motionärerna menar att regelverket bör förtydligas för att säkerställa dels att barn alltid får komma till tals, dels att barn får rätt stöd i samband med anmälningar om våld i nära relationer. Barn som upplevt våld ska behandlas som brottsoffer och därmed bli målsägare. Barnet får då rätt till ett eget målsägarbiträde och kan höras även om vårdnadshavaren motsätter sig det. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om egen handläggare till barn som förekommer i utredningar. Motionärerna framför att barnrättsperspektivet behöver bli tydligare när det är en vuxen som får insatser från . Barn påverkas och har egna intressen, även om den vuxnes skäl till kontakt med inte handlar om föräldraskapet, framför motionärerna. I motion 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att barn ska ha rätt till barnombud. I kommittémotion 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga förekomsten av barnäktenskap. I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att stödja barn och unga så att de kan ta sig ur sitt äktenskap. I kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) framställs samma yrkanden (nr 28 och 29). I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur svenska myndigheter ska agera när unga riskerar att giftas bort utanför landets gränser. I kommittémotion 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om barns skydd mot informella barnäktenskap. Ensamkommande barn och unga I kommittémotion 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om stödboendeform som norm för äldre ensamkommande asylsökande. Motionärerna anför att om 16- och 17-åriga ensamkommande barn skulle placeras i stödboenden i stället för i dyra personalkrävande HVB-boenden kunde de sistnämnda boendena reserveras för i första hand yngre barn. I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur rätten till individuell bedömning vid placering av ensamkommande barn kan säkerställas med hänsyn till både boendeform och sammansättning av övriga boenden. I yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheterna att ta fram ett system för mottagande av ensamkommande barn som bygger på en mer långsiktig boendeplacering. I yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med tydliga krav på personalens kompetenser och personaltäthet för samtliga boendeformer för ensamkommande barn. I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga särskilda ansvar för barn och unga i åldersgruppen 0–. Motionärerna anför att enligt rådande bestämmelser har ett särskilt ansvar för barn och unga i åldersgruppen 0–. När en asylsökande eller nyanländ anses vara försvinner dock ofta till stor del samhällets stöd. Motionärerna anser att det bör vara det individuella behovet, inte hur länge man funnits i landet, som ska avgöra när stödet upphör. Regeringen bör därför överväga om särskilda ansvar för barn och unga i åldersgruppen 0–behöver förtydligas. I yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om ökad kunskap om ensamkommandes psykiska hälsa. Unga lagöverträdare och tidiga insatser I kommittémotion 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att verka för tidiga sociala insatser för att minska risken för att unga råkar dras in i kriminalitet. I kommittémotion 2018/19:2592 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om tidiga förebyggande insatser. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om närvaro vid förhör hos polisen, vilket enligt motionärerna skulle kunna leda till snabbare utredningar och möjligheter att sätta in tidiga åtgärder. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om samlade åtgärder inom även för unga som inte fyllt . Motionärerna menar att ska ges bättre förutsättningar att genom aktiviteter få bort unga lagöverträdare från ett brottsligt beteende. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om 24-timmarsgaranti i . Detta innebär att efter gripandet av en ung lagöverträdare ska kalla föräldrarna till samtal, tillsammans med den unge om det är möjligt och lämpligt, för att få föräldrarnas medverkan till insatser där så är möjligt. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om samordnade insatser mot kriminella ungdomsgäng. I motion 2018/19:487 av (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att kommuner måste ha individuella handlingsplaner för varje person som vill komma ur gängkriminalitet. I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om fler möjligheter till mellantvång för föräldrar, när riskerna för barnets utveckling och utsatthet hänger samman med vårdnadshavarnas agerande. Motionärerna anför att befogenheter att besluta om obligatoriska insatser på hemmaplan bör stärkas. I kommittémotion 2018/19:2592 av m.fl. (L) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om utökat mellantvång i , dvs. att en person ska kunna tvingas att delta i vissa öppna insatser även om denne eller vårdnadshavaren inte vill. Då detta inte fungerar så bra bör bl.a. lagstiftningen förtydligas enligt motionärerna. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om utökade möjligheter för att besluta om obligatoriska insatser för vårdnadshavare. Motionärerna anför att det bara blir fråga om tvångsomhändertagande av barn om det finns problem som kan kopplas till omsorgsbrister hos föräldrarna. Det behövs därför nya mellanformer mellan frivilliga insatser och tvångsomhändertagande som också kan riktas mot föräldrar. En liknande begäran finns i motion 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 4. Enligt 1 kap. 2 § SoL ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vidare ska vad som är bäst för barnet vara avgörande vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn. Med barn avses alla människor . Enligt 5 kap. 1 § SoL ska socialnämnden bl.a. verka för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden, i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och unga, bedriva uppsökande verksamhet och annat förebyggande arbete för att förhindra att barn och unga far illa, med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och unga som har visat tecken till en ogynnsam utveckling och i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och unga som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver. Av 5 kap. 1 a § SoL framgår att socialnämnden i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa ska samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. Nämnden ska dessutom aktivt verka för att samverkan kommer till stånd. ansvarar som tidigare nämnts enligt 5 kap. 11 § SoL för att ett barn som har utsatts för brott och barnets närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Genom 22 § LVU ges socialnämnden en möjlighet att, oberoende av samtycke, besluta att den som är ska hålla regelbunden kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson eller delta i behandling i öppna former, om det kan antas att den unge till följd av eget destruktivt beteende kommer att behöva vårdas enligt LVU om beteendet fortsätter. Bestämmelsen ger således socialnämnden en möjlighet att med visst tvång, s.k. mellantvång, ingripa innan situationen har blivit så allvarlig att den unge måste omhändertas för vård enligt LVU. I fråga om orosanmälningar framgår av 14 kap. 1 § SoL att bl.a. hälso- och sjukvården, tandvården, förskolan, skolan, , och , eller anställda hos dessa myndigheter, är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Vidare anges i 14 kap. 1 c § SoL att var och en som får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa bör anmäla detta till socialnämnden. Genom ändringar i lagen (1993:335) om har en motsvarande anmälningsskyldighet som den i socialtjänstlagen (bet. 2017/18:SoU12, rskr. 2017/18:85). I förarbetena (prop. 2017/18:19) konstaterar regeringen att kontakter med barn och unga i utsatta situationer har ökat, vilket har medfört att myndigheten oftare ställs inför olika situationer som kan motivera en anmälan till socialnämnden. Lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Enligt 7 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL, ska en företrädare för , om det är möjligt och det kan ske utan men för utredningen, närvara vid förhör med den som inte har fyllt och som är misstänkt för ett brott som kan ge fängelse. Av 11 § LUL framgår att ett yttrande från socialnämnden ska begäras in innan beslut om åtal fattas för personer om den unge har erkänt gärningen eller det annars finns skälig misstanke om att han eller hon har begått brottet och ett sådant yttrande inte har begärts in under förunder-sökningen. Ett yttrande behöver inte begäras in om brottet är ringa, om det är uppenbart att det finns förutsättningar för straffvarning eller åtalsunderlåtelse eller om det av någon annan anledning är obehövligt. Ett yttrande från socialnämnden ska bl.a. innehålla en redogörelse för vilka åtgärder som nämnden har vidtagit i fråga om den unge samt en bedömning av om den unge har ett särskilt behov av åtgärder som syftar till att motverka att han eller hon utvecklas ogynnsamt. Vidare ska yttrandet innehålla en redovisning av de åtgärder som nämnden avser att vidta. Yttrandet ska i vissa fall även innehålla en redogörelse för den unges personliga utveckling och levnadsomständigheter i övrigt. finns en ny placeringsform för barn och unga i åldern 16–i form av stödboende (6 kap. 1 § 3 SoL). Stödboende infördes som ett kompletterande placeringsalternativ för barn och unga som inte har behov av sådana vård- och behandlingsinsatser som motiverar en placering i familjehem eller hem för vård eller boende (HVB-hem). Tänkbara målgrupper är barn och unga som varit placerade, barn och unga som lever i en otillfredsställande hemmiljö samt ensamkommande barn och unga (prop. 2015/16:43). Den sociala barn- och ungdomsvården Regeringen gav i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner för att stärka bemanningen inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/04469/FST). För dessa medel skulle kommunerna rekrytera fler socialsekreterare, arbetsledare och administratörer för att frigöra tid för arbetet med myndighetsutövning och mötet med barnen. Av beslutet framgår att regeringen avser att avsätta och för att stärka bemanningen inom den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen gav även i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner för att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa (S2018/00368/FST). Stats-bidraget ska användas till ett eller flera av följande områden: – stärka insatser till barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa – förbättra arbetet mot psykisk ohälsa – öka kompetens om barn och unga med psykisk ohälsa – stärka samverkan mellan landsting och kommun när någon behöver både hälso- och sjukvård och stöd från , men också inom kommunens egna verksamheter. Av beslutet framgår att regeringen avser att avsätta och till att fördela i statsbidrag för att stärka insatserna för barn och unga med psykisk ohälsa inom anslaget 4:7 (jfr regleringsbrev ). Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att stödja huvudmännen samt yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens, stabilitet och kvalitetsutveckling på området (S2018/00535/FST). Social-styrelsen ska genomföra eller initiera insatser som bidrag till ökad kompetens och kvalitet med syfte – att placerade barn och unga får en god, trygg och säker vård – att arbete med särskilt utsatta grupper av barn och unga stärks, inte minst i särskilt utsatta och prioriterade områden – att barnrättsperspektivet ytterligare stärks och att barn får sina rättigheter tillgodosedda – att kunskap, kompetens och stabilitet främjas hos yrkesverksamma inom området. ska arbeta utåtriktat och samlande med kommuner, SKL och det civila samhället och sprida goda arbetssätt och utveckla kompetens inom området. För uppdraget får myndigheten använda . Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även gett och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete för att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). I uppdraget ingår att kart-lägga och identifiera goda exempel och framgångsfaktorer samt juridiska och strukturella hinder för samverkan. I uppdraget ingår även att följa upp och utvärdera samt sprida resultatet till kommuner och andra viktiga aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . I budgetpropositionen anför regeringen att den för perioden –2020 har avsatt medel för stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/04469/FST). Medelstilldelningen omfattar sammanlagt –2019 samt att fördelas av i syfte att stärka bemanningen. Medlen för att stärka bemanningen och till kompetens- och kvalitetsutveckling syftar till att stärka både verksamheten och förutsättningarna för de flickor och pojkar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen bedöms också kunna bidra till en bättre arbetsmiljö för de kvinnor som är i majoritet bland personalen. Slutredovisningen ska lämnas till . har i uppdrag att –2019 stödja kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter inom centrala verksamhetsområden (S2016/07874/FST). har också i uppdrag att stödja särskilt berörda statliga myndigheter i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i myndigheternas verksamhet (Barnrätt i praktiken). Myndigheterna är , Myndigheten för familjerätt och föräldrastöd, , samt Sis (S2016/07875/FST). I budgetpropositionen anför regeringen att det är nödvändigt att barn känner till sina rättigheter och får möjlighet till delaktighet och inflytande för att de ska kunna tillvarata dessa rättigheter, vilket också är en av målsättningarna i Strategin för att stärka barnets rättigheter. Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att –2018 vidta kunskapshöjande insatser för barn och unga om sina rättigheter enligt och vad de innebär i praktiken både inom skolan och inom andra områden. I uppdraget ingår att skapa en portal med information, färdiga lektionsupplägg och lärarhandledning för att underlätta skolans undervisning om barnets rättigheter. En webbplats, , har tagits fram som består av två huvuddelar, en del för pedagoger och en del för barn och unga. har webbplatsen fortsatt att utvecklats och testats av både pedagoger och barn och unga. Av testerna framkom bl.a. att barn vill kunna söka information om sina rättigheter när de är ostörda, vilket resulterade i framtagande av en chatt-bot. har temat Barn inom sociala barnavården. Den ska överlämnas till regeringen . Sociala insatsgrupper – unga lagöverträdare tillkännagav för regeringen att regeringen borde arbeta för att arbetsmetoden med sociala insatsgrupper ska användas mer än den gör (bet. 2016/17:JuU21, rskr. 2016/17:224). Sociala insatsgrupper är en lokal samverkansform där insatserna för unga i riskzon att återfalla i allvarlig brottslighet koordineras på individnivå och där stödet till den unge samordnas under ledning av i den kommun där den unge bor. I regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att har haft i uppdrag att låta utvärdera såväl resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp som hur själva samverkansformen fungerar. Uppdraget slutredovisades och bereds fortfarande i . Inom ramen för regeringsuppdraget att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården (se ovan) uppger att myndigheten avser att komplettera den utvärdering av sociala insatsgrupper som redan genomförts med ytterligare en uppföljning av effekter på . Syftet är att kunna visa om samverkansformen medfört långsiktiga förbättringar för de ungdomar som deltagit i sociala insatsgrupper. planerar också att se över möjligheten att öka kunskapen om betydelsen av de lokala variationerna när det gäller utformning och genomförande av sociala insatsgrupper. Myndigheten planerar att lämna en redovisning av arbetet . Barnäktenskap och hedersrelaterad brottslighet antog regeringens förslag om att skärpa reglerna om utländska barnäktenskap (prop. 2017/18:288, bet. 2018/19:CU4, rskr. 2018/19:43). Lagändringarna trädde i kraft . I propositionen skriver regeringen att det vid sidan av lagstiftning även måste finnas andra mekanismer som utgör ett skydd för framför allt barn och unga vuxna som har ingått barnäktenskap. Regeringen anför i denna del bl.a. följande (s. 8 f.). Regeringen vill i detta sammanhang […] understryka svenska myndigheters ansvar för barns välmående och för att identifiera samt ge stöd och skydd åt barn och unga vuxna som far illa eller riskerar att fara illa. Det är viktigt att de myndigheter som möter personer som har ingått barnäktenskap har tillräckliga kunskaper om målgruppen och den kontext som dessa personer kan leva i. Vidare måste det […] finnas en välfungerande samverkan mellan dessa myndigheter i frågor som rör barnäktenskap. Regeringen prioriterar dessa frågor högt och ser allvarligt på problemen med barnäktenskap, tvångsäktenskap och kringliggande frågor om hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen bedriver därför ett aktivt arbete på området och har tagit flera initiativ för att öka kunskapen om och motverka dessa problem. Bland annat gav regeringen i uppdrag att göra en fördjupad analys av handläggning av ärenden som rör barn som kommer till och uppges vara gifta och att ta fram och sprida en förstärkt vägledning till (S2017/01011/FST). […] [Det är] viktigt att enskilda i och utomlands får information om vad som gäller angående barnäktenskap i svensk lag, barns rättigheter och rätten till stöd och skydd. I det uppdrag som har fått av regeringen ingår därför även att ta fram och sprida sådan information. Regeringen har också beslutat om en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor där bl.a. problem kopplade till hedersrelaterat våld och förtryck ingår (skr. 2016/17:10). Några kon-kreta åtgärder som omfattas av strategin är att stärka det förebyggande arbetet mot hedersnormer, att göra en nationell kartläggning av heders-relaterat våld och förtryck, inklusive barn- och tvångsäktenskap, och att ta fram en standardiserad bedömningsmetod för arbete med våldsutsatta kvinnor och flickor i en hederskontext. i har vidare fått i uppdrag av regeringen att nationellt motverka heders-relaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap (S2017/07421/JÄM). Som ett led i att stärka barns rättigheter har på förslag av regeringen beslutat att ge FN:s konvention om barnets rättigheter () ställning som svensk lag (prop. 2017/18:186 och bet. 2017/18:SoU25). I detta sammanhang kan det dessutom framhållas att , utifrån sin rapport ”Är du gift?” Utredning av handläggning av barn som är gifta när de söker skydd i (2016) har tagit fram en rutinbeskrivning, en s.k. standard, för handläggning av asylärenden för barn som är gifta eller lever under äktenskapsliknande förhållanden. Syftet med standarden är att säkerställa barnets rättigheter i asylprocessen och att skapa förutsättningar för att tidigt identifiera barn i behov av hjälp och stöd. I utredningens återstående uppdrag ingår bl.a. att utvärdera tillämpningen av straffbestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa samt att undersöka hur samverkan mellan berörda myndigheter fungerar och vid behov lämna förslag på åtgärder för att utveckla myndighetssamverkan och tydliggöra ansvar och befogenheter. Utredningen ska vidare undersöka möjligheterna att införa mer effektiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer tvingas ingå äktenskap utomlands, liksom åtgärder för att framtvinga eller underlätta ett återförande till av den utsatta personen. Utredningens slutsatser i dessa delar ska redovisas . I slutbetänkandet kommer även problemen kring och betydelsen av s.k. informella äktenskap att behandlas […]. Regeringen avser därför att återkomma till dessa frågor. I betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69) föreslås bl.a. att ett utreseförbud för barn som riskerar att föras utomlands för att ingå äktenskap eller könsstympas bör införas. Vidare föreslås att en straffbestämmelse om barnäktenskap bör införas. En sådan bestämmelse ska enligt förslaget inrymma även äktenskapsliknande förbindelser, s.k. informella äktenskap. Betänkandet har remitterats. Remissvaren ska ha kommit in till . ingick regeringen en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) för att stärka jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå 2018–2020. SKL:s arbete inkluderar att analysera medlemsbehov och utveckla medlemsstöd för hur och hälso- och sjukvården kan förbättra arbetet med att ge stöd till utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. fick respektive i var sitt uppdrag att inkomma med underlag till en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. Uppdragen rapporterades , och beslutade regeringen om handlingsplanen mot könsstympning av flickor och kvinnor (S2018/03931/JÄM). har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera den nya placeringsformen stödboende. Myndigheten kommer att följa utvecklingen av och bedöma hur placeringsformen stödboende svarar mot behoven hos flickor och pojkar samt vuxna och hur stödboenden utformas och bemannas.