bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — ska följa upp satsningen och redovisa hur genomförandet av uppdraget fortlöper. Stärka utbildningens kvalitet för nyanlända fick 2015 i uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov för barn och elever med annat modersmål än svenska (U2015/03356/S, ersatt av U2017/00300/S och sedan U2018/00404/S). genomför både generella och riktade insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända barn och elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet, från förskola till vuxenutbildning. Generella insatser riktar sig till personal på olika nivåer och inom olika områden, inklusive huvudmän. Det kan t.ex. handla om kompetensutveckling och införande av nya material. Enligt är deltagarna generellt sett nöjda med innehållet och anser att insatserna bidragit med relevanta kunskaper. Den största utmaningen är att säkerställa att insatserna även bidrar till att utveckla verksamheten bestående. De riktade insatserna är tillgängliga för de huvudmän som genom urval samverkar närmare med . Dessa insatser utgår från de lokala behoven hos respektive huvudman och identifieras genom en nulägesanalys. Insatserna handlar framför allt om kompetensutveckling inom t.ex. styrning och verksamhetsutveckling, undervisning och lärande, och förutsättningar för lärande och trygghet. har 75 huvudmän deltagit i de riktade insatserna (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 90). har på uppdrag av regeringen genomfört en granskning av politik för integration av utlandsfödda elever i grund- och gymnasieskolan. I en ny rapport riktas 20 rekommendationer till inom områdena det fria skolvalet, undervisningskapacitet, språkträning samt ledarskap för mångfald. råder bl.a. att motverka det fria skolvalets negativa effekter på segregationen genom att införa särskilda kvoter för socioekonomiskt missgynnade elever. Det bör kompletteras med förstärkt skolpeng för dessa elever som incitamenten för fristående skolor att ta emot nyanlända elever stärks. framhåller också betydelsen av att fler karriärtjänster riktas till skolor som arbetar utifrån svåra förutsättningar. Men rekommenderar att bredda gruppen av skolor som får extra tilldelning av karriärtjänster till att inte enbart omfatta utanförskapsområden. Ett mer träffsäkert sätt för att fördela dessa tjänster till de skolor som har de svåraste förutsättningarna bör i stället införas. De lärare som arbetar på dessa skolor bör dessutom få förkortad undervisningstid och mer tid för förberedelser, kollegialt samarbete och föräldrakontakter. understryker också betydelsen av att läroplanens skrivningar om mångkulturell medvetenhet tillämpas i alla skolor över hela landet. Det är viktigt att lärarna är medvetna om de signaler de sänder när de väljer teman, exempel och lyfter fram människor. De bör bidra till att ge positiva budskap till alla elever oavsett ursprung om vilka de är och vilka de kan bli (Strength through diversity’s Spotlight Report for , Education Working Papers, nr 194, ). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) är man överens om att läsa-skriva-räkna-garantin ska förverkligas. Det ska införas läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan för barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Mer tid i skolan måste ges till de nyanlända ungdomar som kommer sent till för att de ska klara skolan genom en förlängd skolplikt och kortare sommarlov. Fler lärare i svenska som andraspråk ska fortbildas. I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att ingen elev ska lämnas efter och att den som vill ska kunna springa före. Läsa-skriva-räkna-garantin ska förverkligas. Läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan ska införas så att den elev som riskerar att inte bli behörig till gymnasiet kan få mer undervisning i de ämnen den behöver. Utskottet anser att det är viktigt att asylsökande barn och ungdomar så snabbt som möjligt får tillgång till utbildning. Nyanlända elever är en heterogen grupp med olika kunskaper och erfarenheter. Det är därför viktigt att anpassa undervisningen efter nyanlända elevers behov och förutsättningar. Utskottet vill påminna om att beslutat om ett antal förändringar i lagstiftningen som berör nyanlända genom nya bestämmelser om anpassad timplan och individuell studieplan samt introduktionsprogram. Därutöver har ett flertal uppdrag som berör nyanländas utbildning. I den sakpolitiska överenskommelsen är partierna överens om ett flertal åtgärder som helt eller delvis har bäring på nyanlända elever enligt följande. Läsa-skriva-räkna-garantin ska förverkligas. Det ska införas läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan för barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Mer tid i skolan måste ges till de nyanlända ungdomar som kommer sent till för att de ska klara skolan genom en förlängd skolplikt och kortare sommarlov. Fler lärare i svenska som andraspråk ska fortbildas. Utskottet kan konstatera att flertalet av de aktuella yrkandena berörs av de åtgärder som avses vidtas enligt sakpolitiska överenskommelsen och som också delvis redogörs för i regeringsförklaringen, och utskottet vill därför avvakta det fortsatta arbetet. Utskottet vill i övrigt hänvisa till pågående arbete, vidtagna lagstiftningsåtgärder och satsningar samt till att nuvarande lagstiftning får anses väl avvägd. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:219 (SD), 2018/19:378 (SD) yrkandena 21 och 25, 2018/19:756 (V) yrkandena 17 och 18, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkandena 84, 86 och 87, 2018/19:2836 (M) yrkande 3, 2018/19:2841 (C) yrkande 24, 2018/19:2842 (C) yrkande 16, 2018/19:2893 (KD) yrkande 24, 2018/19:2918 (M) yrkande 21, 2018/19:2921 (M) yrkande 35, 2018/19:2922 (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 (L) yrkandena 12 och 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elevers inflytande, begreppet särskola, skolmåltider, enhetlig klädsel i skolan, skolskjuts och karensavdrag. Jämför reservation 45 (V), 46 (L), 47 (L), 48 (SD), 49 (SD), 50 (KD) och 51 (SD). I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs att elevernas rätt till reellt inflytande över sin utbildning och arbetsmiljö förtydligas i skollagen (2010:800). I yrkande 8 efterfrågar motionärerna att elevers individuella inflytande och elevers rätt till inflytande genom sammanslutningar särskiljs i skollagen. I yrkande 9 föreslås att elevers rätt att själva avgöra vilka organisationsformer som ska användas för att få inflytande tydliggörs i skollagen. Det är enligt motionärerna viktigt att huvudmannen och rektorerna inte försöker styra elevernas sammanslutningar. I yrkande 10 framförs att möjligheten att organisera sig i elevkårer bör tydliggöras i skollagen. Detta är viktigt för att även denna organisationsform ska ses som legitim, menar motionärerna. I partimotion 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs en ändring i skollagen för att ge lärare ökade befogenheter. Lärare och rektorer känner sig enligt motionärerna pressade av att föräldrar och elever ifrågasätter undervisningsmetoder, betyg och provresultat. Motionärerna vill därför att 4 kap. 9 § skollagen förtydligas så att formuleringen ”barn och elever ska ges inflytande över utbildningen” får ett tillägg som anger att inflytandet inte gäller undervisningen. I motion 2018/19:1627 av (S) begärs att begreppet särskola ska avskaffas för att ersättas med en mer ändamålsenlig term. Enligt motionären bör det utredas vidare om begreppet utvecklingsskola är den mest ändamålsenliga termen att ersätta begreppet särskola med. Motsvarande förslag finns i motion 2018/19:2679 av (S). I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 13 begärs att begreppet särskola ska ersättas med ett mer inkluderande namn. Motionärerna hänvisar bl.a. till att det finns kommuner som medvetet valt att undvika särskolebeteckningen och att begreppet särskola är stigmatiserande. Ett möjligt nytt namn är enligt motionärerna utvecklingsskola. I motion 2018/19:1420 av m.fl. (M) framhålls att man bör överväga ett tillägg i skollagen om att skolmåltiden ska vara god, trivsam, näringsriktig, hållbar, säker och integrerad i verksamheten. Motionärerna i kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 35 efterfrågar en matreform i den svenska . Motionärerna vill bl.a. att skolmaten ska ha högt näringsvärde, vara svensk, närproducerad och lagad på plats. I yrkande 36 föreslås att kött från djur som slaktats utan bedövning inte ska få förekomma i svenska skolor. I motion 2018/19:2798 av och (båda SD) yrkande 2 efterfrågas en översyn av möjligheterna att stödja skolor som erbjuder elever en god och hälsosam kost. I yrkande 5 efterfrågas ett förtydligande av skollagen innebärande att de elever som av medicinska skäl behöver ett intyg för specialkost ska kunna få det avgiftsfritt. Enhetlig klädsel i skolan I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 45 förslås att fristående skolor eller kommunala huvudmän ska kunna införa enhetlig klädsel för alla elever i skolor. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 29 begärs att kommunerna ska tillämpa reglerna om skolskjuts lika oavsett huvudman. Friskolor bör enligt motionärerna behandlas på samma sätt som kommunala skolor. I kommittémotion 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att karensavdraget för förskollärare och fritidspedagoger i förskolan och ska avskaffas. Enligt motionärerna har skolpersonal en förhöjd risk att bli smittade av sjukdomar jämfört med andra yrkesgrupper. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås att karensavdraget för förskollärare, lärare och fritidspedagoger i förskolan och ska avskaffas. I kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås att karensavdraget för förskollärare i förskolan ska avskaffas. Bakgrund och gällande rätt Enligt 4 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska barn och elever ges inflytande över utbildningen och fortlöpande stimuleras att aktivt ta del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. Elevernas ansvar och inflytande betonas även i läroplanerna. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 310) anges att det vid varje förskole- och skolenhet ska bedrivas ett systematiskt arbete med barnens och elevernas inflytande. Skolväsendet ska enligt förarbetena bidra till fostran av demokratiska medborgare och har därmed ett viktigt socialisationsuppdrag. Detta förutsätter att barn redan från förskoleåldern har en viss grad av inflytande genom att kunna påverka sin egen situation och verksamhetens innehåll. Möjligheterna till inflytande för barn och elever kan i vissa avseenden behöva utvecklas och förbättras och hinder för deltagande och inflytande undanröjas. Barn och elever ska ges inflytande över undervisningen, förskole- och skolmiljön och verksamheten i övrigt. Eleverna bör vidare enligt förarbetena (prop. 2009/10:165 s. 311) ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Skolorna bör därför ha rutiner för hur frågor slussas från t.ex. klassnivå till ett forum för samråd. På individ- och gruppnivå bör barns och elevers inflytande över undervisningen ges en vid tolkning och innefatta alla frågor som rör dem. Det finns enligt förarbetena ingen motsättning mellan barns och elevers rätt till inflytande och att rektorn och förskolechefen har ansvaret för det pedagogiska arbetet eller att lärare och förskollärare har ansvaret för undervisningen. Regeringen gav i uppdrag att ta fram och genomföra s.k. nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (se bl.a. U2015/03844/S och avsnittet ovan om läraryrket). har inom ramen för uppdraget bl.a. presenterat en genomförandeplan för ett program om kunskaper och värden. Detta program innehåller bl.a. kompetensutveckling för lärare i grund- och gymnasieskola om delaktighet och inflytande i undervisningen. Inom ramen för kompetensutvecklingen får lärare på sin egen skola möjlighet att diskutera vad elevinflytande och delaktighet är och kan vara i undervisningen, på vilket sätt det kan öka motivation och lärande hos alla elever och hur det kan gestalta sig i vardagen. ska följa upp genomförandet av uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram. redovisade en utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2018/01873/S). har även tagit fram föreskrifter om elevmedverkan i skolenhetens arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud för årskurs 7–9, specialskolans årskurs 7–10 och gymnasieskolan (SKOLFS 2015:7). Organisationerna elevråd, elevråd – samt Elevkårer organiserar elevråd, elevkårer och elevskyddsombud på grund- och gymnasieskolor. Organisationerna får bidrag i form av verksamhetsstöd bl.a. från . Av 1 kap. 1 § skollagen framgår att skolväsendet omfattar bl.a. skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Ytterligare bestämmelser finns bl.a. i 11 kap. Grundsärskolan, 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan och 19 kap. Utbildning på program i gymnasiesärskolan. Även skollag (1985:1100) återfanns begreppet särskola. Begreppet särskola är enligt historiskt belagt . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) är man överens om att insatser ska göras för att stärka särskolan. Av skollagen framgår att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan har rätt till kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider (se bl.a. 10 kap. 10 §). Näringsriktiga skolmåltider ingår i Skolinspektionens tillsyn, och det är huvudmannen som har ansvar för att kontrollera att skolmaten uppfyller skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. Enligt förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 374) bör de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid. har 2018 uppdaterat sina råd Bra måltider i skolan – råd för förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och fritidshem. Råden är avsedda som ett stöd i arbetet med bra skolmåltider. Råden vänder sig både till dem som planerar, lagar och serverar skolmåltider, och till skolledning och pedagogisk personal. Råden syftar till bra och näringsriktiga skolmåltider med mycket matglädje. Som stöd i arbetet med att sätta upp mål för och följa upp kvaliteten i stort har tagit fram Måltidsmodellen. Modellen består av sex olika områden, som alla är viktiga för att matgästerna ska må bra av maten och känna matglädje. • God och trivsam – Att måltiden upplevs som god och trivsam är viktigt för att maten ska hamna i magen. • Näringsriktig och säker – En bra måltid är även näringsriktig och säker att äta. • Hållbar – Med hållbar menas måltider som bidrar till en hållbar utveckling. Tonvikten ligger på miljö men social hållbarhet, dvs. bra livsvillkor för människor, är också en viktig dimension. • Integrerad – Med integrerad menas att måltiden tas till vara som en resurs i verksamheten, exempelvis i den pedagogiska verksamheten eller i omvårdnaden. För att skolorna ska ha möjlighet att på ett enkelt sätt mäta matens näringsriktighet har SKL tillsammans med bl.a. och tagit fram det webbaserade verktyget Skolmat . Verktyget hjälper skolor och kommuner att se om de följer det lagstadgade kravet om näringsriktighet. Utöver detta erbjuder det kostnadsfria verktyget ett helhetsperspektiv för att utveckla måltidskvaliteten. Enhetlig klädsel i skolan Enligt ett beslut från Skolinspektionen (beslut , dnr 401-2017:7883) är det inte möjligt för en skola att införa krav på enhetlig klädsel (skoluniform) då det strider mot skollagen. Skolinspektionen redovisade följande rättsliga reglering i ärendet. Enligt 1 kap. 4 § första stycket skollagen ska utbildningen inom skolväsendet syfta till att barn och elever inhämtar och utvecklar kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Vidare framgår enligt 1 kap. 5 § första stycket skollagen att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Av 5 kap. 5 § skollagen framgår bl.a. att ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Rektorn beslutar om ordningsregler. Av 5 kap. 6 § första stycket skollagen framgår att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. I det aktuella ärendet innehöll en skolas ordningsregler bestämmelser om att eleverna skulle bära enhetlig klädsel som de kostnadsfritt fick av skolan. Om en elev bröt mot reglerna skulle skolan vidta disciplinära åtgärder mot eleven. Skolinspektionen framhöll att elevernas klädsel bör ses som ett individuellt uttryck som bestäms av eleverna själva. Därför är det inte möjligt att ordningsreglerna innehåller krav på enhetlig klädsel. Skolinspektionen framhöll i sammanhanget att det normalt inte är olagligt att kostnadsfritt erbjuda eleverna en enhetlig klädsel, vilket exempelvis förekommer på yrkesprogram och idrottsprofiler. Bristen uppstår när det finns en ordningsregel om enhetlig klädsel och att skolan tillämpar disciplinära åtgärder om en elev bryter mot klädkoden. Rätten till kostnadsfri skolskjuts i hemkommunen gäller för elever i den kommunala och grundsärskolan samt för elever i gymnasiesärskolan med offentlig huvudman, om eleven går i den skola kommunen placerat honom eller henne i. Rätten till kostnadsfri skolskjuts gäller från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas. En elev som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i en skola som anordnas av en annan kommun än hemkommunen (se t.ex. 10 kap. 25 § skollagen) och som på grund av skolgången måste övernatta i skolkommunen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som bor i kommunen. Denna rätt gäller för elever i , grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Det är den kommun som anordnar utbildningen som ska anordna skolskjutsen. Kommunens kostnader för detta ska ersättas av elevens hemkommun (se 10 kap. 32, 33 och 40 §§, 11 kap. 31, 32 och 39 §§ och 18 kap. 30 och 31 §§ skollagen). En kommun kan även vara skyldig att anordna skolskjuts till fristående skolor inom kommunen eller andra kommunala skolor än den som kommunen skulle ha placerat eleven i om skolskjutsen kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen. Enligt Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 501-13 är kommunen skyldig att tillhandahålla kostnadsfri skolskjuts för en elev som valt en annan skola än den kommunen anvisat om det kan ske utan merkostnader för kommunen. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola (dir. 2018:71). Syftet är att öka likvärdigheten inom berörda skolformer. När det gäller uppdraget att föreslå åtgärder för minskad skolsegregation sägs bl.a. att utredaren ska analysera och ta ställning till behovet av följdändringar i andra bestämmelser, exempelvis bestämmelsen om rätten till skolskjuts. Uppdraget ska redovisas . ställde sig bakom förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken och sjuklönelagen (lagen [1991:1047] om sjuklön). Förslaget innebär att det införs ett lagstadgat karensavdrag i sjuklönelagen och i sjukförsäkringen. Avdraget ersätter den nuvarande karensdagen. Karensavdraget i socialförsäkringsbalken ska utgöra en hel kalenderdagsberäknad sjukpenningdag. Om sjukpenningen ska arbetstidsberäknas, föreslås ett karensavdrag motsvarande av en genomsnittlig veckoersättning av sjukpenning. Karensavdraget i lagen om sjuklön ska uppgå till av en genomsnittlig veckoersättning av sjuklön. Lagändringarna med vissa övergångsbestämmelser trädde i kraft (prop. 2017/18:96, bet. 2017/18:SfU24, rskr. 2017/18:311). anför i sitt avslag av ett motionsyrkande om att vissa särskilt utsatta yrkesgrupper som vårdpersonal, anställda inom förskolan samt vissa lärare och fritidspedagoger inom inte ska omfattas av något karensavdrag följande (bet. 2017/18:SfU24 s. 10–11). Utskottet anser liksom motionärerna att det finns kategorier av anställda som är mer utsatta för smitta på sina arbetsplatser och som rent ekonomiskt kan drabbas mer än andra i samband med sjukfrånvaro. Emellertid anser utskottet att undantagsregler för vissa grupper skulle göra systemet än mer komplicerat och svåröverskådligt och att det sannolikt skulle upplevas som orättvist. Ett av motiven till regeringens förslag är som nämnts att skapa ett rättvisare system. Utskottet ser inga skäl att göra ett tillkännagivande till regeringen om att ta bort karensavdraget för vissa yrkesgrupper. När det gäller yrkanden om skollagens bestämmelser om elevers inflytande vill utskottet inledningsvis framhålla att skolväsendet vilar på demokratins grund. Förutom att det i undervisningen förmedlas kunskap om grundläggande demokratiska värderingar ska undervisningen också bedrivas i demokratiska arbetsformer. På detta sätt kan elevernas förmåga att utöva inflytande och ta ansvar utvecklas. Enligt utskottets mening är frågan om elevens inflytande över sin utbildning en viktig komponent i elevernas lärande. bidrar också inom området med stöd och råd. Utskottet anser att rådande bestämmelser om inflytande för elever i skolan är väl avvägda och ser ingen anledning till förändringar av dessa. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:1760 (V) yrkandena 5 och 8–10 och 2018/19:2046 (L) yrkande 1. När det gäller yrkanden om att byta ut begreppet särskola vill utskottet anföra följande. Olika begrepps betydelse och vilka associationer ett begrepp väcker kan variera . Det är självfallet viktigt att ett så centralt begrepp som särskola väl speglar den tid vi lever i . Begreppet särskola har en lång historisk bakgrund och finns i såväl skollag som i den nu gällande skollagen. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att i den sakpolitiska överenskommelsen är partierna överens om att insatser ska göras för att stärka särskolan. Frågan om begreppet särskola bör därför lämpligen behandlas inom ramen för det fortsatta arbetet med att stärka särskolan. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1627 (S), 2018/19:2053 (L) yrkande 13 och 2018/19:2679 (S). Utskottet vill framhålla det ansvar skolhuvudmannen har enligt skollagen att tillhandahålla näringsriktiga skolmåltider. Utskottet vill även peka på det stödmaterial om skolmat som finns tillgängligt för personal som arbetar med skolmaten och rektorer. Enligt utskottet finns det inte något skäl att detaljreglera frågan om skolmåltider i skollagen på de sätt som framförs i de olika yrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:378 (SD) yrkandena 35 och 36, 2018/19:1420 (M) och 2018/19:2798 (SD) yrkandena 2 och 5. Enhetlig klädsel i skolan