bet · H601MJU3 · 2019-02-08 00:00:00 — Utskottet noterar i sammanhanget att det finns en skyldighet för alla vattenverksamheter som producerar vattenkraftsel att ha moderna miljövillkor. I avvaktan på det beredningsarbete som pågår bedömer utskottet att motion 2018/19:81 (SD) yrkande 13 i denna del kan lämnas utan vidare åtgärd. Handlingsprogram för svenskt fiske, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 54. Havet är en resurs, och fisket är en betydelsefull svensk näring med gamla anor. Antalet yrkesfiskarlicenser är omkring 1 000, men fisket genererar så många arbetstillfällen i livsmedelsindustrin. Enligt Sverige-demokraterna måste målsättningen vara att främja en livskraftig svensk fiskerinäring inom ramen för marknadsekonomiska principer och långsiktigt hållbart nyttjande av fiskevatten. Exempelvis bör byråkratin ses över i syfte att minska fiskeribranschens administrativa bördor. Handlingsprogram för svenskt fiske, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 54 och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 3. har antalet yrkesfiskare minskat i . Antalet fiskelicenser för yrkesfiske till havs var 1 274 . Många fiskare vittnar om att det finns stora problem med lönsamheten, och det behövs konkreta satsningar och lösningar för att förbättra fisket. Det behövs långsiktiga fungerande företagsvillkor för fisket och förenklade regler, och därför vill stärka konkurrenskraften inom fiskerinäringen med ett nationellt fiskepolitiskt program så att det kustnära och småskaliga fisket kan utvecklas. Övergripande främjandeåtgärder för det småskaliga kustfisket, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), Kopparklint (M), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:682 av (S) och 2018/19:2263 av (C). Längs med kusten och nära strandkanten lever en stor del av vår biologiska mångfald. Det är också här det kustnära fisket har möjlighet att växa. Dess-värre är det småskaliga kustfisket särskilt utsatt, och det är svårt att nå lönsamhet. Genom att stärka det småskaliga kustnära fisket ökar antalet arbets-tillfällen i fiskerinäringen som kultur bevaras och skärgårdsmiljön utvecklas. Därför bör regeringen värna det småskaliga kustfisket. Överlåtelse av fiskelicens, punkt 4 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), Kopparklint (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8 i denna del och 2018/19:1884 av (M) yrkande 2. Genom att stärka det småskaliga kustnära fisket ökar antalet arbetstillfällen i fiskerinäringen som kultur bevaras och skärgårdsmiljön utvecklas. Tyvärr hotas detta, inte bara av skarv och säl utan också av rigiditeten i regelverket för fiskelicenser. Här bör regeringen ta initiativ så att generationsskiften kan möjliggöras, genom överlåtande av fiskelicens, och därmed skapa framtidstro i näringen. Vidare bör regelverket för överlåtelse av fiskerätter göras mer tillåtande. Tilldelning och utnyttjande av svenska fiskemöjligheter, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 60 och 61. Fisket regleras av kommissionen, vilket är försvarbart med tanke på fiskets regionala natur. Kvoter tilldelas utifrån vetenskapliga underlag, vilket också är en helt rimlig ordning. Enligt finns för del betydande utrymme för ökade fångster utifrån tilldelade men outnyttjade kvoter. Det är alltså uppfattning att svenskt fiske bör öka inom tilldelade kvoter, och berörda myndigheter bör sålunda ges i uppdrag att underlätta för branschens aktörer. vill också utreda möjligheterna att öka utnyttjandet av kustkvoterna, som i många fall är iögon-fallande låga. Tilldelning och utnyttjande av svenska fiskemöjligheter, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 60 och 61 samt 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 2. Kustfisket har svårt att hävda sig på bekostnad av det storskaliga fisket, vilket leder till att fisken i regel av marknadsekonomiska skäl hamnar i ett fåtal stor-skaliga produktionsanläggningar snarare än i lokalsamhället och att samhälls-nyttan på så sätt inte blir optimal. Genom en förvaltningsmodell som genom-förs av relevanta myndigheter och som i större utsträckning styr mot fler lokala landningar av fisk ges utrymme för de lokala och regionala aktörerna att se till så att fisket i kustsamhällena växer sig starkare. En annan sak som skulle stärka det lokala fiskets konkurrenskraft vore att myndigheterna medgav att fiskare fick kvoter av både pelagiskt och demersalt fiske och inte som det är bara fick en kvot. I klartext betyder detta, för exempelvis del, att det lokala fisket skulle få fiska både torsk och sill och därmed stärka sin konkurrenskraft och minska de risker som exponering mot bara en fiskart innebär. Främjandeåtgärder för svenskt vattenbruk, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:437 av och (båda SD), 2018/19:535 av (SD) yrkande 3, 2018/19:1486 av och (båda C) och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 52. har mycket goda förutsättningar för matfiskproduktion, och då särskilt i de norra delarna av landet. Odlad fisk utgör en resurseffektiv proteinkälla och hälsosam mat. Matfiskproduktion kan ge positiva regionalpolitiska effekter, stärka självförsörjningsgrad av livsmedel samt skapa varaktiga arbetstillfällen på landsbygden. Vidareförädling ger dessutom upphov till ytterligare arbetstillfällen, direkt och indirekt. vill utreda hur kostnaderna för näringsidkare i branschen kan sänkas. Lägre kostnader för näringsidkare skulle öka lönsam-heten och bidra till förutsättningar för en varaktig och ekonomiskt bärkraftig industri. Till exempel är tillsynsavgifterna väsentligt högre än för annan verksamhet som kräver miljötillstånd. Vi vill även underlätta etablering av nya fiskodlingar samt förbättra förutsättningarna för befintliga odlingar att expandera. Upphandling av svenskfångad fisk, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 1. Förutom att fisk är ett bra livsmedel utgör fisket en viktig komponent i den svenska livsmedelsproduktionen. Det är viktigt att framhålla att allt svenskt fiske är och ska förbli hållbart och noga reglerat, vilket innebär en trygghet för konsumenten. Fiskens ”svenska” ursprung är alltså en sorts certifiering i sig, och därmed bör offentliga institutioner prioritera fisk som fångats i svenska vatten vid inköp. Globalt hållbart fiske inklusive EU:s partnerskapsavtal med tredjeländer, punkt 9 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 59. En del av EU:s fiskeripolitik, som är i stort behov av reformering, handlar om fiskepartnerskapsavtalen, eller tredjelandsavtalen som de också kallas. Dessa gör det möjligt för den europeiska fiskeflottan att fiska utanför unionens fiskevatten. Vi är i grunden kritiska till fiskepartnerskapsavtalen av flera skäl. För oss moderater är det exempelvis självklart att avtalen ska utformas så att fisket är hållbart och bara bedrivs på det överskott av bestånden som inte nyttjas av de berörda nationerna. Inte sällan finns det dock skäl att ifrågasätta om avtalen verkligen är hållbara och lever upp till de kriterier som skrivs in i avtalen. bör därför i EU verka för att partnerskapsavtalen ska bli mer hållbara med bättre uppföljning och för att minska subventionsgraden i avtalen. EU:s skattebetalare bör i minskad utsträckning betala, och i stället bör de fiskare som drar nytta av avtalen stå för kostnaden med målet. Hållbara fiskemöjligheter och förvaltningsplaner, punkt 10 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:1531 av (M) yrkande 1, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 57. har länge drivit en hård linje i EU, där vi anser att fiskekvoter ska baseras på vetenskapliga fakta som säkrar långsiktigt hållbara bestånd som inte överfiskas. Fleråriga förvaltningsplaner är effektiva verktyg för att säkra lång-siktigt hållbara bestånd och därmed bevara möjligheten till fiske. Genom fler och utvecklade förvaltningsplaner skapas förutsättningar för en återhämtning av bestånd som ligger utanför säkra biologiska gränser samt långsiktighet i politiken. Genomförande och kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken, punkt 11 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 56. Fisk är en gemensam resurs som inte följer nationsgränser. Flera bestånd är kraftigt hotade, inte minst Östersjötorsken. Det innebär att vi måste ha en fiskepolitik på europeisk och internationell nivå som efterföljs och respekteras. Reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik har som mål att stoppa överfiske och utfiskning och trygga yrkesfiskarnas försörjning. Fiske och vattenbruk ska vara hållbara näringar – miljömässigt, ekonomiskt och socialt. Konsumenternas intressen ska skyddas, och hänsyn ska tas till yrkesfiskarnas behov. För att nå detta krävs att alla medlemsstater respekterar den gemen-samma fiskeripolitiken. Genomförande och kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 12, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 56 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 1. Dagens fiskeripolitik inom EU gör att svenska fiskare blir särbehandlade och att fisket inte bedrivs på lika villkor inom de olika länderna. Genomförandet av EU-lagstiftning måste alltså utformas på ett sådant sätt att svenska fiskare inte drabbas av konkurrensnackdelar gentemot konkurrenter i andra EU-länder runt . Det är inte ovanligt att regelverket i de olika slår olika hårt mot de olika ländernas fiskare. Vidare måste regelverket för det s.k. pricksystemet vara likvärdigt. Därtill bör regelverken för överlåtelser av fiskerätter förenklas och en större flexibilitet tillåtas när det gäller tids-gränserna för fiskekvoter. Landningsskyldighetens införande och efterlevnad, punkt 12 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 58. Det är bra att utkast förbjudits i och med landningsskyldigheten, men regel-verket måste också vara praktiskt möjligt att följa. Genomförandet av landningsskyldighet i bör inte medföra nationella särregler med negativa konsekvenser för svenska aktörer på fiskets område. I stället bör myndigheterna ta hänsyn till det svenska fiskets konkurrenskraft och se hur reglerna hanteras i andra EU-länder. Utveckling av selektiva fiskeredskap, punkt 13 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 11, 2018/19:675 av (S), 2018/19:1395 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2018/19:1884 av (M) yrkande 3. Det är bra att utkast förbjudits i och med landningsskyldigheten, men regel-verket måste också vara praktiskt möjligt att följa. Myndigheternas förhållningssätt till reglerna för landningsskyldigheten bör ta hänsyn till det svenska fiskets konkurrenskraft. I detta sammanhang vill vi understryka vikten av ett fortsatt arbete för att utveckla mer selektiva fiskemetoder, vilket prioriterades under den moderatledda alliansregeringens tid vid makten. Utveckling av selektiva fiskeredskap, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 11, 2018/19:675 av (S), 2018/19:1395 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:1884 av (M) yrkande 3 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 7. Forskning om vilka fiskeredskap som både tillfredsställer entreprenörens behov av effektivitet och tar marinekologisk hänsyn pågår och bör även fortsättningsvis bedrivas. anser att dialogen mellan yrkesfiskare och forskare inom detta område är oerhört viktig. Utveckling av selektiva fiskeredskap, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:675 av (S), 2018/19:1395 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:1884 av (M) yrkande 3 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 7. Val av fiskemetoder som exempelvis storleken på maskor gör att man kan undvika att fånga för små, för unga eller för stora fiskar. Men trots varierande nätmaskor kan olika redskap orsaka oavsiktliga bifångster av exempelvis sälar, delfiner och dykande sjöfåglar som trasslar in sig. Bifångster i både trål och andra fiskeredskap är ett allvarligt hot mot flera fiskarter, sjöfåglar och däggdjur. Dessutom visar nya studier i bl.a. att mängden stora rovfiskar, såsom torsk, gädda och abborre, kan ha stor betydelse för att begränsa tillväxten av alger och andra övergödningseffekter. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som fasar ut skadliga fiskemetoder på kritiska fiskebestånd samt premierar skonsamma fiskeredskap. Bottentrålning, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 9, 2018/19:1395 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 27. Det finns skilda uppfattningar om bottentrålning, men många aktörer hävdar att bottentrålning skadar de ekosystemen. Det bör därför utredas hur bottentrålning i kustnära områden kan minska till förmån för mer selektivt fiske utan att branschen drabbas. Det är dock inte sverigedemokratisk politik att radera en hel bransch genom förbud eller alltför långtgående regleringar. Trålfiske efter torsk i , punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 4. Situationen för torsken i är alarmerande. Bestånden är allvarligt hotade. har av bestånden försvunnit och de har i det östra beståndet blivit mindre och magrare. Torsken i det östra beståndet blir i många fall inte längre än fast de borde bli närmare 50 centimeter, och de blir könsmogna allt tidigare. Fiskare har fått allt svårare att ens nå upp till de generösa kvoterna, vilket indikerar att dessa är satta alldeles för högt. Trots detta fortsätter den och fiskeministrar att acceptera fiskekvoter för torsken i som inte är långsiktigt hållbara. Även om torskbeståndet i västra delen av återhämtat sig något anser att det enda acceptabla förhållningssättet till fiskekvoter för är att den vetenskapliga rådgivningens förslag på kvoter aldrig bör överskridas samt att försiktighetsprincipen bör gälla då som ekosystem är påtagligt sargat. Vi anser därför att ett moratorium för trålfiske efter torsk bör införas i . Då ges möjlighet att se vilka effekter det ger för torskbestånden och för att förhoppningsvis möjliggöra ett långsiktigt hållbart fiske . bör verka för att EU inför ett trålfiskestopp för torsk i . Bildande av fiskevårdsområden på enskilt vatten som omfattas av det fria redskapsfisket, punkt 16 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 3. I vissa områden i de fem och längs ostkusten har kommersiell fiskeriverksamhet blivit allt vanligare. Detta ökar antalet konflikter och minskar vattenägarnas incitament att investera i fiskevårdsåtgärder. Det bör därför utredas hur man kan förenkla bildandet av fiskevårdsområden i sådana vatten där det nu råder fritt handredskapsfiske. Ett ökat antal fiskevårds-områden kan bidra till en utveckling av fisketurismen och annat småskaligt fiskeföretagande. Utsättning av fisk och fredningsperioder, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 1. Hav, sjöar och vattendrag med tillhörande flora och fauna är viktiga att bevara och skydda, och vi måste även stimulera utkomstmöjligheter för människor som bor i dessa områden. Som ett led i detta arbete vill uppmuntra den fiskutsättning som sker. Utsättning av fisk och fredningsperioder, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 10. Genom att freda de viktigaste lekområdena gynnas yrkesfisket genom att fiskbestånden återhämtar sig snabbare. Undersökningar från indikerar att reservat där allt fiske är förbjudet fungerar som områden där fiskbestånden kan återhämta sig ostört, vilket senare bidrar till större fångster utanför de skyddade områdena. Studierna indikerar också att flera små reservat kan vara mycket effektiva. De för fisken viktigaste lekområdena bör därför stängas för allt fiske under hela lekperioderna. Det är viktigt att sådana reservat inrättas i samråd med fiskerinäringen och andra intressenter. Miljöförbättrande åtgärder inom sportfisket, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:1322 av ClasGöran och (båda S) yrkandena 1 och 2. Sportfisket innebär en stor potential för turism och landsbygdsutveckling och bidrar till sysselsättning och en levande landsbygd. bör man inte blunda för intressekonflikten mellan sportfisket och andra aktörer som nyttjar vattnet som resurs. Mycket av den flora och fauna som etablerats under århundraden av mänsklig verksamhet lever i och gynnas av de förhållanden som råder i vattenkraftsdammarna. Dammarna utgör viktiga flödes-begränsningar och slamfällor i vattendragen, vilket jordbruket annars upp-muntras att anlägga. Dessutom bidrar dammarna till viktiga miljöer för rekreation och ett rikt friluftsliv. ser positivt på frivilliga initiativ från olika intressegrupper och vattenkraftsägare runt vattendrag till fiske- och miljöförbättrande åtgärder. Vi föreslår att en utredning tillsätts om hur ett samordnat investeringsstöd för att underlätta fiskens vandringar kan utformas. Överlåtbara ålfisketillstånd, punkt 19 (M, KD) av (M), (M), Kopparklint (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 8 i denna del och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 13 i denna del, 2018/19:1473 av och (båda C), 2018/19:1491 av (C) och 2018/19:1881 av m.fl. (M) yrkande 1. Ålfisket i är kraftigt reglerat och har endast marginell påverkan på beståndet. I och med att endast den som redan har tillstånd kan få tillstånd blir konsekvensen att ålfiske som näringsutövning gradvis fasas ut i . Därigenom försvinner den unika kultur och den yrkeskunskap som finns bevarad i ålfisket. De sociala effekterna blir påtagligt negativa, i synnerhet i de delar av landet där ålfisket är en viktig del i kulturen. finns endast omkring 170 ålfiskare med tillstånd. Ålfisket är en känslig balansgång mellan att bevara både ålen, ålfisket och den kultur och kunskapstradition som är förknippad med dessa. bidrar ålfiskarna genom olika alternativ (exempelvis Ålfonden och Ålakademin) till att stärka beståndet. Mängden legalt fångad ål har sjunkit till en låg nivå, och målet i nuvarande förvaltnings-plan om att reducera fiskets fångst konstateras vara uppnått. Den starkt restriktiva fiskeripolicyn för ål måste fortsätta . Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen ta initiativ så att generationsskiften kan möjliggöras, genom överlåtande av fiskelicens, och därmed skapa framtidstro i näringen. Överlåtbara ålfisketillstånd, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 13 i denna del och 2018/19:1473 av och (båda C), 2018/19:1491 av (C), 2018/19:1881 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 8 i denna del. Innehavare av ålfisketillstånd kan inte överlåta sina företag och därtill nödvändiga licenser för att bedriva ålfiske till en annan person eller ett företag. Detta innebär att dagens ålfiskeföretag inte kan fortsätta sin verksamhet när innevarande tillståndshavare upphör med sin verksamhet. Sverigedemo-kraternas position är att överlåtelser av ålfisketillstånd bör möjliggöras. De hårda regleringarna medför av allt att döma ett ökat illegalt ålfiske.