bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 105. Basindustrin står för cirka en tredjedel av utsläpp. Om ska lyckas nå klimatmålen är det därför avgörande att man lyckas minska utsläppen från industrin. Vi ser framför oss att behöver en nollvisionsstrategi som står på två ben och består av dels utsläppsfri processteknik, dels teknik för att ta bort och lagra koldioxid (carbon capture and storage, CCS), som exempelvis vid förbränning av biobränslen kan ge minusutsläpp från atmosfären. För att nya lösningar och teknik ska kunna etableras behöver de miljöeffektiva teknikerna och företagen ges möjlighet att konkurrera med de gamla och redan etablerade. generella styrmedel är mer effektiva än projektbaserade stöd, även om riktade satsningar kan behövas för att stödja omställning i vissa sektorer eller verksamheter. Regeringen bör skynda på omställningen av den svenska industrin genom att se över hur klimatsmart teknik kan stimuleras. Inledningsvis skulle klimatsmart teknik kunna främjas genom ett investeringsstöd som omvandlas till ett skatteavdrag. Vi anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:2426 (C) och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) i berörda delar. Teknikneutralitet och digitalisering, punkt 2 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1918 av (C) och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 10. Svensk ekonomi står inför stora förändringar då påverkas alltmer av fyra starka och omvälvande krafter: automatisering, digitalisering, globalisering och urbanisering. Utvecklingen innebär att konkurrensen hårdnar för såväl företag som anställda. står därmed inför stora utmaningar där klimatet för entreprenörer som omvandlar nya idéer till nya företag behöver förbättras. Det behövs fler idéer som kan omvandlas till små och växande företag som skapar jobb i hela landet. För att detta ska bli möjligt krävs det dock reformer, och vi anser att skattesystem och institutioner bör främja en snabb utveckling, innovation och bibehållen konkurrenskraft i digitaliseringens och automatiseringens era. Detta kräver bl.a. att regler gör det lättare och inte svårare att rekrytera och behålla nyckelpersoner samt att lagstiftningen kring nya tekniska innovationer uppdateras snabbt och effektivt. Vidare anser vi att lagstiftningen bör ses över för att bli teknikneutral och inte stå i vägen för digitalisering och automatisering. Regeringen bör därför ta fram en strategi för att göra lagar och regelverk mer innovationsvänliga. bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Därmed blir motionerna 2018/19:1918 (C) och 2018/19:2694 (C) tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 22, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 29, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2018/19:145 av m.fl. (SD), 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:156 av m.fl. (SD), 2018/19:163 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:231 av (KD), 2018/19:249 av (SD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:405 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2018/19:432 av (SD) yrkande 4, 2018/19:663 av (MP), 2018/19:728 av och (båda M), 2018/19:843 av (S), 2018/19:846 av (M), 2018/19:907 av (M), 2018/19:930 av (M) yrkande 1, 2018/19:1049 av (S), 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1064 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1416 av (M), 2018/19:1733 av (M) yrkande 1, 2018/19:1771 av m.fl. (S), 2018/19:2045 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2160 av Boriana (M), 2018/19:2432 av (C) yrkande 2, 2018/19:2503 av och (båda C), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6 och 19 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 9. har en omfattande basindustri med gruv-, stål-, cement-, kemi-, massa- och pappersindustri. Industrin har kommit långt i sitt klimatarbete och är ett globalt föredöme. Med det sagt är det dock just basindustrin som, tillsammans med transporterna, står för de största utsläppen i . Därför är det framför allt dessa båda sektorer som de politiska resurserna måste koncentreras till om de svenska klimatmålen ska kunna uppnås. Att företagen själva ska stå för sina kostnader för forskning och utveckling är rimligt då de förväntas ha ett ekonomiskt intresse i att utveckla sina processer och produkter. Men när det gäller omställning till en utsläppsfri basindustri görs inte omställningen enbart för att få en bättre affärsmodell – tvärtom kommer omställningen att medföra stora risker för bolagens lönsamhet och konkurrenskraft. Rätt hanterat, och om resten av världen ställer om , kommer det självklart att vara en fördel att ha en fossilfri produktion, men några sådana garantier finns inte. Med tanke på att man från politiskt håll har satt upp mycket ambitiösa mål för utsläppsminskningarna har politiken också ett ansvar för att underlätta för olika aktörer att nå dem. Vi anser därför i enlighet med vad som förordas i motion 2018/19:2895 (M) att staten i nästa forskningsproposition bör styra forskningsmedel tydligare mot projekt som kan främja basindustrins övergång till fossilfri produktion. Det handlar om att samla olika forskningsresurser runt ett gemensamt problem och se till att det finns möjligheter att genomföra förändring. Till viss del har arbete detta som utgångspunkt, dock utan ett tydligt fokus på basindustrin. Vi ser att en bättre ansvarsfördelning mellan staten, industrin och akademin är avgörande för att lyckas. Vidare finns det ett antal frågor, exempelvis med hänsyn till statsstödsreglerna, som kommer att behöva lösas på EU-nivå då det t.ex. är svårt att ge stöd till demonstrations- och testanläggningar om de har för nära koppling till enskilda branscher eller företag. Vi anser att bör ställa sig bakom det som vi här har anfört om basindustrins övergång till en fossilfri produktion och tillkännage det för regeringen. Vidare vad gäller innovationssystemet vill vi framhålla att staten tydligt kan spela en roll genom att myndigheter använder sig av innovationstävlingar. Innovationstävlingar kan bidra till att möta samhällsutmaningar och göra svenska myndigheter mer innovativa. I en innovationstävling belönas de företag som först eller effektivast kan lösa en definierad utmaning. Genom att rikta strålkastarljuset på en viss fråga eller möjlighet kan tävlingar påskynda utvecklingen mot ambitiösa mål. bör därför i likhet med vad som föreslås i motion 2018/19:2783 (M) tillkännage till för regeringen att den bör se till att myndigheter i ökad utsträckning ska använda sig av innovationstävlingar för att bemöta angelägna samhällsproblem. Ett område där innovationstävlingar kan bidra är bostäder. I likhet med motion 2018/19:2831 (M) anser vi därför att bör tillkännage för regeringen att den bör uppdra åt att utlysa innovationstävlingar i syfte att utveckla och införa nya tekniska lösningar som förbättrar boendekvaliteten. Vi vill även framhålla att den bästa nya tekniken behöver testas och att många nya idéer uppstår i samband med praktiska experiment. Att se över regelverk och lagar är därför en nödvändighet för att åstadkomma ett mer tillåtande, öppet och innovativt klimat. kommer man aldrig att kunna skapa optimala testmiljöer som omfattar hela samhället. En del projekt är till sin natur bättre lämpade i mindre och avgränsade miljöer. I enlighet med vad som framförs i motion 2018/19:2900 (M) menar vi att det därför bör vara möjligt att inom ramen för vissa avgränsade områden eller platser utföra tester i kontrollerade miljöer i större utsträckning än . Det bör finnas enkla, förutsägbara, teknikneutrala och standardiserade förfaranden för att ansöka om möjligheten att få genomföra testbäddar. Regioner, kommuner, stadsdelar och andra avgränsade områden ska där så är lämpligt och under ordnade former kunna undantas från en del lagar och regler i syfte att testa, dokumentera och forska på nya innovativa lösningar. Vidare bör lagar och regler utformas och offentliga myndigheter agera för att underlätta och skapa förutsättningar för detta. Intentionerna med detta arbete bör vara att finna nya tekniska lösningar inom exempelvis finansteknologi (fintech), transporter, elanvändning, energieffektivisering, ny miljöteknik eller uppkoppling. Det är även vår mening att detta arbete bör samordnas av som ansvarig myndighet. bör ställa sig bakom det som här har anförts om testbäddar och tillkännage det för regeringen. Slutligen vill vi uppmärksamma de särskilda regler om offentlig säljverksamhet som infördes i konkurrenslagen 2010 för att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet. Vi anser i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2783 (M) att det är hög tid att dessa regler utvärderas och ses över för att säkerställa att önskvärt resultat har uppnåtts. bör därför tydliggöra för regeringen att den bör utvärdera nämnda regelverk. Med det som anförts ovan tillstyrks motionerna 2018/19:2783 (M), 2018/19:2831 (M), 2018/19:2895 (M) och 2018/19:2900 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:145 av m.fl. (SD), 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:156 av m.fl. (SD), 2018/19:163 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:231 av (KD), 2018/19:249 av (SD), 2018/19:405 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2018/19:432 av (SD) yrkande 4, 2018/19:663 av (MP), 2018/19:728 av och (båda M), 2018/19:843 av (S), 2018/19:846 av (M), 2018/19:907 av (M), 2018/19:930 av (M) yrkande 1, 2018/19:1049 av (S), 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1064 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1416 av (M), 2018/19:1733 av (M) yrkande 1, 2018/19:1771 av m.fl. (S), 2018/19:2045 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2160 av Boriana (M), 2018/19:2432 av (C) yrkande 2, 2018/19:2503 av och (båda C), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6 och 19, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 22, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 29, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 9. är ett i grunden marknadsliberalt och handelsinriktat parti. Vi prioriterar skapandet av ett gott näringslivsklimat för att både nya och gamla företag ska kunna verka och växa och för att anor som en innovationsdriven nation ska kunna fortleva. Det är entreprenörer som skapar nya affärsmöjligheter och som lägger grunden för nya innovativa företag. Vi vill se tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för såväl stora som små företag, och det är angeläget att företag ges möjligheter att verka på en marknad med tydliga ramverk och utan onödigt regelkrångel. Det är så framtida välstånd byggs. De flesta nya arbetstillfällena skapas i växande små företag, och det är dessa företag som har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer. Småföretag har alltså en nyckelroll för väg mot ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det är vår uppfattning att näringspolitiken därför bör inriktas på att ta bort de hinder som finns för att få fler små företag att starta och växa. Vidare förordar vi generella satsningar på små och medelstora företag, vilket kommer att gynna alla branscher och företagare. bör således i likhet med vad som föreslås i motion 2018/19:156 (SD) tydliggöra för regeringen med vilken inriktning näringspolitiken ska bedrivas. Vidare vill vi framhålla att ökad handel stärker den svenska industrins konkurrenskraft. mål bör vara att öka marknadsandelarna, tillväxten och vinstmarginalerna för svenska bolag. Men för att denna potential ska tillvaratas ser vi behov av att man identifierar ytterligare konkurrensfördelar för svensk industri. Vi anser därför att det behövs en total konkurrensöversyn för att identifiera industrins konkurrensfördelar. Vi vill dock poängtera att det är marknadens uppgift att se över de egna sektorernas konkurrenskraft och att politiken inte ska detaljstyra. I enlighet med vad som anförs i motion 2018/19:165 (SD) anser vi att det behövs en övergripande konkurrensöversyn. Även detta bör tillkännage för regeringen. Den tillverkande industrin är motorn i svensk ekonomi och har en viktig roll att spela för nationens välstånd. Vi vill i likhet med vad som föreslås i motion 2018/19:145 (SD) att det tillsätts en industrikommission för att bereda förslag till gagn för den svenska industrins konkurrenskraft. Vi anser att samtliga partier i ska ingå i industrikommissionen. Representanterna från partierna ska tillsammans med sakkunniga från både industrin och akademin arbeta fram en industristrategi som genomlyser industrins utmaningar både på djupet och på bredden. Kopplat till förslaget om en industrikommission ser vi ett antal punkter som vi menar bör ingå i kommittédirektiven. Det gäller bl.a. nödvändiga revideringar av energiöverenskommelsen, där målsättningen bör vara att totalkostnaden för energi ska hållas låg och utgöra en komparativ fördel för svensk industri. Vidare ser vi behov av ett systematiserat regelförenklingsarbete mellan staten och näringslivet. Även frågor som rör prioritering av olika trafikinfrastrukturprojekt samt kompetensförsörjning och utbildning bör ges ett särskilt utrymme i industrikommissionens arbete. bör därför uppmana regeringen att tillsätta en industrikommission med den inriktning som har angetts ovan. behöver därtill fler företag för att klara framtidens utmaningar. Förutom insatser för att förbättra företagsklimatet i allmänhet bör staten ta initiativ till andra insatser för att fler ska starta företag. I finns möjligheten att få stöd till start av näringsverksamhet, även kallat starta-eget-bidrag, genom program som hanteras av Arbetsförmedlingen. För att få delta i dessa program krävs dock att man är arbetslös och uppfyller något av ett antal förutbestämda kriterier. Vi menar dock att de som har störst förutsättningar att starta och driva framtidens innovativa och högteknologiska företag förmodligen inte återfinns i kategorin arbetssökande, utan att dessa entreprenörer i de allra flesta fall bygger upp sina företag genom andra vägar. Steget kan emellertid vara stort från att lämna en trygg anställning till att försöka driva ett eget företag. Detta leder till att samhället riskerar att gå miste om företag som skulle kunna få ekonomin och arbetsmarknaden att växa. I enlighet med vad som föreslås i motion 2018/19:152 (SD) förordar vi att regeringen initierar ett program för starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. Bidragen ska omgärdas av likvärdiga krav som ställs av Arbetsförmedlingen, och för att få delta i programmet ska höga krav ställas på bl.a. affärsidén. Programmet bör administreras på myndighetsnivå, t.ex. av . bör tillkännage för regeringen vad som anförts om ett starta-eget-bidrag för anställda. Vi vill i detta sammanhang även påminna om att den teknologiska utvecklingen är väsentligt annorlunda än vad den har varit historiskt. Det som skiljer nutidens teknologiska utveckling från tidigare är att den är exponentiell. Det är framför allt informationsbaserade teknologier som är exponentiella, och allteftersom fler teknologier blir informationsbaserade får de en exponentiell utvecklingstakt. Några teknologiska områden som benämns som exponentiella är t.ex. bioinformatik, datateknologi, artificiell intelligens, robotteknologi, nanomaterial och nanoteknologi. Dessa områden kan besitta en potential att tillgodose människors behov av bl.a. hälsosam mat, rent vatten, energi och medicin samt har en kumulativ verkan, dvs. när framsteg görs inom en teknologi påverkar det potentialen hos andra teknologier. Av denna anledning anser vi att det är relevant att förhålla sig till dessa teknologier som helhet och inte enbart som självständiga teknologiområden. I likhet med vad som framförs i motion 2018/19:163 (SD) anser vi således att bör tillkännage för regeringen att den ska inrätta ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier samt andra viktiga teknologiområden för att ska kunna ligga i framkant inom dessa områden. Avslutningsvis vill vi framhålla att välstånd i hög utsträckning vilar på innovationer i det förflutna. Sålunda beror framtidens välstånd på dagens förmåga att tänka nytt och tänka bättre. Forskningen är central för näringslivets utveckling, och tillräckliga resurser måste avsättas och användas så att forskningen stärker näringslivet. finns tecken på att viss företagsforskning lämnar landet för att i stället etablera sig utomlands. Detta är en allvarlig signal om att miljön för forskning inom företagsvärlden inte är den bästa. Vi menar därför att bl.a. skattenivåer och regelverk bör ses över för att stimulera inhemsk företagsforskning. I likhet med vad som föreslås i motion 2018/19:377 (SD) är det vår uppfattning att bör tillkännage för regeringen att den ska utreda hur kan underlätta företagsforskning. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:145 (SD), 2018/19:152 (SD), 2018/19:156 (SD), 2018/19:163 (SD), 2018/19:165 (SD) och 2018/19:377 (SD) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6 och 19 samt 2018/19:145 av m.fl. (SD), 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:156 av m.fl. (SD), 2018/19:163 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:231 av (KD), 2018/19:249 av (SD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:405 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2018/19:432 av (SD) yrkande 4, 2018/19:663 av (MP), 2018/19:728 av och (båda M), 2018/19:843 av (S), 2018/19:846 av (M), 2018/19:907 av (M), 2018/19:930 av (M) yrkande 1, 2018/19:1049 av (S), 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1064 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1416 av (M), 2018/19:1733 av (M) yrkande 1, 2018/19:1771 av m.fl. (S), 2018/19:2045 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2160 av Boriana (M), 2018/19:2432 av (C) yrkande 2, 2018/19:2503 av och (båda C), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 22, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 29, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 9. I ska alla kunna leva och förverkliga sina drömmar oavsett var i landet man bor. Grunden till utveckling i hela landet är goda villkor för de små och medelstora företagen som skapar jobb. När nya jobb skapas läggs grunden för ett minskat utanförskap och mer skatteintäkter som kan användas till vård av äldre och skolgång för barn. står inför stora utmaningar. Många människor stängs ute från arbetsmarknaden. Klimatkrisen kräver därtill att ekonomisk tillväxt förenas med minskade utsläpp. Vidare ges många regioner och kommuner inte tillräckliga förutsättningar att växa och blomstra. har på samma gång fantastiska möjligheter. I hela landet omvandlas idéer till små och växande företag som skapar jobb. Många av mest dynamiska orter finns utanför storstadsområdena och visar att med rätt förutsättningar kan hela växa och bli en vinnare i framtidens ekonomi. För detta krävs dock reformer. Bland annat behöver klimatet bli bättre för entreprenörer som omvandlar nya idéer till nya företag, och det behöver bli enklare att starta och driva alla former av företag. Viktiga reformer är att trösklarna till företagande sänks, att regelkrånglet minskar, att kompetensförsörjningen säkras och att företagsskatterna är på en internationellt konkurrenskraftig nivå. Vidare behöver det bli billigare att anställa. Även skattebördan bör skiftas från arbete till miljöförstöring och konsumtion. Vi anser också att tjänster, exempelvis inom besöksnäringen och välfärden, måste ges förutsättningar att växa och utvecklas då de i många fall erbjuder värdefulla jobb för bl.a. ungdomar och nyanlända. Det vi anfört ovan om dels klimatet för entreprenörer, dels förutsättningarna för människonära tjänster att växa och utvecklas bör tillkännage för regeringen. Inom vård och omsorg är situationen ansträngd på många platser. erbjuder den snabba teknikutvecklingen stora möjligheter till smarta och innovativa lösningar på vardagliga utmaningar inom vården. Ett innovationsfrämjande arbetsklimat bidrar inte bara till nya affärsidéer utan kan även stimulera s.k. intraprenörer, innovatörer inom verksamheten, som får möjlighet att göra verklighet av sina idéer och bidra till vardagliga förbättrande åtgärder. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2694 (C) att särskilda innovationscheckar för innovationer inom vård och omsorg bör införas. Checkarna ska hjälpa inte minst kvinnor som jobbar inom vård och omsorg att få extern hjälp med att exempelvis skriva en affärsplan, hantera immateriella tillgångar eller göra en marknadsanalys. bör därför även tillkännage för regeringen vad vi anfört om innovationer inom vård och omsorg. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2694 (C) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:405 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2018/19:145 av m.fl. (SD), 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:156 av m.fl. (SD), 2018/19:163 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:231 av (KD), 2018/19:249 av (SD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:432 av (SD) yrkande 4, 2018/19:663 av (MP), 2018/19:728 av och (båda M), 2018/19:843 av (S), 2018/19:846 av (M), 2018/19:907 av (M), 2018/19:930 av (M) yrkande 1, 2018/19:1049 av (S), 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1064 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1416 av (M), 2018/19:1733 av (M) yrkande 1, 2018/19:1771 av m.fl. (S), 2018/19:2045 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2160 av Boriana (M), 2018/19:2432 av (C) yrkande 2, 2018/19:2503 av och (båda C), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6 och 19, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 22, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 29, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 9. För att få ett konkurrenskraftigt näringsliv måste ligga i framkant vad gäller digital utveckling och forskning. är redan ett av EU:s mest digitaliserade länder. Det är därför naturligt att tar en ledande position i det internationella utvecklingsarbetet. Många branscher står inför en utmaning där allt fler yrken digitaliseras och automatiseras.