bet · H601KrU7 · 2019-03-08 00:00:00 — Utskottet kan vidare konstatera att i tillsammans med Föreningen och Forum för levande historia beviljades medel av för att undersöka vilka platser i som kan vara aktuella för snubbelstenar. Utskottet noterar att arbetet mot våldsbejakande extremism samt antiziganism, antisemitism, islamofobi och all annan form av rasism lyfts fram i regeringsförklaringen . Utskottet noterar vidare Statskontorets utvärdering av den statliga styrningen av strategin för romsk inkludering 2012–2032 (2018:13) och att frågan om ett romskt center och en myndighet för de nationella minoriteterna bereds inom . I sammanhanget vill utskottet också lyfta fram Statskontorets utvärdering av regeringens åtgärder mot våldsbejakande extremism 2014–2017 (2018:29) och en forskarantologi om våldsbejakande extremism (SOU 2017:67) som tagits fram för att stärka relevant forskning om våldsbejakande extremism och utveckla konkreta insatser till stöd för kommuner och lokala aktörer. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:134 (SD) yrkande 6, 2018/19:495 (L), 2018/19:497 (L), 2018/19:1269 (SD) yrkande 2, 2018/19:1654 (M), 2018/19:2246 (S) och 2018/19:2674 (S). Statligt stöd till vissa museer, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:118 av och (båda SD) och 2018/19:263 av (KD), 2018/19:863 av (M), 2018/19:1046 av m.fl. (S), 2018/19:1452 av och (båda M), 2018/19:1688 av (L) och 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 7. hittades det svenska amiralsskeppet , även kallat Makalös, utanför vid . Mars tros vara ett av världens mest välbevarade skepp på grund av de gynnsamma vattenförutsättningar som råder i . Amiralsskeppet byggdes på varvet i som ligger norr om . Delar av dess utrustning har redan börjat bärgas och intresset för att utforska skeppet lär vara stort även i fortsättningen. Ungefär som amiralsskeppet hittades gjordes även ett fynd av ett vrak som bekräftats vara regalskeppet . Även detta fynd gjordes utanför i höjd med . Positionen för regalskeppet hålls fortfarande hemlig eftersom man befarar att skeppet kan ligga utanför svenskt territorium. För att förhindra vrakplundring av Svärdet är det viktigt att en lösning hittas oberoende av om vraket ligger på svenskt vatten eller utanför. hittades det svenska regalskeppet utanför den öländska ostkusten vid Hulterstad. har det gjorts dykningar, och inte mindre än ca 30 000 föremål har bärgats från regalskeppet . Stora delar av detta arbete har bedrivits på ideell basis Vi anser att det är hög tid att /får ett marinarkeologiskt museum där huvuddelen av de föremål som bärgats från Kronan och det som förhoppningsvis kommer att bärgas från amiralsskeppet och regalskeppet kan ställas ut. Vi anser att dessa föremål genom sina fyndplatsers närhet till med fördel skulle kunna ställas ut på . Ett marinarkeologiskt museum skulle med fördel kunna placeras någonstans längs mycket vackra med utsikt över det hav som dessa skepp vilat i under århundraden. Ett alternativ kan även vara att placera det i anslutning till för att locka många besökare, antingen vid brofästet på eller i . Ett museum av denna dignitet skulle utan tvekan vara en positiv injektion för och skapa många nya arbetstillfällen. Med stor sannolikhet skulle det också innebära att turistsäsongen kan förlängas eftersom ett museum skulle locka besökare till . Vi vill att möjligheten till ett marinarkeologiskt museum på eller i utreds. Statligt stöd till vissa museer, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:118 av och (båda SD), 2018/19:263 av (KD), 2018/19:863 av (M), 2018/19:1046 av m.fl. (S), 2018/19:1452 av och (båda M) och 2018/19:1688 av (L). Rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och queera (hbtq-personer) har successivt stärkts under . Par av samma kön kan ingå äktenskap och har lagligt stöd för att adoptera barn samt få tillgång till assisterad befruktning. Hbtq-personer omfattas av ett brett lagskydd mot diskriminering och hatbrott, senast reformerat genom lagändringar som trädde i kraft och att kravet på sterilisering i samband med ändrad juridisk könstillhörighet har avskaffats. arbete för hbtq-personers rättigheter och mot den homofobi som finns i samhället bör bevaras för eftervärlden. Kunskapen behöver tas till vara om hur individers liv och vardag gestaltats beroende på skilda livsvillkor som sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck innebär. Olika museer har gjort viktiga insatser för att dokumentera hbtq-historia. Jag vill dock att det utreds hur det museala ansvaret för att dokumentera hbtq-historia i bäst kan organiseras framöver. Statligt stöd till vissa verksamheter, punkt 2 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2405 av och (båda C) och 2018/19:1266 av (SD) och 2018/19:2198 av (S). Glaset är en nationell angelägenhet som berör många och behovet av koordinering är stort för att få så många som möjligt att arbeta mot samma mål. Det pågår och har pågått ett stort antal mer eller mindre koordinerade aktiviteter i utan att någon har haft en helhetsbild. Regeringsuppdraget Glasrikeuppdraget lämnades till länsstyrelserna i och län . Uppdraget innebar att för regeringens räkning genomföra insatser för industriell utveckling och stärkt besöksnäring i Glasriket. Anledningen till uppdraget var den pågående och avgörande strukturomvandling som påverkar glasindustrin. Uppdraget har tagit sin utgångspunkt i befintliga resurser på nationell, regional och lokal nivå. Glasrikeuppdraget har koordinerat aktiviteter där så är möjligt men inte tagit över andra aktörers initiativ. Det finns nationellt intressanta och viktiga kulturarv på många håll i vårt land. Det statliga ansvaret för kulturarvet och vår historia får inte stanna vid storstadens gräns. Glasriket vill ta ett nationellt ansvar för glasets arkiv och samlingar. Syftet med att bevara och förvalta arkiv och samlingar är att kunna använda dessa fantastiska skatter för forskning och entreprenörskap på ett bättre sätt än vad som görs . Fem aktörer har bildat . Visionen är att Swedish Glass Net ska vara en kreativ utvecklingsarena för det svenska glasets historia, process och framtid med fokus på innovation och tillväxt. har svarat att man inte kan ge nätverket ett nationellt ansvar och inte heller finansiera arbetet. hänvisar till regionala utvecklingsmedel och kultursamverkansmodellen. Jag menar att Glasriket behöver långsiktiga verksamhetsmedel, inte projektfinansierad verksamhet. Arkeologiska Center, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:44 av m.fl. (SD) och 2018/19:104 av (SD) yrkandena 1 och 2. Fornlämningen efter järnåldersstaden ligger i skånska kommun strax utanför . är största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersstad. Från ca till ca fungerade som ett kommersiellt, politiskt och religiöst maktcentrum. Fornlämningen upptar en yta lika stor som i . Mest bekant är för sin ädelmetall och platsen har visat sig vara mycket rik på guld-, silver- och bronsföremål. En vanlig järnåldersby brukar ge arkeologerna ett tiotal föremål. I har man hittat 35 000 föremål. Ändå har man, sedan utgrävningarna påbörjades , endast grävt ut ca . inrättade tillsammans med bl.a. och Lunds kommuner och i syfte att vidareutveckla det arkeologiska området. Till verksamheten har man knutit andra aktörer som och . bedriver utgrävningar och forskning på området, man har byggt ett besökscentrum och erbjuder visningar med särskilt fokus i verksamheten på barn. är betydelsefullt både som skånskt kulturarv och i ett vidare geografiskt perspektiv för både och . För att vidareutveckla området och uppmärksamma den rika historiska och kulturella skatt som vilar kring vill vi att staten ökar sitt intresse för området, tillskjuter olika former av resurser samt förklarar som ett riksintresse. Svenskt kulturarvsår 2022, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1644 av m.fl. (SD). utlystes av den dåvarande regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och svenska ambassader utomlands fick i uppdrag att medverka. Vi anser att det vore på sin plats att på ett liknande sätt rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel. Det skulle uppmärksamma kulturformer med bred folklig förankring, öka förståelsen för historia och utveckling och stärka kunskapen för vårt lands kollektiva minne och nationella identitet. Genom att uppmärksamma gemensamma kulturmarkörer och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen skulle också sammanhållningen stärkas i då samhället glider isär och blir alltmer polariserat. Vi vill därför att 2022 utses till svenskt kulturarvsår med det primära syftet att synliggöra, levandegöra och tillgängliggöra det samlade svenska kulturarvets former, såväl det materiella som immateriella. Statlig ersättning till synagogor, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:293 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. De svenska judarnas historia ger ett långt historiskt perspektiv på religiös etablering och mångfald i . har judar bosatt sig i . kyrkolag krävde bl.a. att man måste döpa sig för att kunna bo i landet. tillät kungen judar att komma till utan att konvertera. Enligt det s.k. judereglementet fick judar endast bosätta sig i , , och . fick judarna liknande medborgerliga rättigheter som alla andra medborgare i . kom en våg av judisk invandring under de judeförföljelser som ägde rum i , särskilt i . fram till krigsutbrottet tog emot ca 3 000 judar från bl.a. . Genom olika aktioner under krigets slutskede kunde ca 10 000 judiska koncentrationslägerfångar transporteras till . Av dessa kan en tredjedel antas ha stannat i . En viss invandring har därefter skett i samband med antisemitiska kampanjer och politiska omvälvningar i –. Efter att anslutit sig till ramkonvention om nationella minoriteter erkändes judar, samer, romer, sverigefinnar och tornedalingar som svenska nationella minoriteter. Språket jiddisch har också blivit erkänt som ett av fem officiella minoritetsspråk i . I finns sju synagogor varav tre ligger i , två i och två i . Vidare finns i en synagoga utan verksamhet. Synagogor kan, i likhet med andra byggnader som har ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde eller som ingår i ett bebyggelseområde med ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde, förklaras som byggnadsminne av enligt 3 kap. 1 § kulturmiljölagen. Dock saknas en särskild reglering i kulturmiljölagen för synagogor och det finns inte heller någon möjlighet att ansöka om ersättning motsvarande den kyrkoantikvariska för vård och underhåll av dem. Det är uppenbart för den som tar del av de svenska judarnas och synagogornas historia att de svenska synagogorna är en del av vårt kulturarv och många av dem besitter stora kulturhistoriska värden. Jag menar att regeringen bör ge förslag om hur synagogor ska få rätt till ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av byggnader, inventarier, tomter och begravningsplatser samt att synagogor ska skyddas särskilt i kulturmiljölagen. Museernas roll som självständiga institutioner, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 10. De kulturpolitiska målen, som fastställdes under den förra alliansregeringen, anger vilken riktning som staten vill peka ut för kulturpolitiken. Enligt målen ska kulturen vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. För är det självklart att armlängds avstånd ska råda mellan kulturens utövare och politiker. museer är viktiga för både lärande och bildning samt som förvaltare av kulturarv och historia. Vi lägger största vikt vid museernas roll som självständiga institutioner. Museernas verksamhet ska präglas av kunskapsuppbyggnad och hög kompetens inom respektive ämnesområde. Offentligt finansierade kulturinstitutioner såsom museer ska inte politiseras och styras av ideologiska pekpinnar. De ska självfallet vila på en demokratisk grund, men innehållet ska i så hög utsträckning som möjligt vara fritt. Vi är bekymrade över att den förda museipolitiken har lagt ett ensidigt fokus på de statliga museerna och deras uppgift. Det behövs snarare en inkluderande politik som fokuserar på museiväsendets villkor i stort och på ökad samverkan mellan olika museer. Statliga museer bör också kunna överlåta föremål som gåva till alla museer, oavsett huvudman. säger inte nej till fri entré på museer, men anser inte att detta är något som ska styras politiskt. Däremot bör varje museum själv, inom ramen för sitt uppdrag, kunna fatta beslut om hur man bäst breddar publiken och når nya grupper. Reformen om fri entré på statliga museer har i första hand gynnat vuxna innerstadsbor och turister. Vi vill inkludera alla museer – statliga, föreningsdrivna, stiftelser, länsmuseer, enskilda och privata – i det långsiktiga statliga arbetet med museer. Vidare vill vi möjliggöra för våra statliga museer att nå fler grupper över hela landet. I detta avseende bör t.ex. samarbetet mellan skolor och museer vara prioriterat. Den digitala tekniken ger även museerna helt nya möjligheter att nå ut oavsett dag eller tid . Museerna ska därför ha goda förutsättningar att arbeta med digitalisering, t.ex. genom möjligheter till kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte. Fritt inträde till statliga museer, punkt 8 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2532 av (C). Inträdesavgiften till statliga museer har skiftat med regeringars politiska sammansättning. –2006 var inträdesavgifterna avskaffade, varpå de återinfördes på de flesta museer under regeringen . Under föregående mandatperiod har fri entré återigen införts. Skiftena har synbarligen mindre att göra med omsorg om museernas funktion och mer att göra med partipolitiskt färgade löften och ambitioner. I sammanhanget är det värt att notera att majoriteten av de 18 statliga museer som omfattas återfinns i . En politisk satsning på fri entré på statliga museer får också främst effekt i den regionen. Det är även museer med olika inriktning och olika förutsättningar. Det får hållas som önskvärt att de statliga museernas samlingar tillgängliggörs både fysiskt och digitalt för medborgarna, att samlingarna bevaras och att utrymme finns för satsningar för exempelvis barn och ungdomar. Hur avvägningen ska göras mellan dessa utmaningar och med vilka metoder är dock något som museerna själva borde vara bäst lämpade att avgöra. Jag menar därför att det bör utredas om statliga museer själva ska få avgöra huruvida man ska ha fritt inträde. museers särart, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 8. Vårt kulturarv är ett resultat av internationella och inhemska impulser, gamla traditioner och nya uttryckssätt, en önskan att bevara och sökandet efter det nya. Ur detta har det vi kallar svensk kultur vuxit fram. Att vårda kulturarvet innebär att bevara kunskap, idéer, föremål och miljöer som speglar äldre tiders livs- och samhällsformer. Museernas uppgift är att förvärva, bevara och främja sina samlingar till skydd för kulturarvet och inte låta sig styras av tillfälliga trender. Det essentiella i museernas verksamhet är innehållet, inte lokalerna. Tillräckliga fysiska lokaler är dock en förutsättning och ibland är lokalerna i sig ett kulturarv. Bakom den publika verksamheten, oavsett om den sker fysiskt eller digitalt, finns samlingarna. Om samlingarna nedprioriteras undergrävs basen för hela verksamheten. Med ny teknik och digital närvaro kan man också arbeta effektivare och nå fler. I alternativa faktas tidevarv blir museernas roll viktigare . Uppgiften är att informera – inte uppfostra. Den normkritik som bara ersätter gamla normer med nya är illavarslande och kontraproduktiv. Det räcker inte att i ord försäkra att politiken ska ha armlängds avstånd till museerna. Politiker måste visa också i handling att deras armar inte är alltför korta. Vi har varit kritiska till den gångna mandatperiodens sammanslagningar av olika museer. Ambitionerna att nå stordriftsfördelar genom att slå samman olika museer kan slå väldigt fel. I stället för ett museum med ekonomiska problem och några som går ganska bra kan man få en stor museiorganisation på svältkur. Enligt min mening stärks förutsättningarna att bygga upp, förvalta och sprida kunskap om historia av att det finns en mångfald av museer som ger olika, kanske överlappande och t.o.m. motstridiga bilder. Någon myndighet kan gärna ha ett samordningsansvar och ett ansvar för att identifiera områden som är otillräckligt belysta, men mångfalden av perspektiv måste värnas. Jag menar att de olika museernas särart bör värnas, att deras roll som bildningsinstitutioner och deras forskningsanknytning ska stärkas. Ambitionen att belysa nya områden får inte genomföras genom att man försummar de områden där man redan byggt upp samlingar och kunskap. Världsarvsfrågor, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 9, 2018/19:1027 av (S) och 2018/19:2247 av m.fl. (S). Den som förlorar sin historia förlorar också sig själv. Förstörelse av kulturarv är en självklar del av varje totalitär ideologi och inget folkmord är fullbordat utan kulturell rensning. På det judiska museet i finns bilder på hundratals vackra synagogor. Synagogornas placering i , och visade på den dialog mellan kulturer som utmärker sofistikerade civilisationer. förknippas förstörelse av kulturarvet i stor utsträckning med terrororganisationen . De har under sin framfart hackat, sprängt och skjutit sönder kulturarvet; 2000-åriga tempel, begravningsplatser och torn i ökenstaden har skövlats. En stor del av samlingarna hamnade på svarta marknaden. Det är känt för att vår tids terrordåd till stor del bekostas av illegal antikvitetshandel. Enligt , som har undertecknat, är förstörelse av ett folks kulturarv att anse som ett brott mot hela mänskligheten. Jag vill att regeringen arbetar för att ställa de skyldiga till svars. Jag vill också att stödet till enskilda arkeologer, konstnärer, författare och andra konstutövare och kulturarbetare i regionen ökas. Det kyrkliga kulturarvet, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:651 av m.fl. (SD) och 2018/19:652 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2018/19:864 av (M). har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk, musik m.m. är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Svensk arkitektur är också ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framför allt genom våra runt 3 400 svenska kyrkor varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att de inte kommer att ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk tillåts förfalla. Detta, i kombination med det ökade hotet från en organiserad brottslighet som specialiserat sig på att stjäla våra kristna kulturskatter, har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed minskad tillgänglighet till det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det kommer till föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. Även om kulturmiljölagen skärps, ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som kommer att ha otillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. Vi vill därför att regeringen utreder möjligheten att upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum, genomför en nationell översyn av skydd av kyrkor som tas ur bruk samt utarbetar en nationell handlingsplan för dessa och utarbetar en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden. Det här är ett arbete som i samverkan med måste sjösättas . Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2018/19:721 av (M), 2018/19:2197 av m.fl. (S) och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 50. Ett samhällsbyggande utifrån en kristdemokratisk värdegrund innebär att planera för trygga, ändamålsenliga och vackra miljöer där medborgarna själva tar aktiv del i beslutsprocessen och känner sig delaktiga i skapandet av sina närmiljöer. Att bygga ett samhälle där alla trivs, känner delaktighet och trygghet kräver en vision om det goda samhället. Denna vision innebär att allt samhällsbyggande ska ske utifrån människans behov av de små nära gemenskaperna. Man kan i sammanhanget ifrågasätta vilka kostnader eller uteblivna intäkter som är rimliga att belasta enskilda ägare med när det gäller inskränkningar i nyttjandet av mark där det finns större forn- och kulturlämningar. Jag vill att man diskuterar intrångsersättningens storlek och att den enskildes kostnader vid arkeologiska undersökningar ska vara rimliga och anser att regeringen bör låta utreda detta. Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.