bet · H601TU17 · 2019-06-10 00:00:00 — Vi anser att på sträckor där elektrifiering inte är möjligt är det önskvärt att diesel ersätts med annat mer miljövänligt bränsle, när kostnadseffektivitet och teknik medger det. Vi menar även att det på vissa ännu oelektrifierade sträckor kan vara motiverat att bygga ny kontaktledning. Det förutsätter dock att trafiken är tillräckligt tät i relation till den stora investering som ny kontaktledning innebär. Vi vill framhålla att diesellok troligtvis kommer att fasas ut framöver, och lok kommer i stället att drivas med vätgas, batteridrift eller någon annan miljövänlig teknik, där det inte finns kontaktledningar. Vi vill vidare lyfta fram att ett intressant och miljövänligt sätt att driva tåg är vätgas med bränsleceller. Vi kan i sammanhanget uppmärksamma att två vätgasdrivna tåg med bränsleceller redan trafikerar en reguljär sträcka i nordöstra , och de klarar mellan tankningarna. Vi anser därför att även bör utveckla och prova denna teknik på en lämplig oelektrifierad sträcka. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Museiorganisationer, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 53. Vi vill understryka att det för att museiverksamhet för järnväg ska fungera är viktigt att man ger trafiken tillgång till tåglägen. Vi vill i sammanhanget påtala att det finns äldre spår som inte nyttjas eller nyttjas i en mycket liten omfattning. Museitrafiken är en del av svenskt kulturarv, och vi menar därför att den bör få stöd och ökade förutsättningar för att kunna hålla verksamheterna vid liv. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statistik, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:1755 av (M). Jag har tagit del av att Trafikanalys presenterade rapporten kunskapsförsörjning om järnvägstransporter – slutredovisning av regeringsuppdrag (2018:10). Rapporten föreslår fyra åtgärder för att utveckla kunskapsunderlagen om järnvägstransporter. Jag vill framhålla att dessa förslag bl.a. skulle åtgärda ett betydande problem med att operatörer på järnvägen inte alltid vill delge uppgifter som rör deras resenärer då det skulle kunna innebära röjande av affärsdata. Trafikanalys föreslår bl.a. att bör ges möjlighet att utfärda föreskrifter för att inhämta transportuppgifter från järnvägsföretag med tilldelat tågläge samt att vidta sanktionsåtgärder om informationen som lämnas är felaktig eller uteblir. Jag vill i sammanhanget peka på att har löst behovet av detaljerade kunskapsunderlag om järnvägstransporter till nationell analys- och prognosverksamhet. Jag anser att genom att genomföra de fyra förslag som Trafikanalys föreslår i rapporten skulle få ett underlag som ger oss en välbehövlig kunskap om hur resenärerna påverkas av förseningar, och därmed skulle vi bättre och mer målmedvetet kunna vidta åtgärder som gagnar personresande. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 7. Jag vill påminna om att A-Train har nyttjanderätten till spår och stationer samt driver Express. Nyttjanderätten innebär bl.a. att A-Train bestämmer över biljettpriserna på Express. Jag vill påtala att detta tyvärr har resulterat i att biljettpriserna är så högt satta att många i stället väljer att resa med bil eller buss till . Det innebär att utsläppen av växthusgaser blir avsevärt högre än om fler hade valt att åka med Express. Jag anser att OPS-konstruktioner (offentlig-privat samverkan) kan betraktas som en form av avreglering och att därmed är ett tydligt exempel på när privata ägares vinstintresse står i motsättning till att driva infrastruktur med hög samhällsnytta och låg belastning på miljö och klimat. Jag menar att för har begränsat tillgången till miljövänliga transporter till och från till rimliga biljettpriser. Jag vill också påminna om att antalet resenärer på sträckan enligt har varit lägre än vad som förutsågs i de prognoser för resandeutveckling som låg till grund för beslut om . () har också på uppdrag beräknat vilken potentiell samhällsnytta som skulle kunna realiseras vid andra nivåer på biljettpriset. Beräkningarna bygger på antagandet att priset för att färdas med Express skulle motsvara priset för motsvarande tjänst från Flyghavn till , dvs. ett reducerat pris som var lägre än dåvarande enkelbiljett som kostade vid fullt pris. Jag har tagit del av att detta enligt VTI skulle kunna öka resandet med Express för tjänsteresor och för privatresor. Det skulle ge ett totalt ökat resande med Express som uppgår till 1,2 miljoner resor . Jag vill peka på att en radikal omläggning av prispolitiken med andra ord skulle ha en betydande potential att både förbättra resenärers situation och minska klimatpåverkan från transporterna. Jag anser därför att staten i och med OPS-konstruktionen för kraftigt har begränsat möjligheterna att påverka prissättningen på biljettpriserna så att fler åker tåg i stället för bil eller buss på sträckan samt att öka dess kapacitet. Förutom att OPS-konstruktionen ger A-Train utrymme att ta ut oskäligt höga biljettpriser tvingas aktörer som SL och SJ att höja biljettpriset på Arlandaresor för att inte ta för stora marknadsandelar. Jag anser att ett överförande av trafikeringen på till staten skulle innebära större möjligheter att nå samhällsekonomiska och samhällspolitiska mål. Ett första steg bör enligt min uppfattning vara att offentliggöra vad ett överförande av trafikeringen på till staten skulle kosta. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. tillförlitlighet, punkt 2 (C, L) (C) och (L) anför: Oavsett var i man bor ska man kunna lita på att tågen kommer och går . Vi är medvetna om att kaoset på järnvägen och de många tågförseningarna är ett hårt slag mot alla som är beroende av tåget för att ta sig till arbetet och för att få ihop livspusslet. Vi anser att det bl.a. finns behov av en tydligare styrning av , mer information till resenärer, goda och enkla möjligheter att jämföra priser och tidtabeller samt bättre planering av underhållsinsatser. Vi vill vidare peka på att konkurrens bidrar till en bättre fungerande järnväg. Vi vill i sammanhanget understryka hur sårbart systemet är när stora delar av landet påverkas av inställda eller försenade tågkommunikationer. Vi vill därför särskilt peka på att det återstår mycket att göra för att snabbare och säkrare informera allmänheten och resenärerna om bl.a. på vilket spår ett tåg står vid spårbyte och om tågen är försenade eller till och med inställda. Vi anser därför att det krävs en översyn av allt från skyltar till informationsservice på stationerna runt om i landet. Vi vill även påminna om att och Liberalerna har slutit en sakpolitisk överenskommelse med regeringspartierna, det s.k. januariavtalet. Av detta framgår bl.a. att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet. En långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att nå ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna. Det ska hantera sådant som tillgång till ersättningstrafik, resenärsinformation, kvalitet på snöröjning och beredskap för att snabbt avhjälpa t.ex. kontaktledningshaveri. ska även ha rätt att avvisa tåg som riskerar att riva ned kontaktledningar eller på annat sätt sliter för mycket på järnvägen. Vi vill understryka att och Liberalerna kommer att vara en drivande kraft för att se till att får en tillförlitlig järnväg. Mot den bakgrunden väljer och Liberalerna att framföra partiernas åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i en reservation till förmån för kommittémotion 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 2.2 i denna del och motion 2018/19:500 av (L). Drift och underhåll, punkt 3 (C, L) (C) och (L) anför: Vi vill framhålla att konkurrensutsättningen av järnvägsunderhållet har bidragit till ökad kvalitet och minskade kostnader. Vi vill påminna om att konkurrensutsättningen genom upphandling har lett till sänkta kostnader med enligt en studie från . Vi anser att järnvägen har många organisatoriska brister, men problemet ligger inte i att flera aktörer är med och bidrar till utveckling och innovation. Vi anser dock att det är positivt att tar ett mer samlat ansvar för verksamheten, vilket inkluderar besiktningsverksamheten, men vi anser att ett återförstatligande av hela underhållsverksamheten är fel väg att gå. Vi vill även påminna om att och Liberalerna har slutit en sakpolitisk överenskommelse med regeringspartierna, det s.k. januariavtalet. Av detta framgår bl.a. att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet. En långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att nå ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna. Den ska hantera sådant som tillgång till ersättningstrafik, resenärsinformation, kvalitet på snöröjning och beredskap för att snabbt avhjälpa t.ex. kontaktledningshaveri. Vidare framhålls att ska ha rätt att avvisa tåg som riskerar att riva ned kontaktledningar eller på annat sätt sliter för mycket på järnvägen. Vi vill understryka att och Liberalerna avser att i de fortsatta politiska diskussionerna vara en aktiv och drivande kraft för att ska få en väl underhållen järnvägsinfrastruktur som ger förutsättningar för en fungerande järnvägstrafik i . Mot den bakgrunden väljer och Liberalerna att framföra partiernas åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i en reservation till förmån för kommittémotion 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 2.2 i denna del och 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 2.2 i denna del. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av skrivelse 2017/18:278 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L): 2.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnväg och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser järnvägspolitiska frågor. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:500 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att minimera sårbarheten i denna samhällsviktiga infrastruktur men också agera för att tågen ska gå och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1406 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision för tågstrul och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1755 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statistik över gränsöverskridande pendling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1762 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen genom förändrad styrning av senast till bolagsstämman 2020 bör tillse att bolagets stationsbyggnader drivs med resenärsperspektivet i centrum och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att ges företräde till kommersiell persontrafik på stambanorna och att övriga aktörer ges tillgång i mån av kapacitetsutrymme och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med samhällsuppdrag för som stärker bolagets samhällsnytta och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SJ AB:s ägardirektiv bör ändras så att trafikeringsrätten för också innebär en skyldighet att genom plikt bidra till att upprätthålla en väl fungerande trafik på järnväg i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en tidssatt färdplan med förslag på åtgärder och utredningar för att drift och underhåll, inklusive reinvesteringar, genomförs på det statliga järnvägsnätet i statlig regi genom bör tas fram och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör offentliggöra statens kostnad för att med optionsrätt lösa ut A-Train som operatör och överta ansvaret för driften på och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att förbättrade och samordnade informationsinsatser till resenärerna sker vid tågstörningar samt stärka krav på transparens och noggrannhet gällande orsaker till tågförseningar och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på nollvision mot tågstörningar och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder enligt de förslag som presenteras i rapporten kunskapsförsörjning om järnvägstransporter – slutredovisning av regeringsuppdrag (Rapport 2018:10) och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör åläggas skyldighet att sälja internationella tågbiljetter inklusive Interrailkort och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör åläggas att i samarbete med andra operatörer utveckla nattågstrafik till kontinenten och till samt persontrafik till och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt trafikförsörjningsprogram för tåg bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1931 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att vidta åtgärder för att förhindra banvallsbränder och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1969 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att underlätta internationellt tågresande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2059 av m.fl. (L): 2.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnväg och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser järnvägspolitiska frågor. 2018/19:2106 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att granska möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att minska problemet med spårspring på våra järnvägar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2427 av m.fl. (C): 19.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder ska vidtas för att säkerställa att längre och tyngre lastbilar och tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet väg- och järnvägsnät i hela och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser längre och tyngre tåg. 2018/19:2732 av m.fl. (MP): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna tågtrafiken i samt arbeta för gemensamma system för biljettbokning via SJ och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD): 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att drift och underhåll av järnväg även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stärka sina funktioner för tillstånds- och leveranskontroll samt uppföljning vid upphandling av järnvägsunderhållet och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheterna till längre godståg och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samarbete med tågoperatörerna bör arbeta fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det finns en konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur i form av tåglägestilldelning, depåtillgång och signalsystem och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att stärka förutsättningarna för den kommersiellt organiserade persontrafiken på järnvägen med utgångspunkt i förslaget i SOU 2015:110 En annan tågordning – bortom järnvägsknuten och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen genom att försöket med att återförstatliga delar av densamma avbryts som fortsätter att följa upp och besiktiga underhållet, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att liksom övriga medlemsländer skyndsamt implementerar det fjärde järnvägspaketet och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett nationellt trafikförsörjningsprogram för järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2968 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kontaktledningssystemet för att förhindra nedrivna kontaktledningar och andra fel på kontaktledningsnätet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i egen regi bör ansvara för underhåll av järnvägsanläggningen, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att administration bör ses över i syfte att minska onödig administration till förmån för fler arbetare i spåren och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll bör stärkas vid gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med att få till stånd godståg med högre hastigheter än dagens och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att förlänga stationer (driftplatser) för längre tåg bör utökas och att standarden på högsta tillåtna tåglängd bör ökas, och detta tillkännager för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se fler fasta kameror på strategiska ställen och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att använda drönare som kompletterande säkerhetsåtgärd och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet bör skärpas för olovlig vistelse i spårområde och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att insatser mot spårspring och suicidprevention bör stärkas för att minska antalet omkomna i järnvägsinfrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att som rutin köra i kontrollerad siktfart eller halv siktfart vid misstänkt spårspring och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för sabotage, såsom kopparstölder mot järnvägsanläggningar, och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att ersätta eller DNA-märka stöldbegärliga komponenter för att förebygga kopparstöld och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte ska vara tillåtet att köra tåg med passagerare utan säkerhetsutbildad ombordpersonal och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokförare som bevittnat personpåkörning bör erhålla ersättning om ett prisbasbelopp och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka intrångsskyddet till lokförare ombord på tåg och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dieseldrivna lok/motorvagnar bör ersättas med annat mer miljövänligt bränsle och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prova vätgasdrivna motorvagnar i passagerartrafik på oelektrifierad sträcka och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att museitrafik bör ges ökat stöd och bättre förutsättningar, och detta tillkännager för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en nättjänst och applikation för godstransporter med tåg och tillkännager detta för regeringen. I mitt hemlän finns museijärnvägen Lennakatten. lämnar ett snart ånglok moderna resecentrum för att åka på en smalspårig järnväg. Att detta kan ske beror på att människor inom ramen för ideell verksamhet arbetar tusentals timmar med att renovera, putsa, svetsa, skyffla och sälja. Det är på många vis ett beundransvärt sätt att visa tågets betydelse för . När rallare byggde vår svenska järnväg lade detta grunden för att kunde gå från ett av fattigaste länder 1870 till det rikaste 1970. var och är viktig. I vårt samhälle pendlar miljontals människor. Deras liv förutsätter en fungerande järnväg. Men låt oss vara tydliga: Järnvägsnätet i är eftersatt, och skulden för detta bär både borgerliga och socialdemokratiska regeringar. Den politiska viljan att investera i järnvägen och framåt var för låg. Det fanns annat som prioriterades. Det innebär att de satsningar som vi gör till stor del handlar om att försöka hämta igen det som vi missade då. Det är dyrt att göra det, och det tar . Men det är nödvändigt för tillväxt, sysselsättning och miljö. Vi har också ett val att göra i den här debatten: Vi kan stå här och skylla på varandra om eftersatt underhåll och vem som gjorde fel eller satsade på vad. Eller så kan vi konstatera att vi gillar tåg, vill att fler ska åka tåg och vill att man ska kunna lita på tåget och låta debatten handla om vårt gemensamma ansvar för att se till att järnvägen faktiskt fungerar. presenterade sin utredning En annan tågordning - bortom järnvägsknuten. Utredningen lyfte många saker. En av dem var att det saknades kunskap om hur spåren mår. Så var det 2015 och så är det , även om det har blivit bättre. När vi i utskottet hade besök av och talade man om ett lyckat projekt i Region där MTR och regionen, som visste exakt var problemen med spåren fanns, tillsammans med kunde sätta in åtgärder där det verkligen behövdes. Det här gav goda resultat. Det resulterade i bättre punktlighet. Detta exempel visar i sin enkelhet det som borde vara självklart: att kunskap är grunden för att kunna fatta strategiskt viktiga beslut. Eller enkelt uttryckt: Vi behöver bättre kunskap om våra spår, och vi behöver samarbeta mer. De kraven bör vi kunna ställa på våra myndigheter. Då går det också att göra förbättringar här och . Det handlar om att värna vår gemensamma järnväg men också om människors skattepengar. Det finns förslag i utredning som hade kunnat genomföras . delar till exempel utredarens analys att en ökad konkurrens bidrar till en bättre järnväg. Monopol och oligopol har aldrig fungerat i något sammanhang. Utredningen slår också fast att tack vare att underhåll har upphandlats i konkurrens har våra skattemedel kunnat användas mer effektivt. Regeringen gör precis tvärtom och går emot beprövad vetenskap och erfarenhet.