bet · H601CU11 · 2019-04-04 00:00:00 — Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ för att uppmuntra alternativa boenden i det befintliga bostadsbeståndet. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 10 samt 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 31 och 34 samt 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 7, 8 och 21, 2018/19:447 av (SD) yrkande 2, 2018/19:453 av (SD) yrkande 6, 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:674 av (S), 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 4, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 13 och 14, 2018/19:1460 av (M), 2018/19:1495 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1496 av (M), 2018/19:1527 av (M) yrkande 4, 2018/19:1906 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2081 av (S), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 5, 7, 8, 12 och 13, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 13, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 1, 25, 39, 40 och 49, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 17, 22 och 24, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 4. En bostadsmarknad där fler får plats ökar människors frihet och möjlighet att forma sitt liv och ger bättre förutsättningar för jobb och tillväxt i . En fungerande bostadsmarknad med mer dynamik är också en bostadsmarknad där fler kan göra en social resa. Boendesegregation och trångboddhet är utbredda problem som får stora sociala konsekvenser. Det behövs därför fler hyresrätter i , men jag anser också att det ska finnas bättre valmöjligheter mellan att äga och att hyra sin bostad även i utsatta områdena. Jag anser att det behövs en särskild strategi för omvandlingar i hyresrättsdominerade områden för att främja att personer som vill äga sin bostad stannar kvar i området. En blandning av olika upplåtelseformer som hyresrätter, bostadsrätter och ägarlägenheter skapar bostadsområden som möjliggör för de boende att välja den boendeform som passar dem. Därför bör huvudprincipen vara att andelen ägda bostäder inte bör understiga i ett bostadsområde. vill jag understryka att det inte heller är eftersträvansvärt att ett bostadsområde endast består av ägda bostäder. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ för att utarbeta en strategi för omvandlingar i utsatta områden som domineras av hyresrätter. Regeringen bör även utreda möjligheterna för kommuner att ge sina bostadsbolag en möjlighet att bli byggherre för projekt som innebär att nya bostadsrättsfastigheter eller ägarlägenheter byggs i utsatta områden. Det finns ett stort behov av fler bostäder som är anpassade till äldre personer. Ett större och anpassat utbud på bostadsmarknaden för äldre ökar människors valfrihet och underlättar rörligheten på bostadsmarknaden. Jag vill därför att regeringen tar initiativ till att utreda om byggande av lägenheter för årsrika kan underlättas genom att dessa bostäder definieras som särskilda boendeformer i lagstiftningen. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av bostadsbyggande, punkt 2 (C, KD) av (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2018/19:620 av m.fl. (S), 2018/19:1495 av (M) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 48. Möjligheten att bygga på landsbygden är en viktig del av en politik för en levande landsbygd. Vi vill att de statliga kreditgarantierna utnyttjas bättre och att de tar sikte på att underlätta byggande på landsbygden där marknadsvärdet inte tydligt överstiger produktionskostnaderna. Det behövs även ett finansieringssystem som underlättar byggande på platser där betalningsförmågan finns men där traditionell bankfinansiering är svårt att få. En utredning har lämnat olika finansieringsförslag i betänkandet Lån och garantier för fler bostäder (SOU 2017:108), och har fått ett uppdrag att ta fram förslag på åtgärder som kan underlätta finansieringen av bostadsbyggande på landsbygden. Vi anser att det är viktigt och brådskande att få till stånd ett bättre utnyttjande av statliga kreditgarantier och lån som underlättar byggande på landsbygden. Regeringen bör därför prioritera beredningsarbetet och vidta de åtgärder som behövs. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 3 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 19 och 20. är det svårt för många att få tag på en hyresrätt. För att få en lägenhet hos en privat hyresvärd krävs det dessutom i regel goda kontakter eftersom privata hyresrätter inte alltid förmedlas på ett öppet och transparent sätt. Detta utestänger många från det privata hyresbeståndet och bidrar till förekomsten av svarthandel med hyreskontrakt. Förutom att det behöver byggas fler hyresrätter måste de befintliga hyresrätterna fördelas på ett rättvist och förutsägbart sätt. De kommunala bostadsförmedlingarna är ett bra verktyg för det ändamålet. Enligt 7 § lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska en kommun anordna en bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Dessvärre är det endast ett fåtal kommuner som har en bostadsförmedling. Enligt min mening bör det kommunala bostadsförsörjningsansvaret förtydligas genom att samtliga kommuner åläggs en skyldighet att tillhandahålla en bostadsförmedling som, genom transparenta regler, har i uppgift att förmedla de flesta lägenheterna i kommunen, såväl ur det allmännyttiga som ur det privata hyresbeståndet. För att fler bostadssökanden ska få tillgång till det privata bostadsbeståndet ska de privata fastighetsägarna åläggas att fördela av sitt bostadsbestånd genom den kommunala bostadsförmedlingen. Det får bli en uppgift för regeringen att vidta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, punkt 4 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 12, 13 och 15–18. De allmännyttiga kommunala bostadsföretagen äger drygt 800 000 lägenheter. Allmännyttan har länge haft en särställning på den svenska bostadsmarknaden och är en viktig del av välfärdssamhället. Allmännyttan ägs av medborgarna gemensamt och har till uppgift att tillhandahålla hållbara och prisvärda bostäder för alla. Under den borgliga regeringen förändrades allmännyttans förutsättningar b.la. genom att den nya lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, som började gälla 2011, införde ett krav på att de kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva sin verksamhet i enlighet med affärsmässiga principer, som bolagen har till uppgift att främja bostadsförsörjningen. Kravet på att bolagens verksamhet ska bedrivas i enlighet med affärsmässiga principer har fått allvarliga konsekvenser för allmännyttans bostadsförsörjningsuppdrag. Marknadsmässiga krav på avkastning innebär att planer på nyproduktion inte genomförs. Avkastningskraven innebär också att bostadsbolagen inte kan genomföra nödvändiga upprustningar av eftersatta miljonprogramsfastigheter utan att kraftig höja hyrorna. Jag anser att de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedrivas utifrån mål om social nytta och samhällsansvar – inte utifrån marknadsmässiga principer och avkastningskrav. Jag anser därför att kravet på att bolagen ska bedriva sin verksamhet i enlighet med affärsmässiga principer ska tas bort från lagen. Regeringen bör ta nödvändiga initiativ och återkomma till med ett lagförslag. Jag vill värna allmännyttans roll och framtid. Enligt min mening är en stark allmännytta avgörande för en social bostadspolitik och för att klara bostadsförsörjningen. För att värna och utveckla allmännyttans ställning föreslår jag ett antal åtgärder. För att bidra till bra och billigt byggande av hyresrätter ska det finnas minst ett allmännyttigt kommunalt bostadsbolag i varje kommun. För att säkerställa att det finns en tillräckligt stor andel allmännyttiga bostäder, både på regional och på nationell nivå, föreslår jag att det införs ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder som ägs av kommunala bostadsaktiebolag. Lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag innehåller bestämmelser som begränsar möjligheten att genomföra värdeöverföringar från bostadsbolagen till kommunerna. Jag föreslår att ytterligare begränsningar införs. För det första ska det generösa undantag från begränsningen av värdeöverföringar som finns i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag tas bort. Vidare ska kommunerna åläggas att tydligare redogöra för de ändamål som värdeöverföringen går till. Slutligen ska kommunen, i det fall en olovlig värdeöverföring genomförts, åläggas att betala tillbaka den summa som motsvarar den olovliga värdeöverföringen. sammanställning av de allmännyttiga bostadsbolagens värdeöverföringar visar visserligen att de olovliga värdeöverföringarna minskat. Jag välkomnar den utvecklingen men kan konstatera att problemet med olovliga värdöverföringar kvarstår i vissa allmännyttiga bostadsaktiebolag, om än i mindre omfattning . Därför är det viktigt att det införs en bestämmelse i lagen som säkerställer att olovliga värdeöverföringar återbetalas till de kommunala bostadsaktiebolagen. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av redovisningsregler, punkt 5 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2018/19:695 av och (båda S), 2018/19:837 av m.fl. (S), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 samt 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 23. Parallellt med bostadsbrist finns det kommuner där befolkningen minskar. Det behövs en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygd och mindre orter för att komma till rätta med problem som specifikt drabbar glest befolkade regioner. I många landsbygdskommuner leder de höga byggpriserna till att produktionskostnaderna är högre än det marknadsvärde som fastställs för nya hus. Detta leder till krav på omfattande nedskrivningar, vilket påverkar bostadsföretagets ekonomi negativt. Det är onödigt då husen byggs för att förvaltas , inte säljas vidare. Problemen med de nuvarande nedskrivningsreglerna tas upp i betänkandet Lån och garantier för fler bostäder (SOU 2017:108). Utredningen är tveksam till om det behövs genomgripande förändringar av regelverket och föreslår i stället en översyn av det s.k. för att underlätta bostadsfinansiering på svagare marknader och för mindre aktörer. Jag menar att det inte är tillräckligt, utan anser att det behövs en lagändring om ändrad nedskrivning för att underlätta byggande av hyresbostäder i landsbygdskommuner. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ till en lagändring. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Studentbostäder, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2018/19:1091 av (S), 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 9. Bristen på studentbostäder kan i vissa fall göra att studenter tvingas tacka nej till en utbildningsplats. Detta kan få långtgående negativa konsekvenser för utbildningsnivå, konkurrenskraft och attraktivitet. Därför bör dels åtgärder vidtas för att öka byggandet av fler bostäder generellt, dels särskilda åtgärder vidtas för att öka antalet studentbostäder specifikt. En viktig förutsättning är att det finns mark tillgänglig för byggande av studentbostäder. Vi menar att en översyn av marktillgången nära universitet och högskolor behöver göras i syfte att öka byggandet av studentbostäder. Det statliga fastighetsbolaget har ett eget markinnehav som tillåter att det kan byggas totalt 28 000 bostäder, varav 21 000 studentbostäder . Det är en bra början, men det kan finnas ytterligare mark tillgänglig för byggande av studentbostäder. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ och återkomma till . Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Studentbostäder, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:1091 av (S), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 44. Bostadsbristen är påtaglig i hela landet. En grupp som drabbas särskilt hårt är studenter som med kort varsel måste hitta en bostad på den studieort där de erbjudits studieplats. Bristen på tillgängliga studentbostäder innebär att studenter kan behöva tacka nej till den utbildning de kommit in på, vilket i förlängningen kan få konsekvenser för arbetsmarknaden i stort. För att främja byggandet av studentbostäder i landet föreslår vi att studentbostäder ska prioriteras redan vid kommunens markanvisningsbeslut. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Studentbostäder, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:1091 av (S), 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 44. Det rådet en stor brist på studentbostäder i landet. Fler lägenheter som är avsedda för studenter behöver byggas för att komma till rätta med bostadsbristen i landets studentstäder. Jag anser att byggandet av studentlägenheter kan underlättas om studentbostäder definieras som en egen boendeform i lagstiftningen. Det skulle möjliggöra för särskilda regler när det exempelvis gäller krav på utrustning och storlek, vilket skulle minska kostnaderna för att bygga studentbostäder. Jag föreslår därför att en särskild boendeform för studentbostäder införs. Det får bli en uppgift för regeringen att vidta nödvändiga åtgärder. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen Bostäder till nyanlända, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 9. Bostadsförsörjningsansvaret vilar på kommunerna. Sedan den nya lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända för bosättning trädde i kraft har kommunerna varit tvungna att ta emot och ordna bostad år nyanlända. Många kommuner har behövt köpa in bostadsrätter, villor och modulbostäder för att klara av att fullgöra sin skyldighet. Flera kommuner ger även nyanlända förtur till bostäder i de kommunala bostadsköerna. I vissa fall kan det vara motiverat att ge personer förtur i bostadskön, t.ex. till en person som har erbjudits arbete i kommunen. Huvudprincipen måste dock vara att det är antalet ködagar som avgör vem som erbjuds en lägenhet. Vi vill att regeringen ska ta de initiativ som krävs för att kommunerna inte ska kunna ge nyanlända förtur till bostäder. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för fler jourlägenheter och skyddade boenden, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkandena 16, 17 och 19 samt 2018/19:243 av (L). Den som utsatts för våld i en relation eller hedersrelaterat våld behöver ofta skydd mot fortsatt brottslighet genom att komma till ett annat boende, t.ex. en jourlägenhet eller ett skyddat boende. Boendet som erbjuds den skyddssökande ska även vara lämpligt för medföljande barn. Kommunerna har huvudansvaret för att våldsutsatta erbjuds det stöd som de behöver. Även om de flesta kommuner erbjuder skyddat boende till våldsutsatta personer är tillgången till skyddade boenden ojämnt fördelat i landet, och efterfrågan är långt större än tillgången. Den sammantagna bilden är att kommunerna inte kan erbjuda skyddat boende i den utsträckning som behövs. Jag anser därför att mer måste göras för att säkerställa att det finns skyddade boenden i den utsträckning som täcker det faktiska behovet. Vidare är det angeläget att kvaliteten i de skyddade boendena förbättras. Det är t.ex. angeläget att fler skyddade boenden är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Den tidigare nationella samordnaren mot våld i nära relationer föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 2014:49) bl.a. att kommunernas ansvar för insatsen skyddat boende för våldsutsatta ska regleras i socialtjänstlagen. Likaså Utredningen om stärkt barnperspektiv i skyddat boende föreslår i sitt betänkande (SOU 2017:112) att insatsen för skyddat boende ska regleras i socialtjänstlagen och definieras juridiskt i socialtjänstförordningen. Vid sidan av dessa frågor, som är under beredning, vill jag se en skärpning av kommunernas ansvar för att tillhandahålla jourlägenheter och skyddade boenden genom ett tillägg i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (bostadsförsörjningslagen). Det får bli en uppgift för regeringen att vidta ta nödvändiga initiativ. Enligt bostadsförsörjningslagen ska kommunfullmäktige fastställa riktlinjer för bostadsförsörjningen i kommunen under varje mandatperiod. I riktlinjerna ska det framgå hur bostadsbehovet för särskilda grupper ser ut i kommunen. Jag föreslår att det införs en skyldighet för kommunerna att i sina riktlinjer redogöra för hur behovet av tillfälliga boenden för våldsutsatta och deras anhöriga ser ut i kommunen. Jag menar att det är lämpligt att frågan regleras i denna lag, bl.a. med tanke på att länsstyrelserna har till uppgift att underlätta samordning mellan kommunerna i frågor om bostadsförsörjning, vilket ger goda förutsättningar att arbeta kommunövergripande. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen Planering för ökad trygghet, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24, 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Polisen har identifierat ett antal särskilt utsatta bostadsområden där otryggheten är utbredd. Flera av de utpekade områdena är miljonprogramsområden. Utformningen av den fysiska miljön är av vikt för polisens möjligheter att effektivt bedriva brottsförebyggande och ingripande verksamhet. Miljonprogramsområdena är utformade på ett sätt som gör det svårt för polisen att närvara utan att utsättas för risker. Vi välkomnar att fått i uppdrag att ta fram och sprida en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i samhällsbyggnadsprocesser. Vi menar dock att detta inte är tillräckligt utan anser att mer måste göras för att komma till rätta med problemen. Vi vill därför att regeringen ska utreda hur kommunerna kan arbeta med att förändra områdesplaneringen för att möjliggöra en tryggare och säkrare närvaro för polisen i vissa bostadsområden. Vidare föreslår vi att regeringen ska ta fram en nationell handlingsplan som ska fungera som en i deras arbete med otrygga bostadsområden. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bosparande för unga, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:447 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 6. Höga bostadspriser och bristen på hyresrätter gör att det är svårt för väldigt många att komma in på bostadsmarknaden. Det gäller inte minst för unga personer som ofta saknar eget kapital för att finansiera ett bostadsköp. Enligt vår mening är det viktigt att fler får möjlighet att äga sin bostad, och staten behöver göra mer för att underlätta för kapitalsvaga grupper att komma in på bostadsmarknaden. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning vars uppgift ska vara att utreda olika finansieringsalternativ som gör det möjligt för fler att finansiera ett bostadsköp. Det finns flera intressanta idéer som skulle kunna göra det möjligt för fler att äga en bostad. Startlån, ett avdragsgillt sparande och en översyn av bolånetaket för de mindre kapitalkrävande bostäderna är exempel på åtgärder som bör utredas. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:1469 av (C) yrkande 2 och 2018/19:333 av (SD) yrkande 3, 2018/19:460 av (L), 2018/19:839 av och (båda S), 2018/19:1039 av (M), 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:1469 av (C) yrkandena 1 och 4, 2018/19:1476 av (C), 2018/19:1794 av och (båda S), 2018/19:1810 av och (båda S), 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 26 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 18 och 20. har analys av byggnaders miljö- och klimatpåverkan främst fokuserat på driften av dessa. Men en väsentlig del av påverkan sker redan när husen byggs. Vi anser att denna påverkan i högre grad bör synliggöras genom en livscykelanalys. Den kan dels omfatta olika byggmaterial, dels olika metoder för om- och nybyggnation. För en effektiv livscykelanalys är det också avgörande att den genomförs på ett grundligt och transparent sätt. Vi välkomnar därför den vägledning som har tagit fram och som har till syfte att uppmuntra och motivera fler att efterfråga och beställa en livscykelanalys vid ny- och ombyggnad. Vi menar att det är viktigt att den används och att den uppdateras fortlöpande. Regeringen bör därför säkerställa att detta arbete fortsätter och att kunskapen om och användandet av livscykelanalyser i samband med om- och nybyggnationer ökar. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:460 av (L), 2018/19:839 av och (båda S), 2018/19:1039 av (M), 2018/19:1794 av och (båda S), 2018/19:1810 av och (båda S) och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 20 och