bet · H601UbU11 · 2019-03-15 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 27 samt 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21 samt 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 3. Gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar måste utökas och breddas. I har utvecklingen av lärlingssystemet varit för långsam och inverkan på arbetsmarknaden för liten. Ett skäl är att mycket få lärlingar, bara 200–300, erbjuds anställning som lärlingar, till skillnad från i där anställning är regel. Mot den bakgrunden föreslås en kraftfull satsning på fler lärlingsanställningar som innebär en rätt för företag att anställa lärlingar genom gymnasial lärlingsanställning med en timlön motsvarande fullt studiemedel samt en höjd ersättning till arbetsgivare som anställer gymnasielärlingar. Det ska också införas lärlingsråd där handelskammare och branscher kan vara med regionalt och lokalt och påverka utformningen av lärlingsutbildningarna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärlingsanställning, punkt 10 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 27 samt 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21. Lärlingsutbildningen ska vara en långsiktigt hållbar utbildning som är relevant och verklighetsnära och leder till jobb. Lärlingsplatserna ska likna en anställning, dvs. det ska vara fråga om s.k. branschlärlingar med en riktig lärlingslön, som förväntas övergå i en tillsvidareanställning. Företagen måste bli fullt involverade och ansvariga för att utforma den arbetsplatsförlagda yrkesutbildningen och garantera dess kvalitet. Företagen väljer sedan vilka lärlingar de vill ta emot, som vid vanliga anställningsintervjuer. Utbildningarna får då kvalitet och status. För att svara mot arbetsmarknadens efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och ge fler unga möjlighet till jobb måste lärlingsutbildningarna utökas och breddas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:1129 av (M) yrkande 2, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 11, 2018/19:2078 av (M), 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 7, 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19, 2018/19:2338 av (MP), 2018/19:2552 av (C) yrkande 6, 2018/19:2577 av (M) och 2018/19:2850 av och (båda C). Ung Företagsamhet (UF) är en ideell och obunden utbildningsorganisation med syftet att tillsammans med skolan införa entreprenörskap och ett engagerat näringsliv i utbildningssystemet. Ung Företagsamhet bidrar till att barn och unga får möjlighet att träna och utveckla sin kreativitet och företagsamhet och sitt entreprenörskap. Praktisk övning i entreprenörskap har många goda effekter. Det leder till att fler senare i livet startar företag, ökar kvaliteten på de startade företagen och bidrar till att kvinnor startar företag tidigare än genomsnittet. Därför bör alla skolor kunna erbjuda sina elever utbildning om företagande och företagares villkor, exempelvis genom UF-företagande. Det är rimligt att anta att fler företag skulle startas om fler elever erbjuds och väljer att driva UF-företag. Vi anser också att det bör göras ett kvalitetslyft av UF-verksamheten. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 11 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:1129 av (M) yrkande 2, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2018/19:2078 av (M), 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 7, 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19, 2018/19:2338 av (MP), 2018/19:2552 av (C) yrkande 6, 2018/19:2577 av (M), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 13, 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2850 av och (båda C). När fler vårdbiträden anställs inom vården och den vårdnära servicen byggs ut är det viktigt att ytterligare tydliggöra undersköterskornas särskilda kompetens och utbildning genom att införa en undersköterskeexamen. Yrkesidentiteten är viktig och en examen är en kvalitetsstämpel på utbildningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Behörighet till gymnasieskolan, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 4. (SOU 2016:77) föreslog att alla nationella program i gymnasieskolan bör ha lika höga behörighetskrav. Tolv godkända grundskoleämnen ska gälla som behörighetskrav både för yrkesprogram och högskoleförberedande program. Det innebär att samtliga förkunskapskrav bör höjas ytterligare för att garantera att gymnasieutbildningen kan bedrivas på rätt nivå. Vi står bakom förslag i denna del. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram, punkt 13 (M, C, KD, L) av (L), (M), (M), (M), (KD), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 100. I gymnasieskolan finns högskoleförberedande program och yrkesprogram. På yrkesprogram ska högskolebehörighet inte vara obligatoriskt, men möjligt att välja till. Rektor ansvarar för att tillvalet så långt som möjligt är praktiskt genomförbart för den enskilda eleven. För den som inte har läst in grundläggande högskolebehörighet under gymnasiestudierna ska stora möjligheter finnas att med goda villkor läsa in behörigheten senare i livet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsprogram, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 19, 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 25. Introduktionsprogrammet språkintroduktion är ett program som är till för ungdomar som har anlänt till . Utbildningen har därför stort fokus på det svenska språket. Det stora antalet nyanlända har dock påverkat programmet på ett negativt sätt. Vidare finns det stora skillnader i förkunskaper hos eleverna på programmet, allt från elever som har genomgått grundskola till elever utan tidigare skolgång. Att mängden elever har ökat kraftigt gör förstås situationen ännu svårare. För att ge varje individ en större chans att lyckas bör därför en ny nivåindelning av eleverna införas på programmet. Vi vill därför dela upp eleverna i två olika grupper: de som har genomgått grundskola och de som inte har genomgått grundskola. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsprogram, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 4. För att effektivisera språkinlärningen på introduktionsprogrammet språkintroduktion bör programmet främst rikta sig till de elever som kommit till . De elever som under har godkänt i vissa ämnen men inte i ämnet svenska borde i stället med rätt insatser kunna gå vidare till ett annat introduktionsprogram. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsprogram, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 25. För att gå vidare till ett nationellt gymnasieprogram eller till en annan utbildning behöver en nyanländ eller en asylsökande först gå igenom ett introduktionsprogram. Eleverna på introduktionsprogrammen är i många fall skilda från dem som läser de nationella programmen, och många av eleverna som läser på introduktionsprogrammen upplever att de står och stampar utan att komma vidare. En möjlighet att kunna läsa enstaka kurser på ett nationellt program i väntan på att helt kvalificera sig för programmen skulle kunna vara ett sätt att mer effektivt förkorta studietiden, förbättra inkluderingen och stärka känslan av utveckling och framsteg hos eleverna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsprogram, punkt 14 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 25. är introduktionsprogrammet språkintroduktion det snabbast växande gymnasieprogrammet. En utvärdering från (2016) visar att av eleverna har gått vidare till ett av de nationella programmen i gymnasieskolan efter att de började på språkintroduktion. Nästan hälften hade slutat gå på gymnasiet helt och hållet. Introduktionsprogrammen har blivit en återvändsgränd för alltför många elever. Detta innebär ett slöseri för både individen och samhället. Vi vill i stället att ett särskilt preparandår inrättas för nyanlända elever som siktar på att snabbt börja på gymnasiets högskoleförberedande program. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Drogtester i skolan, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:581 av (SD) och 2018/19:1189 av (M). Vi ser ett hårdnande klimat i skolorna där en del av problemet är missbruk av droger. Skolan ska vara en plats som främjar studier och skolmiljön ska vara fri från droger. Genom att införa en möjlighet till drogtester kan man hitta de ungdomar som använder droger på ett tidigt stadium och därmed förebygga utslagning, familjetragedier, kriminalitet och andra negativa följdeffekter. Det innebär även en samhällsekonomisk besparing. Genom att införa en möjlighet till drogtester i skolorna skulle man kunna skapa ett positivt grupptryck där elever lättare kan motivera för sig själva och sin omgivning varför de inte ska nyttja narkotika. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Naturbruksprogrammet, punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:780 av (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 38. har lämnat ett förslag till regeringen om bl.a. nya inriktningar inom naturbruksprogrammet. Vi anser att det är viktigt att elever på gymnasieskolans naturbruksprogram även i fortsättningen ska ha möjlighet att läsa in särskild behörighet till högskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Naturbruksprogrammet, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:780 av (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 3. har jordbruksföretagen problem med att få tag på utbildad personal. Jordbruksskolorna har svårt att locka unga. Det är viktigt att kvaliteten på jordbruksutbildningarna håller en hög klass. De gröna näringarna behöver i studievägledningen lyftas fram som en framtidsbransch. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Betygsättning av gymnasiearbetet, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 5. Dagens gymnasiearbete som elever genomför under det tredje året på gymnasiet är en obligatorisk kurs på 100 gymnasiepoäng. Vi vill att gymnasiearbetet betygsätts enligt samma betygsskala som övriga kurser i gymnasieskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:375 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på yrkesgymnasium och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tvåårigt yrkesgymnasium och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ämnesbetyg i stället för kursbetyg och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla samarbetet mellan gymnasieskolan och det lokala näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ungdomar som inte blivit anställningsbara genom sitt första gymnasieval en andra chans genom att erbjuda två terminers gymnasiestudier samt en termin betald praktik och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa olika nivåer i introduktionsprogrammet Språkintroduktion på gymnasiet efter förkunskaper och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:480 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar ska kunna få ta med sig skolpengen när de åker på gymnasiestudier utomlands och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:548 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:581 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa drogtester i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att göra det möjligt att läsa enstaka kurser på nationella program före avslutat introduktionsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:777 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för praktik på alla gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:780 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lantbruks- och skogsbruksskolornas roll vid utformningen av en livsmedelsstrategi för och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi ekonomiskt kan stärka de svenska lantbruks- och skogsbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna att ta fram en långsiktig strategi för hur våra lantbruks- och skogsbruksskolor kan bli än mer attraktiva för ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna för att bli ett försöksområde för att stärka lantbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1059 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om centralt reglerad undervisningstid i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1129 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör undersöka möjligheten till att kunna erbjuda Ung Företagsamhets verksamhet till alla gymnasieskolor och alla linjer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1189 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa jägarexamen som ämne på skolschemat och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1308 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av ett pedagogikcollege och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1975 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildningens betydelse för fler i arbete och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2000 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ämnesbetyg i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en undersköterskeexamen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2054 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättandet av en tvåårig yrkesskola och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram ska kunna erbjuda högskolebehörighet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lärlingsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett preparandår och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt ämnesprov och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2078 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över om alla kommuner kan ge samtliga elever på gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2126 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om registerkontroll av anställda i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2141 av m.fl. (S): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella kompetenskrav för undersköterskerollen, barnsköterskerollen och skötarrollen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2202 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2295 av m.fl. (MP): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultur i skolan och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga nationella program i gymnasieskolan ska innehålla minst ett estetiskt ämne och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2338 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra de estetiska ämnena som obligatoriska i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2529 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om naturbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2552 av (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta e-sport som inriktning på gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2577 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om och hur alla elever kan få möjlighet att läsa Ung Företagsamhet eller motsvarande på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka möjligheten till lärlingsjobb som även småföretag kan erbjuda och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i svenska företag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD): 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka jordbruksutbildningarna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2739 av och (båda MP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa gymnasieskolans kursbetyg och ersätta dem med ämnesbetyg och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett kvalitetslyft bör genomföras inom gymnasiets yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av Ung Företagsamhet, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 98.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny, tvåårig yrkesskola och tillkännager detta för regeringen. 99.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur lärlingsutbildningar kan utökas och breddas och hur antalet yrkescollege kan bli fler och tillkännager detta för regeringen. 100.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om högskolebehörighet och gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2837 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av undervisningstiden på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av kursgymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolans naturbruksprogram även fortsättningsvis ska ha möjlighet att erbjuda elever att läsa in särskild behörighet till högskolan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta förkunskapskrav till gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta gymnasiearbetet betygsättas enligt samma skala som övriga ämnen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella branschgymnasieskolor och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla skolor bör kunna erbjuda sina elever utbildning i företagande och företagares villkor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka och bredda gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar och tillkännager detta för regeringen.