bet · H601SfU20 · 2019-05-02 00:00:00 — Utskottet anser därför inte att det nu finns skäl för att göra ett tillkännagivande om att bl.a. se över sjukförsäkringen eller Försäkrings-kassans verksamhet, stärka stödet till individen och samverkan mellan vården och i sjukskrivningsprocessen, utvidga det förebyggande arbetet, att återinföra en bortre tidsgräns eller stärka drivkrafterna för återgång i arbete. Utskottet förutsätter också att regeringen i dialogen med lyfter frågor om hur regeringen på olika sätt kan bidra till att förbättra förutsättningarna för myndigheten att utföra sitt uppdrag. Motionerna 2018/19:2758 (M) yrkandena 3 och 5, 2018/19:1641 (SD) yrkande 11, 2018/19:2860 (C) yrkandena 1 och 3, 2018/19:1886 (V) yrkandena 1–3, 2018/19:2995 (KD) yrkandena 2, 6 och 9, 2018/19:640 (S), 2018/19:2024 (S) och 2018/19:2660 (S) yrkande 4 avstyrks därför. Även motion 2018/19:2751 (MP) om en basinkomst eller basförsörjning som ett ovillkorligt inkomstskydd som kan ges till alla avstyrks med det anförda. Personer som har sjukersättning enligt de regler som gällde före har möjlighet att arbeta ideellt och med politiska uppdrag och ändå behålla sin sjukersättning. Även övriga personer med aktivitets- eller sjuk-ersättning som inte omfattas av dessa regler har en sådan möjlighet inom ramen för den restarbetsförmåga som personen bedöms ha kvar, den s.k. åttondelen. En bedömning måste göras i varje enskilt fall av hur aktiviteterna påverkar rätten till ersättning (RÅ 2006 ref. 17). Utskottet vill i detta samman-hang understryka värdet av ideellt arbete och politiska uppdrag när det gynnar den enskildes rehabilitering och återgång i arbete. Utskottet finner dock inte skäl att föreslå någon översyn av dessa regler eller reglerna för bedömning av arbetsförmåga för rätt till sjukpenning. Motion 2018/19:1886 (V) yrkande 4 avstyrks därför. När det gäller operativa ingrepp har rättspraxis efter hand utvecklats så att anledningen till ingreppet inte tillmäts någon betydelse när det gäller att bedöma sjukdomstillståndet efter ingreppet. Bedömningen ska i stället göras utifrån det sjukdomstillstånd som det operativa ingreppet medfört. Bland annat beroende på de ytterligt svåra avgränsningsfrågor som kan uppkomma är utskottet inte berett att genom lagstiftning förändra den praxis som gäller ersättning i samband med olika sjukdomstillstånd. Yrkandet i motion 2018/19:982 (SD) avstyrks därmed. Partiell sjukskrivning och partiell återgång i arbete förväntas främja hel återgång i arbete och ses därför som ett viktigt steg i rehabiliteringsprocessen. Möjligheten till partiell sjukskrivning begränsas dock av hur arbetstiden förläggs. En återgång i arbete ska också vara medicinskt motiverad. Utskottet noterar att har genomfört projektet sjukskrivning för personer under cancerbehandling. I en återrapport till regeringen föreslår att arbetet vidare-utvecklas genom dialog och samverkan inom ramen för befintlig lagstiftning. Enligt utskottet bör pågående arbete avvaktas. Motion 2018/19:1641 (SD) yrkande 6 avstyrks med det anförda. De krav som ställs på enskilda och i socialförsäkringarna ska vara tydliga, och kontrollen över systemen ska vara effektiv. Felaktiga utbetalningar och överutnyttjande av välfärden måste motverkas. Myndigheterna måste ges tillräckliga förutsättningar för att bekämpa välfärdsbrottsligheten och komma till rätta med felaktiga uppgifter i register m.m. som ligger till grund för utbetalningar. För att förbättra kontrollmöjligheterna och effektivisera arbetet har direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabas. Utskottet noterar att utredningen välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37) föreslår en rad åtgärder för att motverka att bidrag och förmåner hamnar i händerna på kriminella. Vidare föreslår utredningen av bidragsbrottslagen (SOU 2018:14) lagändringar i form av bl.a. ett utökat straffrättsligt skydd, en effektivare lagstiftning, höjt straffmaximum för grova bidragsbrott och en förlängd preskriptionstid. Utredningarnas förslag har varit på remiss och bereds inom . Utskottet noterar också att en utredning ska lämna förslag på hur en samordnande funktion för statliga utbetalningar från välfärdssystemen kan öka möjligheterna att förhindra felaktiga utbetalningar, effektivisera utbetalnings-processer och förbättra servicen till medborgarna (dir. 2018:50). Uppdraget ska redovisas . Delegationen mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet kommer därutöver att redovisa sitt uppdrag . Vidare noteras att regeringen enligt propositionsförteckningen avser att lämna propositionen Ett starkare skydd för välfärdssystemen . Utskottet anser att samhällets förmåga att stoppa och lagföra personer som ägnar sig åt brottslighet riktad mot välfärdssystemet måste stärkas. Utskottet förutsätter att pågående arbete bedrivs skyndsamt och anser att pågående utredningar och regeringens beredning bör avvaktas. Motionerna 2018/19:1433 (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:1560 (M), 2018/19:1567 (M), 2018/19:1650 (M) yrkande 2, 2018/19:439 (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1641 (SD) yrkandena 12 och 13, 2018/19:294 (V) yrkande 1 samt 2018/19:951 (S) yrkandena 1 och 2 avstyrks med det anförda. Utskottet anser inte att kan ges en skyldighet att underrätta försäkringsbolag om att utbetalningarna av ersättning till en försäkrad har upphört eller minskats. Det borde vara den försäkrades skyldighet att göra detta och försäkringsbolagets skyldighet att informera den försäkrade om denna skyldighet. Motion 2018/19:876 (M) avstyrks därmed. Utskottet anser inte heller att det ligger inom uppdrag att lämna uppgifter till om det t.ex. finns många försäkrade som är sjukskrivna på samma arbetsplats. Generellt sett har arbetsgivaren en skyldighet att reagera, undersöka om fler blir sjukskrivna på samma arbetsplats och vidta nödvändiga åtgärder. I övrigt kan skyddsombudet agera och om det finns anledning kontakta . Motion 2018/19:1966 (S) avstyrks därför. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid när han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt socialförsäkrings-balken. Utskottet är nu inte berett att ställa sig bakom förslag om att undersöka riskfaktorer vid s.k. dubbel arbetsbörda vid vård av en svårt sjuk närstående eller om att utöka möjligheten till ersättning för vård eller annat enklare stöd till föräldrar eller andra närstående. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:596 (M), 2018/19:2721 (C), 2018/19:2989 (KD) yrkande 89 och 2018/19:2995 (KD) yrkande 14. Trygghetssystem för företagare och studerande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om bl.a. deltidssjukskrivning vid studier, översyn av trygghetssystemet för företagare och studerande, beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) för företagare samt om kulturstipendier. Jämför reservation 11 (SD), 12 (C) och 13 (KD). Den årliga inkomst i pengar som en försäkrad tills vidare kan komma att få för eget arbete utgör den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI), (25 kap. 2 § SFB). För att få bl.a. sjukpenning krävs att den försäkrade har kvalificerat sig för en SGI. Grundregeln för att en person ska ha en SGI är således att han eller hon har en inkomst av förvärvsarbete. Om förvärvsarbetet avslutas upphör även SGI:n. Det finns dock en efterskyddstid (26 kap. 18 § SFB). Det är möjligt att behålla SGI:n om den försäkrade avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete av något skäl som anges i 26 kap. 11–18 a §§ SFB (SGI-skyddad tid). Omständigheter som ger rätt till ett SGI-skydd kan t.ex. vara att den försäkrade studerar, är föräldraledig, deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika slag eller har ett kortare avbrott i förvärvsarbetet. infördes nya regler för sjuk- och föräldrapenning, karenstid och sjuklön för företagare. Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är , men med möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller . Vidare gäller en uppsägningstid vid begäran om kortare karenstid som motsvarar det antal dagar med vilket karenstiden förkortas. Ju längre karenstid, desto lägre blir avgiften. En näringsidkare som har fyllt kan dock inte byta till en kortare karenstid. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen gäller inte för en egenföretagare, utan företagaren får, med undantag för karenstiden, sjukpenning från även (25 kap. 9 § SFB). En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och bedriver näringsverksamhet, i form av en enskild näringsverksamhet, ett handelsbolag eller ett kommanditbolag, kan under ett uppbyggnadsskede få en SGI som minst motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, s.k. jämförelseinkomst. Det gäller oavsett om det är fråga om ett nystartat företag eller om den försäkrade har övertagit en redan etablerad verksamhet (25 kap. 9 § SFB). beräknas SGI-skyddet för företagare som startar ett aktiebolag på inkomsten av anställningen i aktiebolaget enligt principerna som gäller för övriga företagare under företagets uppbyggnadsskede (25 kap. 7 a § SFB). Tiden för uppbyggnadsskedet är 36 månader. lämnas uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå till , dvs. Uppgifterna lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. När det gäller tillfällig föräldrapenning liknar reglerna för företagare de regler som gäller för anställda. Det innebär att delningstalet vid beräkning av denna förmån för egenföretagare är och att förmånen kan ges i högst (13 kap. 35 § SFB). utökas också föräldrapenningen till att omfatta fler familje-konstellationer. För en försäkrad som bedriver näringsverksamhet i form av aktiebolag beräknas SGI:n på den lön som tas ut från bolaget. Det innebär att om den försäkrade blir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklön. För den som bedriver näringsverksamhet som fysisk person eller i form av t.ex. handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknas SGI:n med utgångspunkt i den taxerade netto-inkomsten. En omständighet som ger rätt till SGI-skydd är att den försäkrade studerar med studiestöd. Med studiestöd avses studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd. För att skydda sin SGI måste den försäkrade ha uppfyllt villkoren för SGI-skydd sedan den försäkrade utförde det arbete som SGI:n har grundats på. Under studierna är SGI:n vilande och den försäkrade kan inte få någon sjukpenning grundad på den vilande SGI:n förrän studierna har avslutats. En studerande kan dock vid sjukdom få sjukpenning baserad på sådant arbete som sker vid sidan av studierna, s.k. studietids-SGI (26 kap. 19 § SFB). Särskilda regler gäller för den som bedriver studier inom sitt eget yrkesområde. I sådana fall är den studerandes SGI skyddad även om den studerande inte fått studiestöd. SGI-skydd gäller även för den som uppbär bidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå samt för den som får studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd (2 § förordningen [2000:1418] om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst). För den som inte har haft någon förvärvsinkomst innan studierna påbörjades finns ett särskilt försäkringsskydd i studiemedelssystemet som innebär att en studerande har rätt att behålla sina studiemedel vid sjukdom, trots att han eller hon inte studerar. Det krävs i dessa fall bl.a. att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. En eventuell lånedel kan även skrivas av för tiden efter 30 dagars sjukdom. kan den som studerar på heltid i vissa fall få vara sjukskriven på halvtid och behålla studiemedlen. Det gäller studerande som på grund av en väldokumenterad sjukdom riskerar att få en eller flera längre sjukperioder . Vidare gäller ett SGI-skydd för försäkrade för eftergymnasiala studier oavsett om de får studiemedel eller inte, dock under förutsättning att utbildningen är på minst halvtid och berättigar till studiestöd (26 kap. 11 § SFB). Vidare gäller ett SGI-skydd för studier på grundläggande eller gymnasial nivå eller motsvarande utbildning i t.ex. folkhögskola för de försäkrade som på grund av sin ålder inte är berättigade till studiehjälp, oavsett om den studerande får studiestöd eller inte. När det gäller en försäkrad med sjukersättning har han eller hon möjlighet att arbeta eller studera utan att förlora rätten till ersättning, s.k. vilande sjuk-ersättning (36 kap. 18 § SFB). Studiemedel betalas dock ut först vid 50 procents studietakt. I kommittémotion 2018/19:141 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att slopa åldersgränsen för egenföretagare och göra det möjligt att även efter fritt ändra karenstid i sjukförsäkringen. I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa e-inkomst och förbättra det ekonomiska skyddet för företagare. Parlamentariska social-försäkringsutredningens förslag om förbättringar för företagare och uppdragstagare med bättre skydd under uppbyggnadsskedet och främjande av företagare och jämställdhet bör införas omgående. I motion 2018/19:2525 av Per Åsling (C) begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för beräkning av SGI utifrån deklarerat resultat på inbetalda egenavgifter. Administrationen bör underlättas, och det bör vara enklare för företagare att beräkna SGI. I motion 2018/19:2547 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att göra en helhetsöversyn av trygghetssystemen för att inkludera företagare. Företagande bör uppmuntras, och befintliga hinder för företagare bör tas bort. I motion 2018/19:2381 av (C) yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden om att se över om det är möjligt att inkomster som förs till periodiseringsfond kan ingå i SGI:n och om att utreda hur dessa inkomster ska kunna ingå i SGI:n. Inkomster från näringsverksamhet som överförs till en periodiseringsfond under intjänandeåret eller beskattningsåret räknas inte med i SGI:n, vilket är orimligt. Det kan leda till avslag på begäran om att få sjukpenning trots att inkomsten beskattas. I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att de som startar nya företag oavsett företagsform bör omfattas av SGI under företagets uppbyggnadsskede. Motionärerna anser att reglerna bör omfatta även de som väljer att inte vara anställd och ta ut någon lön. I kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att förbättra för småföretagare i socialförsäkringssystemet för att stärka SGI-skyddet. Beräkningsgrunden bör vara mer rättvis och baseras på historiska inkomster. I motion 2018/19:1064 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att förbättra trygghetssystemen för småföretagare eftersom det inte är rimligt att småföretagare har sämre skydd än de flesta anställda. I kommittémotion 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att kulturstipendier ska berättiga till socialförsäkring och pension. Konstnärer med kulturstipendier bör få rimlig ersättning vid sjukdom och ålderdom samt för vård av barn. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att det behövs en stödfunktion på och för konstnärer och egenföretagare inom kultursektorn. Även i motion 2018/19:2306 av (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stipendier ska berättiga till socialförsäkring och pension. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att vissa myndigheters särskilda kompetens om kulturskapares och konstnärers villkor behöver förbättras. I kommittémotion 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om studier som rehabilitering. Den försäkrade bör få rätt att behålla sin sjukersättning vid studier även om studietakten är lägre än . I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att förbättra studenters trygghet vid sjukskrivning. Regeringen bör se över om försäkrade kan vara deltids-sjukskrivna i varierande grad och behålla studiemedlet på deltid och om det är lämpligt att fattar beslut om detta. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 51 begärs ett tillkännagivande om att de sociala trygghetssystemen behöver anpassas bättre till studenter. Försäkrade bör generellt få studera med studie-stöd även vid deltidssjukskrivning. Det kan ge personer med sjukdomstillstånd nya möjligheter på arbetsmarknaden. I motion 2018/19:1958 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna för alla sjukskrivna att kombinera studiemedel och sjukpenning eftersom det kan ändra sjuk-skrivningsmönstret och leda till ett minskat ohälsotal. I motion 2018/19:2201 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över regelverket för sjukpenning . måste försäkrade avbryta studierna för att få sjukpenning beräknad på inkomster som de hade innan studierna påbörjades. Karenstiden för avskrivning av lånedelen, som i en del fall är , innebär att många inte vågar satsa på utbildning. I motion 2018/19:2742 av och (båda MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att försäkrade som studerar bör få möjlighet att vara deltidssjukskrivna på förmånsnivåerna en fjärdedel, och tre fjärdedelar. I yrkande 2 begärs ett tillkänna-givande om karenstid för studenter vid sjukdom. Karenstiden för avskrivning av lånedelen bör förkortas . I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om ett förtydligat ansvar för studerandes rehabilitering. En försäkrad som blir sjuk bör ha rätt att rehabiliteras tillbaka till studier. Utskottet kan konstatera att det har vidtagits en rad åtgärder för att öka tryggheten för företagare och utjämna skillnaderna mellan företagare som valt olika företagsformer. Bland annat kan en SGI under uppbyggnadsskede fastställas även för företagare som startar aktiebolag. Vidare har Parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslagit att ersättning till företagare oavsett företagsform under ett uppbyggnadsskede ska baseras på inkomster närmast före den månad då verksamheten startade, s.k. historiska inkomster. Det kan t.ex. innebära att tidigare inkomster kan ligga till grund för SGI även för den som har startat ett aktiebolag, (SOU 2012:47 och SOU 2015:21). Beredning pågår inom . Konstnärspolitiska utredningen föreslår att beräkningen av SGI för konstnärer och vilande SGI under stipendietid bör hanteras inom ramen för den pågående beredningen av förslagen i Parlamentariska socialförsäkrings-utredningen (SOU 2018:23). Utredningen anser även att myndigheter som beviljar förmåner från trygghetssystemen bör få i uppdrag att tydliggöra och informera om konstnärers möjligheter och rättigheter. Utredningen har remitterats och bereds inom . Med hänsyn till att det arbete som pågår bör avvaktas avstyrks motionerna 2018/19:141 (SD), 2018/19:2381 (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2860 (C) yrkande 11, 2018/19:2525 (C), 2018/19:2547 (C) yrkande 1, 2018/19:2913 (KD) yrkande 7, 2018/19:2995 (KD) yrkande 13, 2018/19:1064 (S) yrkande 1, 2018/19:2295 (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:2306 (MP) yrkandena 2 och 3. Utskottet kan konstatera att det har vidtagits åtgärder för att öka tryggheten för studerande. Som utskottet nämnt föreslår vidare Parla-mentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) att nuvarande system med SGI baserad på framtida inkomster ska kunna bytas ut mot ett system byggt på historiskt ersättningsgrundande inkomster. Vid beräkningen av historiska inkomster föreslås tiden med studier vara överhoppningsbar. Vidare pågår det en utredning för att ytterligare stärka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier (dir. 2017:80). I del-betänkandet Ökad trygghet för studerande som blir sjuka (SOU 2018:9) föreslår utredningen bl.a. kortare karenstid för rätt till avskrivning av studielån, förtydligat ansvar för studieinriktad rehabilitering och en tidsgräns för rätt till studiemedel under sjukdom. Förslagen har remitterats och bereds inom . Utskottet välkomnar regeringens pågående arbete för att stärka studerandes ekonomiska trygghet vid sjukdom. Det är inte minst viktigt för personer som är långtidssjukskrivna eller för dem som går från arbete till studier eftersom det kan underlätta karriärväxling och omställning. Vidare kan det ha stor betydelse för studerande med familj. Pågående utredningar och regeringens beredning av lämnade och kommande förslag bör avvaktas. Motionerna 2018/19:1641 (SD) yrkande 9, 2018/19:2860 (C) yrkande 9, 2018/19:2893 (KD) yrkande 51, 2018/19:1958 (S), 2018/19:2201 (S) och 2018/19:2742 (MP) yrkandena 1–3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att stärka rehabiliteringskedjan, införa en rehabiliteringsombudsman eller en för enskilda i sjukskrivningsprocessen och utöka antalet kontrollstationer. Jämför reservation 14 (SD), 15 (C), 16 (KD), 17 (SD) och 18 (KD). Den s.k. rehabiliteringskedjan styr när och i förhållande till vilket eller vilka arbeten som arbetsförmågan ska prövas. Bedömningen av rätt till sjukpenning görs utifrån fasta tidsgränser för försäkrade som har en anställning. av en sjukskrivning bedöms den försäkrades förmåga att klara sitt vanliga arbete eller annat lämpligt arbete som arbets-givaren tillfälligt erbjuder (27 kap. 46 § SFB). Från och med den 91:a dagen ska även beaktas om den försäkrade kan utföra något annat arbete hos arbetsgivaren (27 kap. 47 § SFB). Från och med den 181:a dagen ska bedömas om den försäkrade kan försörja sig själv genom förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt. Om det finns särskilda skäl ska prövningen mot hela arbets-marknaden kunna skjutas upp, dock inte längre än t.o.m. dag 365 i sjukperioden (27 kap. 48 § SFB). Om den försäkrade är arbetslös bedöms arbetsförmågan i förhållande till ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. När det gäller egna företagare beaktas förmågan att kunna utföra det vanliga arbetet av sjukperioden, och därefter tillämpas övriga steg i rehabiliteringskedjan. För den som drabbas av sjukdom under föräldraledighet eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program finns särskilda regler. samordnar och utövar tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringen (30 kap. 8–11 §§ SFB). Vidare ska i samråd med den försäkrade se till att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. ska, om den försäkrade medger det, samverka med arbetsgivaren, arbetstagarorganisationen, hälso- och sjukvården, , Arbetsförmedlingen och andra myndigheter som berörs. ska verka för att nämnda organisationer och myndigheter, var och en inom sitt område, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. Slutligen ska se till att rehabiliteringsåtgärder påbörjas så snart det är möjligt av medicinska och andra skäl. är arbetsgivaren skyldig att upprätta en plan för återgång i arbete för arbetstagare som kan antas ha en nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom under minst . Planen ska vara upprättad senast när arbetsförmågan varit nedsatt (30 kap. 6 § SFB). Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen ska leda till att arbetstagaren ska kunna återgå till sitt gamla arbete eller få ett annat lämpligt arbete hos sin nuvarande arbetsgivare. Åtgärderna kan omfatta bl.a. ändrade arbetsuppgifter, arbetsträning, ändrade arbetstider, tekniska anpassningsåtgärder och särskilda arbetshjälpmedel. Arbetsgivaren är dock inte skyldig att vidta åtgärder som innebär en utvidgning av verksamheten eller att skapa nya arbetsuppgifter. Staten ger ekonomiskt stöd till arbetsgivare vid köp av utredningstjänster för att förebygga sjukfall och för att vid sjukfall öka arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. ändrade bidraget för köp av arbetsplatsnära stöd namn till bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete.