bet · H601MJU5 · 2019-02-18 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om cirkulär ekonomi, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar om resurseffektivitet och den cirkulära ekonomin, materialåtervinning, hållbar produktion, plast, cirkulär livsmedelsproduktion, nedskräpning och sanering, transport av avfall och konsumentinformation. I ärendet finns 31 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och 2 särskilda yttranden (C, L). Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /2019. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ökad återvinning och omställning till cirkulär ekonomi Miljöbrott och transport av farligt avfall Informationskrav för varor och tjänster om miljöpåverkan, farliga ämnen och livslängd 1.Ökad återvinning och omställning till cirkulär ekonomi, punkt 1 (M) 2.Ökad återvinning och omställning till cirkulär ekonomi, punkt 1 (C) 3.Skärpt materialåtervinningsmål och ökad återvinning, punkt 2 (M) 4.Skärpt materialåtervinningsmål och ökad återvinning, punkt 2 (SD) 5.Möjliggöra för fler aktörer inom avfallshantering och att sälja avfall vidare, punkt 3 (M) 6.Möjliggöra för fler aktörer inom avfallshantering och att sälja avfall vidare, punkt 3 (C) 7.Möjliggöra för fler aktörer inom avfallshantering och att sälja avfall vidare, punkt 3 (KD) 8.Hållbar konsumtion av textilier, punkt 5 (SD) 9.Stärkt producentansvar, punkt 7 (SD) 10.Stärkt producentansvar, punkt 7 (KD) 11.Förbud mot engångsartiklar av plast och , punkt 9 (M) 12.Förbud mot engångsartiklar av plast och , punkt 9 (SD) 13.Förbud mot engångsartiklar av plast och , punkt 9 (C) 14.Minskad plastanvändning och en nationell plaststrategi, punkt 10 (SD) 15.Minskad plastanvändning och en nationell plaststrategi, punkt 10 (V) 16.Övriga plastfrågor, punkt 11 (V) 17.Övriga plastfrågor, punkt 11 (L) 18.Cirkulär livsmedelsproduktion och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 12 (M) 19.Cirkulär livsmedelsproduktion och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 12 (SD) 20.Cirkulär livsmedelsproduktion och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 12 (KD) 21.Biogasproduktion, punkt 13 (SD) 22.Hantering av slaktavfall, punkt 14 (M) 23.Hantering av slaktavfall, punkt 14 (SD) 24.Slamåterföring, punkt 15 (M) 25.Slamåterföring, punkt 15 (SD) 26.Oljesanering, förorenad mark och återställande- och saneringsförsäkring, punkt 19 (M) 27.Oljesanering, förorenad mark och återställande- och saneringsförsäkring, punkt 19 (SD) 28.Rivning av vindkraftverk, punkt 20 (SD) 29.Miljöbrott och transport av farligt avfall, punkt 21 (M) 30.Informationskrav för varor och tjänster om miljöpåverkan, farliga ämnen och livslängd, punkt 22 (M) 31.Informationskrav för varor och tjänster om miljöpåverkan, farliga ämnen och livslängd, punkt 22 (C) 1.Centerpartiets förslag för en cirkulär ekonomi (C) 2.Liberalernas förslag för en cirkulär ekonomi (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ökad återvinning och omställning till cirkulär ekonomi 2018/19:741 av (S), 2018/19:1310 av (S), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 2.1 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Skärpt materialåtervinningsmål och ökad återvinning 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Möjliggöra för fler aktörer inom avfallshantering och att sälja avfall vidare 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 43, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2018/19:183 av (SD), 2018/19:184 av (SD), 2018/19:339 av (SD) yrkande 5, 2018/19:747 av m.fl. (S), 2018/19:1594 av (S), 2018/19:1816 av (M), 2018/19:1817 av (M) och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 24. Hållbar konsumtion av textilier 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2018/19:2326 av och (båda MP) och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 41. Reservation 8 (SD) 2018/19:680 av m.fl. (S), 2018/19:684 av (S), 2018/19:709 av och (båda S), 2018/19:1304 av m.fl. (S), 2018/19:1618 av m.fl. (S), 2018/19:1700 av (M), 2018/19:1729 av (M) och 2018/19:1834 av (M). 2018/19:685 av (S), 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 24, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 42 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Ekodesign och planerat åldrande 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 25. Förbud mot engångsartiklar av plast och 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 25, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 37, 2018/19:2586 av (M) yrkande 2, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Minskad plastanvändning och en nationell plaststrategi 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 17 samt 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 16, 2018/19:1033 av och (båda S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 16 (V) Reservation 17 (L) Cirkulär livsmedelsproduktion och åtgärder för minskat matsvinn 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 33, 2018/19:2696 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (KD) 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:454 av (SD) yrkande 2. Reservation 21 (SD) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 22 (M) Reservation 23 (SD) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 24 (M) Reservation 25 (SD) 2018/19:454 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:2541 av (C). Nedskräpning och marint skräp 2018/19:1457 av (M), 2018/19:2250 av (C) yrkande 7, 2018/19:2545 av och (båda C) och 2018/19:2546 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Stimulera utvecklingen av urban mining, waste mining och hantering av utvinningsavfall 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkandena 1–4. Oljesanering, förorenad mark och återställande- och saneringsförsäkring 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 28 (SD) Miljöbrott och transport av farligt avfall 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkandena 3–5. Reservation 29 (M) Informationskrav för varor och tjänster om miljöpåverkan, farliga ämnen och livslängd 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 45 samt 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 30 (M) Reservation 31 (C) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 85 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena rör resurseffektivitet och den cirkulära ekonomin, materialåtervinning, hållbar produktion, plast, cirkulär livsmedelsproduktion, nedskräpning och sanering, transport av avfall och konsumentinformation. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. I ärendet finns 31 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och två särskilda yttranden (C, L). Ökad återvinning och omställning till cirkulär ekonomi Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner om ökad återvinning och omställning till cirkulär ekonomi. Jämför reservation 1 (M) och 2 (C) samt särskilt yttrande 1 (C). Flera motionsyrkanden handlar om hur återvinningen kan öka och man kan ställa om till en cirkulär ekonomi på ett resurs- och kostnadseffektivt sätt. I kommittémotion 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 1 framhåller motionärerna att resurs- och kostnadseffektivitet bör stå i centrum under omställningen till en cirkulär ekonomi. I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del framhålls behovet av att främja ett regelverk på europeisk och global nivå för att ekonomiska styrmedel effektivt ska kunna användas för resurseffektivitet, en giftfri vardag och minskad klimatpåverkan. I motion 2018/19:1310 av (S) framhåller motionären att genom ökad reglering ska lägre utsläpp förenas med fler jobb och ökad välfärd i en cirkulär ekonomi. Vidare framhålls att det går att förena tillväxt och teknisk utveckling med en hållbar produktion och konsumtion. I motion 2018/19:741 av (S) föreslås att tillgängligheten till återvinning för personer med funktionshinder förbättras. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling presenterade 2015 ett förslag om cirkulär ekonomi i två delar: en handlingsplan för cirkulär ekonomi och ett nytt avfallspaket. Handlingsplanen saknar till stor del förslag till bindande lagstiftning. Dock presenterar kommissionen initiativ kring produktion, produktionsprocesser och konsumtion, återvinning, avfallshantering och nya affärsmodeller/delningsekonomi. Fem prioriterade områden lyfts fram: plast, matavfall, kritiska råmaterial, bygg- och rivningsavfall, biomassa samt biobaserade produkter. Avslutningsvis föreslås ett ramverk för uppföljning; bl.a. ska en uppsättning nyckelindikatorer identifieras. I faktapromemoria 2015/16:FPM30 framhålls att regeringen i stort ställer sig positiv till handlingsplanen och den breda ansatsen, men att regeringen även gärna hade sett lagstiftningsförslag. Avfallspaketet beslutades av Europeiska unionens råd och innebär revideringar av sex direktiv på avfallsområdet. De direktiv som berörs av ändringsförslagen är • avfallsdirektivet (2008/98/EG) • direktivet om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG) • direktivet om deponering av avfall (1999/31/EG) • direktivet om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (2012/19/EU) • direktivet om batterier och ackumulatorer (2006/66/EG) • direktivet om uttjänta fordon (2000/53/EG). I avfallsdirektivet fastställs en avfallshierarki som ska gälla som prioriteringsordning för lagstiftning och politik om att förebygga och hantera avfall. Avfall ska enligt bestämmelsen i första hand förebyggas, i andra hand förberedas för återanvändning, i tredje hand materialåtervinnas, i fjärde hand återvinnas på något annat sätt (t.ex. genom energiåtervinning) och i femte och sista hand bortskaffas. föreskriver en ökad användning av effektiva ekonomiska instrument och andra åtgärder som främjar avfallshierarkin. Tillverkarna får här en viktig roll genom att de måste ansvara för sina produkter när de blir avfall. Dessutom ska det finnas obligatoriska system för utökat producentansvar för alla förpackningar. Det finns redan krav på separat insamling av papper, papp, glas, metall och plast. De nya reglerna ska höja kvaliteten på returråvaror och deras användning: farligt hushållsavfall ska samlas in separat , biologiskt avfall och textilier . Vidare ska deponering fasas ut gradvis. Vid 2035 ska högst av det kommunala avfallet deponeras. Den nya lagstiftningen fokuserar även på att förebygga avfall. Enligt uppgift från pågår arbetet med att genomföra de reviderade direktiven i . presenterade en uppdatering av sin bioekonomistrategi . I den uppdaterade strategin föreslås totalt 14 åtgärder för att bättre bereda vägen för ett mer innovativt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt samhälle som förenar livsmedelstrygghet med en hållbar användning av förnybara resurser för industriändamål, som miljöskyddet säkerställs. I den uppdaterade strategin är fokus för åtgärderna att öppna för investeringar och marknader, att påskynda utveckling av lokala bioekonomier samt att förstå bioekonomins ekologiska gränser. Regeringen stöder (2018/19:FPM12) ambitionen att anpassa strategin i enlighet med EU:s övergripande prioriteringar och framhåller att en cirkulär och biobaserad ekonomi är en prioriterad fråga för att öka resurseffektiviteten och minska miljö- och klimatpåverkan som det kan gynna näringslivsutveckling och nya jobb. Arbetet med att åstadkomma en mer hållbar utveckling pågår även på global nivå. beslutade FN om Agenda 2030 för hållbar utveckling, med 17 globala mål. Flera av målen handlar om miljödimensionen hållbar utveckling, t.ex. att hejda förlusten av biologisk mångfald. EU bidrar till FN:s mål för hållbar utveckling genom bl.a. mål för minskat matsvinn och stopp för marint avfall. fattade beslut om en ny målstruktur för det nationella miljöarbetet (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). 2010 beslutades om ett generationsmål, som föreskriver att det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. miljömål omhändertar nationellt den ekologiska dimensionen av de globala hållbarhetsmålen i Agenda . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) lyfts ett antal strategier fram som har betydelse för att öka resurseffektiviteten och för att ställa om till en cirkulär ekonomi längre fram, bl.a. nyindustrialiserings-strategin smart industri, politik för hållbart företagande, livsmedelsstrategin och handlingsplan för hållbar konsumtion. Att arbeta för att kretsloppen ska vara resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen är också avsikten med strategin om giftfria och resurssnåla kretslopp. inrättades Delegationen för cirkulär ekonomi. Syftet är att nationellt och regionalt stärka omställningen till en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Delegationen ska ge råd till regeringen och fungera som katalysator. Den ska vara ett och en samordnande kraft för omställningen. Syftet är både att minska miljö- och klimatpåverkan och att stärka förutsättningarna för svenskt näringsliv på framtida globala marknader. Därigenom förväntas man uppnå ett innovativt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv på nationell och regional nivå. Några av delegationens uppgifter är att identifiera hinder, motverkande styrmedel, och behov av utbildning och information samt att ge råd och föreslå kostnadseffektiva åtgärder till regeringen. Delegationen ska redovisa hur arbetet bedrivs och ge förslag till åtgärder som kan vidtas –2021. publicerades Att göra mer med mindre – Nationell avfallsplan och avfallsförebyggande program 2018–2023. Den nationella avfallsplanen och det avfallsförebyggande programmet ger en överblick över de mål, styrmedel och åtgärder som har införts i för att förebygga avfall och för att nå en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering i enlighet med avfallshierarkin. Planen och programmet ska fungera som stöd i arbetet med att genomföra åtgärderna som bidrar till att målen kopplade till avfallshantering och avfallsförebyggande nås. I budgetpropositionen (prop. 2016/17) presenterade regeringen en strategi för hållbar konsumtion. Strategin omfattar bl.a. insatser för ökad kunskap, ekonomiska styrmedel som gör det billigare att reparera varor, satsningar på hur vi kan använda våra resurser mer effektivt och insatser för att förbättra informationen om företags och fonders hållbarhetsarbete. I strategin omnämns även åtgärder som görs inom sektorsspecifika områden. Det gäller transport, livsmedel och boende, som är de sektorer som står för den största andelen av utsläppen från den privata konsumtionen. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) anslog regeringen för att skapa gröna jobb av enklare karaktär för personer som står långt från arbetsmarknaden, t.ex. nyanlända, inom naturvård, friluftsliv, naturturism och biologisk mångfald. Arbetsuppgifterna kan t.ex. innebära att rusta upp det statliga ledsystemet, sköta naturreservat och bekämpa invasiva främmande arter. Vidare trädde sänkningen av mervärdesskatten i kraft. Därmed sänktes mervärdesskatten från till på mindre reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hemtextilier, och en skattereduktion infördes för reparationer av vitvaror för att öka återanvändningen och bidra till den cirkulära ekonomin. I betänkande 2017/18:MJU15 anfördes att utskottet med tillfredsställelse noterar att resurseffektivitet står allt högre på såväl den globala som den EU-gemensamma och nationella dagordningen. Åtgärder vidtas på samtliga nivåer för att på olika sätt begränsa uppkomsten av avfall och för att påskynda utvecklingen mot en cirkulär ekonomi. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter detta arbete på samtliga nivåer. träffades det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . Avtalet är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden, bl.a. miljö och klimat. I fråga om en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi framgår det av januariavtalet att utvecklingen ska stärkas och en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter ska genomföras för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin. För att åstadkomma en cirkulär ekonomi krävs att återvinning är tillgänglig för alla. Enligt (2010:900) ska nya återvinningsstationer och återvinningscentraler utformas så att de blir tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 1 § 3, 4 § 8 PBL och 3 kap. 4, 5, 18 och 19 §§ PBF). Avfallsutrymmen ska göras tillgängliga även vid ändring (8 kap. 2 § PBL). Vid ändring får avsteg från kravet på tillgänglighet göras om det med hänsyn till ändringens omfattning och byggnadens standard är uppenbart oskäligt att uppfylla tillgänglighetskravet (8 kap. 7 § PBL). Betsiundersökning av den tekniska statusen på byggnader visar att i flerbostadshus uppförda har av de boende mindre än till avfallsutrymmet för hushållsavfall. Men har sett tecken på att avstånden blir längre vid nyproduktion och vid ombyggnader. Utvecklingen pekar mot att man minskar antalet avfallsutrymmen i flerbostadshus, med längre avstånd som följd. För personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga innebär avståndet en extra svårighet. Med anledning av detta införde 2008 allmänna råd i byggregler om ett maximalt avstånd från entrén i flerbostadshus till avfallsutrymmen för matavfall. Regeringen har gett i uppdrag att följa upp hur utbyggnaden av den fastighetsnära och kvartersnära insamlingen av förpackningsavfall och returpapper enligt förordningen (2018:1462) om producentansvar för förpackningar och förordningen (2018:1463) om producentansvar för returpapper, vilka trädde i kraft , fortgår. I uppdraget ingår även att undersöka vilka effekter utbyggnaden har medfört och förväntas bl.a. när det gäller tillgänglighet. Uppföljningen ska redovisas senast vid utgången av 2021. Utskottet noterar med tillfredsställelse att resurs- och kostnadseffektivitet är prioriterade frågor för såväl den som inom EU. Vidare konstaterar utskottet att frågan om tillgänglig återvinning är viktig, och är en av anledningarna till de ökade krav på bostadsnära insamling av förpackningsavfall och returpapper som införts. Utskottet noterar vidare att flera initiativ har tagits för att öka takten i omställningen till en cirkulär ekonomi och för att denna omställning ska göras på ett kostnadseffektivt sätt som nya arbetstillfällen stimuleras. Vidare noterar utskottet att regeringen lyft fram detta som viktiga frågor framöver. Av den anledningen bedömer utskottet att de åtgärder som föreslås i motionerna 2018/19:741 (S), 2018/19:1310 (S), 2018/19:2426 (C) yrkande 2 i denna del och 2018/19:2891 (M) yrkande 1 och till stor del kan anses tillgodosedda och därför kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om skärpta materialåtervinningsmål, fler aktörer inom avfallshanteringen, pantsystem, hållbar konsumtion av textilier samt övriga avfalls- och återvinningsfrågor. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (M), 6 (C), 7 (KD) och 8 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C). Skärpt materialåtervinningsmål och ökad återvinning I kommittémotion 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås höjda materialåtervinningsmål som tar hänsyn till de nya EU-reglerna på området. I kommittémotion 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 framhåller motionärerna att det är viktigt att främja återvinning och skapa tydliga regler för återvinning. Här framhålls bl.a. betydelsen av fastighetsnära insamling som ett verktyg som leder till ökad andel återvunnet material. Möjliggöra för fler aktörer inom avfallshantering och att sälja avfall vidare Flera motioner berör det kommunala avfallsmonopolet och möjligheten för fler aktörer inom avfallshanteringen. Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 43 bör en större del av återvinningsmarknaden öppnas för företagande och konkurrens, som ett fortsatt sammanhållet producentansvar ska stärka kommunernas möjlighet att påverka hur producentansvarsmaterial samlas in. Av kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 28 framgår att motionärerna vill underlätta för kommuner eller andra parter som tar ansvar att lösa praktiska problem i vardagen. Genom att ge företag och producenter större ansvar och möjligheter att hantera avfall kan nya företag och jobb skapas. I kommittémotion 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 9 framhålls vikten av att förtydliga lagstiftningen om verksamheters rätt att sälja vidare matavfall i en cirkulär och resurseffektiv ekonomi. Enligt motionärerna behöver man därför säkerställa att verksamheter har möjlighet att sälja vidare avfall med värde på ett säkert sätt. Enligt motion 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 1 bör professionella ombud, inklusive sådana som marknadsför sig på digitala plattformar, ha samma rätt och möjligheter som privatpersoner att för sin egen räkning transportera avfall och oönskade objekt till återvinningscentraler eller för vidareförsäljning till annan part. I motion 2018/19:183 av (SD) föreslås att det införs ett obligatoriskt mottagande av importburkar och flaskor. Två motioner lyfter frågan om ett gemensamt nordiskt eller europeiskt pantsystem. I motion 2018/19:339 av (SD) yrkande 5 framhålls att handeln mellan olika länder ökar konsekvent, och att det är vanligt att resor görs för att införskaffa diverse olika drycker i andra länder. Enligt motionärerna bör det därför införas ett gemensamt pantsystem i hela så att även importerade burkar och flaskor tas om hand. I motion 2018/19:747 av m.fl. (S) föreslås ett gemensamt pantsystem i EU. Ett flertal motioner lyfter fram möjligheten att öka återvinningen genom att utvidga eller utveckla nya pantsystem till att inkludera flera produkter. I partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 24 föreslås att det införs pantsystem för fler varor, exempelvis för elektronik så som mobiltelefoner och datorer. Även i motion 2018/19:1594 av (S) föreslås pant på mobiltelefoner och andra elektroniska produkter samt vissa batterier. Motionären framhåller att sådana pantsystem kan bidra till att driva på för en mer cirkulär ekonomi på samhällsnivå och göra det på ett sätt som människor förstår. I tre motioner föreslås pantsystem för specifika produkter. I motion 2018/19:184 av (SD) föreslås ett pantsystem för färgpatroner. I motionen framhåller motionären att ett sådant retursystem skulle öka incitamenten för den enskilda brukaren att lämna in patroner för påfyllning, återvinning eller för miljövänlig destruering. Enligt motion 2018/19:1816 av (M) bör pant införas på batterier, då införandet av ett pantsystem för batterier sannolikt skulle leda till att en större andel av batterierna samlas in och återvanns. Av samma skäl föreslås i motion 2018/19:1817 av (M) pant på lågenergilampor för att öka andelen lampor som återvinns. Hållbar konsumtion av textilier