bet · H701TU1 · 2019-12-06 00:00:00 — Av bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) följer att beslut om anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett särskilt beslut. Det innebär att samtliga anslag inom ett utgiftsområde behandlas i en punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut och måste inrymmas i den ram som lagt fast för utgiftsområdet. Utöver själva anslagen ska även andra förslag som påverkar anslagsnivån behandlas under samma punkt i förslaget till riksdagsbeslut. Regeringens förslag till anslag innebär att sammanlagt ca anvisas för utgiftsområde 22, varav till transportpolitiken och till politiken för informationssamhället. Genom ett yttrande till finansutskottet har trafikutskottet ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer (yttr. 2019/20:TU1y). Avvikande meningar lämnades av , . I det följande redovisas utskottets ställningstagande till regeringens förslag till medelsfördelning och till de frågor som har förts fram i motioner i samband med lämnade förslag till alternativa medelsanvisningar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en välfungerande infrastruktur som bidrar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Väl-riktade investeringar i transportinfrastrukturen är en grundläggande del av samhällsbygget som skapar framtidstro och förbättrar tillgängligheten för kvinnor och män till bostäder, arbete, service och kultur. är transportsystemets utveckling central för att klimatmål ska nås. har beslutat om en långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029, varav anvisas till drift och underhåll och reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Detta är en kraftigt ökad ram i förhållande till tidigare riksdagsbeslut. Utöver planeringsramen tillkommer även medel från trängselskatter, lån, infrastrukturavgifter, banavgifter och olika former av medfinansiering – totalt ca . Sammantaget innebär detta att satsningar på en historiskt hög nivå kommer att kunna genomföras under den innevarande planperioden för att komma till rätta med de stora behov som finns inom transportsektorn. I skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 redogör regeringen för planeringsarbetet och beslutet om att fastställa den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt att fastställa ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur (bet. 2018/19:TU5, rskr. 2018/19:176). I skrivelsen framhålls att anslaget för utveckling av transportsystemet ökas. Anslaget uppgår till totalt , vilket är en ökning eller jämfört med föregående planperiod. Av skrivelsen följer att sammanlagt ska användas till trimnings- och miljöåtgärder, varav till miljöåtgärder. Till större infrastrukturinvesteringar , s.k. namngivna investeringar, fördelar regeringen enligt skrivelsen . De namngivna investeringarna finansieras även med medel från bl.a. trängselskatt och infrastrukturavgifter samt medfinansiering från i första hand kommuner och regioner. Mot bakgrund av motionsförslaget om att införa en marknadspott vill utskottet i sammanhanget särskilt peka på att , inom ramen för trimningsåtgärder, ska fördela som i dialog med näringslivet kan användas för sådana åtgärder i den statliga järnvägsinfrastrukturen som stärker näringslivets konkurrenskraft. Vidare vill utskottet påminna om att det inleddes en tvåårig satsning på miljökompensation till godsoperatörer på järnväg för att stärka järnvägens konkurrenskraft och för att bidra till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. Miljökompensationen uppgick till 2018 och 2019. I budgetpropositionen understryker regeringen att den beslutade nationella planen för infrastruktur för perioden –2029 med satsningar på vägar och järnvägar i hela landet på ska fullföljas. Planen omfattar satsningar på bl.a. nybyggnation, upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur. Regeringen framhåller att den nationella planen bidrar till att bygga starkt och hållbart för nuvarande och kommande generationer. ska enligt regeringen ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som ligger i framkant när det kommer till innovativa och effektiva lösningar. Utbyggnaden av järnvägen i norra ska fortsätta och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Utskottet är positivt till detta. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att åtgärder behövs på många plan för att ställa om till fossilfria transporter. För såväl medborgare som näringsliv behöver det vara enkelt och fördelaktigt att vara klimatsmart. Samhället behöver också planeras för god tillgänglighet utan onödigt många eller långa transporter. Som regeringen understryker ska transportsystemet bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Klimatanpassningsåtgärder kompletterar insatser för minskad klimatpåverkan. Dessa båda insatsområden är beroende av varandra och bör samordnas och vara ömsesidigt stödjande i så hög grad som möjligt. När det gäller frågan om kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn framhåller regeringen i budgetpropositionen att det krävs fler personer med rätt kompetens för att genomföra arbetet med att realisera kraftsamlingen för framtida investerings- och underhållsprojekt inom framför allt järnvägsområdet. står infrastruktur- och transportsektorn inför ett omfattande teknikskifte som ställer nya krav på både medarbetare och tekniken. Utmaningen är enligt regeringen en fråga för hela branschen där det krävs en god planering och en samordning inom infrastruktur- och transportsektorn för att skapa en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning. Branschens aktörer samt berörda myndigheter och utbildningsanordnare behöver aktivt arbeta tillsammans med olika insatser och lösningar för att klara kompetensförsörjningen. Utskottet delar regeringens bedömning att det krävs ny kompetens för att genomföra satsningen inom infrastruktur- och transportsektorn och för att klara omställningen till ett modernt och hållbart transportsystem. Utskottet välkomnar därför att ändamålen under anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:3 utvidgas i syfte att ge möjlighet att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. När det gäller frågan om anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar, s.k. alkobommar, vill utskottet framhålla att dessa är ett effektivt medel för att stärka trafiksäkerheten genom att de gör det möjligt att kontrollera och stoppa rattfylleri. Alkobommar är enligt utskottet den viktigaste kontrollen för att förhindra att lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder i onyktert tillstånd kör in och trafikerar vägarna i . Utskottet vill dock lyfta fram vikten av konkurrensneutralitet; det är enligt utskottet viktigt att inte snedvrida hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor i samband med det stegvisa införandet. Regeringen har anslagit –2020 till för att införa alkobommar i svenska hamnar. Utskottet välkomnar detta och noterar med tillfredsställelse att infrastrukturminister invigde den första alkobommen i hamn. Mot bakgrund av motionsförslagen om att minska medlen för stadsmiljöavtal vill utskottet påminna om att regeringen införde ett särskilt stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Stödet är avsett för kommuner och landsting. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Stödet innebär möjligheter för kommuner och landsting att få i statlig medfinansiering till infrastruktur för kollektivtrafik. Kommuner och landsting som har beviljats stöd ska genomföra motprestationer som bidrar till en ökad andel hållbara transporter eller ökat bostadsbyggande. Utskottet kan konstatera att stadsmiljöavtalen är en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet och beräknas om-fatta –2029, dvs. Utskottet välkomnar detta och vill betona att stadsmiljöavtalen fyller en viktig funktion när det gäller att skapa en sådan kollektivtrafik som medborgarna efterfrågar. Satsningen på stadsmiljöavtal innebär att större fokus kan läggas på arbetet med hållbara stadsmiljöer och på att möjliggöra ökade investeringar i anläggningar för kollektivtrafiken såväl lokalt som regionalt samt i anläggningar för nya transportlösningar. Utskottet har framfört att cykeln är ett transportmedel med många fördelar, bl.a. för stadsplanering, för miljö- och klimathänsyn och för folkhälsan. Utskottet ser därför positivt på att de medel som avsätts för stadsavtalen numera också kan användas för att främja ökat cyklande. Vidare välkomnar utskottet att regeringen beslutade att bredda stadsmiljöavtalen till att även omfatta åtgärder för godstransportlösningar. Utskottet konstaterar att transporter av varor och annat gods står för en betydande del av transportbehovet i städerna och att det därför finns stora potentiella miljövinster i åtgärder för hållbara godstransportlösningar. Regeringen överlämnade skrivelsen En klimatstrategi för (2017/18:238) till . Skrivelsen innehåller bl.a. en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering. Regeringen avser även att besluta om en klimathandlingsplan, där inriktningen för arbetet med att nå transportsektorns klimatmål till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045 utvecklas. Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen också avser att ta fram en nationell strategi för elektrifiering där elektrifieringens betydelse för att nå ett fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill påminna om att regeringen införde det s.k. Klimatklivet som ger stöd till konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 används för detta. Stödet har förstärkts och förlängts och fr.o.m. med har även ett ladda-hemma-stöd införts för privatpersoner som installerar en laddpunkt för sin elbil i anslutning till sin fastighet. I budgetpropositionen, under utgiftsområde 20, anför regeringen att infrastrukturen för laddning av elbilar är under utbyggnad i . Klimatklivet bidrar till detta genom investeringsstöd till laddinfrastruktur. Vid slutet av 2018 hade stöd beviljats för över 30 000 nya laddpunkter för elbilar. Det kvarstår dock enligt regeringen områden i där den publika laddinfrastrukturen är bristfällig. gjorde en översyn av hur bristen på laddinfrastruktur längs större vägar kan avhjälpas. beslutades även ändringar i EU:s direktiv om byggnaders energiprestanda som innebär att krav ställs på installation av laddningspunkter eller laddinfrastruktur för bostads- och lokalbyggnader med mer än 10 parkeringsplatser vid nyproduktion och större renoveringar. Direktivet ska genomföras i svensk lagstiftning och bedöms främja utbyggnaden av laddinfrastruktur för elbilar. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att regeringen föreslår att ett nytt stöd införs för laddinfrastruktur längs större vägar för att täcka de vita fläckar där laddinfrastruktur annars inte kommer till stånd och föreslår att anvisas för detta 2020 inom utgiftsområde 21 Energi. Med anledning av motionsförslaget om elvägar vill utskottet påminna om att den första s.k. demonstratorn för elväg invigdes på i och att därigenom blev ett av de första länderna i världen att genomföra tester med elkraft för tunga transporter på allmän väg. Landets andra demonstrator är belägen vid . I budgetpropositionen anför regeringen att är ledande i arbetet med att utveckla elvägar. Genom innovationspartnerskapen med och kommer arbetet med teknikutveckling och standardisering att utvecklas och stärkas. En långsiktig plan för uppförande och utbyggnad av elvägar ska tas fram. Utskottet välkomnar detta. När det gäller motionsförslaget om en vill utskottet peka på att regeringen i budgetpropositionen föreslår att en sådan kommission tillsätts för att påskynda arbetet med elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen vill satsa på detta. ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar och andra effektiva tillämpningar. ska vidare belysa finansieringsfrågor, hur el snabbt kan dras fram till väg samt effekter på elförsörjningen av att godstrafiken ställer om. Den ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i och i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma att regeringen gav i uppdrag att undersöka omfattningen av kapacitetsbrist i elnäten, utreda hur problematiken sett ut och analysera förutsättningar och åtgärder kopplat till de problem som identifieras. Regeringen beslutade även att ge länsstyrelserna i , , och län i uppdrag att, utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv, analysera förutsättningarna för en trygg elförsörjning i respektive region. Syftet är att finna möjligheter till bättre samordning mellan regionala och lokala aktörer som kan bidra till en mer effektiv nätförsörjning. Utskottet anser att detta arbete är viktigt och understryker att transportsektorns behov av elförsörjning är en angelägen fråga. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av landets vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra transportsystemets funktionalitet och tillgänglighet. Utskottet påminner om att i samband med behandlingen av den senaste infrastrukturpropositionen beslutade att öka den ekonomiska ramen för vidmakthållande av vägar och järnvägar –2029 med ca jämfört med föregående planperiod (skr. 2017/18:278, bet. 2018/19:TU5, rskr. 2018/19:176). Detta innebär en angelägen ambitionshöjning på området. Ett väl fungerande järnvägsunderhåll är en viktig del i att åstadkomma ett effektivt järnvägssystem. Utskottet erinrar om att den ekonomiska ramen för drift, underhåll och trafikledning på järnväg i den nationella planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 uppgår till , vilket är en mycket välkommen ökning av medlen för vidmakthållande av järnväg , motsvarande , jämfört med föregående planperiod. Av dessa medel ska användas till forskning och innovation. Utöver detta finansieras vidmakthållande av järnväg även med intäkter från banavgifter, vilka beräknas uppgå till . När det gäller vidmakthållande av vägar vill utskottet peka på att den ekonomiska ramen för drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet och tjälsäkring av vägar samt bidrag för drift av enskild väg, uppgår till –2029, varav ska användas till forskning och innovation. Av medlen för vidmakthållande av vägnätet ska användas till bärighetsåtgärder, vilket bl.a. inkluderar åtgärder för att öka delar av vägnätets bärighet till bärighetsklass BK4, åtgärder för att vägnätet ska vara tillgängligt året runt och åtgärder för att anpassa vägsystemets robusthet i ett förändrat klimat. Regeringen bibehåller nivån på bidraget för drift av enskild väg , vilket motsvarar . Enligt budgetpropositionen håller av de statliga vägarna de högsta bärighetsklasserna. På dessa vägar sker av trafikarbetet. Utskottet vill framhålla att påbörjade arbetet med att förstärka vägnätet för att kunna upplåta vägar för den högre bärighetsklassen BK4 . uppläts totalt statlig väg för BK4. Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att fortsatta satsningar på bärighet och tjälsäkring på det enskilda vägnätet är angelägna för utvecklingen av landsbygden. Vidare är en väl fungerande järnvägsinfrastruktur viktig för landsbygdens konkurrenskraft bl.a. för att främja spårbundna godstransporter. Inom ramen för propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) görs en särskild satsning på drift och underhåll av vägar och järnvägar –2022 med totalt . Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att medel avsätts till bärighet och tjälsäkring av det enskilda vägnätet och till underhåll av det statliga järnvägsnätet i landsbygd. Anslaget 1:2 föreslås följaktligen öka med 2020. Utskottet välkomnar dessa satsningar. När det gäller motionsförslaget om kollektivtrafik i landsbygd vill utskottet peka på att regeringen i proposition 2017/18:179 framhöll att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygden och pekade på att kollektivtrafiken på landsbygden är svagt utvecklad och turtätheten ofta är låg. Vidare framhöll regeringen att det tack vare digitaliseringen finns möjligheter att utveckla nya lösningar för person- och godstransporter inom ramen för delningsekonomin. I yttrande 2017/18:TU7y till näringsutskottet instämde trafikutskottet med regeringen om att det finns anledning att förbättra förutsättningarna för innovativa transportlösningar, inte minst för att lösa landsbygdens utmaningar. hade tidigare framhållit att ett effektivt, tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar och välkomnade därför regeringens uttalanden om att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygden. Utskottet vidhåller sin inställning och vill även lyfta fram att infrastrukturminister i en interpellationsdebatt (ip. 2017/18:26) framhållit att regeringen har tagit ett flertal initiativ som syftar till att utveckla och modernisera kollektivtrafiken till det nya konceptet mobilitet som en tjänst. Statsrådet pekade då bl.a. på regeringens samverkansprogram Nästa generations resor och transporter. Utskottet vill vidare påminna om att har beslutat i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen om medel för en tillfällig satsning på förbättrad kollektivtrafik på landsbygden om 2018, 2019 och 2020. Därutöver gjordes en tillfällig satsning på vägunderhåll på landsbygden om (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22, bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). När det gäller frågan om eftersök av vilt anför regeringen i budgetpropositionen att antalet viltolyckor har ökat . Som regeringen framhåller är det därför angeläget att på olika sätt landskapsanpassa transportinfrastrukturen. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att anslaget 1:2 får användas till ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta. Mot bakgrund av motionsförslaget om att förstärka kontaktlednings-systemet konstaterar utskottet att kontaktledningarna i järnvägssystemet är olycksdrabbade. uppger att vanliga fel är träd eller grenar över ledningarna, snö som tynger ned träd, fåglar som kortsluter mellan ledningar och jordade anläggningsdelar, fel orsakade av trafikutövare m.m. Av uppgifter från framgår att det inträffar omkring 400 tågstörningar i kontaktledningar , en siffra som varit stabil . Men antalet förseningstimmar blir fler parallellt med den ökande tågtrafiken som gör att fler tåg kan drabbas av kontaktledningsfel. uppger även att verket jobbar aktivt för att minska antalet kontaktledningsfel genom bl.a. besiktningar både via mätvagnar och via entreprenörer i fält. uppger vidare att problemen med trasiga strömavtagare har minskat tack vare samarbete med järnvägsföretagen. har också placerat ett tiotal kameror runt om i landet för att övervaka strömavtagare. Dessa fotograferar förbipasserande tågs strömavtagare, och sedan analyseras bilden för att ta reda på om strömavtagaren är skadad. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår. Om Maut och transpondrar Mot bakgrund av motionsförslaget om Maut och transpondrar kan utskottet inledningsvis konstatera att ett system med Maut infördes i . Maut är en avgift som tunga lastbilar betalar för att använda motorvägar och vissa riksvägar i . Ett av syftena med Maut var att även utländska lastbilar skulle bidra till finansieringen av den tyska infrastrukturen. Avgiftens storlek avgörs av sträckan som varje lastbil kör. Avgiften betalas per kilometer och är olika beroende på antalet axlar på fordonet och vilken emissionskategori som fordonet tillhör. Betalningen kan krävas från såväl ägare som förare och kan ske på olika sätt: automatiskt genom en s.k. on-board unit i fordonet, genom bokning via internet eller genom bokning via de fler än 3 400 terminaler som finns i anslutning till de tyska motorvägarna. diskuteras en utvidgning av Maut-systemet i . Utskottet anser att det är angeläget att hitta en modell där samtliga som trafikerar svenska vägar är med och betalar och att det säkerställs att lagar och regler efterföljs. Det måste dock beaktas att länder skiljer sig åt och att är ett land med långa avstånd i norra utkant och att svensk konkurrenskraft är beroende av effektiva transporter. Om kontroller av yrkestrafiken Regeringen anför i budgetpropositionen att det har vidtagits en rad åtgärder riktade mot yrkestrafik i syfte att främja transportpolitisk måluppfyllelse i allmänhet och sund konkurrens, trafiksäkerhet och en god arbetsmiljö inom yrkestrafiken i synnerhet. Bland dessa åtgärder nämns sanktionsavgifter vid cabotageöverträdelser, klampning, krav på vinterdäck och ett tydligare beställaransvar. Detta har dock enligt regeringen inte visat sig vara tillräckligt. För att reglerna för yrkestrafik ska få den styrande effekt som de syftar till framhåller regeringen att det är av stor vikt att kontrollverksamheten av yrkestrafiken är effektiv och tillräckligt omfattande. Utskottet delar denna uppfattning och välkomnar därför att regeringen uppdrog åt en särskild utredare att genomföra en översyn av hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att öka regelefterlevnaden ytterligare. I uppdraget ingår också att föreslå ytterligare sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter, analysera behovet av ett system med trafiksäkerhetskontrollanter och utreda förutsättningarna för att utföra sållningsprov när det gäller narkotika i trafiken. När det gäller motionsförslagen om att främja cykling vill utskottet påminna om att regeringen beslutade om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling som ska bidra till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet. Strategin ska bl.a. fungera som en plattform för ett fortsatt gemensamt arbete inom området. I anslutning till arbetet med cykelstrategin har regeringen fattat beslut om ett antal uppdrag för en ökad och säker cykling. Regeringen anger i budgetpropositionen att inriktningen för det fortsatta arbetet är att fortsätta genomförandet av strategin och att följa upp och utvärdera de insatser som redan genomförts. Utskottet ser mycket positivt på detta. Utskottet vill också påminna om att regeringen fattade beslut om förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Förordningen ger möjlighet för kommuner och landsting att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik, anläggningar för cykeltrafik respektive anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik eller cykeltrafik. Stadsmiljöavtalen har numera integrerats i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen. Utskottet konstaterar i sammanhanget med tillfredsställelse att den nationella planen innehåller många större väginvesteringar som inkluderar åtgärder för cyklister och att det inom de s.k. trimnings- och miljöåtgärderna görs särskilda satsningar på cykelbanor och vägar utmed det allmänna vägnätet som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner samt andra typer av åtgärder för att öka cyklisters säkerhet och tillgänglighet, t.ex. cykelportar och parkeringar.