bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Utredningen ska redovisas . I Höständringsbudget (prop. 2019/20:2) föreslår regeringen att för att stärka konkurrenskraften i jordbrukssektorn bör stöd till produktion av biogas betalas ut även innevarande år. Regeringen anser därför att anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket inom utgiftsområde 23 bör ökas med . Höständringsbudgeten behandlas i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU11. har bifallit regeringens förslag (rskr. 2019/20:66). Vidare framgår av budgetpropositionen (utg.omr. 20) att regeringen beslutade om att inrätta fyra innovationskluster varav ett för utveckling, användning och demonstration av flytande biogas. Inom ramen för uppdraget fick betala ut 2018. Regeringen beräknar även att avsätta , och 2021 för samma ändamål. beviljade Energimyndigheten Energigas stöd att vara värd för Innovationskluster för flytande biogas, som fick namnet Drive LBG (liquid biogas). Drive LBG kommer att verka för att samla, demonstrera och öka kunskapen, innovationskraften och utvecklingsmöjligheterna med hållbara lösningar för flytande biogas på såväl nationell som internationell nivå. har beslutat om stöd till fem produktionsanläggningar, fem tankstationer, två bunkringsstationer för fartyg, tio långfärdsbussar och 159 LBG-lastbilar. Stödet om totalt fördelas via Drive LBG som även följer upp satsningarna och ansvarar för dokumentation och rapportering. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 Klimatpremier. Anslaget får användas för att främja marknadsintroduktion av fordon med låga utsläpp av växthusgaser. Anslaget får även användas till stöd för att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anlaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. Regeringen bedömer att en premie vid inköpstillfället är ett effektivt sätt att främja marknadsintroduktion av fordon med låga utsläpp av växthusgaser. Regeringen föreslår därför en ny premie för ellastbilar och andra miljölastbilar samt eldrivna arbetsmaskiner som tillsammans med det fortsatta stödet till elbussar syftar till att främja marknadsintroduktion av dessa fordon. Anslaget bör därför ökas med 2020. Överflyttningen av godstrafik från väg till sjöfart behöver fortsätta. Satsningen på ekobonus föreslås därför förlängas. Anslaget bör ökas med ytterligare . Regeringen föreslår också att anslagets ändamål ändras så att det även får användas för utgifter för dessa syften. Anslaget bör byta namn från 1:17 Elbusspremie till 1:17 Klimatpremier. För att det ska vara möjligt att besluta om klimatpremier redan innan fordonet levererats behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Regeringen föreslår att anslaget byter namn för att finansiera en ny premie för ellastbilar och andra miljölastbilar samt eldrivna arbetsmaskiner som tillsammans med det fortsatta stödet till elbussar syftar till att främja marknadsintroduktion av dessa fordon. Bemyndigandet föreslås därför öka med i förhållande till 2019 i och med förändringen av stödet. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Klimatpremier ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 7 föreslås att anslaget minskas med för att finansiera andra prioriterade reformer inom klimatområdet. Enligt kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget minskas med . Motionärerna anser att stödet fungerar som ett marknadsintroduktionsstöd, och det är inte önskvärt att staten ska spela en sådan roll i denna kontext. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2019/20:2761 yrkande 1 i denna del att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar regeringens förslag att förlänga ekobonus med och införandet av bonus för ellastbilar och elarbetsmaskiner på . Regeringen redovisar i proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 att det finns en stor efterfrågan på den elbusspremie som infördes för att skynda på elektrifieringen av transportsektorn och bidra till en hållbar stadsmiljö. Satsningen uppgick till och uppgår 2019 till . fick in 31 ansökningar för totalt 234 elbussar, vilket var en betydlig ökning jämfört . betalades ut , vilket förklaras i huvudsak av långa leveranstider för elbussar. Anslaget beräknas omfatta 2020–2023. Eldrivna bussar har potential att minska utsläppen av såväl klimatutsläpp och luftföroreningar som buller samt frigöra biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrificera. De bussar som fått stöd beräknas sammantaget bidra till en utsläppsminskning med totalt sett mellan 80 000 och koldioxid över bussarnas livslängd. Premiens effekter utvärderas av . Regeringen föreslår i budgetpropositionen en ny premie för ellastbilar och andra miljölastbilar samt eldrivna arbetsmaskiner som tillsammans med det fortsatta stödet till elbussar syftar till att främja marknadsintroduktion av dessa fordon. Regeringen bedömer att det behövs stöd för elektrifierade lastbilar och arbetsmaskiner. Det är sektorer med stora utsläpp som behöver minska för att ska kunna nå det nationella klimatmålet och sektorsmålet för minskade utsläpp inom transporter. Regeringen avser också att ta fram en nationell strategi för elektrifiering där elektrifieringens betydelse för att nå ett fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. I budgetpropositionen föreslår regeringen att satsningen på ekobonus för överflyttning av godstrafik från väg till sjöfart förlängs. Regeringen beslutade om förordningen (2018:1867) om miljökompensation för överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart (ekobonus). är avsatta för perioden –2020. Miljökompensationen riktar sig till redare och ska stimulera till nya sjötransportupplägg och förbättringar i de befintliga. Syftet med stödet är att avlasta det svenska vägnätet och minska utsläppen av luftföroreningar och växthusgaser. är ansvarigt för att fördela stödet. Enligt uppgift från medför transporter på sjö i stället för på väg i många fall en betydande miljönytta, och det bidrar till ett bättre energiutnyttjande inom transportsektorn. Det innebär också ett minskat slitage på vägarna och ökad trafiksäkerhet i transportsystemet. Av budgetpropositionen (utg.omr. 22) framgår att regeringen vill att allt fler godstransporter ska flytta över från lastbil till sjöfart och tåg. Inom ramen för den nationella godstransportstrategin har tillsatt en nationell samordnare för sjöfart. Samordnaren, som har uppdraget , ska främja en väl fungerande och effektiv inrikes sjöfart och närsjöfart och förbättra förutsättningarna för överflyttning av godstransporter från väg. 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till gröna och trygga samhällen. Anslaget får även användas för merkostnader för att administrera anslaget. Det är viktigt att stärka hållbarheten och öka tryggheten i städer. Mot denna bakgrund anser regeringen att medel bör avsättas för investeringsstöd för gröna och trygga samhällen. För att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar behöver beslut om stöd för gröna och trygga samhällen kunna fattas som medför behov av medel kommande år. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021 och 2022. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 8 föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget minskas med . Motionärerna föreslår alltså att anslaget tas bort helt eftersom regeringen inte har påvisat att detta skulle vara ett effektivt sätt att öka tryggheten i samhället samt att stadsbyggnation fortfarande främst bör vara en angelägenhet. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2019/20:2694 i denna del att anslaget minskas med . Motionärerna föreslår i stället satsningen Klimatanpassade och gröna städer som är ett nytt anslag och som är större i omfattning och även stöder klimatanpassade åtgärder. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Ansvaret för att olika städer och samhällen ställs om till långsiktig hållbarhet både ekologiskt och socialt vilar i första hand på kommunerna, och motionärerna avslår därför regeringens satsning. Regeringen införde ett nytt investeringsstöd för gröna städer i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Stödet syftade till att öka främst kommunernas möjligheter för åtgärder för grönare städer, stadsnära grönska, ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. Regeringen anförde att det i städerna finns möjlighet att lösa många av klimat- och miljöutmaningarna och att hållbar stadsutveckling är ett viktigt medel i arbetet med att uppnå miljömålen. Vidare anförde regeringen att stödet stärker förutsättningarna för att städerna ska utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser där människor möts och innovationer skapas. Bidraget har hanterats av och har kunnat sökas av kommuner. Av av bidrag för grönare städer 2018 (rapport 2019:5) framgår att 195 ansökningar kom in varav 93 ansökningar beviljades bidrag. beviljade bidrag för ca till bl.a. träd- och buskplanteringar, lekparker, stadsodlingar, dagvattendammar och promenadstigar, vilket främjat stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anför regeringen att förutsättningar för ekosystemtjänster i städerna måste säkerställas vid ett ökat bostadsbyggande och vid förtätning. Lika centralt är att tillgodose sociala värden för att våra städer och samhällen ska bli trygga och trivsamma och utgöra goda och hälsosamma uppväxtmiljöer för våra barn. Regeringen föreslår därför att ett något ändrat stöd till åtgärder införs som både främjar stadsgrönska och ekosystemtjänster i områden och stärker den sociala hållbarheten och tryggheten i städer och samhällen. Satsningen är en fristående fortsättning på det tidigare stödet Gröna städer, som hade högt söktryck. Vidare lyfter regeringen fram i budgetpropositionen att flera initiativ till reformer har vidtagits för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Regeringen beslutade om den nya politiken för hållbar stadsutveckling som presenterades i Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling (skr. 2017/28:230). Vidare beslutade regeringen om två etappmål för stadsgrönska: Kommunerna ska ha tillgång till en utvecklad metod för att ta till vara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. En majoritet av kommunerna ska ta till vara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. påbörjade Rådet för hållbar stadsutveckling sitt uppdrag att till genom myndighetssamverkan verka för att genomföra den nya politiken för hållbar stadsutveckling. Vidare har nya bestämmelser i (2010:900) beslutats om som innebär att landstingen får ansvar för att verka för insatser som kan bidra till minskad klimatpåverkan i länet (prop. 2017/18:266, bet. 2018/19:CU2, rskr. 2018/19:31). Regeringen överlämnade propositionen Nationell strategi för klimatanpassning (prop. 2017/18:163) till . har i uppdrag att vara samordnande myndighet för klimatanpassning av den byggda miljön, vilket successivt stärker kommunernas möjligheter att inkludera klimatanpassning i samhällsplaneringen. Länsstyrelserna har tagit fram handlingsplaner för grön infrastruktur som kommer att vara ett viktigt stöd för kommunernas planering av natur- och grönområden. Regeringen anför i propositionen 2019/20:1 utgiftsområde 20) att satsningen på grönare städer har bidragit till att skapa och utveckla stadsgrönska. För att uppnå en god vardagsmiljö är det viktigt att skapa goda utemiljöer även vid nybebyggelse och förtätning av äldre områden. I sammanhanget är det också viktigt att lyfta fram betydelsen av att kulturhistoriskt värdefull bebyggelse förses med relevant skydd för att en långsiktigt hållbar förvaltning av den bebyggda miljön ska uppnås. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Industriklivet. Anslaget får användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, förstudier och investeringar. Anslaget får också användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, utveckling, test, demonstration och investeringar. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete kopplade till stödet. Anslaget används bl.a. för utgifter kopplade till de åtgärder som nämns ovan. Anslaget används också för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, utveckling, test, demonstration och investeringar. Industrins omställning måste fortsätta. Regeringen föreslår därför att Industriklivet stärks för att finansiera tekniksprång och understödja industrins ambitioner att ställa om. Regeringen föreslår vidare att den satsning på teknikutveckling för minusutsläpp av växthusgaser som inleddes fortsätter. Av denna anledning anser regeringen att bör tillföras anslaget . För att det ska vara möjligt att stödja projekt som löper behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2021–2027. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2019/20:3296 yrkande 1 i denna del en omfördelning inom anslaget i relation till regeringens förslag. Motionärerna avvisar regeringens förslag om en anslagsökning för Industriklivet med . Motionärerna föreslår i stället en egen satsning inom anslaget på till förmån för ett klimatavdrag. För att skapa incitament för företag att investera i tekniker som minskar eller eliminerar basindustrins utsläpp införs ett klimatavdrag. Avdragets storlek ska vara relaterat till storleken på utsläppsminskningarna som åstadkoms. Motionärerna vill därefter behålla till Industriklivet. I likhet med regeringen ska anslaget sammanlagt anvisas . I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Programmet ska minska i de delar där investeringar för att minska koldioxidutsläpp görs med känd teknik, eftersom det inte är ett effektivt sätt att använda medel, medan projekt som utvecklar ny världsunik processteknik får fortsatt stöd. Enligt kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del ska anslaget minskas med . Motionärerna anser att arbetet med att fasa ut processutsläppen inom industrin behöver fortsätta och att det statliga stödet ska utökas i syfte att minska de processrelaterade utsläppen från svensk industri. Motionärerna föreslår dock en något lägre ökning än vad regeringen anvisar. har antagit klimatmålet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären 2045, och därefter uppnå negativa utsläpp. I regeringsförklaringen anförde statsminister att det krävs stora tekniksprång för att uppnå klimatmålet. Regeringen lanserade den långsiktiga satsningen Industriklivet som innebär ett stöd till företag hela vägen från forsknings- och innovationsprojekt till demonstrationsanläggningar och fullskalig produktion. Satsningen består av både stöd till förstudier, bl.a. detaljerade projekteringsstudier, och stöd till investeringar. Inom Industriklivet finns bidrag att söka för åtgärder som bidrar till – att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, eller – negativa utsläpp genom avskiljning, transport och geologisk lagring av växthusgaser av biogent ursprung eller som tagits ut ur atmosfären. är ansvarig för att fördela medlen. Av myndighetens regleringsbrev framgår att den med utgångspunkt i redan påbörjat arbete inom ramen för uppdraget att genomföra innovationsfrämjande insatser för att minska processindustrins utsläpp av växthusgaser (dnr N2016/06369/IFK) ska göra en sammanställning och analys över nuläget och förutsättningar när det gäller olika sektorers utsläpp, deras respektive potential till utsläppsreduktion och teknisk utveckling på området. Sammanställningen ska redovisas till (Miljö- och ) . Regeringen gav 2016 uppdraget att genomföra innovationsfrämjande insatser för att minska processindustrins utsläpp av växthusgaser. Uppdraget pågår t.o.m. och innebär att genomför utlysningar och samordnar de statliga innovationsfrämjande insatserna för att minska den svenska processindustrins utsläpp. ska också bedöma vilka forsknings- och innovationsinsatser som är nödvändiga inom området för att bidra till att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Regeringsuppdraget genomförs i samverkan med , , Tillväxtanalys samt övriga berörda myndigheter. har beslutat om fem projekt inom ramen för Industriklivet, bl.a. stöd till utveckling av fossilfri stålproduktion i Hybrit, där , och ingår. En pilotanläggning planeras och projekteras i . I proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 redovisas att svensk industri arbetar med innovativa lösningar och tekniksprång för att minska utsläppen. Regeringen anför att detta är avgörande, framför allt för sektorer med stor andel processrelaterade utsläpp. För att nå nettonollmålet till 2045 behövs ytterligare åtgärder för att minska utsläppen, både genom nationella åtgärder och genom skärpningar av EU ETS. Industrins omställning måste fortsätta. Regeringen föreslår därför att Industriklivet effektiviseras och stärks för att finansiera tekniksprång och understödja industrins ambitioner att ställa om. Regeringen föreslår vidare att satsningen på teknikutveckling för minusutsläpp av växthusgaser som inleddes fortsätter. I propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen en förstärkning av Industriklivet, som ska minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Stödet uppgår 2019 till . föreslog regeringen ett utökat bemyndigande för Industriklivet, som möjliggör stöd till större och mer långsiktiga projekt, samt att skulle avsättas för åtgärder som innebär negativa utsläpp av växthusgaser. Vidare beslutade regeringen om en ändring i förordningen (2017:1319) om statligt stöd till åtgärder för att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser för att utvidga det till att även inkludera åtgärder som innebär negativa utsläpp. Satsningarna gjordes i enlighet med januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . Vidare framgår det av budgetpropositionen (utg.omr. 20, bil. 1) att regeringen gav i uppdrag att inrätta Energisteget. Programmet innebär att stora företag som genomfört en energikartläggning kan ansöka om bidrag för en fördjupad studie av energieffektiva åtgärder eller investeringsstöd för merkostnaden för investering i en energieffektiv åtgärd. har omkring 750 företag gjort en energikartläggning. Detta har identifierat besparingsåtgärder på sammantaget ca . Omkring 450 av dessa är berättigade att söka stöd från Energisteget. Vid slutet av 2019 ska stora företag ha uppdaterat sina kartläggningar. beviljades 35 industriföretag stöd med inom programmet, med en kalkylerad sammanlagd besparing på 52 GWh när åtgärderna väl har genomförts. 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:22 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs . Anslaget får användas till utgifter för ras- och skredsäkring längs samt till delegationen för . Anslaget får användas som statsbidrag inom dessa områden samt även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. Medel för älv-delegationen och delfinansiering av åtgärder för ras- och skredsäkring har finansierats via anslaget 1:10 Klimatanpassning. Arbetet med ligger under (), och delegationen för är ett särorgan vid myndigheten. För att öka tydligheten samt underlätta uppföljningen och långsiktigheten föreslås ett eget anslag för . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till och . Det finansieras genom att anslaget 1:10 Klimatanpassning minskas med motsvarande belopp. Det finns ett befintligt bemyndigande kopplat till anslaget 1:10 Klimatanpassning som syftar till att möjliggöra stöd till projekt som löper . Regeringen föreslår i denna budgetproposition att finansiering för åtgärder för ras- och skredsäkring längs flyttas från anslaget 1:10 Klimatanpassning till anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs . Regeringen bedömer att bemyndigandet knutet till anslaget 1:10 Klimatanpassning också bör flyttas över till det nya anslaget. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2024. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Anslaget får användas till för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder. 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning . Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbete, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). Anslaget används bl.a. för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. beslutade att anvisa mer till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen , varav för ökad forskning som kan vägleda arbetet för att värna miljön och stoppa klimatförändringarna (bet. 2018/19:MJU1, rskr. 2018/19:98). Regeringen menar att anslagsnivån bör vara i linje med inriktningen i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Huvuddelen av de forskningsprojekt som Formas finansierar är fleråriga. För att underlätta planeringen och kunna teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2026. I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med , bl.a. för att öka forskningen om globala miljöproblem. I flera motioner föreslås vad regeringens forskningsmedel ska inriktas på. Enligt kommittémotion 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 8 bör forskning om klimatförändringarnas påverkan på den miljön samt den biologiska mångfalden i våra hav och vatten prioriteras. Enligt yrkande 17 behövs fortsatt stöd till Formas för mer forskning om den miljön och den biologiska mångfalden i hav och vatten. Försurningen av världshaven är ett relativt nyupptäckt problem, och det finns inte tillräcklig forskning om hur försurning kommer att påverka ekosystem. I kommittémotion 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 5 lyfts behovet av ökade forskningsinsatser fram för att finna effektiva metoder att minska näringstillförseln från jordbruket. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2019/20:2761 yrkande 50 fram behovet av ett kraftfullt forsknings- och innovationsarbete inom va-sektorn. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 78 föreslås en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget.