bet · H601FiU21 · 2019-01-07 00:00:00 — Målgruppen för förslaget, ungdomar som vid årets ingång har fyllt 15 men inte , är den åldersgrupp som normalt går i gymnasieskolan och inte gymnasieelever i sig. Nedsättningen syftar således inte till att subventionera den första anställningen efter gymnasieskolan eller arbeten vid sidan av universitets- och högskolestudier. Det finns en risk att en del gymnasieelever jobbar så mycket att det påverkar deras skolresultat eller att de helt slutar att studera, vilket har negativa effekter på deras etablering på arbetsmarknaden. Det finns därför skäl att noga följa reformens effekter för ungas skolgång. Regeringen föreslår att reglerna ska träda i kraft och tillämpas på ersättning som betalas ut efter . Förslaget innebär att ersättning som betalats ut omfattas, vilket även gäller om ersättningen tjänades in under t.ex. juli månad. En stor del av den ersättning som betalas ut till sommarjobbare kommer därmed att omfattas. Avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet Regeringen föreslår att nedsättningen av energiskatt och koldioxidskatt för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet avskaffas. Ändringen träder i kraft . Klimatarbetet är en av regeringens prioriterade frågor. från innebär att det finns ett globalt klimatavtal där alla länder åtar sig att bidra med allt ambitiösare åtaganden utifrån förmåga. För att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 föreslår regeringen att nedsättningarna av energiskatt och koldioxidskatt respektive vid förbrukning av gruvdiesel avskaffas. Förslaget ger incitament för gruvnäringen att använda järnväg, linbanor och transportband samt förbättrar konkurrenssituationen för eldrivna gruvtruckar. Regeringen gör därmed en annan bedömning än de remissinstanser som menar att alternativ saknas och att förändringarna bör införas stegvis. Ändrad bränslebeskattning av viss värmeproduktion Regeringen föreslår att energiskatt ska tas ut av den generella nivån för bränslen som förbrukas för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. När sådan förbrukning sker inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska koldioxidskatt tas ut av den generella nivån. För förbrukning utanför EU ETS ska koldioxidskatt även fortsättningsvis tas ut av den generella nivån. Ändringarna träder i kraft . Regeringen föreslår vidare att koldioxidskatt ska tas ut av den generella koldioxidskattenivån för kraftvärmeanläggningar inom EU ETS. Detta är samma nivå som gäller för annan fjärrvärmeproduktion inom EU ETS och innebär för kraftvärmeproduktion en höjning från nu gällande . För värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar utanför EU ETS föreslår regeringen inte några förändringar av koldioxidskatten, dvs. full skatt tas ut även i fortsättningen. Även om användningen av fossila bränslen, vilket flera remissinstanser påtalat, redan är under avveckling gör regeringen bedömningen att förslaget kan påskynda övergången till andra bränslen. Regeringen avser att följa effekterna på kapacitetsförsörjningen i elsystemet. Skatten på kemikalier i viss elektronik bör enligt propositionen höjas till per kilogram för vitvaror och per kilogram för övrig elektronik. Ändringarna träder i kraft . Det maximala skattebeloppet per vara höjs till . En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskilt fokus på barn och unga. Detta var ett av skälen till att kemikalieskattelagen infördes. i förarbetena (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.16.3 s. 332) att skattenivåerna inledningsvis skulle sättas förhållandevis lågt. Skatt enligt kemikalieskattelagen har tagits ut , och regeringen bedömer att det numera finnas ett utrymme att öka den inledningsvis lågt satta skatten. En väl avvägd ökning av skattesatsen bedöms kunna ge skatten en ökad styreffekt för att ytterligare driva utvecklingen mot en giftfri hemmiljö. Eftersom det finns en möjlighet att göra avdrag på skatten om varan inte innehåller vissa hälsofarliga kemikalier blir en ökning betydligt mer märkbar för de mest hälsofarliga varorna. Skatten på flygresor behålls I budgetpropositionen föreslog regeringen att det skulle införas en skatt på flygresor för att bidra till att minska flygets klimatpåverkan. beslutade i enlighet med regeringens förslag, och lagen (2017:1200) om skatt på flygresor trädde därför i kraft . beslutade om ett tillkännagivande som innebär att regeringen ska återkomma med förslag om ytterligare förändringar av skatte- och avgiftsreglerna när det gäller bl.a. avskaffad flygskatt samt att förslaget ska träda i kraft (bet. 2018/19:FiU1 res. 5 under punkt 2, rskr. 2018/19:62). Flygets klimatpåverkan ska minska. Regeringen anser att det är rimligt att flyget även i fortsättningen står för åtminstone en del av sina klimatkostnader. Flygskatten bör därför behållas, och bereder nu frågan om att komplettera regleringen med att införa en reduktionsplikt för biodrivmedel i flyg. ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. Mindre regionala flygplatser som påverkas negativt av flygskatten får ett särskilt stöd. Regeringen avser således inte att vidta några åtgärder med anledning av denna del av tillkännagivandet. Mervärdesskattesatsen för naturguidning behålls Efter förslag i budgetpropositionen sänktes mervärdesskattesatsen för förevisning av naturområden och dylikt, s.k. naturguidning, till fr.o.m. . tillkännagav (bet. 2018/19:FiU1 res. 5 under punkt 2, rskr. 2018/19:62) bl.a. att mervärdesskatten på naturguidning återigen bör höjas till . Regeringen vill fortfarande främja möjligheterna att bedriva naturturism, inte minst i mindre företag och utanför storstadsområdena. Den lägre mervärdesskattesatsen för förevisning av naturområden utanför tätorter samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000- områden bör enligt regeringen därför bestå. Regeringen avser således inte att vidta några åtgärder med anledning av denna del av tillkännagivandet. Av budgetlagen (2011:203) följer att godkännande krävs för försäljningar av fast egendom om värdet av egendomen överstiger . Staten genom äger fastigheten 1 i . På fastigheten finns det byggnader som används som kontor, och dessa är uthyrda. Byggnaderna används inte till statlig verksamhet som motiverar att fastigheten bör stanna i statens ägo. Regeringen föreslår därför att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten 1 i . Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Staten äger fastigheten och byggnadsminnet 14 vid i . Fastigheten förvaltas av och innehåller äldsta konserthus. På fastigheten finns det byggnader som används för kulturell verksamhet men också som kontor. Fastigheten har också använts för statligt finansierad kulturell verksamhet. Den rymmer hyresgäster som bl.a. , Region musikverksamhet inklusive. Blåsarsymfonikerna och som driver musikscenen Stallet. har funnit att det ur ett statligt perspektiv sammantaget inte finns något behov av att framöver äga fastigheten 14 i . avser att sälja fastigheten på den öppna marknaden. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten 14 i . Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Innan beslut fattas om en eventuell försäljning ska förutsättningarna analyseras närmare och Kungl. Musikaliska och Blåsarsymfonikernas behov av tillgång till ändamålsenliga lokaler bör beaktas. Det är angeläget att en levande del av kulturutbudet, som uppskattas av invånare och besökare, fortsatt kan utvecklas. Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Regeringen lämnar förslag om en ny inkomstberäkning för de inkomsttitlar som påverkas av de förslag som lämnas i propositionen. Den ändrade inkomstberäkningen redovisas i detta betänkandes bilaga 4 och i propositionen (prop. 2018/19:99 s. 93). Av tabellen framgår bruttoeffekten av förslagen samt hur de nya beräkningarna har påverkats av andra faktorer än regeländringarna, exempelvis den nya bedömningen av den makroekonomiska utvecklingen och justeringar till följd av utfallet . Ju högre aggregeringsnivå, desto fler faktorer är det som påverkar den nya beräkningen. Förslagen och bedömningarna om nedsättningar av arbetsgivaravgifter påverkar inkomsttitel Nedsättningar, arbetsgivaravgifter under inkomsttitelgrupp 1280 Nedsättningar. De avser förslaget om förlängd nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först anställda, bedömningen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person bör behållas, bedömningen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda bör göras permanent samt förslaget om nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga. Mervärdesskattesatsen för naturguidning behålls, vilket påverkar inkomsttitel Mervärdesskatt under inkomsttitelgrupp 1410 Mervärdesskatt. Förslaget om ändrad bränslebeskattning av viss värmeproduktion och förslaget om avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet påverkar inkomsttitel Energiskatt oljeprodukter under inkomsttitelgrupp 1430 Energiskatt. Samma förslag påverkar även inkomsttitel Koldioxidskatt oljeprodukter under inkomsttitelgrupp 1440 Koldioxidskatt. Förslaget om höjd kemikalieskatt påverkar inkomsttitel Kemikalieskatt under inkomsttitelgrupp 1450– 1460 Övriga skatter på energi och miljö. Skatten på flygresor behålls, vilket påverkar inkomsttitel Skatt på flygresor. Förslaget om försäljning av fastigheterna 14 och Kungliga Myntet 1 påverkar inkomsttitel Inlevererat överskott av statens fastighetsförvaltning under inkomsthuvudgrupp 2200 Överskott av statens fastighetsförvaltning. I propositionens tabell 5.5 redovisas de offentligfinansiella effekterna av förslagen till ändrade skatte- och avgiftsregler och av de bedömningar som görs (prop. 2018/19:99 s. 95). Bruttoeffekten, som beskriver en skatteförändrings direkta effekt på intäkterna från skatten i fråga, innebär att de offentliga finanserna stärks med 2019. Utöver den direkta effekten kan en regeländring ge upphov till indirekta effekter av olika slag på de offentliga finanserna. Nettoeffekten innebär en förstärkning med . ekonomiska vårproposition finns en beskrivning av de offentligfinansiella effekterna för perioden –2022 och en utförligare beskrivning av den nya inkomstprognosen (prop. 2018/19:100 s. 73 f.). Regeringen föreslår att godkänner den ändrade beräkning av inkomster i statens budget som redovisas i propositionen. Förslag som påverkar statens utgifter Regeringen lämnar förslag till ändringar av anslagens nivå för 167 anslag inom 23 utgiftsområden. Vidare föreslår regeringen att ändamålen för vissa anslag ändras samt ändrade bemyndiganden och investeringsplaner. redovisas förslagen per utgiftsområde (beloppen anges i avrundade till en decimal). Ramen för utgiftsområde 1 ökas med , enligt regeringens förslag. Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med mot bakgrund av en fördjupad säkerhetsanalys av de kungliga slotten. Anslaget 4:1 m.m. ökas sammantaget med . Ett skäl är att svensk kapacitet för dialog, medling och konfliktförebyggande bör fortsätta att stärkas. En annan del av ökningen är att exportfrämjandet vid utlandsmyndigheterna bör förstärkas. Förslaget till ändrat anslag påverkas också av ändrade växelkurser och av att de principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades medel för verksamhet som redan var genomförd. Länsstyrelserna i , och har tillsynsansvar för många av de aktörer som omfattas av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. För att länsstyrelserna bättre ska kunna utöva tillsyn på området bör anslaget öka med . Vidare har skogsbränderna i inneburit kostnader för i . För att täcka dessa kostnader bör anslaget öka med . Sammantaget bör därmed anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati används bl.a. för att finansiera utgifter för val. har fattat beslut om omval till kommunfullmäktige i . Omvalet genomfördes och medför ökade utgifter. Anslaget bör därför ökas med . Vidare behöver anslaget tillföras för att investeringarna i ett nytt it-system för valadministration ska kunna fortgå enligt plan. Sammantaget bör därmed anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med . I fråga om anslaget 6:5 Stöd till politiska partier lämnas detta stöd som ett mandatbidrag. trädde lagen (2018:90) om insyn i finansiering av partier i kraft. För att motsvara tidigare beslut om finansiering av partistödet sänktes nivån för mandatbidraget, efter förslag i vårändringsbudgeten , fr.o.m. och höjdes fr.o.m. (prop. 2017/18:99, bet 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). Den nya nivån på mandatbidraget fick effekt på anslaget först . Det innebar att den tidigare, högre nivån på bidraget låg till grund för utbetalningar av stödet under årets tre första kvartal. Därför kom utgifterna för partistöd att bli högre än anvisade medel , och anslaget överskreds. För att täcka överskridandet bör anslaget ökas med . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Ramen för utgiftsområde 2 minskas med , enligt regeringens förslag. Anslaget 1:2 Kammarkollegiet påverkas dels av att den skadeståndsersättning Kammarkollegiet ansvarar för att betala ut under innevarande år kommer att uppgå till ett högre belopp än tidigare beräknat, dels av att de principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades för mycket medel. Anslaget bör sammantaget ökas med . De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget 1:7 anvisades medel för ett redan avslutat uppdrag, och anslaget bör därför minskas med . De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget 1:9 anvisades medel för genomförande av ett aviserat uppdrag som sedan inte har lämnats, och anslaget bör därför minskas med . Anslaget 1:12 minskas med för att finansiera den ökning av anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 som sker i syfte att länsstyrelserna bättre ska kunna utföra tillsyn mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter används bl.a. för utbetalning av kapitaltillskott till Asiatiska för infrastrukturinvesteringar (AIIB, ). Det svenska åtagandet till AIIB är bestämt i US-dollar. Med anledning av att kronan har försvagats mot US-dollarn blev utgifter för kapitaltillskottet högre än vad som beräknades i budgetpropositionerna , varför anslaget bör ökas med . Av de medel som anvisades till anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning avsåg verksamhet som redan genomförts eller som skulle trappas ned. Medlen anvisades mot bakgrund av de principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen . behöver anslaget förstärkas med för att myndigheten ska kunna utföra sitt uppdrag och vissa nya uppgifter. Sammantaget bör därmed anslaget minskas med . I propositionen redovisar regeringen att staten har en möjlighet att förvärva fastigheten 4 i . Fastigheten är lokaliserad i regeringskvarteren och dess marknadsvärde beräknas uppgå till . Förvärv genom köp eller byte och försäljning ska genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det, se 8 kap. 7 § budgetlagen (2011:203). I det aktuella fallet är förvärvet avsett att genomföras utan att objektet kommer ut till försäljning på marknaden. Det pris staten betalar kan därmed komma att överstiga marknadsvärdet. Regeringen bedömer att fastigheten passar in i förvaltningen och samordningen av övriga byggnader. Regeringen anser vidare att det är av stor vikt att säkra tillgången till fastigheten i fråga. Anskaffningskostnaden bedöms rymmas inom den låneram som har beslutat för Statens fastighetsverks investeringar i fastigheter och markanläggningar. Eftersom fastigheten har ett betydande värde och det är fråga om ett belopp som avviker från beräknat marknadsvärde bedömer regeringen att godkännande av förvärvet bör inhämtas. Regeringen anser mot denna bakgrund att bör godkänna att regeringen förvärvar fastigheten 4 i för . Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Ramen för utgiftsområde 3 minskas med , enligt regeringens förslag. De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget 1:3 anvisades medel för redan genomförd verksamhet, och anslaget bör därför minskas med . Ramen för utgiftsområde 4 ökas med , enligt regeringens förslag. Anslaget 1:1 minskas med för att finansiera den ökning av anslaget 1:6 Kriminalvården som sker med anledning av att ansvaret för vissa transporter av frihetsberövade överförts från till Kriminalvården. beräknas anslaget minska med av denna anledning. En långsiktig och hållbar fördelning av ansvaret för transporter av frihetsberövade återstår att ta ställning till. Regeringen har därför gett Kriminalvården och i uppdrag att gemensamt ta fram en plan för detta. Utfallet av denna påverkar också den slutliga finansieringsfördelningen. finansiera ökningen av anslaget 1:16 minskas anslaget 1:1 med . Sammantaget bör anslaget 1:1 således minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med eftersom det är angeläget att Säkerhetspolisen har goda förutsättningar att kunna förstärka den generella förmågan att utreda terrorismrelaterade brott. När det gäller anslaget 1:6 Kriminalvården redovisar regeringen att , för att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet, och i syfte att renodla verksamhet, har beslutat om nya bestämmelser som utökar Kriminalvårdens ansvar för att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter (prop. 2016/17:57, bet. 2016/17:JuU9, rskr. 2016/17:149). Kriminalvården har påbörjat en utbyggnad av sin transportorganisation för att kunna överta huvudansvaret för transporter av frihetsberövade. Myndigheten har därför haft Kriminalvården har till följd av en ansträngd ekonomi vidtagit en rad effektiviseringsåtgärder, men det krävs ytterligare åtgärder för att hantera den ekonomiska situationen. Eftersom personalkostnader står för den största delen av Kriminalvårdens utgifter, och mot bakgrund av den ansträngda beläggningssituationen, behöver anslaget tillföras ytterligare medel för att ge myndigheten förutsättningar att upprätthålla en tillräckligt god säkerhet inom verksamheten. Mot denna bakgrund bör anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med . beräknas anslaget öka med med anledning av de ökade kostnaderna för transportverksamheten. En långsiktig och hållbar fördelning av ansvaret för transporter av frihetsberövade återstår att ta ställning till. Regeringen har därför gett Kriminalvården och i uppdrag att gemensamt ta fram en plan för detta. Utfallet av denna påverkar också den slutliga finansieringsfördelningen. De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget 1:10 anvisades medel för ett redan avslutat uppdrag, och anslaget bör därför minska med . Utgifterna som belastar anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. förväntas bli högre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen , bl.a. till följd av en ökad måltillströmning till domstolarna. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ökas med . Utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet förväntas bli högre än beräknat på grund av dels ett enskilt ärende som föranleder ett stort skadeståndsbelopp, dels pågående rättsprocesser. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ökas med . Regeringen avser att lämna en proposition med förslag till en ny lag som möjliggör för Säkerhetspolisen och Nationella operativa avdelningen i att inrikta signalspaning och ta emot underrättelser med uppgifter från signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet även om det pågår en förundersökning. föreslås utöva tillsyn över Säkerhetspolisens och tillämpning av den nya lagen. Lagändringarna avses träda i kraft . Tillsynsuppgiften medför kostnader för som inte ryms inom anvisade medel. Anslaget 1:16 bör därför ökas med . Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Ramen för utgiftsområde 5 minskas med , enligt regeringens förslag. De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete anvisades medel för verksamhet som redan var genomförd, och anslaget bör därför minska med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Ramen för utgiftsområde 6 ökas med , enligt regeringens förslag. Regeringen föreslår att investeringsplanerna för anskaffning respektive vidmakthållande av försvarsmateriel –2024 godkänns som riktlinjer för Försvarsmaktens investeringar. Planerna redovisas i tabell 6.1 i propositionen (prop. 2018/19:99 s. 107). Investeringsplanerna är regeringens förslag till inriktning för anskaffning respektive vidmakthållande av materielinvesteringar. Förslaget till inriktning utgår från planerat materielbehov i enlighet med propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Investeringsplanerna uppdateras och kommer utgå från den försvarspolitiska inriktningsproposition som planeras omfatta 2021–2025. Beloppen per område är regeringens bedömning av investeringarnas omfattning –2024 med utgångspunkt i nuvarande materielbehov. har tillkännagett för regeringen att regeringen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att ta fram reviderade investeringsplaner och att dessa bör återredovisas i anslutning till vårändringsbudgeten 2019 (bet. 2018/19:FöU1 punkt 4, rskr. 2018/19:89). Regeringen gav i Försvarsmaktens regleringsbrev myndigheten i uppdrag att utveckla investeringsplanerna för försvarsmateriel i enlighet med de rekommendationer som lämnat inom ramen för Statskontorets rapport planeringen möter verkligheten – Försvarsmaktens interna ledning, styrning och uppföljning (2018:27). Regeringen har vidare i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att stödja Försvarsmakten och vid den fortsatta utvecklingen av investeringsplanerna för anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel. Försvarsmakten lämnade budgetunderlag –2022 till regeringen . Försvarsmakten bedömer i budgetunderlaget att den samlade risken i planeringen har reducerats, bl.a. till följd av att de rekommendationer Statskontoret och lämnat i stort har genomförts. Försvarsmaktens planer bygger på förväntat utfall för de olika objekten inom den tilldelade ramen och beaktar effekterna av förväntad prisutveckling under objektens hela anskaffningslängd. Myndigheten har därtill utarbetat riktlinjer för redovisning av prissatta finansiella risker. I förhållande till förslaget i budgetpropositionen har planerna för perioden –2024 reviderats. Detta beror bl.a. på att beslut om tillskott har möjliggjort fler planerade beställningar och att planeringsmetoden justerats. Mot denna bakgrund bör investeringsplanerna för anskaffning respektive vidmakthållande av försvarsmateriel –2024 godkännas som riktlinjer för Försvarsmaktens investeringar. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringen anför vidare att kommunernas möjligheter att förebygga klimatrelaterade naturolyckor genom konkreta klimatanpassningsåtgärder