bet · H601NU14 · 2019-05-29 00:00:00 — Enligt uppgift från avser regeringen att överlämna skrivelsen Energiöverenskommelsen – kontrollstation 2018 till . gav regeringen den parlamentariskt sammansatta Miljömålsberedningen i uppdrag att utreda hur ett klimatpolitiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik ska kunna utformas i en bred politisk dialog. slöts sedan en överenskommelse om den framtida klimatpolitiken mellan Socialdemokraterna, samt i vissa delar även . Regeringen överlämnade därefter en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk till (prop. 2016/17:146). består av nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Ett nytt långsiktigt klimatmål är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Vid behandlingen av propositionen antog även nya etappmål till 2030 och 2040 (bet. 2016/17:MJU24). EU:s klimat- och energiramverk, klimatstrategin, energiunionen och vinterpaketet energipolitik påverkas av beslut som fattas på EU-nivå. enades EU:s stats- och regeringschefer om ett klimat- och energiramverk till 2030. Målen i överenskommelsen innebar att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med till 2030 jämfört med nivåer. Målen innebar också att energieffektiviseringen skulle uppgå till och att andelen förnybar energi skulle vara till 2030. Målet för minskningen av växthusgaser är bindande. Vid klimatkonventionens tjugoförsta partsmöte i enades världens länder om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal (). uppmanar parterna att ta fram långsiktiga strategier för att minska utsläppen av växthusgaser. uppmanade kommissionen i en resolution att före partsmötet utarbeta en strategi för nollutsläpp till mitten av århundradet. antog kommissionen ett meddelande om en långsiktig klimatstrategi. Kommissionen redogör i sitt meddelande för åtta olika scenarier för utsläppsminskningar inom EU där två ska leda till nettonollutsläpp . En omställning av den omfattning som beskrivs i de mest ambitiösa scenarierna berör ett flertal politikområden. Kommissionen betonar att energisektorn kommer att vara central i omställningen eftersom den står för av EU:s utsläpp av växthusgaser. Kommissionen har arbetat med sju s.k. byggstenar och kombinerat dem på olika sätt i scenarierna för att se hur de kan bidra till nettonollutsläpp till 2050. Byggstenarna är energieffektivisering, förnybar energi och elektrifiering, mobilitet, konkurrenskraftig industri och cirkulär ekonomi, smarta nätverk för infrastruktur och samordning, bioekonomi och kolsänkor, infångning och lagring av koldioxid. Strategin diskuterades på de två senaste energiministermötena och . Meddelandet innehåller inga förslag till ny lagstiftning. presenterade kommissionen meddelandet En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015) 80 final). Strategin består av följande fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. Kommissionen lyfte fram 15 konkreta åtgärder för att få till stånd energiunionen, och i en bilaga listades 43 nya initiativ och lagförslag . betonade vid sitt möte att EU är fast beslutet att bygga en energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik på basis av kommissionens meddelande. presenterade kommissionen ett paket med initiativ – energi för alla i (det s.k. vinterpaketet) – vars övergripande intentioner är att underlätta omställningen av energisektorn inom EU genom att prioritera energieffektivisering, genom att EU ska bli världsledande inom förnybar energi och genom rättvisa villkor för konsumenterna. Paketet innehöll förslag till revidering av energieffektiviseringsdirektivet (EED) och byggnaders energiprestanda, förslag till revidering av förnybartdirektivet (inklusive hållbarhetskriterier för biomassa) och flera förslag om en ny elmarknadsdesign och ett förslag om ett övergripande styrningssystem för energiunionen. började EU:s nya lagstiftning för förnybar energi, energieffektivisering samt styrningen av energiunionen att gälla. Vidare har politisk enighet även nåtts mellan EU:s medlemsstater i fråga om de sista fyra rättsakterna som knyter an till utformningen av den europeiska elmarknaden. I och med den nya lagstiftningen skärps målen för förnybar energi och energieffektivisering för EU 2030. Förnybar energi ska uppgå till och energieffektivisering ska uppgå till , med en möjlighet att revidera målet 2023. När vinterpaketet är fullt genomfört förväntas utsläppen av växthusgaser ha minskat 2030 jämfört med nivåer. Inom det övergripande styrningssystemet för energiunionen ställs vidare krav på att varje medlemsstat ska ta fram nationella integrerade energi- och klimatplaner till 2030 som beskriver hur medlemsstaten ska nå sina respektive mål. gav regeringen , , och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) i uppdrag att bidra i arbetet med genomförande av EU:s reviderade energieffektiviseringsdirektiv. Myndigheterna ska bl.a. stötta med juridiska bedömningar om vilka ändringar som behöver göras i svensk lagstiftning och ta fram beräkningar av det nationella energisparkravet för perioden –2030 och av energibesparingseffekterna av dagens styrmedel för energieffektivisering. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse. I denna anges att och Liberalerna accepterar en regering bestående av Socialdemokraterna och . Vidare anges att de partier som slutit överenskommelsen är överens om ett budgetsamarbete och ett samarbete som begränsas av de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. Samarbetet gäller budgetår för budgetår, så länge som partierna är överens om dess fortsättning, med inriktningen att samarbetet ska löpa hela mandatperioden. Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området hela landet ska leva handlar punkt 24 om att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme, eller i vindkraft till havs eller på land. Inom området miljö och klimat handlar punkt 30 om en aktiv klimatpolitik som värnar det klimatpolitiska ramverket. Bl.a. ska klimatinvesteringsprogrammen utvecklas och effektiviseras. Vidare ska all relevant lagstiftning ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (en utredning tillsätts ). Punkt 31 handlar om fossilfria transporter. Det ska bl.a. göras investeringar i produktion och distribution av biogas, och det ska utredas vilket år fossila bränslen ska vara helt utfasade. Under punkt 33 anges bl.a. att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas förbjuds på motsvarande sätt som gjorts med uran, och regelverket för när utvinning av mineraler får ske från alunskiffer skärps (utredning –2020, ny lagstiftning från ). Punkt 34 handlar om att ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Vidare ska för statsstöd och övriga stödsystem reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . antog de nordiska ministrarna ett nytt nordiskt energipolitiskt samarbetsprogram som stakar ut det nordiska energisamarbetet. Den gemensamma nordiska elmarknaden, förnybar energi, energieffektivisering samt energiforskning är kärnområden i det fyraåriga samarbetsprogrammet och styr det nordiska energisamarbetet –2021. Det nya samarbetsprogrammet betonar även vikten av förstärkt dialog kring EU/EES-processer och energipolitikens utveckling. Programmet har tagits fram utifrån en strategisk genomlysning av det nordiska energisamarbetet och visar på möjligheterna att ytterligare stärka position och konkurrenskraft genom ökad koordinering och samverkan inom bl.a. energiforskningsområdet. Under det svenska ordförandeskapet 2018 i prioriterade fortsatt utveckling av samarbetet om den nordiska elmarknaden, förnybar energi, energieffektivisering och energiforskning, dialog kring aktuella EU-processer, inte minst utvecklingen av EU:s energiunion, samt informationsutbyte och dialog om energipolitikens utveckling i de olika nordiska länderna och kontakter med närområden, särskilt de baltiska länderna. Det nordiska energisamarbetsprogrammet följdes upp på det nordiska energiministermötet i . redovisade regeringen samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar med huvudsaklig inriktning på verksamheten i (rsk. 2018/19:90). Regeringen redovisade bl.a. att elmarknadsgruppen fokuserat på utveckling av den nordiska elmarknaden och gemensamma insatser i pågående EU-processer som rör elmarknaden och att ett nordiskt elmarknadsforum, för utvecklad dialog mellan aktörerna på den nordiska elmarknaden, anordnats . Vidare redovisade regeringen att arbetsgruppen för förnybar energi fortsätter att samarbeta kring EU-direktiv om förnybar energi och att den samnordiska institutionen () bl.a. arbetar med analys av den pågående energiforskningen i de olika nordiska länderna och möjligheterna till vidareutveckling av nordiskt samarbete baserat på detta. tog utskottet ställning till ett antal motionsyrkanden som på olika sätt gällde energipolitikens övergripande inriktning (bet. 2017/18:NU22). Flera av dessa var likalydande med eller snarlika de nu aktuella, och samtliga yrkanden avslogs av . Utskottet konstaterade att den energipolitiska grundsyn som genomsyrade de då behandlade motionerna till stor del stod i kontrast till den hållning som utskottet förespråkade. Utskottet såg inte heller något behov av att tillstyrka motioner om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål. När det gäller frågan om subventioner till olika energislag, som togs upp i en motion, framhöll utskottet att subventioner i första hand ska riktas till utveckling av sådan lovande teknik som ännu inte har en egen ekonomisk bärkraft eller utformas på ett teknikneutralt sätt och att de bör inriktas på att gynna den teknik som på det mest kostnadseffektiva sättet bidrar till att uppnå övergripande klimat- och energipolitiska mål. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • Översyn av subventioner • Vissa övergripande frågor om energipolitiken Utskottet har återkommande avstyrkt motioner om att se över stödet för olika energislag. Vid det senaste tillfället, (bet. 2017/18:NU22), redogjorde utskottet för sin uppfattning att subventioner i första hand ska riktas till utveckling av sådan lovande teknik som ännu inte har egen ekonomisk bärkraft eller utformas på ett teknikneutralt sätt och inriktas på att gynna den teknik som på det mest kostnadseffektiva sättet bidrar till att uppnå övergripande klimat- och energipolitiska mål. Som redogjorts för i det föregående förordas i motion 2018/19:2764 (KD) åter en översyn av subventioner för olika energislag. Även i motion 2018/19:2924 (L) föreslås tillkännagivanden om dels en översyn av subventioner, stöd och skatter, dels minskade subventioner. Med anledning av nyssnämnda motioner vill utskottet framhålla sin uppfattning att inget i sak har förändrats på ett sätt som gör att bör ompröva sitt tidigare ställningstagande. Utskottet anser därmed inte, oaktat inställning till olika energislag, att bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att genomföra en översyn av de befintliga stödsystemen. Motionerna avstyrks följaktligen i berörda delar. Vissa övergripande frågor om energipolitiken Utskottet konstaterar inledningsvis att den inriktning på energipolitiken som fastslog (bet. 2017/18:NU22) och som vilar på energiöverenskommelsen fortfarande gäller. Med de mål som fastställt anser utskottet att det ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. I motion 2018/19:851 (M) förordas att målet för svensk energiproduktion bör vara att uppnå klimatneutralitet, dvs. att inte bidra till växthuseffekten, och i motion 2018/19:2426 (C) förordas att ska ha ett helt förnybart energisystem. Utskottet konstaterar att utöver det övergripande målet för energipolitikens inriktning även godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och det innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Utskottet konstaterar också att antagit det långsiktiga klimatmålet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären (bet. 2016/17:MJU24). Vidare noterar utskottet att det inom ramen för den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, finns förslag om att all relevant lagstiftning ska ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag och att ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Utskottet ser därmed inget behov av att tillstyrka någon av de ovannämnda motionerna i de aktuella delarna. Utskottet ser inte heller något behov av att tillstyrka motion 2018/19:2820 (SD) i den del där motionären förordar att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. I motionerna 2018/19:164 (SD), 2018/19:166 (SD) och 2018/19:169 (SD) föreslås olika tillkännagivanden till regeringen om energipolitikens inriktning. Utskottet vill påminna om att liknande motionsyrkanden behandlades och att samtliga avslogs av då den energipolitiska grundsyn som genomsyrade motionerna till stor del stod i kontrast till den redovisade hållning som utskottet förespråkade. Utskottet ser ingen anledning för att ändra uppfattning i frågan och avstyrker därmed motionerna i berörda delar. I några av motionerna lyfts energifrågornas internationella dimension upp. I motion 2018/19:2072 (M) förordas en gemensam nordisk linje om energiproduktion och reglering av energimarknaden. Utskottet vill i sammanhanget påminna om det energipolitiska samarbetet i som pågår och utgår från det energipolitiska samarbetsprogram som togs fram där den gemensamma nordiska elmarknaden är ett av kärnområdena. Utskottet noterar att som ordförandeland i bl.a. prioriterade fortsatt utveckling av den nordiska elmarknaden och gemensamma insatser i pågående EU-processer som rör elmarknaden. I motion 2018/19:2764 (KD) lyfts vikten av att vidhålla energiunionens syfte att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU, och i motion 2018/19:2040 (L) förordas att energiunionen bör utvecklas ytterligare och fokusera på klimatneutrala energislag som förnybart och kärnkraft. Utskottet noterar att förhandlingarna om kommissionens s.k. vinterpaket avslutats och att målen för förnybar energi och energieffektivisering för EU 2030 skärpts. Vidare noterar utskottet att det inom det övergripande styrningssystemet för energiunionen ställs krav på att varje medlemsstat ska ta fram nationella integrerade energi- och klimatplaner till 2030 som beskriver hur medlemsstaten ska nå sina respektive mål. Utskottet ser därmed inget behov av att tillstyrka de ovannämnda motionerna i de aktuella delarna. Utskottet ser heller inget behov av att tillstyrka den del av motion 2018/19:2764 (KD) där det begärs ett tillkännagivande om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål då detta enligt utskottets uppfattning ligger i linje med den förda politiken. Sammanfattningsvis är det utskottets uppfattning att bör avslå motionerna 2018/19:164 (SD), 2018/19:166 (SD), 2018/19:169 (SD), 2018/19:851 (M), 2018/19:2040 (L), 2018/19:2072 (M), 2018/19:2426 (C), 2018/19:2764 (KD), 2018/19:2820 (SD) och 2018/19:2924 (L) i de delar som är aktuella i detta avsnitt. Vissa frågor om förnybar energi Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som på olika sätt gäller förnybar energi. Dessa handlar bl.a. om solenergi, vattenkraft och vindkraft. Utskottet hänvisar bl.a. till olika åtgärder som vidtagits eller aviserats i syfte att främja produktion och användning av förnybar energi. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD) och 9 (C). I kommittémotion 2018/19:2784 av m.fl. (M) anför motionärerna att bör verka för att en bred råvarubas tillåts för biobränsle på EU-nivå. Biodrivmedel bidrar till en grönare omställning för industri och transportsektorn enligt motionärerna som också anför att en omställning i transportsektorn kommer att ta tid och att det därför behövs olika typer av biodrivmedel för att underlätta övergången från bensin och diesel till grönare alternativ. Motionärerna förordar därför att ska verka för goda möjligheter att nyttja olika råvaror från skog, jordbruk och hav för produktion av olika former av biodrivmedel (yrkande 4). I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) anför motionärerna att de vill fortsätta att minska transporternas klimatpåverkan genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik, öka andelen förnybara drivmedel och uppmuntra effektiva transporter med höga klimatprestanda när det gäller såväl fordon som drivmedel. Motionärerna ser ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen och att säkerställa en bred råvarubas och förordar att regeringen verkar för förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå (yrkande 23). I motion 2018/19:925 av (M) anför motionären att enskilda planeringsmål för vindkraften på 2020, som innebär en fördubbling av nuvarande vindkraftsproduktion, inte är helt genomtänkt. Målet för den framtida vindkraftsproduktionen verkar enligt motionären något överdimensionerat och en helhetssyn på samhällsnyttan saknas. Motionären förordar därför att det bör göras en översyn av möjligheten till en utvärdering av kostnader och samhällsnytta av vindkraftsutbyggnaden i (yrkande 1). Vidare menar motionären att det är underligt att det inte finns några siffror på vad den planerade vindkraftsutbyggnaden kommer att kosta eller vad den har kostat och förordar därför att möjligheterna att redovisa kostnaderna för vindkraftsutbyggnad som har gjorts och totalkostnaden när det är färdigbyggt ses över (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) anför motionärerna att vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen för elproduktion och att den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel. Motionärerna framhåller att det finns stor potential i de småskaliga vattenkraftstationerna (yrkande 2). Effektiviteten skulle kunna ökas ytterligare i kraftstationerna utan att vattenflödet behöver ökas som det finns många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Det finns även en större potential för den småskaliga vattenkraften att kunna delta i reglermarknaden med ny teknik. Motionärerna förordar därför att man utreder förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften inklusive hur dess potential ska kunna förverkligas (yrkande 3). För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften tills tidpunkter där elenergin efterfrågas mer anser motionärerna att förutsättningarna för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften bör utredas (yrkande 4). Motionärerna anför vidare att dagens vindkraft ungefär måste fördubblas för att uppnå det riksdagsbeslutade planeringsmålet om vindkraftsel . En stor andel vindkraft är dock inte bara kostsamt rent investeringsmässigt utan blir mycket besvärligt att hantera på elnäten i och med att vindkraft av förklarliga skäl är beroende av vinden och vindkraften levererar energi oregelbundet. Motionärerna menar att det finns stora problem med planeringsmålet och förordar att målet bör upphävas (yrkande 10). Ett väsentligt problem med solceller i är enligt motionärerna den oregelbundna produktionen då solceller av naturliga skäl är beroende av solljus, vilket medför att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader när elbehovet är som störst. Detta innebär att solceller inte kan ersätta någonting annat i energisystemet, utan det behövs ändå kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst. Motionärerna anser därför att investeringsstödet till solceller bör avvecklas (yrkande 17). I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) anför motionärerna att de vill öka den närproducerade elproduktionen. Motionärerna vill dels slopa skatten för egenanvändning av solel, dels att man ska ha möjlighet till skatteavdrag om man är bosatt i en lägenhet med mikroproduktionsanläggning, vilket inte är möjligt . Motionärerna anser också att det krävs åtgärder för att förbättra förutsättningarna för mikroproduktion av förnybar el och förordar att incitamenten och möjligheterna för att producera solel ska stärkas (yrkande 25). Vattenkraften spelar en central roll för att ska uppnå målet om förnybar elproduktion till 2040. Motionärerna framhåller att den nya lagstiftningen om vattenkraft har skapat enklare regler och rimliga krav som förenar miljöåtgärder med långsiktig lönsamhet för vattenkraften och menar att det är viktigt att den nya lagstiftningen får genomslag i myndigheters och domstolars arbete och prövningar. Myndigheterna bör därför enligt motionärerna se över alla relevanta regelverk och föreskrifter så att regelkrånglet minskar, miljöprövningarna blir mindre kostsamma och möjligheten att utveckla den förnybara elproduktionen får fullt genomslag. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att värna, utveckla och stärka lönsamheten för vattenkraften och dess viktiga roll i ett helt förnybart energisystem (yrkande 27). I partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) framhåller motionärerna att det krävs ännu bättre förutsättningar för solenergin i . Den har äntligen börjat expandera på allvar men för att den ska ta en betydande del av marknaden menar motionärerna att det krävs att en nationell solenergistrategi för solel och solvärme antas (yrkande 10). Vidare menar motionärerna att det krävs ett folkligt stöd för omställningen till förnybar elproduktion och förordar att grannar ska ges möjlighet att bli delägare i nya vindkraftverk (yrkande 13). Som har redovisats i betänkandet antog ett nytt mål för produktionen av förnybar el med innebörden att elproduktionen ska vara förnybar 2040 (bet. 2017/18:NU22). Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) har det satts upp en rad mål för förnybar energi i . Andelen förnybar energi ska 2020 vara av den totala energianvändningen, och inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i EU:s s.k. förnybartdirektiv, och gäller fortfarande. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Som har nämnts i betänkandet presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse . Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området hela landet ska leva handlar punkt 24 om att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme, eller i vindkraft till havs eller på land. Inom området miljö och klimat handlar punkt 31 om fossilfria transporter. Det ska bl.a. göras investeringar i produktion och distribution av biogas, och det ska utredas vilket årtal fossila bränslen ska vara helt utfasade. Under punkt 33 anges bl.a. att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas förbjuds på motsvarande sätt som gjorts med uran, och regelverket för när utvinning av mineraler får ske från alunskiffer skärps (utredning –2020, ny lagstiftning från ). Som tidigare nämnts i betänkandet började EU:s nya lagstiftning om förnybar energi gälla .