bet · H601KU20d3 · 2019-01-01 00:00:00 — Så fort vi får kännedom om vad som behöver göras, då ska vi göra det. (SD): Fru ordförande! Tack, statsministern, för dina svar ! Enligt uppgifter i pressen, bland annat den , påstås – och jag citerar från tidningen: ”Flera källor på Svenska kraftnät uppger nu för tidningen att generaldirektören ville försena offentliggörandet av en större elprishöjning till efter riksdagsvalet. ’vill INTE kommunicera enligt vårt förslag utan står fast vid att vi kommunicerar till nätföretagen + balansföretagen direkt efter valet den 10/9’, skriver myndighetens pressekreterare i ett internt mejl enligt . innan det interna mejlet hade energiminister lovat rejält sänkta elnätsavgifter vid en pressträff. Enligt en källa på myndigheten kritiserades internt för att ’gå regeringens ärenden’.” Jag vet att har svarat på den här frågan, men jag skulle även vilja att statsministern kommenterade det här. : Jag har inte så mycket mer att tillägga än vad statsrådet redan har sagt. Men ett perspektiv som ändå är viktigt är att det var ingen hemlighet. Regeringen såg ju behovet av investeringsbehov och därmed avgiftshöjning. Det hade kommunicerats i budgetpropositionen att med den investeringsvolym som har framför sig så kommer också avgifterna … de här avgifterna att behöva höjas. Så det var regeringen öppen med och hade redogjort för. (SD): Tack för dina svar ! Jag måste ändå fråga: Det var ju många … Det här kom ju från många källor och det rådde en stor upprördhet på myndigheten. Menar statsministern att samtliga på myndigheten som har larmat om det här har missuppfattat det här. För det verkar ju ändå som om just valdagen var viktig för generaldirektören, att man skulle kommunicera det efter valdagen. : Fru ordförande! Jag har inga mer svar än vad statsrådet redan har gett på detta område. Men faktum kvarstår: Regeringens uppfattning om ett behov av en avgiftshöjning hade framgått av budgetpropositionen, och det var ingen hemlighet. (SD): Jo, men det kanske inte uppmärksammades på samma sätt som det här uttalandet om den här höjningen, och det kanske var därför man ville lägga den efter valdagen. Kan det ha varit så? : Svar nej. Regeringen lägger sig inte i myndigheternas kommunikation över huvud taget. (C): Ordförande! Jag har fått svar på de frågor jag hade. (V): Fru ordförande! Jag har också fått svar på de frågor jag hade. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, statsministern, för svaren så här långt! För ganska jämnt var vi samlade, och KU prövade frågan om skandalen, it-skandalen, i Transportstyrelsen. Och gjorde KU – ett enigt KU – en bedömning där man kritiserade statsministern och flera statsråd för hanteringen. Och kommer inte en lika allvarlig men en parallell i, om jag får citera statsministern, ”en av de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället”. skulle vi behöva granska om det har blivit bättre . Har statsministern snabbare nåtts av besked om problematik i någon verksamhet än förra gången, då det faktiskt brast på flera områden? Vi hör om det i varningar 2015, 2016 och 2018 i risk- och sårbarhetsanalyserna, och det var först som statsministern, om jag förstod det rätt, fick kunskap om detta. Är statsministern nöjd med den tidshorisont som har varit i detta fall? : Fru ordförande! Som jag har sagt har myndigheten lämnat in risk- och sårbarhetsanalyser där man har påpekat brister och dessutom vilka planerade åtgärder, vilka genomförda åtgärder och vilka beslutade åtgärder som har genomförts. Det är myndighetens ansvar att både identifiera bristerna och åtgärda bristerna, och det har man gjort. Just dessa brister kom till kännedom , då Svenska kraftnäts dåvarande generaldirektör informerade dåvarande statssekreterare med ansvar för energifrågor om bristerna i rutinerna vad gällde säkerhetsprövning på myndigheten. Därefter informerade ställföreträdande generaldirektören och representanter för myndighetens krisledningsorganisation om att säkerhetsprövning vid anställning av en chef inte hade följt det regeringsbeslut som fattats vad gällde säkerhetsklassningen. , alltså , informerades Statsrådsberedningen och om vad som har framkommit vid detta, och i anslutning till detta datum får jag som statsminister information om den händelsen. Skånberg (KD): Ordförande! Ska jag förstå det som att fungerade informationsöverlämningen oklanderligt och att det inte var några brister ? : Fru ordförande! Som jag sa inledningsvis fungerade informationsöverföringen, den som ska ske mellan departement och mellan departement och statsrådsberedning, ja. (L): Ordförande! Jag har inga vidare frågor . (MP): Fru ordförande! Tack, statsministern! under denna utfrågning har risk- och sårbarhetsanalyserna 2015, 2016 och 2018 nämnts. Det är bra att de har gjorts under denna regerings tid. Det var dock ett långt uppehåll då man inte gjorde några risk- och sårbarhetsanalyser i en av de mest skyddsvärda verksamheterna i landet. Vad har statsministern och regeringen vidtagit för åtgärder för att förvissa sig om att just risk- och sårbarhetsanalyser faktiskt görs med regelbundenhet så att det som hände inte ska återupprepas? : Fru ordförande! Vi har varit väldigt tydliga med myndigheterna. Jag har redovisat en del av de åtgärder som har vidtagits. Det är klart att det framgår av myndighetsdialogen, i regleringsbrevet med mera. Vi har haft kontakt med de ansvariga myndigheterna och alla specifika myndigheter. Det framgår väldigt tydligt. Varje enskild myndighet ansvarar för sitt eget säkerhetsskyddsarbete, så det ligger på myndigheten. Det är naturligtvis för att stärka den egna och samhällets krisberedskap. Därutöver ansvarar respektive departement för återkopplingen till sina myndigheter, så det sker på respektive departement. Åtgärder som föranleds av analysen tas upp i regleringsbrev eller i andra uppdrag. Därutöver ansvarar för samordning av hanteringen av myndigheternas risk- och sårbarhetsanalys. Fokus i analys ligger på att identifiera eventuella trender och mönster i detta. Ordföranden: Det finns utrymme för några frågor till. (M): Fru ordförande! Det börjar bli ett återkommande inslag att myndigheter påtalar brister som kan få säkerhetspolitiska konsekvenser, att regeringen inte agerar eller agerar senfärdigt och att sedan drabbas av en säkerhetspolitisk skandal på grund av dessa brister. Efter skandalen med Transportstyrelsen, som kostade statsministern två ministrar, kan man tycka att regeringen i förebyggande syfte borde ha gått igenom tänkbara nya säkerhetspolitiska brister, vilket i så fall skulle vara statsministerns ansvar i och med att statsministern ansvarar för regeringens övergripande arbete. Vi har med all tydlighet fått höra av att han inte agerade på Svenska kraftnäts risk- och sårbarhetsanalyser. visade på något sätt att svenska myndigheter brister i hur de tillvaratar tillkortakommanden i dessa frågor. Att bara säga att myndigheten verkar vara på bollen och har en action plan för att hantera detta förefaller vara ganska naivt. Såg inte statsministern skäl att i förebyggande syfte gå igenom tänkbara nya säkerhetspolitiska risker efter ? : Fru ordförande! Vi har precis hört en annan ledamot redogöra för att det inte gjordes några risk- och sårbarhetsanalyser. görs det, och regeringen, som jag leder, har sedan vi tillträdde haft säkerhetsfrågorna högt på dagordningen. Vi har en helt ny övergripande säkerhetspolitisk strategi, som tar fasta på en mängd olika områden i samhället där vi måste göra riskanalyser. Därutöver är det både i myndighetsdialogen och i de beslut som är fattade … Återigen, vi har fattat beslut om skyldighet för statliga myndigheter att samråda med säkerhetspolis och försvarsmakt inför utkontraktering, och vi har vidareutvecklat myndighetsstyrningen i gällande frågor om just säkerhetsskydd och informationssäkerhet. De bevakningsansvariga myndigheterna fick i regleringsbrevet 2017 i uppdrag att redovisa vilka övergripande åtgärder som vidtagits för att bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete. inhämtades information om myndigheternas it-säkerhetsarbete. fick de bevakningsansvariga myndigheterna i uppdrag att analysera och bedöma informationssäkerheten i den egna verksamheten. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fick i uppdrag att i samverkan med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten göra en samlad analys och bedömning utifrån de bevakningsansvariga myndigheternas redovisningar av analyser. Säkerhetspolisen fick i uppdrag att redovisa en samlad bild av vilka generella brister som finns i säkerhetsskyddet hos de myndigheter som bedriver mest skyddsvärd verksamhet och vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att hantera dessa brister. I regleringsbrevet får de bevakningsansvariga myndigheterna återigen i uppdrag att i arbete med civilt försvar stärka arbetsformerna för samverkan som möter krav på hög sekretess och så vidare. I våra myndighetsdialoger har vi ett återkommande tema. Vad gäller uttrycket ”vara på bollen”: De respektive myndigheterna har ansvaret för sitt säkerhetsarbete, och så måste det vara. När myndigheterna redovisar vilka risker och brister som finns och vilka åtgärder de planerar, har beslutat eller har genomfört för att åtgärda dessa brister är det i sin ordning. Om de inte gör det ska och regeringen givetvis ingripa. (S): Med anledning av fråga vill jag fråga statsministern: det inte så att är ansvarig övervakningsmyndighet över myndigheternas säkerhets- och sårbarhetsanalyser? Om det är så, uppmärksammade regeringen på eventuella brister? : Fru ordförande! är alltså tillsynsmyndighet, och någon sådan rapport har inte kommit till regeringen. Ordföranden: Då tackar utskottet statsministern för svaren i denna granskning, och vi avslutar den. Vi går vidare med utrikesministerns uttalande om utträde ur EU, och det är granskningsärende 18. Precis som i de tidigare utfrågningarna kommer jag att ge statsministern ordet och möjligheten att ge sin syn under maximalt . Därefter går ordet till anmälande parti, och sedan till partierna i storleksordning. : Fru ordförande och ärade ledamöter! Låt mig inledningsvis framhålla att EU är viktigaste utrikespolitiska arena. EU-samarbetet ger oss fred, trygghet, tillväxt och välfärd, och därför har den varit tydlig med att vi behöver ett starkt och enigt EU. Det är följaktligen ingen hemlighet att regeringen i likhet med många andra beklagar beslut att lämna EU. Regeringen har varit tydlig med att vi respekterar utfallet av den brittiska folkomröstningen om medlemskapet i Europeiska unionen. När nu har beslutat sig för att lämna unionen ankommer det på oss alla att förhålla oss till detta på bästa möjliga sätt, och regeringen har återkommande framhållit att det är angeläget att utträde ur EU sker under ordnade former. och har en utmärkt relation. Vi har en nära och förtroendefull dialog med företrädare, och vi är övertygade om att ett ordnat utträde ger de bästa förutsättningarna för att framtida relation med såväl som EU även i fortsättningen ska vara nära och förtroendefull. När utrikesministern kommenterade beslut om utträde ur unionen gav hon tydligt uttryck för den oro över ovissheten som kringgärdade hela utträdesprocessen och de konsekvenser som utträdet kunde komma att få för och . Det var en oro som jag givetvis delade. Så här i efterhand går det väl inte att säga annat än att oron var välgrundad. Än , efter folkomröstningen, består osäkerheten i det brittiska utträdet. Utrikesministerns uttalande innebär ingen ny svensk utrikespolitik. Jag måste säga att jag är något förvånad över den tolkning av uttalandet som har kommit till uttryck i anmälan till . Utrikesministerns uttalande innebär alltså inte något nytt ställningstagande vad gäller relation till . Inte heller kan uttalandet rimligen anses ha skapat oklarhet om regeringens hållning. Därmed är jag redo att svara på utskottets frågor. Ordföranden: Då ger jag ordet till anmälande parti, . Skånberg (KD): Fru ordförande! Jag tackar statsministern för svaret så här långt. För att sätta in utrikesministerns uttalanden i ett sammanhang så skedde de under en konferens i . Hon hade hållit sitt anförande, och detta var svar på frågor från en journalist. Det var då hon uttalade, utifrån hantering av utträdet ur Europeiska unionen, att hon ”inte kan förlåta dem för detta”. Hon sa vidare att deras hantering av frågan var ”farlig” och ”dåligt hanterad”. Sedan sammanfattade hon med orden: ”Vet ni vad? Detta beror på dåligt politiskt ledarskap som pågått i . Jag såg det som EU-kommissionär.” Speglar dessa citat i någon utsträckning regeringens position när det gäller förhållandet till ? : Fru ordförande! Regeringens hållning är att vi har haft, har och vill ha en god relation med . är viktigt för oss, för medborgare, för näringslivet och för vår säkerhet. Därför har regeringen varit väldigt tydlig med att vi ser som likasinnat och att vi vill att utträdet ska ske så ordnat som möjligt eftersom det är bäst för både och EU. Vi har vid ett flertal tillfällen uttalat till företrädare att vill försöka att på ett så pragmatiskt sätt som möjligt se till att utträdet blir så bra som möjligt och att vi efter det ska ha en så nära relation som möjligt inom ramen för det som medlemskapet i EU kan ge. Vi är överens om det. Jag har inte stött på någon efter detta från som har funderat på: Vad var det där för något? Vad menar ni? Har ni ändrat politisk uppfattning? Har ni en ny syn på ? Jag har träffat premiärminister vid ett antal tillfällen i samband med . Jag har dessutom haft bilaterala samtal med premiärminister per telefon vid ett flertal tillfällen, just om brexitprocessen. Inte har det kommit upp: Har ändrat uppfattning? Skånberg (KD): Inte bara en gång, inte två gånger utan har utrikesministern och hennes yttranden av olika slag varit uppe till behandling här i . Ett enigt KU har understrukit ”vikten av att utrikesministerns uttalanden till sitt innehåll är så formulerade att de inte leder till missförstånd eller ger upphov till motstridiga tolkningar”. När hon då säger att hon inte kan förlåta för hanteringen i EU och att de har haft ett dåligt politiskt ledarskap, är det då ett uttryck för att hon har hållit sig inom den hållning som statsministern nu gav uttryck för? : Som ledamoten själv påpekade vid första frågan höll ju utrikesministern ett anförande först, och där tydliggjordes linjen, lite specifikt ur säkerhetssynpunkt men ändå, att förhållandet till är viktigt och att vi vill ha den goda relationen. Sedan, i samband med en utfrågning, uttryckte utrikesministern den oro för den här ovissheten som vi ändå faktiskt lever med här och och som ju många delar. Men det är inget uttalande som förändrar politik i förhållande till på något sätt. (S): Tack, statsministern, för svaren hitintills! Det här var ju lite snopet! Statsministern svarade i inledningen och Skånberg ställde frågorna som jag hade tänkt ställa, så jag känner mig ganska trygg i det och har inga vidare frågor på det här området. Ordföranden: Då går ordet vidare till , och jag ger mig själv ordet. Jag var faktiskt på plats på samma konferens. Det var utanför , på Hanaholmen. Det var tema säkerhetspolitik, bland annat, och brexit diskuterades. Det var därmed också ett sammanhang som var särskilt på utrikesministerns specialområde, så det var inte vilken konferens som helst. Det uttalande som utrikesministern gjorde har hon inte sagt att det inte stämmer. Hon har konstaterat att det stämmer med vad hon sa, och jag hörde det också. Det är ju ändå, får jag säga, ett starkt uttalande att säga att man aldrig kan förlåta ett land för brexit och också att peka ut att det inte bara är den nuvarande regeringen utan att ett antal regeringar tidigare, före henne, som har drivit ett dåligt ledarskap . För att klargöra: Är det också statsministerns uppfattning? : Återigen: Utrikesministern gav uttryck för denna oro under en utfrågning, och fru ordföranden vet ju själv hur det föll sig. Det viktiga här är ju att det inte är uttryck för någon ändrad politisk hållning gentemot , utan den ligger fast, precis som jag har sagt. Vi har en bra relation, vi vill ha den, vi vill utveckla den efter när har lämnat med de begränsningar som medlemskapet i EU ger. Och jag har återigen inte hört någon som har ifrågasatt: Vad var det där för uttalande? Har ni ändrat er syn på oss? Premiärminister har inte gjort det, svenska ambassaden har inte fått någon förfrågan om detta: Vad var det där för uttalande? Och det var alltså ett uttalande, som ju fru ordföranden vet, i samband med frågor och svar här. Det var inget formellt statement på något sätt, utan hon gav uttryck för en oro som många delar: Hur ska det gå med det här utträdet egentligen? Det var det som det gavs uttryck för. Det var inget uttryck för någon ny svensk politik gentemot . Ordföranden: var inte det riktigt min fråga, statsministern. Det var om statsministern delar den syn på som utrikesministern gav uttryck för. Just när det gäller utrikesministrar: Kan man utrikespolitiken så är det ju inte bara genom handling utan också genom uttalanden, de här så kallade performativa uttalandena, som man kan forma ett lands utrikespolitik. Precis som Skånberg sa har ju granskat den här typen av uttalanden tidigare och också understrukit vikten av att företrädare för regeringen samordnar sina uttalanden för att undvika missförstånd och att det inte heller ska kunna vara missförstånd. Så det blir ändå viktigt: Är det här ett performativt uttalande, enligt statsministern? : Jag ska vara ärlig: Jag vet nog inte riktigt exakt vad performativa uttalanden är. Jag har hört många analyser eller förklaringar på vad ett performativt uttalande är. Jag kan inte säga exakt vad det är. Det kanske behöver definieras lite ytterligare vad som menas med det begreppet. Men återigen: Utrikesministern gav uttryck för den här oron och ovissheten. Det innebär ingen ny utrikespolitik. Man kan inte heller tillmäta, tycker jag, en reflektion i anslutning till ett seminarium med frågor och svar sådan betydelse att det helt plötsligt skulle forma någon ny utrikespolitik. När det dessutom är så att själva uppenbarligen inte på något sätt har uppfattat det som någon ny politik eller någon ny hållning från sida gentemot tycker jag att det framgår med all klarhet. (SD): har jag först hört utrikesministern säga att hon uttalade sig utifrån en oro, och hör jag också statsministern nämna ordet oro. Är det verkligen oro att säga att vi inte kan förlåta britterna? Är det oro att säga att det här är ett land som har präglats av ett dåligt ledarskap? Är det verkligen oro? Är det inte en nedvärdering av en annan stats interna politik och ledarskap? Frågan till statsministern är då: Anser statsministern att det är viktigt att ministrar är försiktiga i uttalanden som rör andra staters demokratiska processer? : Ja, där är det ju helt klart vad har gett uttryck för vad gäller folkomröstningen och beslutet som har fattat: Det respekterar vi. Vi beklagar det, för det kommer naturligtvis att försvaga EU. Det är vår bestämda uppfattning. Det kommer att ställa till en hel del, speciellt om det blir ett oordnat utträde – och den risken är inte borta . Så den oron finns. Men det ändrar inte på något sätt det som väldigt tydligt har stått upp för: Vi beklagar att utfallet blev så men respekterar utfallet. Det har skett en folkomröstning, de har beslutat att lämna och vi respekterar det. Vi vill göra det bästa av den situationen, och vi har en kontinuerlig dialog med om hur vi kan bidra så pragmatiskt som möjligt för att det ska bli ett ordnat utträde. (SD): Ska jag tolka statsministerns kringgående svar som att svaret på frågorna är ja, att statsministern tycker att ministrar ska vara försiktiga i sina uttalanden om andra staters interna politiska processer? : Statsråd ska hålla sig till regeringens linje i utrikespolitiken, och det har också statsrådet gjort. Det var ingen ändring av svensk utrikespolitik eller svensk politik gentemot , utan den ligger fast . Och återigen har ju inte heller uppfattat någon ändring. Ingen fråga har jag i alla fall fått och inte ambassaden heller. Ingen annan verkar ha fått någon fråga från . Den det berör borde ändå kanske tillmätas en viss betydelse, huruvida de har uppfattat det som en ändring eller inte. (SD): Statsministern har ju varit här i KU tidigare och har varit väldigt tydlig med att det är viktigt att regeringen förhåller sig till de uttalanden som gör. Vi har sagt från KU att det är viktigt att man förhåller sig till talepunkter eller ställningstaganden eftersom utrikespolitiken mycket är en fråga om uttalandepolitik. Den formas därigenom. Då är det ännu viktigare att man förhåller sig till de talepunkter som finns. har vi en utrikesminister som säger att hon inte håller sig till talepunkter. Hon säger rakt ut i den utfrågning vi hade med utrikesministern att hon i stället går på känsla – känsla i stället för talepunkter. Jag är inte en sådan politiker som går på talepunkter, säger hon rakt ut. Då är frågan: Anser statsministern att det är viktigt att en minister förhåller sig till talepunkter i enlighet med vad KU har sagt i andra granskningsärenden? Och anser statsministern att även känslomässiga yttringar av ministrar ska vara i linje med sådana talepunkter eller ställningstaganden? : KU har ju framhållit att statsråden också måste kunna anpassa sina uttalanden utifrån förutsättningar i olika situationer. Om man då sitter på ett seminarium och har frågor och svar blir det ju … jag tror ingen politiker bara vill sitta och titta: Vilka talepunkter har jag precis här och ? Jag hoppas faktiskt det. Det måste finnas ett utrymme därutöver. Poängen, det viktiga här, baslinjen, grunden, är att man håller sig till den linje som gäller för landet, och det gjorde utrikesministern här. Det var ingen förändring av svensk utrikespolitik; det var ingen förändring av synen på relationen till . Och återigen: Det har inte heller gett uttryck för att de har uppfattat över huvud taget. (C): I det här ärendet har jag inga frågor. (V): Inte heller jag har några frågor. Jag tycker att det är väldigt tydligt och klart. (L): Inte heller jag har några frågor att ställa i det här läget. (MP): Tack, statsministern! Jag tycker att statsministern har varit tydlig när det gäller att vi inte har fått några signaler om missförstånd eller motstridiga tolkningar av utrikesministerns uttalande. Jag har inga ytterligare frågor. Skånberg (KD): Tack, statsministern, för svaren så här långt! Statsministern sa att han inte visste vad ett performativt uttalande var. Där kanske KU kan vara till hjälp. I 2015/16:KU20 uttalar vi oss just om statsministerns och utrikesministerns performativa uttalanden. Vad det gäller utrikesministern skriver vi: ”Bland annat måste utrikesministerns uttalanden anses ha särskild auktoritet när det gäller regeringens hållning i en utrikespolitisk fråga.” Så när statsministern uttalar sig om någonting som andra länder uppfattar som hållning är det ett performativt uttalande, likaså – och kanske i ännu högre utsträckning, åtminstone inte i mindre – när utrikesministern gör det. Då är frågan: När utrikesministern säger att har haft ett dåligt politiskt ledarskap under fyra avgångna och en sittande regering och det uppfattas som en kritik av hållning, är någonting som kan sägas spegla regeringens hållning i den här frågan? Kan statsministern ställa sig bakom den kritiken? : Ja, det blir ju en ny fråga här. ”Uppfattas som en kritik” … Jag kan bara upprepa: Jag har efter det här uttalandet träffat premiärminister vid ett antal tillfällen, pratat med henne i telefon bilateralt om just brexit och hur vi ska förhålla oss till den processen, vad vi kan göra bäst och så vidare, hur är läget, lägesinformation. Inte har jag fått ens i närheten av en fråga om något uttalande från utrikesminister om . har inte fått någon fråga. Ingen annan har fått någon fråga, mig veterligen, om detta. De uttalanden som utrikesministern har gjort om förhållande till är väldigt tydliga.