bet · H601JuU22 · 2019-04-26 00:00:00 — En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i bl.a. jordabalken, lagen om arrendenämnder och hyresnämnder och lagen om rättegången i vissa hyresmål i . Lagändringarna syftar till att skapa en modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden och mål. Förslaget innebär bl.a. att modern teknik ska utnyttjas på ett bättre sätt genom att förhör i arrende- och hyresnämnderna som huvudregel ska dokumenteras genom en ljud- och bildupptagning, som sedan kan användas i hovrätten om ärendet överklagas. Vidare innebär förslaget att möjligheterna att överklaga nämndernas beslut utökas, att det införs mer flexibla regler om nämndernas sammansättning och att det införs en möjlighet att delegera fler uppgifter till en anställd i hyresnämnden som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2018/19:66 En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i jordabalken, 2. lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden, 3. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614), 5. lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i , 6. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2018/19:66 punkterna 1–6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (MP), (KD), (M), (SD) och (C). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2018/19:66 En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden. I propositionen föreslår regeringen vissa lagändringar i syfte att skapa en modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden och mål. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i bl.a. jordabalken och lagen om arrendenämnder och hyresnämnder. Förslagen syftar till att modernisera förfarandet för prövning av hyres- och arrendeärenden och mål samt att göra reglerna mer ändamålsenliga. Organisationen för prövning av hyres- och arrendetvister Hyres- och arrendenämnderna är självständiga, oberoende och opartiska myndigheter med dömande uppgifter. De har i stora delar samma funktion och organisation som de allmänna domstolarna och ingår i Domstolar. De är dock inte domstolar i formell mening utan förvaltningsmyndigheter. Nämnderna är behöriga att medla i samtliga hyres- och bostadsrättstvister respektive arrendetvister. De kan även vara skiljenämnd i sådana tvister utom då den materiella rätten hindrar detta. Nämnderna är också behöriga att pröva vissa hyres-, arrende- och bostadsrättstvister i enlighet med vad som anges i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder (nämndlagen). Sådana hyres-, arrende- och bostadsrättstvister som inte ska prövas av nämnderna handläggs i de allmänna domstolarna eller av . Det finns totalt åtta hyres- och arrendenämnder, fem mindre nämnder i , , , och och tre större nämnder i , och . I propositionen gör regeringen bedömningen att organisationen för prövning av hyres- och arrendetvister inte bör förändras utan att hyres- och arrendenämnderna ska finnas kvar. De ska även fortsättningsvis vara förvaltningsmyndigheter och bl.a. medla i och pröva hyres- och arrendetvister. Däremot finns det enligt regeringen ett behov av att modernisera förfarandet för prövningen av hyres- och arrendeärenden och mål samt att göra reglerna mer ändamålsenliga. saknas lagstöd för nämnderna att dokumentera förhör med en bildupptagning. Att nämnderna saknar möjlighet att dokumentera förhör i bevissyfte med både ljud och bild är enligt regeringen en brist, inte minst ur ett överrättsperspektiv. När det är fråga om bevisning av tilltroskaraktär måste hovrätten enligt den nuvarande ordningen ta upp förhöret på nytt, vilket är resurskrävande. Regeringen föreslår därför att det som huvudregel bör gälla att ett förhör i nämnden som hålls i bevissyfte dokumenteras genom en ljud- och bildupptagning. Liksom i tingsrätten bör nämnden dock kunna avstå från att ta upp ett förhör med ljud och bild om det finns särskilda skäl emot det, t.ex. om tekniken av någon anledning skulle fallera eller inte finnas tillgänglig. I de fall det finns särskilda skäl emot dokumentation med ljud och bild bör förhöret i stället dokumenteras genom en ljudinspelning eller skrivas ned. När det gäller hyresärenden som överklagas till föreslår regeringen att det i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i (hovrättslagen) ska införas en motsvarighet till bestämmelsen i (RB) som anger att muntlig bevisning i hovrätten som huvudregel ska läggas fram genom ljud- och bildupptagningen av förhöret i nämnden (jfr 35 kap. 13 § andra stycket RB). Endast om ytterligare frågor behöver ställas bör få ta upp beviset på nytt. Dessutom bör tilltrosbestämmelsen i hovrättslagen ändras så att kan frångå nämndens tilltrosbedömning utan att ta upp förhöret på nytt om den muntliga bevisningen läggs fram genom en ljud- och bildupptagning av förhöret i nämnden (jfr 50 kap. 23 § och 51 kap. 23 § RB). Vidare föreslår regeringen att det även i en nämnd bör gälla sekretess för uppgifter i bild som ingår i en ljud- och bildupptagning, liksom det gör i en domstol. Ökad möjlighet att avgöra ärenden utan intresseledamöter I hyres- och arrendenämnderna är huvudregeln att nämnden ska bestå av en lagfaren ordförande (hyresråd) och två andra ledamöter, s.k. intresseledamöter. Enligt den nuvarande ordningen kan ordföranden i nämnden ensam utföra förberedande åtgärder, pröva en fråga om avvisning av en ansökan eller avskrivning av ett ärende och handlägga överklaganden. Därutöver kan ordföranden ensam medla när detta lämpligen kan göras utan intresseledamöter. Ordföranden kan även ensam pröva en fråga som inte avgörs genom skiljedom, antingen om parterna samtycker till det eller om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ärendet gäller (2 § andra stycket och 5 § tredje stycket nämndlagen). Enligt regeringen är det viktigt att reglerna är utformade på ett sätt som gör att ärenden kan avgöras effektivt och med den kompetens som är nödvändig i det enskilda fallet. Därför föreslår regeringen att ordförandens möjlighet att ensam pröva frågor som inte avgörs genom skiljedom ska utvidgas något. Enligt förslaget ska kravet på parternas samtycke tas bort liksom kravet på att prövningen ska vara enkel. Nämnden föreslås i stället kunna bestå av ordföranden ensam om det är tillräckligt med hänsyn till vad ärendet gäller. Ökad möjlighet att delegera arbetsuppgifter Regeringen konstaterar i propositionen att en utökad delegationsmöjlighet kan öppna upp för ett effektivare och mer ändamålsenligt sätt att utnyttja nämndernas kompetens och resurser. Regeringen föreslår därför att det i ärenden om avstående från besittningsskydd ska vara möjligt att delegera uppgiften att avgöra ärendena till en anställd i hyresnämnden som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. En ny möjlighet att skriva av mål om klaganden uteblir Regeringen föreslår att i de fall klaganden i ett hyresmål i uteblir från en muntlig förhandling eller förrättning för syn på stället ska hovrätten ha möjlighet att skriva av målet från vidare handläggning. Detsamma ska gälla om klaganden har kallats att infinna sig personligen men inställer sig endast genom ombud. Om klaganden hade laga förfall för sin utevaro eller för att inte infinna sig personligen ska hovrätten kunna återuppta målet. Vidare ska det i kallelsen anges vad följden kan bli om parten uteblir eller inställer sig endast genom ombud. Ersättning till personer som hörs i nämnden För att klargöra vad som gäller i fråga om ersättning till den som hörs i nämnden föreslår regeringen att det införs en regel om att en person som hörs i nämnden och som inte är part ska ha rätt till ersättning för att inställa sig. Om förhöret har begärts av en part ska bestämmelser om ersättning till ett vittne som har åberopats av en enskild part tillämpas. Om förhöret inte har begärts av en part ska ersättningen betalas ut av allmänna medel. Sådan ersättning ska fastställas av nämnden enligt bestämmelser som regeringen meddelar. I fråga om förskott på ersättning till den som hörs i nämnden föreslår regeringen att bestämmelser om förskott på vittnesersättning ska tillämpas. Fördelning av parternas kostnader I propositionen föreslår regeringen vidare att det i nämndlagen ska regleras att parterna i ärenden som inte ska avgöras genom skiljedom, liksom , ska svara för sina kostnader i nämnden. Nämnden ska dock kunna förplikta en part som genom vårdslös eller försumlig processföring vållat motparten kostnader att ersätta dessa kostnader. Enligt nuvarande regler får hyresnämndens beslut enligt huvudregeln överklagas till . Ett överklagandeförbud gäller dock för beslut i vissa frågor. I propositionen föreslår regeringen att det ska införas en möjlighet att överklaga hyresnämndens beslut i frågor om att godkänna ett avstående från besittningsskydd och ett förbehåll vid blockuthyrning. Det ska även införas en möjlighet att överklaga arrendenämndens beslut i frågor om dispenser enligt arrendelagstiftningen. Vidare föreslår regeringen att det även fortsättningsvis ska gälla ett förbud att överklaga hyresnämndens beslut i frågor om tillstånd till lägenhetsbyte och andrahandsuthyrning av hyres- eller bostadsrätt. ska dock enligt regeringens förslag kunna tillåta att ett beslut i sådana frågor överklagas om det är av vikt för ledningen av rättstillämpningen att överklagandet prövas av . Ärenden om förlängning av hyresavtal Regeringen föreslår vidare att det ska förtydligas att om en förlängningstvist avgörs efter hyrestidens utgång eller om en hyresgäst medges uppskov med avflyttning så ska hyresvillkoren gälla oförändrade för den tid som hyresgästen har rätt att bo kvar i lägenheten efter det att avtalet upphört, om inte parterna kommer överens om något annat. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen har inte lett till några motionsyrkanden eller andra invändningar under utskottsbehandlingen. Utskottet anser att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformade och att de bör antas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:66 En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i . 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).