bet · H601KU26 · 2019-04-04 00:00:00 — Utskottet, som välkomnade detta arbete, ansåg därför inte att det fanns skäl att föreslå sådana tillkännagivanden som efterfrågades i motionsyrkandena. Liberalerna reserverade sig. Ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Utskottet välkomnar därför åtgärder som syftar till en ökad öppenhet inom EU. I likhet med sitt tidigare ställningstagande konstaterar utskottet att arbete pågår på flera plan för en ökad öppenhet inom EU. Utskottet noterar också att den parlamentariska har övervägt frågor om bl.a. öppenhet och kontakterna mellan och regeringen. Utskottet anser att det saknas skäl att föreslå sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motionsyrkandet. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Översyn av offentlighets- och sekretesslagen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av offentlighets- och sekretesslagen. I motion 2018/19:1802 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Motionärerna anför att bestämmelser om sekretess enligt OSL i vissa fall kan försvåra samarbetet mellan olika institutioner när det gäller vården av och omsorgen om en individ. Med anledning av den pågående översynen av socialtjänstlagen och att kommer att ges ställning som lag bör enligt motionärerna en översyn av OSL genomföras. Även i motion 2018/19:1591 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av OSL. Motionären anför att bestämmelser om sekretess enligt OSL hindrar informationsutbyte över myndighetsgränserna, försvårar kommunernas arbete när det gäller mottagning av nyanlända och kan leda till exempelvis att nyanlända barn eller ungdomar får fel insatser. Liknande förslag finns i motion 2018/19:475 av (L), där det begärs ett tillkännagivande om en översyn av OSL för att underlätta sådan samverkan mellan myndigheter som ger skydd åt utsatta invånare. OSL trädde i kraft . Lagen innehåller bl.a. bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet och om förbud att lämna ut allmänna handlingar. Dessa bestämmelser avser förbud att röja uppgift, vare sig detta sker muntligen, genom utlämnande av allmän handling eller på något annat sätt. Bestämmelserna innebär begränsningar i yttrandefriheten enligt regeringsformen, begränsningar i den rätt att ta del av allmänna handlingar som följer av tryckfrihetsförordningen samt, i vissa särskilt angivna fall, även begränsningar i den rätt att meddela och offentliggöra uppgifter som följer av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. OSL innehåller även vissa sekretessbrytande bestämmelser, dvs. bestämmelser som innebär att en sekretessbelagd uppgift får lämnas ut under vissa förutsättningar. Bestämmelser om sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden finns i 21–40 kap. OSL. I 26 kap. OSL finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskild inom bl.a. . I 15 kap. socialtjänstlagen (2001:453) finns bestämmelser om tystnadsplikt. Enligt 15 kap. 3 § socialtjänstlagen gäller OSL i det allmännas verksamhet. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av socialtjänstlagen (2001:453) och vissa av uppgifter (dir. 2017:39). I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbaserade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. I översynen ska särskilt beaktas hur lagens struktur kan utformas så att den tydliggör och tillgodoser helhetssynen. Utredaren ska därför bl.a. se över socialtjänstlagens struktur och konstruktion och föreslå ändringar som underlättar tillämpningen och gör lagen lättare att förstå. Enligt direktiven ska uppdraget redovisas . Utredningen har , på eget initiativ, överlämnat delbetänkandet Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2018:69) och utvidgade uppdraget samt förlängde utredningstiden till . Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bl.a. , och Transportstyrelsen i arbetet mot terrorism (dir. 2017:75). Syftet med uppdraget är enligt direktiven att säkerställa att det finns förutsättningar för ett effektivt och rättssäkert informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Uppdraget är indelat i olika delfrågor. Den första delfrågan innebär att utredningen ska utreda behovet av att information som är sekretessbelagd vid på ett enklare sätt än kan lämnas ut till myndigheter och andra aktörer, t.ex. skola och socialtjänst, inom ramen för arbetet med att förebygga terrorism. Enligt den andra delfrågan ska utredningen utreda om information som omfattas av sekretess eller tystnadsplikt inom i större omfattning än bör kunna lämnas ut till och Säkerhetspolisen inom ramen för arbetet med att förebygga terrorism. Enligt den tredje delfrågan ska utredningen utreda om ytterligare aktörer som deltar i arbetet med att förebygga terrorism behöver förbättrade möjligheter att utbyta information. Den fjärde delfrågan, som ligger lite vid sidan av de övriga, innebär att utredningen ska utreda hur och Säkerhetspolisen på ett enklare sätt ska kunna få tillgång till uppgifter som hämtas in med hjälp av trängselskattekameror inom ramen för arbetet med att motverka terrorism och hantera konsekvenserna av ett terroristattentat. Utredningens kartläggning och analys har resulterat i bedömningar och förslag som presenteras i betänkandet Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism (SOU 2018:65). Enligt utredningen förväntas förslagen få positiva konsekvenser för arbetet med att förebygga terroristbrottslighet och hantera konsekvenserna av ett terroristattentat. Författningsförslagen föreslås träda i kraft . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet har tidigare avstyrkt motioner om översyn av OSL i samband med översyn av socialtjänstlagen med motiveringen att det saknas anledning att föreslå ett sådant tillkännagivande som efterfrågades i motionerna (bet. 2016/17:KU15 s. 54 och bet. 2017/18:KU38 s. 44). Utskottet anser i likhet med sina tidigare ställningstaganden att det saknas skäl att föreslå tillkännagivanden om översyn av offentlighets- och sekretesslagen i enlighet med det som anförs i motionerna. Motionerna avstyrks därför. Sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd. Jämför reservation 5 (V). I partimotion 2018/19:383 yrkande 14 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att det bör göras möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner, som skyddet för den enskildes integritet säkras. Motionärerna anför att det betalas ut stora summor i statligt anställningsstöd till privata företag. Uppgift om vilka företag som har tagit del av bidragen och hur mycket pengar respektive företag har fått är belagd med sekretess. Motionärerna menar att allmänhetens insyn i hur skattemedel används bör väga tyngre än företagens affärsintressen samt att det finns ett stort samhällsintresse och behov av transparens, öppenhet och insyn när det gäller hur de statliga lönesubventionerna används. Arbetsgivare som anställer personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete på arbetsmarknaden kan få ekonomiskt stöd, s.k. anställningsstöd, från Arbetsförmedlingen enligt vad som närmare anges i bestämmelserna i förordningen (2018:42) om särskilt anställningsstöd, förordningen (2018:43) om stöd för nystartsjobb, förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Statligt anställningsstöd kan utgå i form av introduktionsjobb, extratjänst, nystartsjobb, lönebidrag och yrkesintroduktion. Som redan har nämnts, har var och en rätt att ta del av allmänna handlingar om inte sekretess hindrar ett utlämnande. Enligt 28 kap. 12 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:40), förkortad OSL, gäller sekretess i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Något undantag görs inte för beslut i ärendet. Bestämmelsen har ett s.k. omvänt skaderekvisit, som utgår från att sekretess är huvudregel. Sekretessen gäller i ärenden om arbetsförmedling i traditionell bemärkelse, dvs. den som bedrivs av Arbetsförmedlingen. Med skada menas ekonomisk skada, och med enskild både fysiska och juridiska personer (prop. 1979/80:2 del A s. 79 f. och 225 f.). Av förarbeten och praxis får anses framgå att begreppet affärs- eller driftförhållanden har en vidsträckt betydelse och i praktiken täcker det som ligger inom ramen för en affärsverksamhet (se HFD 2015 ref. 11). En affärsverksamhet kan föreligga även om verksamheten har begränsad omfattning och det inte finns något egentligt vinstsyfte. I RÅ 1996 ref. 79 uttalades att uppgift om att ett aktiebolag fått rekryteringsstöd, lönebidrag m.m. var att betrakta som uppgift i ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder och därmed ansågs kunna omfattas av bestämmelsen som finns i 28 kap. 12 § OSL. I HFD 2015 ref. 11 ansåg () att detsamma bör gälla i fråga om uppgift om anordnare av sysselsättning inom jobb- och utvecklingsgarantins fas tre. I RÅ 1996 ref. 79 fann HFD vidare att de efterfrågade uppgifterna om eventuellt rekryteringsstöd, lönebidrag eller annat arbetsmarknadspolitiskt stöd var hänförliga till det berörda bolagets affärs- och driftförhållanden, och i HFD 2015 ref. 11 uttalade domstolen att detsamma bör gälla uppgifter om en anordnare inom jobb- och utvecklingsgarantin fas tre, när långtidsarbetslösa personer sysselsätts i dennes affärsverksamhet. Utskottet behandlade motionsyrkanden med samma innehåll (bet. 2016/17:KU15 s. 39). Utskottet uttalade att offentlighetsprincipen utgör en viktig hörnsten i den svenska demokratin och en väsentlig del av denna är medborgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar. Detta kan gälla även om handlingarna innehåller uppgifter om bl.a. enskildas personliga, affärs- eller driftförhållanden. Regleringen i sekretesslagstiftningen innebär enligt utskottet en avvägning mellan intresset av offentlig insyn och behovet av sekretesskydd inom olika ämnesområden. Utskottet var därför inte berett att ta initiativ till ändrade sekretessregler i enlighet med det som anfördes i motionerna. och reserverade sig. behandlade utskottet ett motionsyrkande med samma innehåll (bet. 2017/18:KU38 s. 28 f.). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet och hänvisade till sitt tidigare ställningstagande. och reserverade sig. Utskottet är i likhet med tidigare ställningstaganden inte berett att ta initiativ till ändrade sekretessregler i enlighet med det som anförs i motionen. Personlig integritet och konsumentskydd, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:520 av och (båda L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2604 av (KD). Begreppet delnings- och plattformsekonomi kan definieras som de transaktioner där underutnyttjade tillgångar och tjänster säljs, hyrs ut, byts, samägs och samnyttjas av två eller fler privatpersoner. Inom delningsekonomin förmedlas uppdrag via plattformar som matchar utbud och efterfrågan mot varandra, samt i vissa fall sätter avgifter och villkor. Delningsekonomin går hand i hand med digitaliseringen. har goda möjligheter att leda utvecklingen tack vare vår genomgående höga grad av digitalisering. För myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter måste säkerhetsperspektivet vara överordnat alla andra prioriteringar. Lagstiftningen måste också hålla jämna steg med utvecklingen för att rätten till integritet inte ska urholkas i digitaliseringen av ekonomin. Detta bör regeringen verka för. Datainspektionens uppdrag, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2018/19:2455 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2. Data och tillgång till data skapar stora möjligheter att t.ex. kartlägga och förutse risker för arbetslöshet och sjukdomar. Det möjliggör ökad effektivitet där insatser och behandlingar tidigt kan sättas in för att minska lidande. får data inte behandlas naivt eller lättvindigt. Att skydda den personliga integriteten som vi kan använda avkodade data för att bedriva forskning och effektivisera samhällsservice blir en allt viktigare balansgång. En av de viktigaste myndigheterna på området är Datainspektionen, som fick nytt uppdrag av regeringen. Det är bra att ett tydligt fokus sätts på integritetsfrågorna som blir allt viktigare i takt med ökad digitalisering generellt men också mer specifikt i ljuset av det nya regelverket kring EU:s nya dataskyddsförordning, GDPR. har myndigheten en viktig roll i att inte stoppa nya tekniska lösningar utan snarare bejaka och att i det arbetet se sig själv som en möjliggörare. Därför bör myndigheten vid sidan av den viktiga integritetsfrågan också få ett tydligt uppdrag att uppmuntra teknikutveckling och erbjuda förutsättningar att värna integriteten i en alltmer digitaliserad värld. I stället för att rakt av säga nej bör myndighetens roll bli att också hitta lösningar och arbeta tillsammans med företag och andra. Myndighetens uppdrag bör utvecklas till att mer än vara också av en rådgivande karaktär. Årlig skrivelse om integritetsfrågor, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 12. Regeringen bör i en årlig skrivelse till redovisa utvecklingen när det gäller skyddet för den personliga integriteten. Skrivelsen bör avse såväl de legala förutsättningarna för integritetsskyddet som den övergripande utvecklingen vad gäller användningen av olika slags informationsteknik som påverkar integriteten. Ökad insyn och öppenhet i EU, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 26. Arbetet för en starkare offentlighetsprincip i EU måste fortsätta och möten i ministerrådet ska bli offentliga. Visselblåsare ska skyddas av meddelarfrihet efter svensk förebild. bör möjligheten till delaktighet och insyn i regeringens och myndigheternas EU-arbete stärkas väsentligt, så att inspel och förslag tas om hand under förhandlingsprocessen i ministerrådet. Regeringen och myndigheterna ska vara skyldiga att informera och bjuda in till samråd om EU-arbetet, och digitala e-samråd kan användas för att främja delaktighet. EU-kommissionärer ska kunna kallas till och Europaparlamentariker bjudas in att delta i EU-debatter. Detta bör regeringen verka för. Sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 14. betalas stora summor ut i statligt anställningsstöd till privata företag. Uppgift om vilka företag som har tagit del av bidragen och hur mycket pengar respektive företag har fått är belagt med sekretess med hänsyn till företagarnas affärsintressen. Nuvarande ordning gör det svårt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner och huruvida det förekommer överutnyttjande, felaktiga utbetalningar och andra oegentligheter. Allmänhetens insyn i hur skattemedel används bör väga tyngre än den enskilde företagarens affärsintressen. Det finns ett stort samhällsintresse och behov av transparens, öppenhet och insyn när det gäller hur de statliga lönesubventionerna används. Regeringen bör göra det möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner som skyddet för den enskildes integritet säkras. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:178 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om revidering av riktlinjer och förordningar gällande myndigheters hantering samt försäljning av personuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra det möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner som skyddet för den enskildes integritet säkras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:475 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av offentlighets- och sekretesslagen bör göras för att underlätta sådan samverkan mellan myndigheter som ger skydd åt utsatta invånare, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:520 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa individens integritet vid datainsamling på nätet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftigt höja böterna och vitena för företag som samlar in personlig data på ett otillbörligt sätt, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:958 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över myndigheters handel med personuppgifter samt berörd lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1591 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av offentlighets- och sekretesslagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1802 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av offentlighets- och sekretesslagen bör göras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för ökad insyn och öppenhet i EU och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2455 av Skånberg m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till Datainspektionen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om årlig regeringsskrivelse om integritetsfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2604 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att medborgarna får en starkare ställning gentemot it-jättarna, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2900 av m.fl. (M): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Datainspektionen vid sidan av integritetsfrågan också bör få ett tydligt uppdrag som möjliggörare av ny teknik och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2902 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter bör hålla säkerhetsperspektivet överordnat alla andra prioriteringar, och detta tillkännager för regeringen. [1] och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsför-ordning). [2] och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIF. [3] och rådets förordning (EU) 2018/1725 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG. [4] COM(2017) 10 Förslag till och rådets förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv /58/EG (förordning om integritet och elektronisk kommunikation). [5] Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1250 av enligt och rådets direktiv /46/EG om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och , EUT L 207, , s. 1. [6] Rapport från kommissionen till och rådet om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och och dess funktion (COM(2017) 611 final). [7] Rapport från kommissionen till och rådet om den andra årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och och dess funktion (COM(2018) 860 final). [8] och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsför-ordning). [9] och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIF. [10] Lag (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Det var meningen att vi skulle debattera betänkande gällande motionssvar om offentlighet, sekretess och integritet. Det ser ut som att vi är en decimerad skara, men vi får göra vad vi kan för att belysa ärendet. Vi behandlar alltså olika motioner och yrkanden från den allmänna motionstiden. Jag tänker framför allt tala om den reservation som har med anledning av detta. I har vi en tradition av att kunna följa de pengar som vi använder i offentliga verksamheter. Vi brukar också ha principen att när man lämnar ut pengar till andra verksamheter ska det vara offentligt. Man ska kunna granska hur olika organ och myndigheter använder sina pengar och också vad pengarna används till när man lämnar dem till någon annan. betalas ganska stora summor ut till en del avseende anställningsstöd. Dessa pengar går till privata företag. Detta är skattemedel som vi använder för att möjliggöra för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden att kunna komma in på den. tycker att det är rimligt att man då också kan granska hur dessa pengar används. Vilka företag får dessa pengar? På vilket sätt får man dem? Vilka former av anställningsstöd nyttjas? Gör man det konsekvent eller inte? Detta är viktigt för att kunna granska att pengarna används på rätt sätt. Ofta hävdas från alla partier att vi verkligen ska granska att våra pengar används på rätt sätt. Men i just detta sammanhang, när pengarna går till anställningsstöd i privata bolag, värnar man minsann i stället om sekretess. Det går inte att se hur företagen gör. Självklart kan man inte i alla lägen ha allt öppet. Personers integritet är jätteviktig i detta sammanhang, det vill säga när det gäller enskilda personer som företagen får ett anställningsstöd för. Men på många ställen finns en uppfattning om att det kan vara företag som missbrukar det här.