bet · H601SkU9 · 2019-03-07 00:00:00 — Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till förändrade vägavgifter för tunga fordon som använder vissa vägar. Regeringen föreslår att vägavgifterna höjs och att differentieringen av vägavgiften efter vilka krav på utsläpp av föroreningar som ett fordons motor uppfyller utvidgas till att även omfatta nyare avgaskrav. Ändringarna ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser i lagen om vägavgift ska gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Utskottet avstyrker motionsförslag om en annan förfarandeordning för samt om att ge ytterligare resurser till för att driva in de utländska åkeriernas vägavgifter. I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2018/19:32 Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet Utredning av lämplig förfarandeordning m.m. Utredning av lämplig förfarandeordning m.m., punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet a) godkänner protokollet om ändring av avtalet om uttag av en avgift för tunga fordon som använder vissa vägar, b) antar förslag till lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Därmed bifaller proposition 2018/19:32 punkterna 1 och 2. Utredning av lämplig förfarandeordning m.m. 2018/19:3018 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (M), (M) och (L). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2018/19:32 Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. I ärendet har väckts en motion, 2018/19:3018, som återges i bilaga 1. är anslutet till ett samarbete i form av ett gemensamt uttag av vägavgift för tunga godstransporter vid användandet av vissa vägar, det s.k. eurovinjettsamarbetet. I vägavgiftssamarbetet deltar förutom även , och . Även ingår i samarbetet men tar inte längre ut någon vägavgift. har varit del av samarbetet. Den närmare utformningen av den gemensamma vägavgiften regleras samarbetsavtalet om uttag av en avgift för tunga fordon som använder vissa vägar, som undertecknades i (nedan: samarbetsavtalet). är publicerat i internationella överenskommelser (SÖ 1997:50). Bestämmelser om utformningen av vägavgiften finns i det s.k. [1] I regleras vägavgiften i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Vägavgiften tas ut för motorfordon och motorfordonskombinationer med en totalvikt på som uteslutande är avsedda för godstransport på väg. Vägavgift kan betalas per dag, vecka, månad eller år. För svenska fordon betalas vägavgift . När vägavgiften är betald kan fordonet användas i samtliga anslutna länder utan att ny vägavgift behöver betalas. Har vägavgift för ett utländskt fordon betalats i ett annat land inom samarbetet, genom internetportalen eller vid de försäljningsställen som finns utanför samarbetsländerna, behöver alltså ingen avgift betalas i . För svenskregistrerade fordon tas vägavgift ut för rätten att använda hela det svenska vägnätet. För utländska fordon tas väg-avgift ut för rätten att använda motorvägar samt vissa europavägar som inte är motorvägar. Regeringen undertecknade ett protokoll om ändring i det avtal som reglerar det mellanstatliga samarbetet om uttag av en avgift för tunga fordon som använder vissa vägar. Ändringarna innebär bl.a. att vägavgifterna höjs och differentieringen efter vilka krav på utsläpp av föroreningar som ett fordons motor uppfyller utvidgas till att omfatta även nyare avgaskrav. En promemoria – Höjda och miljödifferentierade vägavgifter – har därefter tagits fram inom . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.3) har regeringen aviserat att vägavgifterna bör höjas och differentieringen efter vilka krav på utsläpp av föroreningar som ett fordons motor uppfyller bör utvidgas till att även omfatta nyare avgaskrav. Regeringen beslutade att sända lagförslagen på remiss till Lagrådet. Regeringen har utformat förslagen i enlighet med Lagrådets synpunkter. I förhållande till lagrådsremissen har regeringen dessutom gjort vissa mindre språkliga och redaktionella ändringar. Regeringen föreslår att godkänner protokollet om ändring av avtalet av om uttag av en avgift för tunga fordon som använder vissa vägar. Vägavgiften höjs, och differentieringen efter vilka krav på utsläpp av föroreningar som ett fordons motor uppfyller utvidgas till att även omfatta nyare avgaskrav. Den ändring av avtalet som länderna i eurovinjettsamarbetet har kommit överens om i ändringsprotokollet innebär att den gemensamma vägavgiften höjs och differentieras efter nyare krav på utsläpp av föroreningar som ett fordons motor uppfyller. Det justerade avtalet innebär vidare ändrade hänvisningar och justerade definitioner för att avtalet ska överensstämma med beslutade ändringar i eurovinjettdirektivet. tas bort ur definitionen av de avtalsslutande parternas territorium eftersom beslutat att upphöra med uttag av gemensamma vägavgifter. Dessutom inkorporerar protokollet de förändringar av fördelningen av vägavgiftsintäkterna som görs till följd av beslut och som tidigare överenskommits mellan samarbetsländernas regeringar genom utväxlande av noter, dvs. genom skriftliga meddelanden. Genom protokollet förlängs även avtalets giltighet till . Därutöver har vissa mindre redaktionella justeringar gjorts. Vägavgiften i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon har inte höjts (prop. 2000/01:31, bet. 2000/01:SkU11, 2000/01:SkU13, rskr. 2000/01:129) vilket inneburit att den reala avgiftsnivån sjunkit. De nuvarande avgiftsnivåerna, i euro, motsvarar av de avgiftsnivåer som infördes . Avgiftsnivåerna har inte heller anpassats till nya utsläppskrav som införts på tunga godsfordons motorer. En majoritet av remissinstanserna är huvudsakligen positiva till förslaget om höjda och differentierade vägavgifter. Ändringarna ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser i lagen om vägavgift ska gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Om lagen träder i kraft före gäller för utsläppsklass Euro 5 från ikraftträdandet och till utgången av 2019 äldre bestämmelser om avgift , månad och vecka. Dessa bestämmelser ska tillämpas också i fråga om EEV-fordon som avses i 11 § tredje stycket i den nya lydelsen. De belopp i euro som anges i 11 § i den nya lydelsen ska räknas om till svenska kronor. Vid omräkningen ska den kurs i svenska kronor i förhållande till euro som avses i 23 § användas, och beloppet ska avrundas nedåt till närmaste lägre hela krontal. De omräknade beloppen fastställs av regeringen inför ikraftträdandet och gäller till utgången av det kalenderår ikraftträdandet sker. Har vägavgift beslutats före ikraftträdandet enligt äldre föreskrifter ska skillnaden mellan den beslutade och en ny, högre vägavgift enligt 11 § i den nya lydelsen (tillkommande avgift) betalas för tiden fr.o.m. ikraftträdandet till utgången av avgiftsperioden. För kalendermånad utgör avgiften 1/12 och för dag 1/360 av vägavgiften för . Den som är avgiftsskyldig vid ikraftträdandet ska betala tillkommande avgifter. En tillkommande avgift ska betalas senast efter ikraftträdandet, men en tillkommande avgift som understiger behöver inte betalas. Användningsförbudet i 25 § ska gälla först efter sista betalningsdag för en tillkommande avgift. Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till höjda och miljö-differentierade vägavgifter för tunga fordon som använder vissa vägar. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till höjda och miljödifferentierade vägavgifter. Utskottet tillstyrker därför propositionens förslag om godkännande av protokoll om ändring av avtalet om eurovinjett-samarbetet samt till ändringar i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Utredning av lämplig förfarandeordning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att utreda en annan förfarandeordning för samt att ge ytterligare resurser till för att driva in de utländska åkeriernas vägavgifter. Jämför reservationen (SD). I motion 2018/19:3018 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 begär motionärerna att regeringen utreder en lämplig förfarandeordning för när det gäller en svensk variant av det tyska Lkw-Maut-systemet. Vidare yrkar motionärerna att regeringen ger resurser för att driva in de utländska åkeriernas vägavgifter i enlighet med den befintliga noll-visionen för skattefelet. Motionärerna anför att det är ett problem att vissa utländska åkerier underlåter att betala vägavgifterna, som svenska åkerier måste betala avgifterna utan undantag. Vidare anför motionärerna att det bl.a. behövs en ökad digi-talisering av hanteringen, likt det s.k. Lkw-Maut-systemet som används i . Utskottet har tagit ställning till inriktning och resursbehov för att utföra skattekontroll i sitt betänkande 2018/19:SkU1. Utskottet anser inte att det som motionärerna nu har anfört ger utskottet anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen, vare sig om att utreda en annan förfarande-ordning för och ett system med digital registrering av fordon eller om förändrade resurser för myndighetens kontrollverksamhet. Utredning av lämplig förfarandeordning m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3018 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi är i grunden positiva till eurovinjettsystemet och menar att det är det enda verktyg som vi har att tillgå för att driva in de avgifter som utländska åkerier är skyldiga att betala när de har tillgång till det svenska vägnätet. I propositionen anförs att vägavgifterna också behöver höjas på grund av att de totala intäkterna behöver täcka de kostnader som vägslitaget innebär, samt att avgifterna ska ha en positiv miljöeffekt. Problemet är att vissa utländska åkerier underlåter att betala vägavgifterna – måste svenska åkerier utan undantag betala avgifterna. Ur konkurrenssynpunkt kan det inte accepteras att utländska aktörer nyttjar vårt vägnät utan att betala de avgifter som fastställts; därför är det viktigt att säkerställa att de utländska fordonen också betalar fastlagd avgift. En sund transportnäring förutsätter att samtliga aktörer som nyttjar vårt vägnät betalar de skatter och avgifter som har fastställts. För att komma till rätta med detta behöver vi en ökad digitalisering av hanteringen, som ersätter den nu hanteringen av tillstånd. Vi har inspirerats av det tyska Lkw-Maut-systemet som registrerar varje passerat fordon. Vi vill få på plats ett liknande digitaliserat system i som underlättar för myndigheter att kontrollera att vägavgiften verkligen betalas. Systemet ger också möjlighet att kontrollera så att utländska fordon inte utför otillåten cabotagetrafik. Vi vill därför se att regeringen ger resurser för att driva in de utländska åkeriernas vägavgifter i enlighet med den befintliga nollvisionen för skattefelet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:32 Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet: 1.Riksdagen godkänner protokollet om ändring av avtalet av om uttag av en avgift för tunga fordon som använder vissa vägar. 2.Riksdagen antar förslag till lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. 2018/19:3018 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en lämplig förfarandeordning för när det gäller en svensk variant av det tyska Lkw-Maut-systemet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nollvisionen för skattefelet i fråga om vägavgifter och vägskatter och tillkännager detta för regeringen. [1] och rådets direktiv /62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 187, 20.7.1999, s. 42), senast ändrat genom och rådets direktiv /76/EU om ändring av direktiv /62/EG av (EUT L 269, 14.10.2011). Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i SkU9. Vi ska ta upp frågan om utformningen av Eurovinjettsystemet. Regeringens proposition är en uppföljning i denna fråga, som faktiskt innebär flera positiva aspekter för hanteringen av vägavgifter. Det är givetvis en god sak att man justerar regelverket till den nya verklighet som råder, inte minst vad gäller ny teknik och miljömålsättningar. Det har, som kanske är bekant, tillkommit en del miljökategorier på området, och till dessa måste regelverket givetvis vara anpassat. Som vi alla märker när vi kör på våra större och mindre vägar är en allt högre andel av den tunga trafiken utlandsregistrerad. Ofta är detta en följd av ökad handel mellan de europeiska länderna. Transporterna innebär därför positiva inslag, till exempel arbetstillfällen och ekonomisk utveckling. Mot detta har vi inga invändningar. Med detta har det dock kommit ett allt större inslag av fordon som körs i illegala syften. Det kan handla om allt från skatter som inte betalas för personalkostnader för chaufförerna, att smuggelgods transporteras in och ut ur landet till att utföra otillåtna inrikestransporter. När det gäller Eurovinjettsystemet är dock det främsta problemet kopplat till att uppbörden av avgiften inte stämmer med lagstadgade regler. Om lagstiftningen inte följs och inte alla betalar in till systemet blir frågan vad det är för mening med att höja avgifterna, som föreslås i propositionen. Effekten blir att de som faktiskt betalar får erlägga en högre avgift, inte för att täcka användandet av vägar utan för att täcka det svinn, eller bortfall, som blir av alla de åkerier som inte betalar - däribland många utländska aktörer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Höjda och miljö-differentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet Systemet med Eurovinjett innebär att skatterna ska träffa lika och göra transportbranschen mer konkurrensneutral eftersom ingen annan kontroll av betalning av Eurovinjett görs mer än i samband med kontroll av fordonet. Då finns det anledning att anta att risken för upptäckt om man inte betalar sin Eurovinjett är relativt liten. Vi vill därför att ny teknik och ett nytt skattetekniskt förfarande inrättas för att minska skattefelet och stävja fusk med inbetalningar till systemet. Här har vi låtit oss inspireras av det tyska Lkw-Maut-systemet, som låter åkarna installera en transponder som registrerar fordonets passage vid avläsningsställen. Då registreras fordonets passager med tidpunkt och sträcka, vilket sedan ligger till grund för debitering av vägtrafikskatt hos det aktuella transportföretaget. Det finns även ett manuellt system, men transpondersystemet premieras främst. Även om ett automatiserat och digitaliserat system inte skulle ersätta vägkontrollerna, skulle det i alla fall avlasta den redan hårt arbetande och överbelastade och underbemannade personal som finns inom polisen för att utföra dessa vägkontroller. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Själva ordet Eurovinjett säger inte så mycket, men det handlar om att se till att avgifter inbetalas. När det är fråga om gränsöverskridande transporter är det viktigt att pengarna kommer in. Eurovinjettsamarbetet har funnits . Det gäller tunga godstransporter som kör på bland annat svenska vägar. , , och såklart även är med i samarbetet. är fortfarande med i samarbetet, men det föreslås att landet tas bort eftersom det inte tar ut några vägavgifter. Samarbetet är alltså inte relevant för . har också varit med i samarbetet. Avgiften för att köra på vägar i alla dessa länder har inte höjts . Det innebär att priset har urholkats, och det är nu ned i motsvarande av vad det kostade 2001. Det är alltså hög tid att höja avgiften. Det som föreslås är inte bara en höjning av avgiften, utan det är också frågan om en differentiering, det vill säga att det skiljer i utsläppskrav på fordonen. Det har kommit nya bättre utsläppskrav på nya fordon, och de ska tas med i beräkningen. Ett syfte är att gynna det som är miljövänligt och lägga straffavgift på det som inte är bra för miljön. Det nya regelverket blir anpassat efter de nya avgaskraven på tunga fordon. Det intressanta är att när man väl har betalt vägavgiften kan man köra fritt. Till exempel kan fordon från de andra länderna som är med i samarbetet köra i utan att betala avgiften här, men den ska självklart betalas in. Det finns lite olika sätt att betala in avgiften, men det viktiga är att pengarna kommer in. För de utländska fordonen gäller att de får köra på motorvägar och vissa Europavägar i som inte är motorvägar. De svenska fordonen får när de har betalat avgiften köra på alla vägar i . Förslaget har remitterats, och remissinstanserna är överlag mycket positiva till det. Det är ett välkommet förslag som är i takt med tiden när det gäller avgiftsnivån och anpassningen efter de nya utsläppskraven där fordonsflottan har gått framåt och blivit mer miljövänligt. Det är viktigt att vi gynnar detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Höjda och miljö-differentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet Jag yrkar bifall till förslaget. debatterar vi betänkandet Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet. Ansvarsfulla politiker ska alltid tänka en gång extra när frågan om höjda avgifter för företag kommer på tal. Just i det här fallet är höjningen rimlig, bland annat eftersom avgifterna går till underhåll av vägnätet. Den direkta anledningen till höjningen är att vägavgifterna för tunga transporter inte har höjts , vilket har lett till att den reala avgiftsnivån har sjunkit och motsvarar av de ursprungliga avgiftsnivåerna som infördes . Avgiftsnivåerna har inte heller anpassats till de nya utsläppskraven på lastbilar. Vi moderater anser att denna typ av miljödifferentierade vägavgifter är bra, till skillnad från många andra av regeringen införda eller höjda så kallade miljöskatter. Det ska löna sig att investera i miljövänliga fordon. Förslaget påverkar därför inte alls företag som kör med lastbilar med den senaste och renaste utsläppsklassen Euro 6. För lastbilar med miljöklass Euro 5 handlar det om en höjning som infaller först . Med andra ord påverkar höjningen framför allt lastbilar i de lägre miljöklasserna, alltså bilar som för det mesta är registrerade i andra länder. Det är mycket positivt med åtgärder som premierar miljömedvetna svenska företag. Åkeribranschen har en pressad situation, tyngd såväl av allehanda skatter och avgifter som av konkurrensen från utländska åkerier. Av den anledningen borde kanske miljödifferentieringen till och med ha varit större. självt uttrycker det så här i promemorian: "Trots denna differentiering som gynnar fordon med låga luftutsläpp väntas avgiftshöjningen inte ha någon effekt på mängden transporter och inte heller styra val av fordonsinköp, då avgiftshöjningarna är små i relation till övriga kostnader förknippade med tunga transporter. Avgiftshöjningarna väntas därför inte ha någon märkbar effekt på miljön." Det är problematiskt att utlandsregistrerade bilar betalar avgifter bara för motorvägsnätet och vissa Europavägar. Även användningen av riksvägar och landsvägar måste beläggas med avgift, av minst två skäl. Det första skälet är att avgiftsbefrielse gör att dessa lastbilar väljer mindre vägar, som oftast går genom tätbebyggda områden. Det skapar trafikfaror. Det andra skälet är att vägnätet bekostas av svenska skattebetalare. Det är inte gratis. Så länge vissa vägar inte omfattas av avgifterna bidrar utländska åkerier inte alls till deras finansiering. En annan angelägen fråga i sammanhanget är om regelefterlevnaden inom den yrkesmässiga trafiken kontrolleras och att det inte accepteras att utlandsregistrerade lastbilar struntar i att betala vinjetten. Det finns ytterst få poliser kvar som har den speciella kompetensen att kontrollera lastbilar. Regeringens politik har lett till stor polisbrist i , och de kvarvarande poliserna är alltför upptagna med att bekämpa den grova brottsligheten för att kunna utföra lastbilskontroller på vägarna. Slutligen har jag en fråga till kollegorna på regeringssidan. Som en röd tråd genom remissvaren från näringslivet går önskemålet om en översyn av all beskattning av transportområdet och ett klargörande beträffande vilka skatter som är fiskala och vilka som är miljöstyrande. I godstransportstrategin utlovades att regeringen skulle ta ett samlat grepp om skatter och avgifter inom transportområdet, och jag undrar: När kommer det samlade greppet? Godstransporterna på våra vägar ökar , och transportsektorn är den främsta källan till koldioxidutsläpp i . Flertalet riksdagspartier och branschen har satt upp ett tufft klimatmål, nämligen att minska utsläppen . Det är därför viktigt att vägavgifterna inom Eurovinjettsamarbetet nu förändras. Utsläppsminskningen är en mycket stor utmaning, och det gäller att skapa klarhet om att miljömålen verkligen gäller och ska uppnås. andel av de globala utsläppen är liten. Ska vi påverka klimatet måste vi göra saker som får spridning i andra länder. Vi behöver sikta in oss på åtgärder som både minskar utsläppen och ökar tillväxten. Grön skatteväxling och smarta styrmedel är därför att föredra framför skatter som bara drar in pengar till statskassan. Med den Eurovinjettförändring som kommer att genomföras beräknas bruttointäkterna öka med ca . Av dessa kommer drygt 170 miljoner från utländska åkeriers vinjetter. Höjda och miljö-differentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet För har det varit viktigt att en reformerad Eurovinjett inte blir en kilometerskatt - att skatt inte tas ut utan miljöstyrning. är det oerhört viktigt att EU-länderna har system som liknar varandra. Tunga lastbilar kör många miljoner kilometer till och från . Därför måste vi inom ramen för EU-samarbetet dra i samma riktning. Skatten är inte till för att skjuta till mer pengar till de statliga finanserna, utan skatten ska bekosta slitage på vägar och utgöra en klimatstyrning av godstransporterna. Grundprincipen är att alla transportslag ska bära sina samhällskostnader. Alla transportslag behöver omfattas av klimatmålen. Att ställa om transportsektorn är en utmaning, men det är inte omöjligt. Teknikutvecklingen sker snabbt genom effektivisering, elektrifiering och förnybara drivmedel, men också genom digitalisering och automatisering. Det skapar stora möjligheter att minska utsläppen och miljöpåverkan från transporterna utan att minska mobiliteten, det vill säga möjligheten för människor och varor att enkelt och snabbt resa och transporteras. Från sida ser vi det som mycket angeläget och nödvändigt att öka användningen av inhemska förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen i personbilar, tunga transporter och arbetsmaskiner. Den omställningen måste ske , herr talman. Med det sagt vill jag tillägga att vi ställer oss bakom betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 31.) Företag, kapital och fastighet