bet · H601SkU23 · 2019-06-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Inga motioner har väckts i ärendet. Skrivelse 2018/19:98 Redovisning av skatteutgifter . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2018/19:98 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet skrivelse 2018/19:98 Redovisning av skatteutgifter . Skrivelsen redovisas i bilaga 1. Inga motioner har väckts i ärendet. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak som utgifter på statsbudgetens utgiftssida. Men det finns också stöd eller utgifter som går via skattesystemet, s.k. skatteutgifter. Skatteutgifterna påverkar statsbudgetens inkomstsida, och budgetlagen (2011:203) föreskriver att regeringen ska lämna en redovisning av skatteutgifter till (10 kap. 4 §). Skrivelsen består av fyra delar. I den första delen sätts de existerande skattereglerna i relation till en jämförelsenorm, vilket gör det möjligt att identifiera olika skatteutgifter. Avsnittet innehåller beskrivningar av de jämförelsenormer som har valts för de olika skatteslagen. Vidare beskrivs de beräkningsmetoder som används. Slutligen redogörs dels för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning, dels för de största skatteutgifterna inom de olika skatteslagen. Den andra delen diskuterar skatteutgifter i förhållande till samhällsekonomisk effektivitet, principer för skattepolitiken och jämställdhet. I den tredje delen redovisas skatteutgifter och skattesanktioner för åren 2018–2021. Redovisningen sker i en tabell uppdelad efter skatteslag. Den fjärde och sista delen innehåller en kort beskrivning av varje enskild skatteutgift, och aktuella lagrum för respektive skatteutgift anges. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens redovisning av skatteutgifterna till handlingarna. I skrivelsen redogör regeringen för skatteutgifter, dvs. effekten på skatteintäkterna av särregler i skattelagstiftningen, för åren 2018–2021. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Huvudprincipen är att redovisningen är heltäckande, dvs. samtliga identifierade skatteutgifter redovisas. I vissa fall är avsteg från principen nödvändiga av praktiska skäl. På punktskatteområdet är utgångspunkten att redovisa de skatteutgifter där en norm för skatteuttaget kan definieras och där skatteintäkterna från en enhetligt utformad skatt överstiger av de totala skatteintäkterna. Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteutgifterna i skrivelsen utgår i huvudsak från principen om enhetlig beskattning. Detta innebär att beskattningen inom varje skatteslag i princip ska vara enhetlig och utan undantag. Därför preciseras jämförelsenormen separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt skatt på förvärvsinkomster, mervärdesskatt och punktskatter. Efter preciseringen sammanfattas utifrån de skattesatser som den implicerar inom varje skatteslag. Beräkningen av skatteutgifterna baseras på en periodiserad redovisning, vilket innebär att skatteeffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten sker. Uppbördsförskjutningar beaktas således inte. Beräkningarna är statiska och tar inte hänsyn till eventuella beteendeeffekter eller indirekta effekter. En skatteutgift beräknas som skattenedsättningen multiplicerat med underlaget (skattebasen). Denna metod för att beräkna skatteutgifter kallas för skattebortfallsmetoden. De allra flesta skatteutgifter påverkar det offentliga budgetsaldot genom att förändra skatteintäkterna. Dessa skatteutgifter klassas som saldopåverkande och beräknas med hjälp av skattebortfallsmetoden. Det finns dock vissa skatteutgifter som inte påverkar budgetsaldot. Enligt för inkomstbeskattning ska offentliga transfereringar utgöra skattepliktig inkomst. Detta innebär att skattebefrielsen av vissa transfereringar definieras som skatteutgifter, men sådana skatteutgifter påverkar inte budgetsaldot. Exempel på skattefria transfereringar är barnbidrag och bostadstillägg för pensionärer. Nyheter i årets skrivelse finns en skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning. Denna redovisas som en skatteutgift i årets skatteutgiftsredovisning. Skatteutgiften redovisas som J2 Skatte-reduktion för sjuk- och aktivitetsersättning och faller under utgiftsområde 10. granskade 2018 sparformen investeringssparkonto i rapporten – en enkel sparform i ett komplext skatte-system (RiR 2018:19). I rapporten rekommenderar regeringen att återkommande informera om de skattemässiga effekterna av investeringssparkonto. I regeringens skrivelse om investeringssparkonto (skr. 2018/19:30) anför regeringen att det finns skäl att undersöka möjligheterna att bestämma storleken på den skatteutgift som investeringssparkonto utgör och i så fall redogöra för denna i kommande skatteutgiftsredovisningar. Regeringen redovisar storleken på den skatteutgift (D11 Schablonmässigt underlag för kapitalinkomstskatt [på investeringssparkonto]) som investeringssparkonto utgör. trädde nya skatteregler för företagssektorn i kraft (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398). Detta ger upphov till tre nya skatteutgifter (C4 Förenklingsregel ränteavdragsbegränsning, C5 Förenklingsregel finansiell leasing och C15 Undantag från ränteavdrags-begränsning för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag), och två skattesanktioner (och L5 Avsättning till periodiseringsfond för juridiska personer). genomfördes det s.k. Bränslebytet, en reform bestående av ett reduktionspliktssystem för bensin och diesel i kombination med ändrade skatteregler. För drivmedel inom reduktionsplikten tas skatt ut enhetligt per liter bränsle, dvs. ingen skattemässig uppdelning sker av beståndsdelar som framställts av biomassa och komponenter som har fossilt ursprung. års skatteutgiftsredovisning beräknas inom transport-området på energiskatteuttaget per energienhet för bensin inklusive bestånds-delar som framställs av biomassa (i stället för som tidigare enbart beräknat på fossil bensin). Energiskattenormen inom transportområdet beräknas till per kWh jämfört med per kWh om det vore som tidigare beräknat enbart på fossil bensin. Att den beräknade nya blir högre beror på att bensin miljöklass 1 inom reduktionsplikten innehåller en andel biodrivmedel som utgörs nästan uteslutande av etanol. Etanol har ett lägre energiinnehåll än fossil bensin och ger då ett totalt lägre energiinnehåll per liter inom reduktionsplikten jämfört med ren fossil bensin. Energiskatteuttaget per energienhet inom reduktionsplikten blir då något högre jämfört med den tidigare . Den ändrade beräkningen av leder till en större skatteutgift för I1 Energiskatt på diesel i motordrivna fordon. Denna skatteutgift ökar även då beräkningen innefattar förutom som tidigare fossil diesel även numera låginblandade biodrivmedel i diesel. Skatteutgiften till följd av energiskattebefrielse för biodrivmedel blir mindre, då biodrivmedel i bensin och diesel inte längre befrias från energiskatt. Skatteutgiften I2 Energiskatt på fossil bensin utom reduktionsplikten tillkommer, och skatte-sanktionen Energiskatt på bensin inom reduktionsplikten upphör på grund av den ändrade beräkningen av energiskattenormen inom transportområdet. för koldioxidskatt är att endast fossila bränslen ska omfattas. Då hela blandningen inklusive biodrivmedel inom reduktionsplikten koldioxid-beskattas lika per volymenhet bensin respektive diesel uppkommer en skatte-utgift för den fossila delen och en skattesanktion för biodrivmedelsdelen (under I23 Koldioxidskatt för fossila drivmedel och biodrivmedel inom reduktionsplikten). Väsentliga förändringar av skatteutgiftsprognoserna rekommenderade 2017 i sin granskningsrapport skatteutgiftsredovisning – som vill ha den? (RIR 2017:12) bl.a. att regeringen i redovisningen av befintliga skatteutgifter skulle redovisa och förklara väsentliga förändringar av skatteutgiftsprognoserna i förhållande till tidigare prognoser. I detta avsnitt redovisas de skatteutgifter vars prognostiserade utveckling väsentligen förändrats jämfört med föregående års skatteutgiftsredovisning och vad denna skillnad beror på. Storleken på skatteutgifterna A17 Förmån av miljöanpassade bilar skiljer sig från prognosen i föregående års skatteutgiftsredovisning. Skillnaden består i att mängden elbilar och laddhybrider ökat mer än vad som tidigare prognostiserats. Förändringar i beräkningsmetoden för skatteutgiften D2 Avkastning bostadsrättsfastighet har medfört att skatteutgiften är högre än i föregående års skatteutgiftsredovisning. Skatteutgiften D6 Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt är lägre än i förra årets redovisning till följd av att prognosen för statslåneräntan har reviderats ned med drygt en procentenhet. Skatteutgiften D9 Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel revideras ned på grund av förändrade prognoser. Utfallet för nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda blev lägre än regeringens prognos. Skatteutgiften F6 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först anställda har därför reviderats ned jämfört med . För förväntas de totala saldopåverkande skatteutgifterna uppgå till . När det gäller skattesanktioner förväntas dessa uppgå till . Uppgifter om den samlade omfattningen bör dock tolkas med försiktighet. Den största skatteutgiften inom tjänsteinkomstbeskattningen är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till ca . Den största skatteutgiften inom kapitalinkomstbeskattningen är avkastning på eget hem. För bedöms skatteutgiften uppgå till . Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är skatteutgiften för nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och som är födda eller senare den största. beräknas denna skatteutgift uppgå till . Den största skatteutgiften inom mervärdesskatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. beräknas denna skatteutgift uppgå till . Den största skatteutgiften inom punktskatteområdet är nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar, vilken uppgår till . En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till för . Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för rotarbeten som beräknas uppgå till . Den största enskilda skattesanktionen uppgår till och avser socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete. De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till . Samhällsekonomisk analys av skatteutgifterna I avsnitt 2.1 i skrivelsen förklarar regeringen vad som menas med begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Det kan vara samhällsekonomiskt motiverat med avvikelser från enhetlig beskattning om de förbättrar effektiviteten och därmed välfärden i samhället. I avsnittet diskuteras möjligheterna att bedöma olika skatteutgifter utifrån deras bidrag till samhällsekonomisk effektivitet. I avsnitt 2.3 diskuteras skatteutgifter i förhållande till principer för skattepolitiken. Avsnitt 2.4 diskuterar skatteutgifter och jämställdhet och innehåller en diskussion om hur olika skatteutgifters effekter för jämställdheten kan belysas. I årets skrivelse beskrivs och analyseras i den mån det är möjligt de nya skattereglerna för företagssektorn (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398) som trädde i kraft ur perspektivet skatteavvikelser. Avsnittet avser också att beskriva och diskutera i vilken mån de nya reglerna kan anses utgöra en del av en förändrad norm för inkomstskatter, i detta fall inkomster och kostnader i näringsverksamhet, och om de olika förändrade reglerna kan anses utgöra avvikelser från denna norm. Eftersom de nya reglerna för företagssektorn har varit på plats endast är möjligheterna att belysa de eventuella effekterna för den samhällsekonomiska effektiviteten, förhållningen till principer för skattepolitiken och effekterna för jämställdhet mellan kvinnor och män begränsade. Förändringen av skattereglerna för företag motiveras av samhällsekonomiska och offentligfinansiella skäl. I proposition 2017/18:245 skriver regeringen att alltför förmånliga skatteregler för ränteavdrag kan leda till skattebaserosion och vinstförflyttning. Med hänsyn till detta och för att förbättra den skattemässiga neutraliteten mellan eget och lånat kapital samt möjliggöra en breddning av bolagsskattebasen föreslår regeringen att en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn införs. De skatteutgifter som uppstår i samband med förenklingsregeln ränteavdragsbegränsning, förenklingsregeln finansiell leasing och lättnadsregeln för enskilda närings-idkare kan ses som följdändringar som krävs för att minska de administrativa kostnaderna för mindre företag. När det gäller borttagande av skatteutgiften för säkerhetsreserven så kan denna förväntas öka den samhällsekonomiska effektiviteten eftersom den ökar likformigheten i beskattningen. Skattesanktionerna införs av offentligfinansiella skäl. Det är i första hand juridiska personer, och inte fysiska personer, som berörs av förslagen om sänkt bolagsskattesats och ränteavdragsbegränsningen. Effekterna på ekonomisk jämställdhet och fördelning är därför främst indirekta genom ägande och drivande av företag. Den senaste tillgängliga informationen om förmögenhetsfördelning i visar på att män i större utsträckning än kvinnor är aktieägare. Under antagandet att så är fallet, samt att män driver företag i större utsträckning än kvinnor, bedöms män i större omfattning än kvinnor påverkas av de nya skattereglerna för företagssektorn. De indirekta effekterna bedöms därför vara att män i större utsträckning än kvinnor gynnas av den sänkta bolagsskatte-satsen men att män också i större utsträckning än kvinnor missgynnas av företagens begränsade ränteavdragsmöjligheter. Redovisningen av skatteutgifter inleddes i samband med att en ny budgetprocess infördes och har utvecklats mot en allt större precision utifrån sitt syfte: att tydliggöra det statsstöd till företag och hushåll som skatteutgifterna representerar så att dessa kan prövas på samma sätt som anslagen på statsbudgetens utgiftssida. I årets skrivelse redogör regeringen för skatteutgifter, dvs. effekten på skatteintäkterna av särregler i skattelagstiftningen, för åren 2018–2021. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . I skrivelsen redogör regeringen även för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning, för väsentliga förändringar av skatteutgiftsprognoserna och för de största skatteutgifterna inom de olika skatteslagen. Slutligen diskuteras skatteutgifter i förhållande till samhällsekonomisk effektivitet, principer för skattepolitiken och jämställdhet. I årets skrivelse beskrivs och analyseras i den mån det är möjligt de nya skattereglerna för företagssektorn (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398) som trädde i kraft ur perspektivet skatteavvikelser. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:98 Redovisning av skatteutgifter .