bet · H601CU10 · 2019-04-01 00:00:00 — Näringsidkaren får inte använda eller medverka till användandet av produktplacering eller annan form av dold reklam för produkter osv. på egna eller andra webbplatser som riktar sig mot barn och unga, t.ex. i spel eller annan underhållning. Spel och liknande bör inte heller avbrytas av reklaminslag. Om det finns sponsorer som står bakom spel och liknande riktade mot barn bör det finnas information om detta, men på ett sådant sätt att det inte fokuseras överdrivet/huvudsakligen på detta. I ståndpunkten finns flera exempel på vad näringsidkare bör ta hänsyn till när de riktar sig till barn. Vidare har de nordiska konsumentombudsmännen tagit fram en ståndpunkt om marknadsföring via sociala medier. Enligt ståndpunkten bör näringsidkaren bl.a. inte använda barn och ungdomar i försäljnings- och marknadsföringssyfte eller som säljkanal, för t.ex. rekrytering bland vänner och liknande. Näringsidkaren bör inte heller uppmana användare av det sociala mediet att dela marknadsföring, om marknadsföringen särskilt vänder sig till barn och ungdomar. I den mån marknadsföringsreglerna innehåller förbud mot marknadsföring av vissa produkter för barn och unga, åligger det vidare näringsidkaren att löpande tillämpa bästa möjliga tekniska lösningar för att kontrollera åldern på användarna av det sociala medium som marknadsföringen riktar sig till. Ståndpunkten är ett komplement till ståndpunkten för handel och marknadsföring på internet. De nordiska konsumentombudsmännen har 2016 även tagit fram en ståndpunkt om dold marknadsföring som bl.a. gäller marknadsföring som riktar sig mot barn och unga. har 2014 i en vägledning sammanställt de regler och den praxis som gäller för marknadsföring riktad till barn och unga, bl.a. när det gäller marknadsföring på internet och för minderårigas möjligheter att ingå avtal. Vägledningen riktar sig främst till näringsidkare som planerar marknadsföringskampanjer riktade till barn och unga. Vidare har 2015 tagit fram en vägledning om marknadsföring i bloggar och andra sociala medier, bl.a. när det gäller marknadsföring som riktar sig till barn och unga. Vägledningen vänder sig till den som marknadsför ett företags verksamhet eller produkter på sina bloggar eller i andra sociala medier. Utredningen om ett reklamlandskap i förändring Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att kartlägga de stora förändringar i reklamlandskapet som skett framför allt till följd av informations- och kommunikationsteknikens snabba utveckling och vid behov föreslå lämpliga åtgärder för att förbättra konsumentskyddet. Särskilt fokus ska läggas på sårbara konsumenters situation. Utredningen, som antog namnet Utredningen om ett reklamlandskap i förändring, överlämnade betänkandet Ett reklamlandskap i förändring – konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld (SOU 2018:1). Enligt utredningens bedömning är det i huvudsak de digitala marknadsföringskanalerna som utmärker sig som problematiska ur ett konsumentperspektiv. De problem utredningen har identifierat beror dock generellt inte på brister i regleringen, varken i marknadsföringslagen eller i bakomliggande EU-direktiv. Marknadsföring på internet bör enligt utredningens uppfattning inte särregleras. Regleringen bör även framöver vara teknikneutral, dvs. den ska inte skilja mellan online- och offline-miljöer. Utredningen bedömer att de problem som identifierats bäst löses genom att fortsätta arbetet med utbildning och rådgivning för att sprida kunskap om gällande rätt och hur den ska tillämpas i nya medier. Konsumentskyddande myndigheter bör sträva efter att nå ut brett med information och utbildning om vad som gäller vid marknadsföring i digitala kanaler. Riktlinjer om marknadsföring på internet bör vara så tydliga som möjligt. bör också i ett första skede ges i uppdrag att samverka med företrädare för branschen. Om inte samverkan fungerar på frivillig väg får krav övervägas. Utredningen gör vidare bedömningen att den reglering som finns i huvudsak ger ett fullgott skydd även när marknadsföring riktas mot barn och unga. Utredningen föreslår dock att det bör införas en bestämmelse i marknadsföringslagen som stadgar att om marknadsföring riktar sig mot eller når barn och unga ska det visas särskild hänsyn till barns bristande erfarenheter och naturliga godtrogenhet. Införandet av en sådan bestämmelse innebär egentligen inget nytt utan får ses som en kodifiering av vad som redan gäller. Utredningen bedömer dock att införandet av en sådan bestämmelse kan ha en tydliggörande funktion och lyfta fram hur viktigt det är att skydda barn och unga. Enligt uppgift från bereds utredningsbetänkandet inom . EU:s förordning om konsumentskyddssamarbete EU har antagit en ny förordning (EU) 2017/2394 om samarbete mellan de nationella myndigheter som har tillsynsansvar för konsumentskyddslag-stiftningen. Förordningen är tillämplig vid gränsöverskridande överträdelser. Syftet med den nya förordningen är att effektivisera och stärka samarbetet mellan myndigheterna för att möta de utmaningar som den digitala utvecklingen medfört och stärka den gränsöverskridande e-handeln inom EU. De behöriga myndigheterna ska ges utvidgade och nya befogenheter i fråga om utredning och tillsyn. Bland annat ska en behörig myndighet ges möjlighet att ta bort innehåll från eller begränsa tillgång till ett onlinegränssnitt (webbplatser m.m.) eller kunna beordra att en varning tydligt visas för konsumenter när de använder ett onlinegränssnitt. Förordningen ska börja att tillämpas . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka författningsändringar som kan behöva göras för att befogenheterna i förordningen om konsumentskyddssamarbete ska kunna utövas av behöriga myndigheter på ett effektivt och rättssäkert sätt. Utredningen, som antog namnet Utredningen om EU:s förordning om konsumentskyddssamarbete, överlämnade betänkandet Nya befogenheter på konsument-skyddsområdet (SOU 2019:12). När det gäller åtgärder som rör webbplatser föreslår utredningen att en näringsidkare som genom sitt agerande på internet bryter mot den konsumentskyddande lagstiftningen, t.ex. genom otillbörlig marknadsföring, ska kunna åläggas vid vite att ta in ett varningsmeddelande som tydligt visas i samband med besök på webbplatsen. En förutsättning ska vara att överträdelsens allvar motiverar åtgärden. Om inga andra effektiva medel står till buds, ska ett sådant åläggande kunna ges även mot värdtjänstleverantören och internetleverantörerna Direktivförslag om revidering av fyra konsumenträttsdirektiv Kommissionen har lämnat ett förslag om revidering av fyra direktiv på konsumenträttsområdet (COM (2018 185). Syftet med förslaget är att stärka tillsynen av konsumenträtten och modernisera vissa delar av de fyra direktiven. Bland annat berörs direktivet om otillbörliga affärsmetoder. En av de större ändringar som föreslås är harmoniserade regler om påföljder vid överträdelser av de fyra direktivens konsumentskyddsregler. När det gäller direktivet om otillbörliga affärsmetoder föreslås, utöver förslaget om påföljder, bl.a. att medlemsstaterna ska ge konsumenter möjlighet att dels få skadestånd och, dels tillgång till kontraktsrättsliga påföljder som möjligheten att avsluta avtal när de utsatts för otillbörliga affärsmetoder. Vidare föreslås krav på annonsmarkering av betalda sökresultat på internet. Direktivförslaget förhandlas inom EU. Direktivet om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) innehåller bestämmelser om tv-sändningar och beställ-tv. I direktivet finns vissa minimiregler för bl.a. utformning av reklam, annonsmängd och placering av annonser samt skydd av minderåriga. AV-direktivet uppmuntrar medlemsstaterna att använda vad som i direktivet benämns samreglering och att främja självreglering. Samreglering kan beskrivas som en kombination av lagstiftning och självreglering. I är direktivet genomfört till största delen genom radio- och tv-lagen. Europarlamentet och rådet antog ett direktiv (EU) 2018/1808 om ändringar av AV-direktivet. Ändringarna innebär bl.a. följande. Tillämpningsområdet för AV-direktivet utvidgas till att även omfatta s.k. videodelningsplattformstjänster i vilka program från medietjänsteleverantörer eller användarproducerad video lagras och där tjänsteleverantören saknar redaktionellt ansvar för innehållet men kan bestämma hur det organiseras, t.ex. med hjälp av automatiserade metoder och algoritmer. Medlemsstaterna åläggs att säkerställa att leverantörer av sådana tjänster vidtar lämpliga åtgärder bl.a. för skydd av minderåriga. Vidare skärps reglerna för skydd av minderåriga i fråga om beställ-tv i syfte att uppnå samma skyddsnivå som gäller för tv-sändningar. Dessutom införs mer detaljerade regler, bl.a. om medlemsstaternas skyldighet att se till att tillräcklig information lämnas om sådant innehåll som riskerar att skada utvecklingen hos minderåriga. Skydd av minderåriga är ett av de områden där medlemsstaterna särskilt uppmanas att utnyttja samreglering vid genomförandet av ändringsdirektivet. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för att genomföra ändringsdirektivet. Bland annat ska utredaren analysera behovet av författningsändringar med anledning av de striktare reglerna för skydd av minderåriga. Uppdraget ska redovisas (Dir. 2018:55). Uppdrag till Statskontoret om hur den offentliga styrningen för att främja hälsosamma matvanor kan stärkas Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utreda hur den offentliga styrningen för att främja hälsosamma matvanor kan stärkas. Uppdraget ska genomföras med utgångspunkt i regeringens folkhälsopolitiska proposition. Uppdraget avgränsas till de offentliga styrmedel som och har identifierat som särskilt angelägna att utreda, bl.a. begränsningar i marknadsföringen av ohälsosam mat till barn. Uppdraget innefattar följande delar. • Statskontoret ska sammanställa den samlade kunskapen om användningen av ekonomiska styrmedel på livsmedelsområdet och av begränsningar i marknadsföringen av ohälsosam mat till barn i och andra jämförbara länder. I sammanställningen ska åtgärdernas resultat och uppskattade effekt på konsumtion av olika typer av livsmedel och på hälsa redovisas. I den mån det finns uppgifter om ekonomiska effekter ska dessa också redovisas. • Statskontoret ska utifrån denna sammanställning fördjupa analysen av åtgärder som bedöms kunna bidra till de folkhälsopolitiska målen utan oproportionerligt negativa sidoeffekter för samhället eller individer. Statskontoret ska redovisa ett underlag som kan ligga till grund för ett möjligt fortsatt arbete med att främja hälsosamma matvanor genom offentliga styrmedel. Uppdraget ska redovisas . Det finns många olika marknadsföringskanaler som riktar sig till barn. Barn är genom sin bristande erfarenhet extra mottagliga för kommersiella bud-skap och har inte samma förmåga som vuxna att kritiskt granska marknadsföringen. Utskottet anser att det är av största vikt att marknadsföringen till barn präglas av återhållsamhet och hänsynstagande. Det krävs också att det finns ett regelverk som ger tillräckligt stöd för att skydda barn mot oönskad marknadsföring. Genom marknadsföringslag har direktivet om otillbörliga affärs-metoder genomförts i svensk rätt. Direktivet är i huvudsak utformat som ett fullharmoniseringsdirektiv. Medlemsstaterna är därmed förhindrade att införa bestämmelser som avviker från vad som föreskrivs i direktivet. Vid sin behandling av proposition 2007/08:115 Ny marknadsföringslag uttalade utskottet att direktivet, utan att innehålla ett totalförbud mot reklam riktad till barn, allmänt sett ger barn och andra utsatta grupper ett i viss mån starkare skydd mot otillbörliga marknadsföringsåtgärder. Så är t.ex. direkta köpuppmaningar riktade till barn en sådan affärsmetod som enligt bilaga I till direktivet under alla omständigheter är otillbörlig (punkt 28). Om marknadsföring riktas till barn ska dessutom bedömningen av om åtgärden är otillbörlig ske utifrån en person som är representativ för den krets som åtgärden riktas mot. I övrigt gäller marknadsföringslagens bestämmelser om bl.a. god marknadsföringssed och förbud mot aggressiv och vilseledande marknadsföring även när marknadsföringen riktar sig till barn (bet. 2007/08:CU21). I marknadsföringslagen finns generella regler om marknadsföring som gäller oavsett vilken produkt som marknadsförs och oavsett vilket medium som används. Marknadsföringslagen är således tillämplig även på marknadsföring som förekommer på internet. En näringsidkare kan enligt marknadsföringslagen bl.a. förbjudas att fortsätta med marknadsföring som är otillbörlig. Genom lagändringar som trädde i kraft har dessutom sanktionsmöjligheterna för stärkts. Bland annat har fått möjlighet att i vissa fall direkt förbjuda en näringsidkare att fortsätta med en viss marknadsföringsåtgärd. Som redovisats ovan har Utredningen om ett reklamlandskap i förändring haft i uppdrag att kartlägga de stora förändringar i reklamlandskapet som skett framför allt till följd av informations- och kommunikationsteknikens snabba utveckling och vid behov föreslå lämpliga åtgärder för att förbättra konsumentskyddet. Enligt utredningens bedömning ger den reglering som finns i huvudsak ett fullgott skydd när marknadsföring riktas mot barn och unga. Utredningen föreslår dock att det bör införas en bestämmelse i marknadsföringslagen som stadgar att om marknadsföring riktar sig mot eller når barn och unga ska det visas särskild hänsyn till barns bristande erfarenheter och naturliga godtrogenhet. Utredningsbetänkandet bereds inom . Vidare har kommissionen presenterat ett förslag om en revidering av bl.a. direktivet om otillbörliga affärsmetoder. Syftet med förslaget är att stärka tillsynen av konsumenträtten och modernisera vissa delar av de direktiv som omfattas av revideringen. Direktivförslaget förhandlas inom EU. Utredningen om EU:s förordning om konsumentskyddssamarbete har överlämnat sitt betänkande. Utredningen föreslår bl.a. att en näringsidkare som genom sitt agerande på internet bryter mot den konsumentskyddande lagstiftningen, t.ex. genom otillbörlig marknadsföring, ska kunna åläggas vid vite att ta in ett varningsmeddelande som tydligt visas i samband med besök på webbplatsen. Europarlamentet och rådet har antagit ett direktiv om ändringar av AV-direktivet. Ändringarna innebär bl.a. att tillämpningsområdet för AV-direktivet utvidgas till att även omfatta s.k. videodelningsplattformstjänster. Medlemsstaterna åläggs att säkerställa att leverantörer av sådana tjänster vidtar lämpliga åtgärder bl.a. för skydd av minderåriga. Dessutom införs mer detaljerade regler, bl.a. om medlemsstaternas skyldighet att se till att tillräcklig information lämnas om sådant innehåll som riskerar att skada utvecklingen hos minderåriga. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för att genomföra ändringsdirektivet. Bland annat ska utredaren analysera behovet av författningsändringar med anledning av de striktare reglerna för skydd av minderåriga. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill även nämna att de nordiska konsumentombudsmännen har tagit fram gemensamma ståndpunkter om handel och marknadsföring på internet, marknadsföring via sociala medier och dold marknadsföring som bl.a. innehåller särskilda rekommendationer och riktlinjer när det gäller marknadsföring till barn. har vidare tagit fram en vägledning om marknadsföring riktad till barn och unga, bl.a. när det gäller marknadsföring på internet. Vägledningen vänder sig särskilt till näringsidkare som planerar marknadsföringskampanjer riktade till denna grupp. har också tagit fram en vägledning om marknadsföring i bloggar och andra sociala medier, bl.a. när det gäller marknadsföring som riktar sig till barn och unga. När det gäller motionsyrkandet om att förbjuda reklam för ohälsosam mat som riktas till barn vill utskottet därutöver peka på att regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utreda hur den offentliga styrningen för att främja hälsosamma matvanor kan stärkas. Uppdraget är avgränsat till de offentliga styrmedel som och har identifierat som särskilt angelägna att utreda, bl.a. begränsningar i marknadsföringen av ohälsosam mat till barn. Vidare har ICC tagit fram riktlinjer när det gäller ansvarsfull marknadskommunikation för mat och dryck. Utskottet kan således konstatera att det har vidtagits lagstiftningsåtgärder och pågår ett arbete i frågorna såväl nationellt som internationellt. Enligt utskottet finns det därför inte behov av något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandena bör avslås. Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om åtgärder mot könsdiskriminerande reklam m.m. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. I motion 2018/19:901 föreslår och (båda MP) ett tillkännagivande om behovet av lagstiftning mot sexistisk reklam. Motionärerna hänvisar bl.a. till civilutskottets betänkande 2016/17:CU12 (se nedan) och anser att det är hög tid att agera i frågan. m.fl. (S) föreslår i motion 2018/19:2121 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa ett förbud mot sexistisk, rasistisk och homofobisk reklam. I motion 2018/19:1806 föreslår (S) ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa ett förbud mot retuscherade reklambilder eller införa en märkning av retuscherade reklambilder. Motsvarande förslag lämnas också i motion 2018/19:2120 av m.fl. (S). Lawen Redar (S) menar i motion 2018/19:954 att regeringen bör göra en översyn av de marknadsföringsrättsliga reglerna för att hindra marknadsföringens negativa inverkan på ungas självbild och kroppsideal. Motionären nämner exempelvis förekomsten av manipulerade bilder i marknadsföringen. Möjligheten till lagändringar för att stoppa kommersialiseringen av kvinnokroppen bör ses över. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 2). Som tidigare redovisats i avsnittet Reklam riktad till barn inrättades Stiftelsen () 2009. Allmänheten, företag, myndigheter och andra organisationer kan vända sig till RO med klagomål på reklam som man anser strider mot god marknadsföringsetik. RO granskar även reklam på eget initiativ och ger information, utbildning och vägledning i marknadsföringsetiska frågor. RO prövar i första hand om reklam följer () regler för reklam och marknads-kommunikation och meddelar i uppenbara fall (om praxis finns) friande eller fällande beslut. Övriga ärenden överlämnas för prövning av (). RO:s beslut kan överklagas till . RON:s beslut kan inte överklagas. I artikel 1 i för reklam och marknadskommunikation föreskrivs bl.a. att marknadskommunikation ska utformas med vederbörlig känsla för socialt och yrkesmässigt ansvar. Enligt artikel 4 i grundreglerna ska marknads-kommunikation respektera mänsklig värdighet. Marknadskommunikation får inte uppmana till eller överse med någon form av diskriminering, inbegripet sådan som hänför sig till ras, nationalitet, härkomst, religion, kön, ålder, funktionsnedsättning eller sexuell läggning. Den europeiska kosmetikbranschen (Cosmetics Europe) antog 2012 vägledande principer för ansvarsfull marknadsföring av kosmetika. Enligt dessa principer ska reklam och marknadskommunikation för kosmetika respektera mänsklig värdighet och mångfald. Den ska inte uppmana till eller överse med någon form av diskriminering, inbegripet sådan som härrör från bl.a. härkomst, kön eller sexuell läggning (2.2.1 h). Digitala tekniker ska inte ändra bilder på fotomodeller på ett sådant sätt att deras kroppsformer eller egenskaper blir orealistiska och vilseledande för den egenskap som produkten kan åstadkomma (2.1.2 b). Modeller som används i annonser och efterbearbetningstekniker får inte verka för att främja ett extremt smalt kroppsideal (2.2.1 j). Utredningen om könsdiskriminerande reklam En särskild utredare fick ett regeringsuppdrag att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam i och lämna förslag till hur lagstiftning mot sådan reklam skulle kunna utformas, samt redovisa för- och nackdelar med dessa förslag. Uppdraget omfattade även att beakta andra möjligheter att komma till rätta med könsdiskriminerande reklam, t.ex. genom näringslivets egna självreglerande organ. Utredaren överlämnade betänkandet Könsdiskriminerande reklam – kränkande utformning av kommersiella meddelanden (SOU 2008:5) till statsrådet och chefen för och jämställdhetsdepartementet. I betänkandet föreslogs en ny och fristående lag mot könsdiskriminerande reklam. Utredaren ansåg inte att en sådan lagstiftning är grundlagsstridig. Utredaren ansåg vidare bl.a. att /Konsumentombuds-mannen ska ansvara för frågor om könsdiskriminerande reklam, vilket bl.a. innefattar kartläggning av dess utveckling och omfattning, utformning av råd och spridning av information. Regeringen beslutade att lägga betänkandet till handlingarna. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att genomföra en kartläggning av förekomsten av könstereotyp och sexistisk reklam. I uppdraget ingick en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder, i form av utvecklad självreglering och utbildningsinsatser, inom detta område. Vid behov borde det även göras en bedömning av vilka åtgärder av sådant slag som i så fall kan genomföras. Eftersom regeringsuppdraget att kartlägga förekomsten av könsstereotyp och sexistisk reklam avser ett område som ligger utanför verksamhetsområde anlitade , i enlighet med vad som överenskommits mellan och företrädare för , för att genomföra uppdraget. En delredovisning av uppdraget överlämnades . Delredovisningen tar upp nya tendenser när det gäller förekomsten av könsstereotyp och sexistisk reklam på grund av teknologisk och ekonomisk utveckling –2018. Slutredovisningen av uppdraget, som handlar om att kartlägga hur () verksamhet fungerar, överlämnades . De slutsatser och rekommendationer som presenteras i slutredovisningen ansvarar och kartläggningens författare för. Mot bakgrund av att det område som regeringens uppdrag rör faller utanför verksamhetsområde tar myndigheten inte ställning till de resultat som redovisas och inte heller till om de åtgärder som uppdragstagaren bedömer kan genomföras är adekvata. Vid en sammantagen bedömning med slutredovisningens resultat som grund anser de som utfört utredningen (utredningen) att självregleringen gällande, och förekomsten av, könsdiskriminerande reklam ej är tillfredsställande. Utredningen redovisar sammanfattningsvis bl.a. följande slutsatser och förslag. I den första delen av uppdraget identifieras nya tendenser som kan iakttas sedan RO bildades fram till . Exempel på sådana tendenser är sociala medieplattformar, marknadsföring via influerare, flöden av marknadsförings-uttryck på digitala plattformar och riktad marknadsföring baserad på persondata. I den andra delen av uppdraget kartläggs hur RO:s verksamhet fungerar. När det gäller RO:s verksamhet har utredningen företagit en kvantitativ analys av RO:s ärenden –2017 i syfte att beskriva vilka typer av ärenden RO behandlat samt hur de hanterar den definition av könsdiskriminerande reklam som de använder för att fria eller fälla beslut. För att närmare undersöka hur självregleringen av könsdiskriminerande marknadsföring ser ut har den kvantitativa kartläggningen kompletterats med en särskild granskning av RO:s ärenden . Utredningen anför följande i denna del. Resultaten av den kvantitativa kartläggningen visar bl.a. att för de ärenden som avser könsdiskriminerande marknadsföring är internet det vanligaste medieslaget, klädesbranschen den vanligaste branschkategorin, kvinnor vanligast bland vilka som är avbildade och objektifierande reklam den vanligaste bedömningsgrunden. Undersökningen visar vidare att anmälningsfrekvensen av könsdiskriminerande marknadsföring varierat .