bet · H601NU4 · 2019-02-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:29 av m.fl. (M, C, KD, L) och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43. Vi anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Vi vill därför framhålla att staten bör minska eller avveckla sitt företagsägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Regeringen bör enligt vår mening därför agera för att avveckla det statliga ägandet i bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller som är viktiga från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Detta kan exempelvis gälla bolag som , , och . Vi noterar att staten inledde en försäljningsprocess när det gäller innehavet i SAS och har minskat sitt ägande i bolaget, vilket vi ser positivt på. Vi anser att det dock inte är aktuellt med en försäljning av , eller AB:s nordiska verksamhet. Detaljmonopolet för alkohol ska enligt vår mening värnas och behållas i statlig ägo. Vi vill dock understryka att all försäljning av statlig egendom ska ske affärsmässigt. Vi anser att bör ställa sig bakom det som här anförts och tillkännage detta för regeringen. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2018/19:29 (M, C, KD, L) och 2018/19:2783 (M) anses tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. Övergripande om förvaltning av statliga företag, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 40, 41 och 45 samt 2018/19:151 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:986 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:1787 av m.fl. (S), 2018/19:2331 av (MP) yrkande 4 och 2018/19:2543 av och (båda C). Vi kan inledningsvis konstatera att staten är en stor företagsägare, och kommer att så vara . Det ställer höga krav på tydliga principer. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden, och staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. I de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Där bolag verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav, ska effektiv konkurrens säkerställas. Statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. De statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet samt vara föregångare i hållbarhetsfrågor, t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Regeringen ska styra de statliga bolagen inom de ramar som fastställt. Vissa statliga företag har särskilda samhällsuppdrag och det är viktigt att dessa redovisas tydligt och är styrande för bolagens verksamhet. För att dessa bolag ska kunna styra sin verksamhet mot respektive samhällsuppdrag är det viktigt att verksamheten går att mäta och följa upp genom uppdragsmål. Vi noterar att ett arbete med att fastställa sådana mål pågår inom . Dessvärre har många års arbete endast resulterat i att 9 av 23 bolag med samhällsuppdrag har fått uppdragsmål. Denna process måste gå fortare. Vidare vill vi framhålla att , , var drivande för att ett gediget hållbarhetsarbete i de statliga bolagen grundlades. ställde staten krav på att de statligt ägda bolagen skulle hållbarhetsrapportera i enlighet med Global Reporting Initiative (GRI). Dessa krav är numer en del i statens ägarpolicy där det står att de statligt ägda bolagen ska vara föredömen inom området hållbart företagande. Ägarpolicyn fastställer vilka internationella riktlinjer som alla statligt ägda företag ska följa. Dessa riktlinjer innefattar bl.a. FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och och utvecklings () riktlinjer för multinationella företag. Här vill vi framhålla att det såväl i FN:s vägledande principer som i riktlinjer ställs skärpta krav på att bolagen genomför en riskbaserad s.k. due diligence-granskning (insamling och analys av information om ett företag inför förvärv eller annan strategisk förändring). Alla de statliga bolagen fick i uppdrag att fastställa ett fåtal och övergripande hållbarhetsmål och strategier för att nå dit. Syftet var att skapa värde i de statliga bolagen som riskerna i verksamheterna minskades. startade sedan arbetet med att följa upp bolagens respektive hållbarhetsmål. och alliansregeringen tog således viktiga initiativ och framåtsyftande steg i hållbarhetsarbetet för de statligt ägda företagen. Vi menar att regeringen i linje med det anförda bör fortsätta att utveckla förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2783 (M) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om förvaltning av statliga företag, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:151 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:986 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:1787 av m.fl. (S), 2018/19:2331 av (MP) yrkande 4, 2018/19:2543 av och (båda C) och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 40, 41 och 45. Vi kan inledningsvis konstatera att många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare och att dessa bolag generellt verkar på konkurrensutsatta marknader. Vi i är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande. I vissa fall förvaltar statliga bolag viktiga naturresurser, och det statliga ägandet är en garant för att värdet kommer de svenska medborgarna till del. Vi ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål, men det kan emellertid finnas statliga innehav som under vissa omständigheter kan reduceras då det statliga ägandet inte medför någon nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension kring vissa etiska frågor som t.ex. kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet, och god lönsamhet bör prioriteras högt. När det i övrigt gäller förvaltningen av de statliga bolagen vill vi i detta sammanhang särskilt framhålla att vi är kritiska mot regeringens mål att andelen av vartdera könet i de statliga bolagens styrelser ska vara . Vi motsätter oss alla former av sådan kvotering och s.k. positiv särbehandling på grund av kön och anser att all förekomst av detta inom ramen för offentlig verksamhet bör upphöra. Vi menar att varje individ ska bedömas utifrån sina personliga egenskaper, och vägen dit kan aldrig gå genom särbehandling på grund av kön. Utöver det faktum att all s.k. positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan förstärker sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Vi anser därför att målet om en jämn könsfördelning i de statliga bolagens styrelser ska tas bort. Vi anser att bör ställa sig bakom det som vi här har anfört och tydliggöra dessa ståndpunkter i ett tillkännagivande till regeringen. Motion 2018/19:151 (SD) tillstyrks därmed. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Ekonomiska mål för , punkt 4 (SD, V) av (SD), (V), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:153 av m.fl. (SD) och 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del. är ett statligt helägt bolag som driver både kommersiell trafik och avtalstrafik på affärsmässiga grunder. Som för många andra statliga bolag finns beslutade ekonomiska mål för SJ, vilket i detta fall bl.a. innebär att bolaget ska dela ut en viss procent av vinsten till staten. Utformningen av detta krav leder dels till att tågtrafiken i inte utvecklas, dels till stora problem i den verksamhet som SJ bedriver. Det handlar exempelvis om att SJ:s avkastningskrav begränsar bolagets möjligheter att höja tågstandarden och öka punktligheten, att bolaget tvingas hålla en alltför låg servicenivå och ett begränsat utbud av resor där hela landet inte täcks in. En större del av bolagets vinst bör i stället stanna i bolaget för att verksamheten ska kunna utvecklas och för att fler ska välja att resa med tåg framför andra färdmedel. bör därför tillkännage för regeringen att SJ:s avkastningskrav bör förändras i linje med det anförda. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2018/19:153 (SD) och 2018/19:1762 (V) anses tillgodosedda i berörda delar. Motionerna tillstyrks följaktligen i berörda delar. Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för , punkt 5 (V) av (V). – Under förutsättning av bifall till reservation 4 – Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del. Jag anser att regeringen bör agera för att förändra avkastningskravet för . Under förutsättning att ställer sig bakom det som jag anfört tidigare i betänkandet om SJ:s avkastningskrav anser jag att även bör tillkännage för regeringen att ett förändrat avkastningskrav för SJ bör vara genomfört senast vid bolagsstämman 2020. Därmed tillstyrks motion 2018/19:1762 (V) i denna del. Förvaltningen av m.m., punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:148 av m.fl. (SD) och 2018/19:633 av (SD), 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 8, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2018/19:2331 av (MP) yrkandena 1–3. har beslutat att bruka skog runt på ett alternativt sätt och tillämpa en s.k. anpassad avverkning där. Detta får enligt vår mening betraktas som att bolaget inrättar en buffertzon runt . Allt började med att turister klagade på ett kalhygge från gränsen till . Det ledde till att turistföretagen vädjade till att de skulle förändra sitt skogsbruk för att få fler nöjda turister. beslutade därför att bruka skog norr om och söder om den med anpassad avverkning där större hänsyn ska tas till naturvärden. Det blir en form av hyggesfritt skogsbruk med gallring, plockhuggning och timmerställningar. Enligt räknar man med att förlora av intäkterna för skogen på att skapa dessa buffertskogar. Vi menar att skogsägare riskerar att drabbas på många håll om denna typ av buffertzoner blir vanligt förekommande. kanske man har buffertskogar runt samhällen, vilket ger upphov till frågor om hur enskilda skogsägare kommer att påverkas . Risken är nu att även enskilda skogsbrukare i närheten av , men även andra naturreservat, kan tvingas att förändra sitt skogsbruk. Att begränsar skogsbruket på detta sätt menar vi är ett ingrepp i äganderätten. Nationalparker är inrättade för att skydda såväl mark som djurliv, men övrig mark ska kunna brukas på bästa sätt. Därmed anser vi att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att dels omprövar sitt beslut att skapa s.k. buffertzoner runt , dels inte skapar nya sådana zoner runt andra naturreservat. Motion 2018/19:148 (SD) tillstyrks följaktligen. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förvaltningen av m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2018/19:148 av m.fl. (SD), 2018/19:633 av (SD), 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2018/19:2331 av (MP) yrkandena 1–3. Staten är en stor ägare av skogsmark. är största skogsägare och förvaltar totalt ca mark. Det statliga ägandet är dock spritt på många olika myndigheter och bolag. Jag menar att det statliga ägandet av skogsområden i stället bör samlas i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör ha ett hållbart brukande av skogens resurser – inte avkastning – som främsta mål. Dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Det nya bolaget bör också åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Jag vill i sammanhanget påpeka att staten även fortsättningsvis bör stå för ersättningsmark när värdefull natur ska skyddas, även ovanför odlingsgränsen och i samråd med rennäringen. bör ställa sig bakom detta och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2018/19:669 (V) i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Uppdrag och mål för vissa statliga företag, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:142 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:142 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:930 av (M) yrkande 2, 2018/19:1068 av och (båda S), 2018/19:1733 av (M) yrkande 2, 2018/19:2317 av (MP) och 2018/19:2487 av Per Åsling (C) yrkande 7. Inledningsvis vill vi framhålla att det statliga spelar en viktig roll för den svenska energiförsörjningen och att statens styrning av bolaget därmed har en stor betydelse för det svenska samhället. Relativt låga energipriser och lågt värde på utsläppsrätter i kombination med ett enormt investeringsbehov i infrastruktur, bl.a. till följd av att väderberoende kraftproduktion har uppförts, kommer att resultera i långsiktigt ökade kostnader, ekonomisk osäkerhet och sviktande lönsamhet för . Det kommer i sin tur att medföra ökade kostnader för staten och en negativ inverkan på svensk industris konkurrenskraft. Vi förordar ett system för elproduktion i som i så stor utsträckning som möjligt är oberoende av fossil energi. Elmarknaderna i norra är delvis integrerade, vilket är naturligt, men bör undvika att göra sig långsiktigt beroende av importerad el. Vi vill bl.a. därför varna för en övertro på väderberoende energislag som vindkraft och solceller eftersom dessa måste kombineras med baskraft av något slag. Tyvärr kan vi konstatera att beslutat att och 2020 stänga kärnkraftsreaktorerna . Vi menar att beslutet är ett stort hot mot leveranssäkerheten i kraftsystemet då reaktorerna står för en betydande del av den svenska kraftförsörjningen. räknade i sina kraftbalansrapporter med att inte kommer att klara effektförsörjningen på egen hand. En förtida avveckling av (vilket det här är fråga om) kommer därför ytterligare att försvåra effektsituationen. Vi anser därför att staten, via sitt ägande av , bör se mer till landets energiförsörjning än till de ekonomiska målen i bolaget. Regeringen bör därför agera genom att ge i ägardirektiv att stoppa den förtida avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna . Detta är något som vi anser att bör ge regeringen till känna som sin mening. Därmed tillstyrks motion 2018/19:142 (SD) i berörd del. Övriga aktuella motionsyrkanden bör inte föranleda någon åtgärd från . Statens ägande av , punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:146 av m.fl. (SD), 2018/19:340 av (SD) yrkande 3, 2018/19:508 av (L) i denna del och 2018/19:1117 av (M) samt 2018/19:1314 av och (båda S). meddelade att man har för avsikt att förvärva mediebolaget , där bl.a. TV4 och C ingår. Affären granskas i ett konkurrenshänseende av . Vi vill understryka att vi är starkt kritiska till uppköpet eftersom staten därmed – som ägare av – indirekt skulle bli ägare av ytterligare marksänd tv. Detta är ett medieområde där staten har kontrollen över public service-tv. Även om regeringen inte planerar att politiskt styra de statsägda kanalerna blir resultatet av affären att staten riskerar att uppfattas som avsändare av i praktiken alla marksända kanaler. I sammanhanget vill vi särskilt påpeka att en sådan stark statlig dominans av marksänd television inte är något som brukar förknippas med västerländska demokratier. Vi är av uppfattningen att svenska medier ska vara fria och oberoende, vilket skapas genom att medielandskapet präglas av flera privata aktörer och en sund konkurrens. har i och med det planerade uppköpet av valt att inrikta Telias verksamhet på ett sätt som vi anser gå stick i stäv med statens intressen på mediemarknaden. Vi menar dessutom att telekomverksamhet generellt inte är något som staten bör syssla med. Vår uppfattning är därför att bolaget bör delas upp i en it-infrastrukturdel och en telekomverksamhetsdel där bl.a. verksamhet ingår. Det är dock inte uppgift att bedöma rent affärsmässiga beslut i enskilda statligt ägda bolag, och vi har full respekt för att anser att förvärvet av är en god affär och rätt strategi för bolaget. Vi vill dock understryka att det är uppdrag att ta ansvar för att demokrati och en sund konkurrens råder i . Vi ser därför ingen anledning till att vare sig eller regeringen ska vänta på utslaget i konkurrensprövning. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör verka för att delas upp i enlighet med vad vi anfört i det föregående. Om en uppdelning av bolaget blir verklighet bör regeringen även återkomma till med ett förslag om att statens ägande i telekomverksamhetsdelen avyttras. Detta är något som bör tillkännage för regeringen. Härmed tillstyrks motion 2018/19:146 (SD). Vid ett beslut av i linje med det som vi framfört får även motionerna 2018/19:340 (SD), 2018/19:508 (L) och 2018/19:1117 (M) anses delvis bli tillgodosedda och tillstyrks följaktligen i dessa delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Ekonomiska mål för , punkt 4 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Som framgår av tidigare ställningstagande står vi bakom vad som anförts om ett förändrat avkastningskrav för . I detta särskilda yttrande vill vi dock utveckla bakgrunden till vår ståndpunkt i frågan. Ett ökat resande med tåg är av stor vikt för att exempelvis nå klimatpolitiska mål. Avgörande för att resenärer ska välja tåg framför andra färdmedel är att det ska vara lätt att köpa biljetter och att tågen kommer . Standarden på tågvagnarna måste vara hög med olika komfortalternativ att välja på, och service och utbud ombord ska upplevas som tillfredsställande. Från SJ:s sida kräver detta god och regelbunden service, städning och emellanåt uppgradering av vagnar och att man införskaffar nya fordon. Vidare vill vi understryka att persontågtrafiken i bör vara till-gänglig i så stora delar av landet som möjligt. Vi menar att det statligt ägda SJ är den aktör som ska bedriva en sådan trafik även på sträckor där andra aktörer inte ser någon möjlighet till lönsam trafik. Ett aktuellt exempel är nattågstrafiken mellan och som hotas av nedläggning för att den inte anses lönsam. Det kan även nämnas att SJ inte bedrev någon trafik på , eftersom det var en omöjlig uppgift för bolaget att konkurrera med som subventionerades av skattemedel. SJ ägs av den svenska staten och har ett uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Vi menar att de problem med tågtrafiken som redovisats ovan hänger samman med de ekonomiska mål som beslutats för SJ. Trots att dessa mål reviderades ser vi fortfarande samma problematik. Därför har vi i det föregående förordat ett tillkännagivande om att avkastningskravet för SJ bör förändras. Ekonomiska mål för , punkt 4 (V) (V) anför: Som framgår av mitt tidigare ställningstagande står jag bakom vad som anförs om ett förändrat avkastningskrav för . Som också framgår av betänkandet menar jag att ett förändrat avkastningskrav bör vara genomfört senast vid 2020. Jag vill i detta särskilda yttrande dock utveckla min syn på vilka problem som det avkastningskrav som gäller medför och varför jag anser att kravet bör förändras. Inledningsvis vill jag framhålla att en väl fungerande infrastruktur är avgörande för både industri, export, regional utveckling och människors resande. En fungerande och väl utbyggd tågtrafik som sätter resenären i centrum är enligt min uppfattning av central betydelse för att uppnå ett hållbart transportsystem för hela landet. För en sådan inriktning krävs att SJ ges förutsättningar att prioritera samhällsnytta före kortsiktiga vinstintressen. SJ är ett bolag som av staten är ålagt att skapa företagsekonomisk vinst och har därutöver ett avkastningskrav som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på den redovisade nettovinsten. Som jag ser det leder avkastnings-kravet till ett starkt fokus på att skapa vinst. SJ tvingas därmed se till marknadsandelar och snäv vinstmaximering, vilket gör att resenärernas behov prioriteras ned. Bolaget har exempelvis tagit bort försäljningen av utlandsresor över disk och dragit ned på sovvagnstrafiken. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen, eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Många resenärer måste därför välja flyg eller bil i stället. Effekten är helt orimlig om man vill minska resors påverkan på klimatet. Om SJ inte hade haft ett avkastningskrav och så höga lönsamhetsmål skulle bolaget t.ex. ha kunnat sänka priserna på biljetter och förbättra servicen och därmed prioritera samhällsnyttan. Jag vill här framhålla att långsiktiga mål för SJ är att bolagets vinst ska användas för att prioritera samhällsnytta med sänkta biljett-priser och förbättrad service. Det skulle bidra till att fler skulle kunna åka kollektivt och till en minskad miljö- och klimatpåverkan. Uppdrag och mål för vissa statliga företag, punkt 7 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom förslaget i motion 2018/19:142 (SD) om att bör tydliggöra för regeringen att den bör agera för att stoppa den förtida avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i . Som framgår av vårt tidigare ställningstagande har vi därtill avstått från att tillstyrka flera andra förslag som företrädare för har lagt fram i motioner. Vi vill i detta särskilda yttrande redogöra för skälen till det. Som framgår av såväl motion 2018/19:142 (SD) som vår tidigare reservation kommer att få problem med att klara effektförsörjningen framöver. En förtida avveckling av kommer ytterligare att försvåra effektsituationen, vilket kan leda till betydande negativa effekter för såväl svensk industri som landets invånare. Vi har därför under utskottets beredning av detta ärende förordat att frågan om den förtida avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i bör lyftas fram och synliggöras i betänkandet. Detta har dock avvisats av utskottsmajoriteten. I stället har utskottsmajoriteten valt att osynliggöra denna för det svenska elsystemets framtid så viktiga fråga genom att föra samman den med en rad andra frågor under den intetsägande rubriken och mål för vissa statliga företag. Mot detta är vi kritiska. Vi är dock övertygande om att fler ledamöter i riksdag än de som representerar vill ta ansvar för den framtida svenska effektbalansen (eventuellt genom att ställa sig bakom förslaget i motionen). Detta försvåras nu genom utskottsmajoritetens agerande. Av detta skäl har vi valt att endast tillstyrka förslaget som rör kärnkraftsreaktorerna i .