bet · H601SfU20 · 2019-05-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. social-försäkringen, trygghetssystem för företagare och studerande, sjukförsäkring, aktivitets- och sjukersättning samt arbetsskadeersättning. I ärendet finns 23 reservationer (M, SD, C, V, KD). Drygt 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Trygghetssystem för företagare och studerande 1.Socialförsäkringen, punkt 1 (SD) 2.Socialförsäkringen, punkt 1 (C) 3.Socialförsäkringen, punkt 1 (V) 4.Socialförsäkringen, punkt 1 (KD) 5.Krav för bidrag och förmåner, punkt 2 (M, SD) 6.En bortre tidsgräns, punkt 3 (M, KD) 7.Felaktiga utbetalningar m.m., punkt 4 (SD) 8.Felaktiga utbetalningar m.m., punkt 4 (V) 9.Vård av närstående, punkt 5 (C) 10.Vård av närstående, punkt 5 (KD) 11.Trygghetssystem för företagare och studerande, punkt 6 (SD) 12.Trygghetssystem för företagare och studerande, punkt 6 (C) 13.Trygghetssystem för företagare och studerande, punkt 6 (KD) 14.Rehabiliteringskedjan, punkt 7 (SD) 15.Rehabiliteringskedjan, punkt 7 (C) 16.Rehabiliteringskedjan, punkt 7 (KD) 17.Ersättningsnivåer m.m., punkt 8 (SD) 18.Ersättningsnivåer m.m., punkt 8 (KD) 19.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 9 (C) 20.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 9 (V) 21.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 9 (KD) 22.Arbetsskadeersättning, punkt 10 (C) 23.Arbetsskadeersättning, punkt 10 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:640 av och (båda S), 2018/19:982 av och (båda SD), 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 11, 2018/19:1886 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2018/19:2024 av m.fl. (S), 2018/19:2660 av (S) yrkande 4, 2018/19:2751 av (MP), 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2 och 6. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Krav för bidrag och förmåner 2018/19:439 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 5 (M, SD) 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 6 (M, KD) 2018/19:294 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:439 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:876 av (M), 2018/19:951 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1433 av (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:1560 av (M), 2018/19:1567 av (M), 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2018/19:1650 av (M) yrkande 2 och 2018/19:1966 av (S). Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) 2018/19:596 av (M), 2018/19:2721 av (C), 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 89 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 9 (C) Reservation 10 (KD) Trygghetssystem för företagare och studerande 2018/19:141 av m.fl. (SD), 2018/19:1064 av m.fl. (S) yrkande 1, 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1958 av (S), 2018/19:2201 av och (båda S), 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5, 2018/19:2306 av (MP) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2381 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2525 av Per Åsling (C), 2018/19:2547 av (C) yrkande 1, 2018/19:2742 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 11, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 51, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) 2018/19:103 av (KD), 2018/19:834 av m.fl. (S), 2018/19:1484 av (C), 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 10, 2018/19:1957 av m.fl. (S), 2018/19:1990 av m.fl. (S), 2018/19:2023 av (S), 2018/19:2658 av och (båda S), 2018/19:2660 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2661 av (S) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2684 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 10 och 12. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (KD) 2018/19:1144 av (S), 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 8, 2018/19:2130 av (S), 2018/19:2680 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2018/19:623 av (S), 2018/19:1886 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2018/19:2327 av (MP) yrkande 1, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 19 (C) Reservation 20 (V) Reservation 21 (KD) 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 43, 2018/19:782 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 22 (C) Reservation 23 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (C), Nooshi Dadgostar (V), (M), (SD), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), (L), (MP), (M), (SD), (SD) och (S). I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden om socialförsäkrings-frågor från allmänna motionstiden /19. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. krav för att få tillgång till bidrag och förmåner, utredning av sjukförsäkringen och , en bortre tidsgräns, felaktiga utbetalningar och vård av närstående. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V), 4 (KD), 5 (M, SD), 6 (M, KD), 7 (SD), 8 (V), 9 (C) och 10 (KD). I partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att full tillgång till svenska bidrag och förmåner bara bör erhållas genom arbete eller permanent och laglig bosättning i . Nyanlända måste i högre grad successivt arbeta sig till en rätt till social-försäkring och bidrag. Den exakta utformningen bör utredas noggrant för att utveckla ett långsiktigt och hållbart samhälle. I motion 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör återinföras för att stärka drivkrafterna att avsluta ersättningsperioden innan tidsgränsen nås. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att drivkrafterna att arbeta bör behållas. Möjligheterna och drivkrafterna att agera för att den försäkrade ska kunna komma tillbaka till arbetslivet bör stärkas. I kommittémotion 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en flexibel sjukskrivning. Motionärerna anser att regeringen bör se över om projekt att låta försäkrade som genomgår cancerbehandling arbeta mer flexibelt kan införas i hela landet. Det bör också utredas om projektet kan utökas till att omfatta även försäkrade med andra diagnoser. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om stärkt skydd mot godtyckliga avslag. Kvaliteten i redogörelse och information till försäkrade vid avslag i sjukpenningärenden bör förbättras. För att stärka den försäkrades ställning bör det göras en översyn av bedömningar i sjukpenningärenden. Den försäkrings-medicinska kompetensen måste också öka inom . I motion 2018/19:439 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att lagstifta om krav på uppehållsrätt för utbetalning av stöd från . Det bör ställas krav på laglig vistelse i för att en enskild ska få rätt till förmåner från socialförsäkringssystemet. I motion 2018/19:982 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om ersättning i samband med icke medicinska ingrepp. Frånvaro från arbetet för rena skönhetsoperationer och icke medicinskt betingade ingrepp bör inte ersättas med sjuklön och sjukpenning. I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att analysera och vidta åtgärder för att motverka ökningen av antalet sjukskrivningar bland kvinnor. Enligt motionärerna är arbetet i hemmet ojämnt fördelat mellan kvinnor och män. Jämställdhetsaspekterna vid sjukskrivning bör därför granskas. I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en översyn eller utredning av sjukförsäkringen. Sjukförsäkringen bör ge försäkrade stöd och hjälp till återgång i arbete med tidiga insatser, täta uppföljningar och avstämningar varje halvår. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att tillsätta en utredning av . Myndigheten bör följa upp sjukskrivningarna bättre, och samordningsansvaret för sjuk-försäkringen bör stärkas. I kommittémotion 2018/19:1886 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda ett nytt regelverk för sjukpenningen. Sjukförsäkringen bör vara individanpassad med flera nivåer för att underlätta återgången i arbete. Vid bedömningen bör beakta omständigheter som den försäkrades ålder, kön och tidigare arbetslivserfarenhet. Eftersom försäkrade med vissa sjukdomstillstånd påverkas negativt av återkommande prövningar av arbetsförmågan bör sjukpenningen i dessa fall kunna beviljas för utan någon ny prövning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta bort det siffersatta sjukpenningtalet. Regeringens kvantitativa siffermål har lett till att intar en mer restriktiv hållning och avslår allt fler sjukpenningärenden. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att systematiskt gå igenom hur försäkrade har påverkats av att de har fått avslag på sin begäran om sjukpenning eller sjukersättning och analysera effekterna på svensk hälso- och sjukvård och vad det innebär för rättssäkerheten samt fokusera på förebyggande och hälsofrämjande åtgärder. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn för att ge försäkrade med sjukpenning eller med aktivitets- och sjukersättning rätt att engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Många vågar inte engagera sig ideellt i exempelvis en ideell förening eller ett politiskt parti eftersom det kan riskera att påverka deras rätt till ersättning. I kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om utformningen av socialförsäkringssystemet. Socialförsäkringen bör vara obligatorisk och solidariskt finansierad via det offentliga. Det bör finnas utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Försäkrade bör stimuleras att delta i åtgärder som leder till hälsa och återgång i arbete. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar bör ses i ett bredare perspektiv. Förutsättningarna och villkoren bör förbättras inom arbetslivet för att hålla nere sjukskrivningstalen. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om målet med sjukförsäkringen. Sjukförsäkringen ska ge trygghet för försäkrade som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom, och de som kan återfå arbetsförmågan bör få hjälp och stöd för att återgå i arbete. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. En försäkrad som är sjukskriven ska stimuleras att delta i åtgärder som leder till snabb återgång i arbete. Aktörerna bör vara aktiva innan tidsgränsen nås. I motion 2018/19:640 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av sjukförsäkringen och tillämpning av rättspraxis för att säkerställa en rättssäker sjukförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom. Vid bedömningen av arbetsförmågan bör hänsyn tas till omständigheterna i det enskilda fallet. I motion 2018/19:2024 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om sjukförsäkringen. Systemet bör vara likvärdigt när det gäller sjukskrivningar, och hanteringen av sjukfall ska vara likvärdig i hela landet. Regeringen bör därför låta utreda förslag för en mer rättvis sjuk-försäkring. I motion 2018/19:2660 av (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att verka för att prioritera samordningsuppdraget. samordningsuppdrag bör förbättras så att sjukskrivna får bättre stöd. I motion 2018/19:2751 av (MP) begärs ett tillkännagivande om en utredning som på djupet undersöker vilka konsekvenser ett system med basinkomst skulle få i . Det är hög tid att utreda medborgarlön eller – med en modernare term – basinkomst som utan villkor kan ges till alla. Den som saknar inkomst bör vara garanterad ett stöd som det går att leva på, oavsett vilken inkomst personen har haft tidigare och oavsett orsaken till att han eller hon saknat inkomst. I motion 2018/19:876 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge skyldighet att underrätta försäkringsbolag om förändrade utbetalningar till försäkrade. Försäkrings-bolag som ger kompletterande ersättning till försäkrade vid nedsatt arbets-förmåga riskerar att felaktigt fortsätta att göra utbetalningar eftersom de inte får kännedom om beslut. I motion 2018/19:1433 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att kommuner bör få möjlighet att införa systematiska och oanmälda hembesök för att följa upp att bidrag går till dem som har rätt till stöd. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en underrättelseplikt för vid misstanke om bidragsbrott och en möjlighet att samverka med relevanta myndigheter. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att utveckla en modell för hur kommunernas arbete mot felaktiga utbetalningar kan göras mer effektivt. Det behövs omfattande reformer för att stävja och förebygga bidragsfusk. I motion 2018/19:1560 av (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga skärpta straff för uppsåtligt bidragsfusk. Avancerat bidragsfusk bör betraktas som lika allvarligt som motsvarande bedrägerier mot enskilda. Straffsatserna för uppsåtligt bidragsfusk bör därför ses över. I motion 2018/19:1567 av (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga att låta betala ut alla bidrag och ersättningar. Kontrollen skulle öka eftersom det blir lättare att hitta felaktigt utbetalad ersättning och bidrag. I motion 2018/19:1650 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att råda bot på gängkriminaliteten genom att stoppa utbetalningar från transfererings-systemen. Motionären anser att det krävs drastiska åtgärder vid sidan av preventivt arbete. I kommittémotion 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om samkörning av uppgifter mellan Försäkrings-kassan och Arbetsförmedlingen. Enligt motionärerna bör få lämna relevanta uppgifter till Arbetsförmedlingen om den försäkrade när han eller hon bedöms ha hel arbetsförmåga. I yrkande 13 begärs ett tillkänna-givande om skärpta påföljder vid bedrägeri för försäkrade som olovligen och avsiktligt skaffar sig ekonomiska medel från välfärden. I motion 2018/19:439 av (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en lagstiftning för att möjliggöra återbetalningskrav när bidrag betalats ut felaktigt. kontroll brister när det gäller utbetalningar till vissa EU-medborgare. Myndigheten bör få återkräva bidrag om beslutet har grundats på falska handlingar. I yrkande 3 begärs ett tillkänna-givande om en generell justering av lagstiftningen för att undvika fusk. I kommittémotion 2018/19:294 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att avkriminalisera vissa bedrägerier och i stället införa administrativa sanktionsavgifter. I likhet med vad anger i remissvaret över betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37) bör polisens och åklagarens resurser användas för de grövre bidragsbrotten. I motion 2018/19:951 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ för att minimera felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen genom återkommande uppföljningar samt informationsinsatser till försäkrade och arbetsgivare. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att underlätta för åter-betalningsskyldiga som uppenbarligen gjort ett oavsiktligt fel. Det är inte rimligt att försäkrade som t.ex. har en varaktig sjukdom och inte kan arbeta och som gör fel helt oavsiktligt hamnar i en hopplös ekonomisk situation och inte kan betala tillbaka utbetald ersättning. I motion 2018/19:1966 av (S) begärs ett till-kännagivande om att skapa möjligheter för ökad transparens och ökat samarbete mellan och . Försäkrings-kassan bör få möjlighet att lämna uppgifter till om det t.ex. finns många försäkrade som är sjukskrivna på samma arbetsplats. I motion 2018/19:596 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att överväga en modell för vård av föräldrar. Kvinnliga försäkrades deltagande på arbetsmarknaden kan underlättas om det införs en ersättning för vård av äldre anhörig. Det bör utredas närmare hur ersättningen kan utformas. I motion 2018/19:2721 av (C) begärs ett tillkännagivande om att undersöka riskfaktorer vid dubbel arbetsbörda för personer som vårdar en svårt sjuk närstående. Det behövs mer kunskap om sjukfrånvaro hos personer, särskilt kvinnor, som vårdar en anhörig. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 89 begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om ett system med vård av föräldrar (VAF-dagar). VAF-dagar bör införas för att en äldre anhörig, närstående eller vän som är i behov av hjälp av lite enklare slag t.ex. ska kunna få sällskap till läkare, tandläkare eller vid något annat viktigt besök. Även i kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur ett kompletterat stöd för vård av anhörig kan utformas. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska modellen och har bidragit till att skapa trygghet när livet förändras och till att motverka ekonomisk utsatthet. De har också bidragit till ökad jämställdhet och en rättvisare fördelning av de ekonomiska resurserna och medverkat till både social sammanhållning och ekonomisk tillväxt. Det är viktigt att fortsätta att värna den generella välfärden som är grunden för ett starkt samhälle. Motion 2018/19:2995 (KD) yrkande 1 om ett obligatoriskt och solidariskt socialförsäkringssystem får därigenom anses delvis tillgodosedd och avstyrks med det som anförts ovan. När det gäller krav på kvalificering och krav på laglig vistelse i för att få tillgång till socialförsäkringen behandlas dessa frågor i betänkandet Svensk social trygghet i en internationell värld (SOU 2017:5). Utredningen föreslår bl.a. att en person ska vistas lagligt i för att få tillgång till svenska bosättningsbaserade förmåner. Förslagen bereds inom Regerings-kansliet. Utskottet anser att resultatet av regeringens beredning bör avvaktas. Motionerna 2018/19:2918 (M) yrkande 10 och 2018/19:439 (SD) yrkande 1 avstyrks därmed. När det gäller frågor om jämställdhet har utredningen ett hållbart arbetsliv lämnat förslag om bl.a. arbetstidsbanker (arbetstidskonton), arbetstidens förläggning som faktor för attraktiv arbetsmiljö, kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro, deltid som möjlighet och rätt till ett arbetstidsmått som motsvarar den faktiska arbetstiden under vissa förutsättningar (SOU 2018:24 och SOU 2019:5). Utredningen har haft ett tydligt jämställdhets-perspektiv. Förslagen bereds inom . I en handlingsplan –2018 har regeringen tagit fram mål och aktiviteter för jämställdhetsarbete. ska bl.a. motverka osakliga könsskillnader i handläggningen, bemötande och beslut samt främja ett jämställt nyttjande av socialförsäkringen. Inom ramen för regeringens satsning har integrerat ett jämställdhets-perspektiv i flera styrande och stödjande dokument, såväl som i försäkrings-utbildningar, och även arbetat med kompetensutveckling. Myndigheten har samordnat styrning och uppföljning av jämställdhetsfrågor med övrigt uppföljningsarbete som rör den statliga värdegrunden. Utskottet noterar att granskar orsakerna till könsskillnader i sjukfrånvaron och förväntas lämna en rapport . Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet inte att det finns skäl för att nu göra ett tillkännagivande om att analysera och vidta åtgärder för att motverka ökade sjukskrivningar bland kvinnor. Motion 2018/19:2843 yrkande 11 (C) avstyrks därmed. Vidare konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att minska sjukfrånvaron och öka enskilda personers drivkrafter att arbeta och återgå i arbete. Regeringen presenterade ett brett åtgärdspaket med konkreta åtgärder för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro som den bortre gränsen avskaffades 2016. , arbetsgivare samt hälso- och sjukvården identifierades som de viktigaste aktörerna för att åstadkomma detta. I budgetpropositionen anger regeringen att det tidigare inledda åtgärdsprogrammet har vidareutvecklats med fokus på hälso- och sjukvårdens och arbetsgivarens roll i sjukskrivningsprocessen samt att åtgärder vidtagits för att ge unga med funktionsnedsättning eller sjukdom bättre möjligheter att komma i arbete, i stället för att få aktivitetsersättning (prop. 2016/17:1, utg.omr. När det gäller hälso- och sjukvården har och i uppdrag att verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården förbättras (S2017/03739/SF, S2018/00530/SF). I uppdraget ingår att skapa samsyn om parternas förut-sättningar när det gäller kompetens och möjligheter, inom ramen för gällande lagstiftning och mål. Även behov av underlag respektive hälso- och sjukvårdens faktiska förutsättningar att leverera sådana underlag och att bistå i sjukskrivningsprocessen ska belysas. Slutligen ska det göras en analys av följsamheten till det försäkringsmedicinska beslutsstödet. I budgetpropositionen redovisar regeringen ytterligare åtgärder och hur dialogen ska utvecklas mellan aktörerna (prop. 2017/18:1 utg.omr. infördes det en lagreglerad skyldighet för arbetsgivaren att planera tidiga insatser som underlättar för den försäkrade att återgå i arbete. Skyldigheten kombineras med ett utvidgat statligt stöd för att stimulera och underlätta arbetsplatsinriktade rehabiliteringsinsatser. Vidare fick en nationell samordnare i uppdrag att, med individens och samhällets bästa i fokus, analysera nuvarande förhållanden och främja samverkan mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen (dir. 2018:27). Uppdraget ska slut-redovisas . Dessutom har en utredning tillsatts för att säkra en mer ändamålsenlig och rättssäker sjukförsäkring (dir. 2018:26). När det gäller kvaliteten i sjukskrivningsprocessen har utredningen samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring bedömt att det bör skapas incitament för landstingen och att göra fler och tidiga insatser för att förebygga orsaker till sjukskrivning och för att enskilda hållbart ska kunna återvända till arbete efter sjukfrånvaro (SOU 2018:80). Utredningen föreslår därför att det ska införas en ny lag. Utredningen anser också att det ska ges ett statligt stöd till landsting och regioner med för att öka samarbetet och minska sjukfrånvaron. Vidare anser utredningen att det bör inrättas ett nationellt forum för kunskaps- och genomförandestöd om sjukskrivningar. Utredningen understryker att vården bör stärka kompetensen och minska administrationen under sjukskrivningsprocessen. har i uppdrag att stärka handläggningen i sjukförsäkringen för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess. har i uppdrag att förstärka arbetet med att stödja individer i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. I års-redovisningen till regeringen redovisar genomförda insatser och resultat. Utskottet konstaterar att en trygg och välfungerande sjukförsäkring är en grundbult i den svenska modellen. Varje enskild människas förmåga ska tas till vara och den som är sjukskriven ska erbjudas stöd för rehabilitering och omställning för att kunna återgå i arbete. Det bör även säkerställas att myndigheterna och övriga aktörer samverkar för att ge den försäkrade det stöd han eller hon behöver. Utskottet ser positivt på de åtgärder som regeringen vidtar för att modernisera sjukförsäkringssystemet och på det arbete som bedrivs med att skapa incitament att förebygga sjukskrivning. Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas.