bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — Tillkännagivandena innebar dels att arbetet mot bostadsinbrott skulle prioriteras, dels att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister skulle prioriteras (bet. 2014/15:JuU1 s. 44). följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). I budgetpropositionen , utgiftsområde 4, anförs följande om tillkännagivandet om att prioritera brott av djurrättsaktivister (s. 45 f.): har tidigare inhämtat och sammanställt information från avseende dessa brott. Därefter har regeringen tagit upp frågan med såväl rikspolischefen som säkerhetspolischefen samt med . Detta har redovisats för i tidigare skrivelser. Regeringen avsåg inte att vidta ytterligare åtgärder utöver de som hade redovisats. I regeringens skrivelse 2016/17:75 angavs därför att regeringen mot denna bakgrund avsåg att lägga skrivelsen i denna del till handlingarna. har slutligt behandlat skrivelse 2016/17:75 (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295). Regeringen beslutade därför att riksdagsskrivelse 2014/15:77 punkt 22 om brott som begåtts av djurrättsaktivister skulle läggas till handlingarna. I skrivelse 2017/18:75 upplyste regeringen om att så hade skett och att punkten därmed var slutbehandlad. Av betänkande (2017/18:KU21, rskr. 2017/18:325) framgår dock att anser att de redovisade åtgärderna inte kan anses innebära att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister prioriteras. Enligt utskottet behövs en tydligare redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att prioritera arbetet mot sådana brott och att punkten därmed inte kan anses vara slutbehandlad. Punkten står därför åter som öppen. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om att inrätta en nationell djurskyddspolis, (bet. 2017/18:JuU1 s. 107 f.). Utskottet anförde då (s. 133) att utskottet tidigare avstyrkt motioner om att inrätta en nationell djurskyddspolis respektive att djurskyddspolisen ska samordnas centralt. Det hade inte framkommit något som gav utskottet anledning att göra en annan bedömning. Utskottet noterade även att regeringen hade lämnat över en proposition till med förslag om att vissa av arbetsuppgifter med djur skulle flyttas över till länsstyrelserna. I praktiken medförde förslagen enligt utskottet att i mindre utsträckning än skulle komma att utföra arbetsuppgifter med djur. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionerna. I samband med polisens ombildning till en sammanhållen myndighet avvecklades vissa specialenheter som tidigare fanns vid de olika polismyndigheterna. Det är tydligt att målsättningarna med omorganisationen om bl.a. bättre utredningsresultat och högre kvalitet i polisens arbete inte har uppnåtts (se avsnittet En mer effektiv polis i detta betänkande). För att öka lagföringen av exempelvis narkotikabrott och sexualbrott bör enligt utskottet vissa av polisens specialenheter återinföras. Sådan specialist-kompetens är i många fall ett effektivt och behövligt sätt att bekämpa och utreda brottslighet som av olika anledningar kan medföra svårigheter i utredningsarbetet. Det är positivt att det vid finns ett antal specialenheter som handlägger utredningar av vissa brottstyper som ska utredas på den avdelningen, men detta är enligt utskottet inte tillräckligt. Vad gäller sexualbrott har det rapporterats om hur anmälningar om sexuella övergrepp bortprioriteras eftersom en tungt belastad polis lägger resurserna på mordutredningar. Särskilda sexualbrottsgrupper bör därför införas i samtliga polisens sju regioner för att säkerställa en god kompetens beträffande denna typ av brott och för att motverka att anmälningar om sexuella övergrepp läggs på hög. Det behövs också mer specialiserade narkotikapoliser för att narkotikarelaterad brottslighet ska kunna bekämpas på ett effektivare sätt. Varje polisområde där narkotikahandeln är ett problem bör ha särskilda enheter med uppgift att utreda narkotikabrottslighet. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet nu har anfört om att återinföra vissa av polisens tidigare specialenheter och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkandena 26 och 45, 2018/19:2869 (M) yrkande 2 och 2018/19:2871 (M) yrkande 19. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom att organiserad brottslighet bäst bekämpas av , att polisens arbete mot seriebrottslighet ska stärkas eller att tunnelbanepolisen bör återinföras och avstyrker därmed motionerna 2018/19:133 (SD) yrkande 2, 2018/19:2870 (M) yrkande 1 och 2018/19:2569 (M). Utskottet anser inte heller att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av förslaget om en översyn av möjligheten att upphandla it-forensiska tjänster, och avstyrker motion 2018/19:1936 (M). Regeringen har i tidigare budgetar framhållit arbetet mot vissa typer av brottslighet som särskilt angeläget. I budgeten framhöll regeringen bl.a. brottsligheten i socialt utsatta områden, organiserad brottslighet, hatbrott, våld och andra övergrepp mot kvinnor samt terrorism som prioriterade områden. Utskottet hade ingen invändning mot denna bedömning. I budgeten avstod regeringen med anledning av att den var en övergångsregering från att redovisa den framtida politiska inriktningen för rättsväsendet. Utskottet har emellertid, som redovisats ovan, vid tidigare behandling av motioner om att arbetet mot olika slags brott ska prioriteras bl.a. anfört att vilka insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet borde avgöras vid och inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Vidare har utskottet betonat att det faktum att vissa brottstyper ska ägnas särskild uppmärksamhet inte innebär att arbetet mot annan brottslighet ska läggas åt sidan. Utskottet, som noterar det arbete som pågår mot bl.a. sexualbrott, tillgreppsbrott och internationella stöldligor, är inte berett att föreslå att ska ta något initiativ i frågan om att prioritera vissa typer av brott och avstyrker motionerna 2018/19:884 (M), 2018/19:2775 (KD) yrkande 3, 2018/19:150 (SD) yrkande 3, 2018/19:2082 (S), 2018/19:2726 (KD) yrkande 49, 2018/19:900 (MP) yrkande 2, 2018/19:2315 (MP) yrkande 23, 2018/19:526 (L), 2018/19:845 (M) och 2018/19:2843 (C) yrkande 27. Utskottet, som konstaterar att flera arbetsuppgifter som rör djur flyttats över till länsstyrelserna, gör ingen annan bedömning än tidigare i fråga om förslaget att inrätta en nationell djurskyddspolis och avstyrker motionerna 2018/19:332 (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1290 (SD) yrkande 12 och 2018/19:2320 (SD) yrkande 4. Arbetet mot kriminell djurrättsaktivism är enligt utskottet viktigt, och har också, på förslag av utskottet, tidigare gjort ett tillkännagivande till regeringen om att sådan brottslighet ska prioriteras. Som framgår ovan har i sitt nya regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Mot denna bakgrund, och då det tidigare tillkännagivandet fortfarande bereds, avstyrker utskottet motionerna 2018/19:82 (SD) yrkande 1, 2018/19:254 (KD), 2018/19:847 (M) yrkande 1, 2018/19:893 (M) yrkandena 2, 3 och 4, 2018/19:2481 (C) yrkande 5 och 2018/19:2606 (KD) yrkande 2 om att bl.a. öka tryggheten för jägare och djurhållare. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om polisutbildningens utformning och geografiska placering, rekryteringen av nya poliser och karriärvägarna inom polisen. Jämför reservation 22 (M), 23 (SD), 24 (V), 25 (M), 26 (SD), 27 (V), 28 (SD) och 29 (L). I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs det ett tillkännagivande om en högkvalitativ polisutbildning. Motionärerna anför att det är fel väg att gå att ombilda polisutbildningen till en högskoleutbildning. I yrkande 6 begärs att det ska vara större fokus på praktiska ämnen i polisutbildningen. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2018/19:692 yrkande 4 att regeringen ska återkomma till med ett förslag som innebär att polisutbildningen blir en högskoleutbildning. Motionärerna anför att i sitt betänkande Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning (SOU 2016:39) bl.a. har föreslagit att den nuvarande polisutbildningen ska omformas till en treårig högskoleutbildning och att det är hög tid att regeringen presenterar en proposition utifrån detta betänkande. I motion 2018/19:916 av och (båda M) yrkande 1 begärs att det ska införas en gemensam grundutbildning för polisens, och brottsbekämpande personal. Både tullen och har fått utökade befogenheter när det gäller brottsbekämpande verksamhet och mer och mer närmat sig polisens område. Det är därför enligt motionärerna en naturlig utveckling att ha en gemensam grundutbildning för de tre myndigheterna. I motion 2018/19:922 av (M) yrkande 3 anförs att det bör övervägas om en av polisens nya polisutbildningar ska placeras i . I motion 2018/19:1559 av (M) yrkas en översyn av möjligheten att inrätta en polisutbildning i . m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2868 yrkande 7 om en reformerad polisutbildning att polisutbildningen behöver anpassas för att bättre svara mot de behov som finns. En modell som bör övervägas inom en parlamentarisk utredning är att polisutbildning ges i två huvudspår med ordning och ingripande respektive utredning. Efter ett kortare grundblock som är gemensamt för samtliga elever på ska sedan polisutbildningen ske i något av dessa två spår. I yrkande 8 anförs att även personer som rekryteras utifrån bör kunna bli poliser, med de befogenheter som tillkommer en polis. Det bör därför enligt motionärerna skapas tydligare möjligheter att få en anpassad polisutbildning för de personer som har börjat arbeta hos polisen och som har en särskild kompetens eller arbetslivserfarenhet från andra områden. I yrkande 9 begärs att polisutbildningen ska förläggas till ännu fler delar av landet än vad regeringen har aviserat genom att uppdragsutbildningar ges vid fler högskolor än som möjligheterna till distansutbildning byggs ut. I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs höjda antagningskrav till polisutbildningen där de fysiska kraven på antagningstesterna höjs till de tidigare och högre nivåerna, kravet på att ha avlagt högskoleprov återinförs, liksom prov i svenska språket, och begåvningskraven höjs. I yrkande 5 begär motionärerna att positiv särbehandling och kvotering ska slopas. I motion 2018/19:499 av (L) yrkas att antagningskraven för att bli polis skärps och inte sänks ytterligare. Motionären anför bl.a. att man måste satsa på kvalitet och se till att de befintliga utbildningarna håller hög kvalitet och att genomströmningen förbättras. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2018/19:692 yrkande 5 att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över möjligheterna att skapa fler ingångar till polisutbildningen. Alla som utbildas måste enligt motionärerna inte bli patrullerande poliser, utan skulle i stället kunna utbilda sig till t.ex. it-utredare eller barnförhörare. Polisyrket är brett och då bör också ingångarna till utbildningen vara det. I motion 2018/19:891 av (M) yrkande 1 begärs en översyn av hur rekryteringen av poliser ska gå till för att möjliggöra långsiktig tillväxt till ett viktigt framtidsyrke. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2868 yrkande 10 att det bör genomföras riktade informationsinsatser till särskilda grupper och att bör ges ett tydligt uppdrag att arbeta aktivt och uppsökande över hela landet, inte minst i olika utanförskapsområden, för att locka fler kvalificerade personer att söka till polisutbildningen. I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att det behövs fler karriärvägar inom polisen och att fler uppsatta poster inom polisorganisationen ska kräva såväl polisutbildning som erfarenhet av polisiärt arbete. I motion 2018/19:1421 av och (båda M) begärs en översyn av karriärmöjligheter för poliser i yttre tjänst. Om man vill ha fler synliga poliser måste man också ge möjligheter att utvecklas inom kåren utan att behöva lämna yttre tjänst. m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2596 yrkande 2 att högre polischefer själva bör ha polisiär bakgrund. Det ökar karriärmöjligheterna inom yrket och innebär att förtroendeklyftan minskar. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att se över regelverket för behörighet till högre polisbefattningar. Polisutbildningen omfattar fem terminers heltidsstudier och aspiranttjänstgöring i en polisregion. finns utbildningen på fem platser i : , i utanför , , Linnéuniversitet i och . I , och kan utbildningen läsas på distans. Polisutbildningen fanns tidigare på tre lärosäten i . Antalet utbildningsorter har alltså utökats, med enligt ett regeringsbeslut och med enligt ett regeringsbeslut . är ambitionen att ta in runt 2 000 studerande på polisutbildningen, jämfört med drygt 1 500 . sökte 15 776 personer till polisutbildningen som startar . Det är drygt 4 000 fler än förra sökomgången som var tidigare rekord. Av dem som sökte var kvinnor. (webbplats ). Av polisens årsredovisning framgår följande (s. 74): Den totala antagningsvolymen till polisutbildningen var 1 600 studenter. 1 415 sökande antogs till utbildningen, varav 1 204 påbörjade utbildningen. Av de erbjudna studieplatserna var 200 platser studier på distans. Intresset för att söka till polisutbildningen är fortsatt stort, men antagningskraven medför att en stor del av de sökande inte är kvalificerade, eller av andra skäl är förhindrade att antas till utbildningen. Flera insatser genomfördes för att attrahera sökande; bland annat en målgruppsanpassad rekryteringskampanj för att väcka intresse och informera om polisyrket. De som har prövats vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet () har fått resa och logi finansierad av . Vid prövningarna saknade nödvändiga resurser för att kunna möta behov, och därför blev ett lägre antal antagna till polisutbildningen med start . De sena avhoppen, vilka låg på , påverkar möjligheten att utöka antalet studenter. Ett arbete har därför skett med att ta fram en ny antagningsprocess med kortare ledtider, hållbarhet samt med de sökande i fokus. Den nya antagningsprocessen planeras vara fullt genomförd , men delar kommer att införas så snart det är tekniskt möjligt. har även genomfört två pilotprojekt i syfte att minska antalet som återtar sin ansökan. Exempel på åtgärder är att de som har kallats till prövning hos har blivit uppringda och att yrkesinformatörer har funnits på plats vid . Regeringen tillsatte en utredning som skulle föreslå hur polisutbildningen kan utformas till en högskoleutbildning. Utredningen har lämnat sitt förslag Polis – polisutbildningen som högskole-utbildning (SOU 2016:39). Betänkandet remitterades med sista svarsdatum och bereds inom . Enligt utredningens förslag ska grundutbildningen till polis omformas till en högskoleutbildning som leder till en yrkesexamen med namnet polisexamen. Omfattningen ska vara 180 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier. Studenterna ska genomföra en verksamhetsförlagd del av utbildningen som ska vara lika lång som den nuvarande aspiranttjänstgöringen och omfatta 37,5 högskolepoäng, vilket motsvarar 25 veckors studier. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet () är en myndighet under Försvarsdepartementet, vars verksamhet i första hand hör till försvarsutskottets beredningsområde. Den har dock även det övergripande ansvaret för ansökan till polisutbildningen och för urval, selektering, prövning och nominering. Universitets- och högskolerådet granskar betyg och omdömen för att kontrollera studiebehörighet och räknar ut meritvärde. Polisen gör en säkerhetsprövning av alla sökande som är godkända efter den medicinska och psykologiska prövningen. gör en sammanvägd bedömning av resultaten och rekommenderar vilka som ska antas till polisutbildningen. Det är slutligen som beslutar vem som blir antagen. (webbplats .) I det ändrade regleringsbrevet avseende för gavs under rubriken med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet följande uppdrag: ska använda Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i rekryteringsprocessen för polisutbildningen. Totalförsvarets rekryterings-myndighet har i uppdrag att tillhandahålla en prövningskapacitet som möjliggör en uppfyllnad av 1 020 utbildningsplatser till polisutbildningen och därefter 1 020 platser per termin tills annat anges. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att stärka kompetensförsörjningen (Ju2017/06177/PO). skulle bl.a. en ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens fanns att tillgå i verksamheten. Av planen skulle det framgå vilka kompetensförsörjningsbehov som finns . Det skulle också framgå hur nya resurser till myndigheten kommer att användas för att bidra till största möjliga nytta och effektivitet i verksamheten och därigenom också till de kriminalpolitiska målen att brottsligheten ska minska och tryggheten ska öka. skulle även enligt uppdraget genomföra en kampanj för att väcka intresse för och informera om polisyrket. Syftet med kampanjen skulle vara att attrahera och rekrytera ett ökat antal lämpliga kandidater till polisutbildningen och i förlängningen fler poliser till . Uppdraget slutredovisades (dnr A330.338/2017)). Av redovisningen framgår bl.a. följande om polisens kompetensförsörjande insatser: Arbetet med att säkerställa kompetens sker löpande och på flera nivåer i organisationen. kommer att särskilt prioritera kompetensförsörjande insatser på följande områden. Attrahera och rekrytera medarbetare genom att • arbeta för att utöka antalet platser på polisutbildningen • ta fram polisutbildning för specialister • göra det möjligt för tidigare anställda poliser att söka sig tillbaka till • genomföra kommunikativa insatser för att attrahera och behålla med-arbetare. Behålla och utveckla medarbetare genom att • intensifiera arbetet för en god arbetsmiljö • utöka arbetet med likabehandling och organisationskultur • arbeta för konkurrenskraftiga arbetsvillkor för alla efterfrågade kompe-tenser • fortsätta arbetet för att uppvärdera polisyrket lönemässigt • erbjuda fort- och vidareutbildning utifrån verksamhetens behov • utöka och synliggöra de interna karriär- och utvecklingsvägarna • arbeta med successionsplanering • fortsätta arbetet för utökad motivation och delaktighet hos medarbetarna • fortsätta utvecklingen av ledarskapet i enlighet med myndighetens styr-modell. angav som exempel på rekryteringsinsatser följande: sker en särskild satsning på aktiviteter och arenor för det personliga mötet mellan polis och potentiella medarbetare samt på att utveckla den digitala kommunikationen, till exempel via sociala medier och webb. Det genomförs riktade annonseringar i medier och andra forum där kvinnor är välrepresenterade. Polisen kommer också att delta i evenemang, t.ex. idrottsevenemang, vilka företrädesvis riktar sig till kvinnor. För att nå ut till personer med utländsk bakgrund är den uppsökande verksamheten i fokus. Detta kan ske genom bl.a. skolbesök, mässdeltagande och i andra sammanhang där andelen personer med utländsk bakgrund är stor. Polisen kommer även att erbjuda webbplatser och tv- och radiokanaler som skriver eller sänder på andra språk, men som har en målgrupp i , att intervjua en polis på det språket. Inför uppstarten av det nya lärosätet vid görs en riktad kommunikationsinsats i upptagningsområdet. Regeringen gav i uppdrag att skapa förutsättningar för ytterligare förbättringar av arbetsmiljön samt fler karriärvägar för polisanställda (Ju2017/06645/PO). Bland annat skulle ta fram en strategisk plan för fler utvecklings- och karriärvägar inom myndigheten. Uppdraget slutredovisades genom rapporten arbetsmiljö och fler karriärvägar för polisanställda. anför följande under rubriken arbetet för att skapa fler karriärvägar: Arbetet med att förtydliga karriär- och utvecklingsvägar inom är omfattande och komplext då det berör fler än 30 000 anställda. Arbetet måste därför hanteras stegvis för att bli hanterbart. Den nu prioriterade delen av arbetet är tydliggörandet av hur en medarbetare kan stanna kvar och utvecklas i sin befintliga funktion, inte minst i de funktioner där det är svårt att behålla medarbetare. Myndigheten har i denna del, av strategiska skäl valt att inledningsvis prioritera karriär- och utvecklingsvägar – genom inrättandet av kompetensnivåer – för poliser i yttre tjänst, i synnerhet de poliser som arbetar vid lokalpolisområdena i den ingripande verksamheten. När arbetet med att ha tydliggjort karriär- och utvecklingsvägar för poliser vid lokalpolisområdena, och som arbetar i den ingripande verksamheten, har genomförts kommer det att följas av arbete med att tydliggöra kompetensnivåer för medarbetare i andra funktioner, polisiära såväl som civila. Arbetsgruppen har som målbild att successivt ha infört kompetensnivåer för flertalet funktioner. Parallellt med detta ska tydligare dialogverktyg tas fram för att förbättra dialogen mellan chef och medarbetare rörande utveckling liksom kopplingen till lönekriterierna. I polisens årsredovisning anförs följande om karriär och utvecklingsmöjligheter (s. 73): Inom ramen för den lokala avtalsrörelsen –2020 har parterna vid kommit överens om att fortsätta arbetet med att tydliggöra karriär- och utvecklingsvägar för att attrahera och behålla medarbetare. Arbetet har skett i samverkan med arbetstagarorganisationerna. I enlighet med denna överenskommelse har parterna fortsatt att utveckla metodiken med olika kompetensnivåer för i första hand den karriärväg som möjliggör att en medarbetare utvecklas i sin redan befintliga funktion. Denna metodik ska införas successivt i organisationen med början för poliser vid ingripandeverksamheten i lokalpolisområdena. Parterna har träffat en överenskommelse om att genomlysa både lönekriterierna och de medarbetarsamtal som på olika sätt har betydelse för en arbetstagares lönesättning. Vidare påbörjades en genomlysning av det regelverk som gäller för polisiära tjänstegrader. Syftet är att undersöka möjligheten att koppla systematiken för tjänstegrader till de tydliggjorda karriär- och utvecklingsvägarna. I samband med behandlingen av budgeten (bet. 2016/17:JuU1) behandlades ett flertal motioner om polisutbildningen (s. 71). Utskottet anförde inledningsvis att det vidhöll sin i tidigare betänkanden redovisade inställning att det är uppgift att besluta om rekryteringsfrågor. Utskottet var därmed fortfarande av uppfattningen att det inte borde göras något tillkännagivande till regeringen om hur rekryteringen till polisutbildningen ska gå till och avstyrkte ett antal sådana motionsyrkanden. Utskottet anförde beträffande ett yrkande om utformningen av den nya polisutbildningen att det är viktigt att polisyrkets unika kombination av akademisk teori och praktiskt vardagskunnande inte går förlorad. Utskottet var därför kritiskt till förslag till ny polisutbildning, SOU 2016:39, som man ansåg lagt för stor vikt vid polisyrkets teoretiska aspekter. Utskottet anförde att polisutbildningen är , varav är verksamhetsförlagd praktik. Utredningens förslag, konstaterade utskottet, innebär dels att hela utbildningen görs till högskoleutbildning, dels att tiden förlängs till . Så gott som hela förlängningen ska användas till att förstärka de teoretiska inslagen. Resultatet blir en polisutbildning som nästan helt och hållet är inriktad på teori. Så ser dock inte polisens vardag ut, anförde utskottet. Utskottet menade att det i polisens komplexa yrkesroll behövs både teori och ett väl utvecklat praktiskt kunnande. Utskottet framhöll att en bättre utbildning i praktiska färdigheter också är något som efterfrågas av många poliser. Utskottet uttalade därför att regeringen borde säkerställa att en eventuell ny polisutbildning innehåller mer verksamhetsförlagd praktik än vad föreslår. Mot bakgrund av det anförda föreslog utskottet att skulle ställa sig bakom det som utskottet anfört om mer praktik i polisutbildningen och tillkännage detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:90). I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr.