bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — När gick med i Europasamarbetet var ett tungt vägande skäl att vi redan före medlemskapet påverkades av många av EU:s beslut och att det därför är bättre att vi är med och påverkar beslutsfattandet. Med ett EU i olika hastigheter är risken stor för att vi hamnar i en liknande situation som före EU-medlemskapet och att vi avhänder oss möjligheten att forma beslut som påverkar oss. utgångspunkt är därför att det som rör EU-27 ska diskuteras av EU-27. Ett Europasamarbete i olika hastigheter strider mot EU:s grundtanke om sammanhållning och enighet. Europasamarbetet ska fokusera på områden som ger ett verkligt mervärde för befolkning. Vi värnar den nationella kompetensen på områden som exempelvis arbetsmarknad, familjerätt och beskattning. Den sociala pelarens 20 principer innehåller långtgående och detaljerade ambitioner inom dessa områden. farhågor om att den sociala pelaren skulle skapa en grund för att driva fram EU-lagstiftning som i vissa fall inkräktar på den svenska partsmodellen har dessvärre besannats. Vi anser inte att blir ”mer socialt” på grund av den sociala pelaren, utan vi menar att ett verkligt socialt åstadkommer vi genom att öka det ekonomiska välståndet och garantera stabilitet, frihet och demokrati för invånare. Det handlar om en politik som stärker konkurrenskraften och skapar förutsättningar för jobb och tillväxt och som bygger vidare på den inre marknaden. En klimat- och miljöpolitik som gör positiv skillnad förutsätter ett gränsöverskridande arbete. står för ca av världens utsläpp –EU för . För att få bukt med klimatförändringarna är det därför avgörande att och bedriver en klimatpolitik som får de stora utsläpparna att vilja följa vårt exempel. Det förutsätter att vi för en politik som visar att det går att kombinera fler jobb och ökat ekonomiskt välstånd med minskade utsläpp. är en grundplåt för arbetet med att minska vår klimatpåverkan, men det måste motsvaras av tillräckliga nationella och globala satsningar för att göra skillnad på riktigt. Klimatpolitiken ska vara vetenskapligt underbyggd och kostnadseffektiv. Resurserna är begränsade, vilket innebär att politiken ska använda styrmedel som gör att vi når klimatmålen till en så låg kostnad som möjligt för samhället. För att det ska vara möjligt måste vi också sträva mot att den som släpper ut växthusgaser ska betala för det och att vi använder styrmedel som gör att priset på utsläpp oavsett sektor är enhetligt och i nivå med skadan som orsakas. Alla medlemsstater måste respektera EU:s institutioner och inte minst EU- domstolen. Vi vill att det ska ställas tydligare krav på EU:s medlemsländer att följa fattade EU-beslut men också att följa grundläggande demokratiska principer och värderingar. Ekonomiska incitament, däribland EU-budgeten och specifikt sammanhållningspolitiken, bör kopplas mer till hur väl medlemsländerna följer fattade beslut än . Ett sådant system måste utformas på ett sådant sätt att det är och upplevs som rättssäkert och förutsägbart. Att alla medlemsstater bekänner sig till grundläggande värderingar är en förutsättning för att EU ska fungera väl och med trovärdighet kunna ställa samma krav på länder i vår närhet, särskilt de länder som har ansökt om EU-medlemskap. Det är också vårt ansvar gentemot svenska medborgare att garantera att lagstiftning som vi delar med andra och som har direkt påverkan i stiftas av länder som uppfyller grundläggande demokratiska principer. Terrorism och annan gränsöverskridande och allvarlig brottslighet är ett på många sätt växande problem. Vi vill förstärka Europol och använda EU mer för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. EU-samarbetet inom brottsbekämpning ska bygga på ömsesidigt erkännande och respekt av varandras rättssystem. Vi vill också fortsätta att stärka samarbetet mellan nationella polismyndigheter, åklagare och andra brottsbekämpande myndigheter. Kontrollen vid yttre gräns måste moderniseras och skärpas. 2.Den övergripande utvecklingen i EU m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår motionerna 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 10 samt 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16. Regeringens egen utredning konstaterar att EU i mångas ögon framstår som avlägset, komplext och svårtillgängligt. Med tanke på EU:s inflytande över det svenska samhället är det allvarligt, inte bara på grund av det demokratiska underskott det innebär utan också för att det försvårar kvalitativ granskning 2018/19:UU10 RESERVATIONER och ansvarsutkrävande av EU:s makthavare. ser allvarligt på att EU har så komplexa arbetsmetoder att de för vanliga medborgare framstår som otillgängliga. är det ett väsentligt problem att EU lider brist på folkstyre och transparens. Den initiativtagande, exekutiva och uppföljande institutionen, kommissionen, är inte vald av folket. Trots att kommissionen till följd av en allt djupare integration fått mer makt saknas därför möjligheter att rikta politiskt ansvarsutkrävande mot dess medlemmar. I kombination med en omfattande påverkansindustri, en svag maktdelning och en tendens att också från andra institutioner, som , kontinuerligt vidga EU:s kompetensområde blir förklaringen tydlig till varför enskilda medborgare känner brist på delaktighet. anser att en reformering av EU för att komma till rätta med dessa brister är den viktigaste åtgärden på området. 3.Den övergripande utvecklingen i EU m.m., punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 4 och avslår motionerna 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 10, 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 samt 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1. vill att EU ska vara rustat för att kunna möta de gränsöverskridande hot och utmaningar som unionen står inför, även om det skulle innebära en breddning av de uppgifter som unionen har . ska driva på för att medlemsstaterna genomför EU-samarbetet i frågor där bättre samverkan är nödvändig. Dit hör bl.a. EU:s inre marknad, arbetet mot den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten, terrorism, försvar och cyberhot, migrationsfrågan samt arbetet för en bättre och mer effektiv miljö- och klimatpolitik. 4.Den övergripande utvecklingen i EU m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 samt avslår motionerna 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 10 samt 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vilka beslut som fattas ska avgöras av hur människor röstar, inte av EU- byråkrater och storföretagens lobbyister. När folkstyret urholkas innebär det inte bara sämre beslut – det gröper också ur tilltron till demokratin. Det råder en politisk kris i , och tilltron till regeringar, institutioner och medier sjunker. Allt färre upplever att samhället är byggt för dem. Under ett stort antal år har makt och beslutsfattande medvetet förts bort från folkligt inflytande och demokratiska organ till opåverkbara EU-institutioner. EU har använts som ett instrument för att sprida idén om att politik bör styras av experter och byråkrater, som inte ska kunna påverkas av folkliga opinioner. vill demokratisera EU genom att ge mindre makt till EU:s byråkrater, kommissionärer och domare och mer makt till de nationella parlamenten. Vi vill begränsa lobbyisternas närvaro i EU samt verka för ökad insyn och transparens i EU:s institutioner. Det borde också vara enklare att lämna EU och EMU om man som medlemsland vill det. anser att de folkvaldas roll i demokratin är central. Det är viktigt att vi alla kan lita på de folkvalda. Ändå är det få EU-parlamentariker som vill redogöra för hur de utnyttjar de förmåner de har som parlamentariker. Bara har varit öppet från start med att pengarna går dit de ska. Regeringen ska verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU-parlamentariker. Den absurda flytten av folkvalda och tjänstemän mellan och en gång måste upphöra. Regeringen bör verka för att endast sammanträder i . 2018/19:UU10 RESERVATIONER 5.Den övergripande utvecklingen i EU m.m., punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 1 och avslår motionerna 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 10, 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 samt 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1. ska ta täten i EU:s reformarbete. ska återigen bli ett land i EU:s kärna, som driver på för effektiva institutioner och beslutsprocesser som präglas av öppenhet och insyn. 6.Storbritanniens utträde ur EU, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 9 och avslår motionerna 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 14. utträde ur unionen är djupt beklagligt ur flera perspektiv. Inte minst för att förlorar en inflytelserik och i flertalet frågor nära allierad men också för att röst inom unionen varit central när det gäller Brexit innebär också att en av viktigaste handelspartner lämnar EU. har allt att vinna på att knyts så nära EU som möjligt. Landet kommer även efter sitt utträde ur unionen att vara en av EU:s viktigaste partner. Vi måste därför hitta nya former för vårt goda samarbete och utbyte. När kontaktytorna i blir färre är det inte minst en bilateral angelägenhet att vidmakthålla dem. Förutsättningarna för det arbetet är till stor del beroende av den relation som EU och upprättar efter utträdet. behöver vara aktivt och bidra konstruktivt i förhandlingsarbetet med om den framtida relationen. ställning utanför unionen kommer inte att vara som vilket grannland som helst. Den framtida relationen bör ta fasta på vilken styrka det är för unionen att ha så nära som möjligt, liksom det är en styrka för att ha EU i fortsatt tätt partnerskap. 7.Storbritanniens utträde ur EU, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 14 och avslår motionerna 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 9. anser att det är viktigt att respektera utgången av den brittiska folkomröstningen om EU-medlemskapet. har därför bejakat hållningen att EU bör göra vad som är möjligt för att underlätta genomförandet av det brittiska utträdet och att lösa frågor som är av central betydelse för säkerheten i . För är det viktigt att tillgodose intresset av att bibehålla goda relationer och handelsförbindelser mellan och såväl EU som . 2018/19:UU10 RESERVATIONER 8.Storbritanniens utträde ur EU, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 18 och avslår motionerna 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 14. Det finns tyvärr alltjämt en risk att kommer att lämna EU utan avtal, en s.k. hård brexit. För är det viktigt att EU och ska ha ett bra samarbete med även efter att de har lämnat EU. Att ett avtal mellan och sluts är mycket viktigt, inte minst för alla européer utan brittiskt medborgarskap som bor i och för de britter som bor i . Ett nära samarbete med efter utträdet är också viktigt för handel och välstånd, säkerhet och den transatlantiska länken. 9.Storbritanniens utträde ur EU, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 4 och avslår motionerna 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 18, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 14. är och kommer efter brexit att fortsätta vara en av och EU:s viktigaste handelspartner. Uppemot 100 000 svenskar beräknas vara bosatta i . Det är helt centralt att brexitförhandlingarna resulterar i ett balanserat avtal som bäddar för fortsatt nära samarbete, minimerar handelshinder för varor och tjänster och slår vakt om rättigheterna för EU- medborgare i . Men krav bör också ställas. kan inte vara del av den inre marknaden för varor men stå utanför den när det gäller tjänster. För delaktighet på den inre marknaden krävs att landet accepterar den fria rörligheten för personer. 10.EU:s utvidgning, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 3 och avslår motion 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 20. anser att det är viktigt att lära av tidigare erfarenheter. Unionen är inte kapabel att ta in fler medlemmar som ekonomiskt riskerar att ytterligare förvärra befintliga problem eller vars förmåga att upprätthålla sina gränser kan ifrågasättas. För att stärka utvecklingen för länder i EU:s närhet bör EU verka för förbättrat handelsutbyte. bör också verka för att s.k. anslutningsbistånd inte betalas ut till kandidatländer. Det är viktigt att kandidatländer i stället klarar av att nå upp till samtliga EU:s kriterier av egen förmåga. 11.EU:s utvidgning, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2018/19:UU10 RESERVATIONER ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 20 och avslår motion 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 3. österut har säkrat demokrati och ekonomisk utveckling. Vi vill att EU ska fortsätta växa. ska därför fortsätta stödja inledandet av medlemsförhandlingar för och . Alla länder i ska kunna bli medlem den dag de tydligt uppfyller högt ställda krav på demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi. Kontrollen av att dessa villkor uppfyllts måste vara hårdare än vid tidigare utvidgningar, och länder som inte strävar mot dessa värden ska inte kunna påbörja eller fortsätta medlemsförhandlingar. Därför ska anslutningsprocess med EU formellt avslutas. ska vara tydligt med att kan bli en fullvärdig EU-medlem, men måste också våga kritisera den omfattande korruption som präglar landet. Det är bara genom att öka takten i de nödvändiga politiska och ekonomiska reformerna som kan ta nya steg på vägen till ett EU-närmande. 12.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 12 samt avslår motionerna 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 11 samt 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6, 11 och 12. Vi lever i en orolig och snabbt föränderlig omvärld. EU:s existens och värdegrund utmanas både inifrån och utifrån: inifrån av antieuropeiska krafter på höger- och vänsterflankerna, utifrån från öst av Kremls destabiliseringsförsök men också från väst av en amerikansk administration som öppet ifrågasätter värdet av ett enat EU och ser brexitbeslutet som en modell för andra länder i . utmanas även frihandeln och de principer den vilar på. är ett relativt litet och exportberoende land, och det är oroande att allt fler länder signalerar en mer protektionistisk handelspolitik. aggression och revisionism påverkar den regel- och normstyrda ordning som styrt . Ett alltmer auktoritärt kombinerat med ökade nivåer av våld, krigen och oron i , kärnvapenhot i , terrorism med islamistiska förtecken, konflikter i flera länder i samt stora flykting- och migrationsströmmar är andra enorma problem att hantera. I öst fortsätter en politik som går ut på att söka ökat inflytande långt utanför landets gränser med olika medel. Vi måste slå vakt om att de gemensamma värderingar som vi värnar såsom demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi fortsätter att spridas i världen. För att möta framtidens utmaningar är därför ett starkt samarbete inom EU med ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft, en gemensam röst inom utrikespolitiken samt ett djupare transatlantiskt samarbete det viktigaste för oss. EU är viktigaste arena för det utrikespolitiska arbetet. ska spela en ledande roll inom EU för att utveckla och förstärka och effektivisera den gemensamma utrikespolitiken och den europeiska utrikestjänsten. EU behöver en mer aktiv utrikespolitik, som är bredare förankrad och konsekvent bedriven. EU behöver agera mer proaktivt. Sanktionspolitiken mot har varit framgångsrik i så måtto att EU:s 28 medlemsländer uppträtt gemensamt och koordinerat trots externa påtryckningar. EU förenas av en djup värdegemenskap och starka handelspolitiska band med . Den transatlantiska länken, som binder parterna samman, är en viktig kraft för demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi i den internationella politiken. Trots att den nuvarande Trumpadministrationen inte har prioriterat det är det fortfarande viktigt att EU och fördjupar sitt samarbete och agerar tillsammans på den internationella arenan. Relationen mellan och måste vila på respekt för internationella regler, institutioner och principer. Åtaganden inom () och måste följas och uppmuntra till en utveckling mot ett pluralistiskt och mer demokratiskt . EU behöver bättre använda sitt ekonomiska inflytande och bättre identifiera ryska ekonomiska intressen i som kan destabilisera EU:s sammanhållning. EU måste påtala de oacceptabla övergreppen mot de mänskliga rättigheterna inte minst mot hbtq-personer och den ökade repressionen mot det civila samhället. Betydelsen av EU:s relationer med har ökat markant. agerande påverkar i princip alla verksamhetsområden inom EU:s utrikespolitik. EU måste, som viktigaste exportmarknad, tydligare använda sitt 2018/19:UU10 RESERVATIONER ekonomiska inflytande för att påverka när det gäller mänskliga rättigheter, liberaliseringen av landets ekonomi och främjandet av en hållbar utveckling. EU bör utveckla närmare relationer med länderna på den afrikanska kontinenten, och det behövs ett förstärkt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen (AU). Kampen mot fattigdom, främjande av hållbar utveckling och arbetet för frihandel är prioriterade områden för detta partnerskap. EU behöver också fördjupa sitt samarbete med länder som , och i viktiga frågor som rör klimat, forskning och tillväxt. EU måste också fortsätta att driva på fredsprocessen mellan och som ska baseras på en tvåstatslösning där båda parter kan leva med säkra och erkända gränser med utgångspunkt gränser och FN:s resolution 242. Vi vill att den europeiska utrikestjänsten ska stärkas för att få starkare genomslag för den gemensamma utrikespolitiska rösten. EU:s medlemsländer behöver utveckla en starkare militär och civil förmåga att hantera kriser och konflikter. EU:s medlemsländer behöver därför fördjupa det försvarspolitiska samarbetet. Europeiska försvarsbyrån () kan stödja medlemsländernas arbete med att koordinera och effektivisera arbetet på detta område. EU:s försvarssamarbete har fördjupats på ett sätt som vi inte sett tidigare inom samarbetet i unionen. pågår ett antal parallella processer som bl.a. syftar till att stärka samarbetet när det gäller bl.a. försvarsforskning, förmågor och krishantering. Utvecklingen av EU:s försvarspolitik sker i ett skede av säkerhetspolitisk oro i närområde där länder kommer att behöva ta ett större ansvar för sin egen säkerhet. Rätt utformat kan detta arbete förstärka den transatlantiska länken som spelar en avgörande roll för att värna freden och säkerheten i . Fokus för EU:s försvarssamarbete bör vara att öka den operativa effekten och samordningen, inte bara att införa nya strukturer, samarbetsavtal och byråkratier. I substans måste bli bättre på att formulera vad som är vårt nationella intresse. Att EU inte ska duplicera vad Nato gör bör vara en grundprincip, men det behöver inte betyda att all överlappning är av ondo. Det är bra att kompetens finns hos både Nato och EU när det gäller att hantera vissa frågor som t.ex. hybridhot, strategisk kommunikation och cybersäkerhet. finns det också en gemensam deklaration mellan EU och Nato där principer för det framtida samarbetet lagts fast. EU-samarbetet har även en central roll att spela för samordning kring frågor i skärningspunkten mellan ekonomi och säkerhet. Det kan t.ex. gälla stora infrastrukturprojekt som Nord Stream 2 som har bäring på energisäkerheten men i allra högsta grad även på säkerhet i stort. Den nordliga gruppen inom EU, vilken består av länderna i och plus , är en viktig plattform för att agera genom. Med länderna i norra delar vi gemensamma säkerhetspolitiska hot och utmaningar, och tillsammans är vi en starkare kraft för att lyfta dessa hot och utmaningar inom EU. bör arbeta för ett mer samfällt agerande från den nordliga gruppens sida. bör axla ett större ansvar och driva frågor som rör säkerhet i närområde och genom detta lyfta frågorna inom EU. Även och bör knytas närmare till länderna i den nordliga gruppen. Samarbetet med europeiska länder som utsätts för ryska påtryckningar och aggression bör stärkas. Det kan t.ex. handla om samverkan för att stärka motståndskraften mot såväl hybridhot som informationskrigföring och hot mot cyber- och energisäkerhet. Den svenska staten måste också bli bättre på att stödja forskning och innovation inom försvarssektorn. Här bör vi vara aktiva för att svenska företag och försvarsmyndigheter ska kunna få del av medlen i . Målet är att nyutveckla och undvika dubbelarbete. ska vara en stark röst för öppenhet och bredd. Vi har och viktiga vänner och allierade utanför EU. Det finns ingen anledning att stänga ute från försvars- och säkerhetssamarbetet, lika lite som exempelvis eller . 13.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6, 11 och 12 samt avslår motionerna 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 12 samt 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 11. motsätter sig militarisering av EU och anser därför att , i likhet med , bör stå utanför systemet med EU:s stridsgrupper.