bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — Målet för arbetet med EU:s gemensamma handelspolitik är att bidra till en hållbar tillväxt och sysselsättning i EU. , med sin bakgrund som frihandelsnation, har en viktig roll i en värld som blir alltmer protektionistisk. Regeringen fortsätter att driva att EU ska ha en öppen och regelbaserad handelspolitik gentemot omvärlden. Öppen och rättvis handel uppnås genom att utveckla öppna, enkla, icke-diskriminerande och legitima regler för internationell handel och internationella investeringar. Miljön, klimatet, löntagarnas intressen och människors hälsa ska värnas i handelspolitiken. har inom EU arbetat för att EU:s bilaterala och regionala handelsavtal ska främja globala normer och framför allt kärnkonventionerna. Utskottet konstaterar att en öppen, rättvis och frihandelsvänlig handelspolitik är en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i och i EU. gjordes framsteg i flera förhandlingar. Frihandelsavtal med trädde i kraft . Med undertecknades både frihandels- och investeringsskyddsavtal . med är färdigförhandlat. Förhandlingar om uppdaterat handelsavtal med och fortsätter. Frihandelsförhandlingarna med (, , och ) ser ut att närma sig slutskedet. Frihandelsförhandlingar pågår med , och . Förhandlingar om investeringsskydd med fortsätter. För människor som lever i fattigdom kan handel bidra till en bättre utveckling i linje med politiken för global utveckling och Agenda 2030. EU och dess medlemsstater är tillsammans världens största givare av Aid for Trade, dvs. har EU:s uppdaterade strategi för Aid for Trade börjat genomföras. Tonvikten i strategin ligger på att stödja partnerländer och deras industrier att övergå till produkter och tjänster med ett högre mervärde och att tillvarata möjligheterna till handel inom regionen och handel med EU. När det gäller motionsyrkande om att hjälpa bönder i att sälja produkter till EU kan utskottet konstatera att omfattas av EU:s program Allt utom vapen för minst utvecklade länder, vilket möjliggör för att sälja alla varor förutom vapen tullfritt Här kan nämnas att EU initierade en översyn av åtaganden om mänskliga rättigheter inom EU:s initiativ Allt utom vapen. EU granskar bl.a. hantering av grundorsaker till diskriminering av rohingyer, ansvarsutkrävande för folkrättsbrott och ratificering av grundläggande och och den generella människorättssituationen i landet. Inget beslut är fattat av om huruvida nästa steg av granskningen ska inledas. Granskningen kan eventuellt leda till att handelspreferenser helt eller delvis suspenderas för . I övrigt ansluter sig utskottet till de ställningstagande som näringsutskottet gjort i sitt yttrande. Därmed avstyrker utrikesutskottet motionerna 2018/19:723 yrkande 20, 2018/19:1379 yrkande 5 och 2018/19:3050 yrkandena 8 och 9. EU som global utvecklingspolitisk aktör Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål, inriktning och styrning när det gäller EU:s utvecklingspolitik. Jämför reservation 21 (SD), 22 (V) och 23 (L). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för vad som skett inom EU:s utvecklingspolitik (s. 49–51). I partimotion 2018/19:757 yrkande 13 av m.fl. (V) anförs att aktivt bör verka för att EU och dess medlemsländer tar fram en tydlig färdplan för hur de ska nå sina biståndsmål. I samma motion yrkande 14 anförs att bör verka för en ökad samstämmighet och effektivitet i EU:s utvecklingspolitik. Vidare anförs i yrkande 33 att inom EU bör verka för att stoppa förslaget att biståndspengar ska kunna användas till militär verksamhet. I partimotion 2018/19:2040 yrkande 15 av m.fl. (L) anförs att EU på bred front ska använda demokratimissioner som stöttar genomförandet av fria, öppna och rättvisa val i länder som är på väg att utvecklas till demokratier. EU-bistånd ska även kunna ges till demokratikämpar i utvecklade länder där politiskt förtryck råder. I motion 2018/19:2061 yrkande 3 av m.fl. (L) anförs att bör göra större ansträngningar för att påverka EU:s biståndsstrategier för ett ökat fokus på demokratiinsatser. I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 31 anför m.fl. (SD) att ett kontinuerligt och långsiktigt bistånds- och utvecklingsarbete är nödvändigt för att få bukt med migrationskrisen i EU. första hand vara en nationell angelägenhet. Syftet med EU:s utvecklingssamarbete är att bekämpa fattigdomen i världen, att främja demokrati och mänskliga rättigheter samt att bidra till en social, ekonomisk och miljömässigt hållbar utveckling. EU och dess medlemsstater är världens största givare av utvecklingsbistånd och världens största givare av humanitärt bistånd. Det offentliga utvecklingsbiståndet från EU och dess medlemsstater står för över hälften av sådant bistånd i världen. EU:s globala räckvidd är större än någon enskild medlemsstats. får genom EU:s utvecklingssamarbete ökade möjligheter till globalt genomslag för våra grundläggande värderingar och utvecklingspolitiska prioriteringar. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringens ökade fokus på demokratibistånd samt värnande av demokratins försvarare och institutioner även genomsyrar agerande i EU:s utvecklingssamarbete. I detta sammanhang vill utskottet lyfta fram valobservationsinsatser som ett exempel på ett viktigt verktyg för att stödja demokrati och stärkandet av mänskliga rättigheter. EU har ett fördragsbundet åtagande när det gäller samstämmighet för utveckling. Det innebär att hänsyn ska tas till utvecklingsmålen vid beslut inom olika politikområden med påverkan på utvecklingsländer. I rådsslutsatserna Mot ett hållbarare EU 2030 från utvecklingsministrarnas möte betonades att det ligger i EU:s intresse att fortsätta spela en ledande roll i genomförandet av Agenda 2030 på ett konsekvent, övergripande och effektivt sätt. Rådet framhöll behovet av att förbättra samstämmigheten i politiken för hållbar utveckling på alla nivåer och mellan alla inre och yttre åtgärder genom att intensifiera integreringen av Agenda 2030 och hållbarhetsmålen i alla relevanta EU-politikområden och på ett effektivare sätt utnyttja befintliga mekanismer och instrument m.m. Vid den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering åtog sig EU:s medlemsstater att uppnå målet om att av bruttonationalinkomsten (BNI) ska gå till officiellt bistånd för den nya globala hållbarhetsagendan, dvs. till 2030, och att EU på kort sikt skulle uppnå målet om 0,15–0,av BNI till de minst utvecklade länderna. Detta biståndsmål har upprepats i policydokumentet för EU:s utvecklingssamarbete – Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid. är det förutom endast , , och bland EU:s medlemsstater som når upp till det uppsatta biståndsmålet om . Även vikten av att respektera Dacs definition av offentligt utvecklingsbistånd togs upp i EU:s policydokument för Utskottet vill som tidigare understryka vikten av att EU:s utvecklingspolicy respekterar de kriterier för offentlig utvecklingsfinansiering som man kommit överens om i OECD-Dac och principerna om biståndseffektivitet. Enligt Dacs nuvarande regelverk får biståndsmedel inte gå till militära aktörer, förutom när det gäller civil utbildning av militär i mänskliga rättigheter och, i undantagsfall, för merkostnader i samband med leverans av katastrofhjälp. Utskottet understryker vikten av att regeringen fortsätter att värna om att de kriterier om utvecklingssamarbete som OECD-Dac kommit överens om respekteras fullt ut. Kopplingen mellan migration och utveckling är fortsättningsvis en del av både EU:s utvecklings- och EU:s migrationspolitik. Betydelsen av reguljär migration lyfts av EU som en viktig bidragande faktor till hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. EU har åtagit sig att anta en mer samordnad och strukturerad ansats till migration för att maximera synergier mellan olika politikområden. Därmed avstyrker utrikesutskottet motionerna 2018/19:757 yrkandena 13, 14 och 33, 2018/19:2040 yrkande 15, 2018/19:2061 yrkande 3 och 2018/19:3052 yrkande 31. EU:s bilaterala och regionala förbindelser Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om EU:s bilaterala och regionala förbindelser. Jämför reservation 24 (SD), 25 (C), 26 (V) och 27 (L). I skrivelsen lämnar regeringen en övergripande redogörelse för vad som skett inom EU:s bilaterala och regionala förbindelser (s. 52–65). I kommittémotion 2018/19:1385 yrkande 1 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör verka för att ytterligare skärpa EU:s sanktioner mot , om inte situationen för utsatta grupper förbättras avsevärt. I motion 2018/19:2266 yrkandena 1 och 10 av m.fl. (L) anförs att sanktionerna mot bör utvidgas och att de också bör innefatta fler företag i energisektorn. I kommittémotion 2018/19:2859 yrkande 2 av m.fl. (C) anförs bl.a. att det finns behov av fortsatt sanktionspolitik gentemot . I partimotion 2081/19:2266 yrkande 4 av m.fl. (L) anförs att regeringen inom EU bör verka för att Nord Stream 2 stoppas. behöver inte mer rysk närvaro i , och beroende av rysk gas bör inte öka ytterligare. I samma motion yrkande 8 anförs att inom ramen för EU bör verka för att kraftfullt fördöma agerande i . I kommittémotion 2018/19:1376 yrkande 4 av m.fl. (SD) anförs att regeringen inom FN och EU bör verka för en översyn av de sanktioner som riktas mot i syfte att ge lindring till civila. Det bör bli lättare för civila att få tillgång till livsmedel, mediciner, jordbruksprodukter, skolutrustning samt sådant som krävs för att kunna återuppbygga landet igen. I kommittémotion 2018/19:3050 yrkande 3 anför m.fl. (V)att regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges. I samma motion yrkande 4 anförs att regeringen inom EU bör verka för ett utökat utbyte och samarbete mellan befolkningarna i EU och . Vidare anförs i yrkande 10 att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med och att EU ska suspendera det nuvarande associeringsavtalet med så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med att bygga muren på . I yrkande 12 anförs att regeringen bör verka för att EU kräver att den utlovade folkomröstningen om självständighet hålls. Vidare anför motionärerna i yrkande 13 att regeringen ska verka för att EU säkerställer att handels- och fiskeavtal mellan och inte innefattar territorium i enlighet med beslut så länge som folk via deras legitima representant inte har givit sitt samtycke. I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 5 argumenterar m.fl. (SD) för att EU under hot om sanktioner bör kräva att ratificerar utan geografiska begränsningar. I samma motion yrkande 8 anförs att ska ställa sig bakom sanktioner mot , om dessa skulle visa sig vara nödvändiga och att ska visa en principfast hållning när det gäller sanktioner gentemot . Regeringen bör även i EU arbeta för en utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. Vidare i yrkande 9 anförs att regeringen ska verka för att EU tydligare tar ställning för behov av säkerhet. En regeringsbildning i där Hamas ingår ska inte anses vara legitim. Det bör ställas krav på palestinska myndigheter för att dessa ska få bistånd från EU. Motionärerna anför i yrkande 10 att regeringen i EU bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som riskerar gå förlorade i och och för att EU ska visa sitt tydliga stöd för de kristna och andra utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande När det gäller frågan om att ingå ett partnerskapsavtal om hållbart fiske mellan och konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att regeringen agerat i enlighet med den ståndpunkt som är förankrad hos . Utskottet anser därmed att utrikesutskottet kan avstyrka motion 2018/19:3050 yrkande 13 i den del som avser fiskeavtal. När det gäller frågan om –vill näringsutskottet framhålla att utskottet inte har någon annan uppfattning än motionärerna om vikten av att de handelspartner som EU ingår avtal med ska respektera mänskliga rättigheter och folkrätten. Utskottet har tidigare konstaterat att det i samtliga handels- och samarbetsavtal som EU förhandlar finns klausuler om mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar vidare att röstade nej till rådsbeslutet om ett nytt partnerskapsavtal mellan och på grund av folkrättsliga skäl och att lade ned sin röst när det gäller rådsbeslut om undertecknandet av ett tilläggsavtal för att revidera protokoll 1 och 4 av associeringsavtalet mellan och till att också omfatta på grund av folkrättsliga skäl. Därmed anser utskottet att utrikesutskottet kan avstyrka motion 2018/19:3050 yrkande 13. Inför rådet för utrikes frågor har nämnden ingående diskuterat frågor som aktualiserats av omvärldsutvecklingen. Det har exempelvis gällt den politiska, humanitära och ekonomiska utvecklingen i efter presidentvalet i landet. I nämndens diskussion har vikten av att regeringen är tydligt kritisk understrukits. har behandlats vid upprepade tillfällen, bl.a. mot bakgrund av presidents beslut att frånträda den kärntekniska överenskommelsen med . Frågan om mänskliga rättigheter i lyftes särskilt fram. Det har sammantaget funnits stöd för regeringens linje i dessa frågor. Detsamma har gällt efter en omfattande diskussion om , där agerande, respekt för vapenvilan och behovet av humanitärt stöd särskilt har lyfts fram i nämnden. intensifierade EU sitt engagemang i , och EU har förblivit den största givaren av humanitärt bistånd i konflikten. Konflikten i är en av vår tids längsta och allvarligaste humanitära katastrofer. Över 400 000 människor har uppskattningsvis dött i den syriska konflikten. Cirka 5,6 miljoner syrier har tvingats att lämna sitt land och 6,2 miljoner människor har tvingats att fly till andra delar av . Det är en omätbar tragedi som den syriska regimen bär huvudansvaret för. EU har vid upprepade tillfällen under 2018 uttryckt oro över situationen i och fördömt attacker på civilbefolkning, humanitär personal och sjukvårdspersonal. i oppositionskontrollerade områden som rör utbildning och jobbskapande samt upprätthållandet av civila strukturer och myndigheter. Det har varit en prioriterad fråga för att få till stånd ansvarsutkrävande och lagföring för de allvarliga brott mot folkrätten, inklusive internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter, som begåtts inom ramen för den väpnade konflikten i . av att folkrätt och humanitär rätt efterlevs, att förhandlingar inleds och humanitär hjälp når folk. 2017–2018 tog en aktiv roll för att lyfta frågan om ansvarsutkrävande för den syriska regimens och andra länders militära agerande i . beklagligt att och i valt att blockera en hänskjutning av situationen till den . Utskottet vill understryka vikten av nära dialog mellan EU och FN, även i fråga om kvinnors deltagande i en fredsprocess. EU bör stödja och bevara FN:s integritet gentemot den syriska regimen och . vapenvila i hela för att möjliggöra humanitärt tillträde. mening går en hållbar fred inte att nå i så länge regimen och dess allierade håller fast vid sin ambition om en militär lösning. lösningen är en FN-ledd politisk process som inleds med vapenvila. har pekat ut den syriska regimen och den politiska oppositionen i som de två parter som bör förhandla. rådsslutsatser är en trovärdig politisk övergång i den enda hållbara långsiktiga lösningen på konflikten. rådsslutsatserna att EU kommer att vara redo att hjälpa till med återuppbyggnad först när en sådan övergripande, trovärdig och inkluderande politisk övergångsprocess är på god väg. Utskottet stöder en bibehållen EU- linje när det gäller icke-normalisering av relationer med regimen. Utskottet konstaterar att EU och är djupt engagerade i ansträngningarna att försöka bidra till en lösning på den israelisk-palestinska EU behandlade fredsprocessen i vid rådet för utrikes frågor och vid EU:s informella utrikesministermöte . bl.a. uppmanat till proportionalitet i militära bemötande av protesterna längs gränsen till , kritiserat bosättningspolitik, varit pådrivande om status som corpus separatum, uttryckt motstånd mot israeliska planer på att riva den strategiskt belägna byn samt uttalat stöd till försöken att ena och under en palestinsk EU har arbetat för att förbättra den svåra humanitära situationen i och för att mobilisera stöd till för Palestinaflyktingars (UNRWA) verksamhet i och i regionen. verkar för en tvåstatslösning baserad på folkrätten i –Palestina- Utskottet konstaterar i likhet med i betänkande 2017/18:UU14 att det är viktigt för både EU och att ha en bred och djup dialog med både och för att på så sätt främja ett återupptagande av fredsprocessen. Utskottet framhåller även som i ovannämnda betänkande vikten av att FN, EU och konsekvent och regelbundet till fullo tar avstånd från både terrorism och oproportionerligt våld. Utskottet vill vidare betona vikten av att står upp för legitima säkerhetsbehov. ger bidrag till stöd för ett demokratiskt statsbyggande i . Det kanaliseras via FN, och civilsamhällets organisationer. Utskottet understryker vikten av att kontinuerligt utvärderar biståndet till när det gäller måluppföljning och förekomst av korruption. När det gäller motionsyrkande om folkomröstning om självständighet, anser utskottet i likhet med i betänkande 2017/18:UU14 att parterna (och västsahariska folket) tillsammans med och generalsekreterare har ett ansvar för att finna en rättvis, hållbar och ömsesidigt godtagbar lösning som tillfredsställer det västsahariska (sahrawiska) folkets självbestämmande. Trots svårigheterna att finna en lösning på konflikten understryker utskottet att det internationella samfundet måste fortsätta att stödja en process och insatser som kan leda till en lösning på den långa konflikten. bör enligt utskottet fortsätta att i EU hävda det västsahariska folkets rätt till självbestämmande. stöder den nya irakiska regeringens reformansträngningar. Relationerna mellan landets olika etniska och religiösa grupper såsom de kristna samt kurdernas ställning är avgörande för långsiktig fred och stabilitet i . Nyckeln till ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt är i enlighet med utskottets uttalande i 2017/18:UU14 att alla grupper, inte minst minoriteter, känner sig inkluderade och delaktiga i landets styre. Det är den olagliga annekteringen av , som utgör ett brott mot folkrätten och den europeiska säkerhetsordningen. Även händelserna vid Kertjsundet då använde militärt våld för att förhindra ukrainska fartyg att ta sig igenom sundet, tillfångatagandet av ukrainsk besättning samt beslagtagandet av ukrainska fartyg utgör brott mot folkrätten och har fördömts unisont av EU:s medlemsstater vid den 13–. Utskottet konstaterar att den ryska aggressionen är det mest allvarliga hotet mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. Vid rådet för utrikesfrågor bekräftades att en återgång till unionens tidigare relation med inte är möjlig så länge landets destruktiva politik och agerande i och gentemot förblir oförändrat. har nya sanktionslistningar gjorts efter presidentvalet i , efter öppnandet av bron över samt efter de s.k. valen i de konfliktdrabbade regionerna Donetsk och Luhansk. Senast, , listades ytterligare åtta ryska medborgare inom den sanktionsregim som tar sikte på åtgärder som underminerar eller hotar territoriella integritet, suveränitet och oberoende. sanktionsregim finns även tillståndsplikt för försäljning, export av viss teknik lämpad för prospektering och utvinning av olja i vissa fall och för skifferoljeprojekt samt förbud mot att tillhandahålla vissa tjänster till delar av EU:s ekonomiska sanktioner mot har enligt regeringens bedömning en kännbar effekt på den ryska ekonomin. stöder den svenska linjen att EU:s sanktioner mot ska bibehållas så länge skälen till att de infördes består. När det gäller den bristande respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i har inom EU-kretsen hållit en hög profil och konsekvent verkat för en enad, stark och tydlig EU-linje gentemot . Utskottet betonar som i tidigare betänkanden vikten av att EU och även i fortsättningen är en stark röst för demokrati och mänskliga rättigheter i bör självständigt och tillsammans med andra agera för att uppfyller sina åtaganden om mänskliga rättigheter. framhåller värdet av att samarbeta med frivilligorganisationer, civilsamhället och kultursektorn i för att stödja mellanfolkliga kontakter. fortsatte att utvecklas i en alltmer negativ riktning med bristande respekt för mänskliga rättigheter. Bristerna avser bl.a. oppositionens möjlighet att verka i enlighet med sina mandat och på lika villkor, mediers frihet, oberoende och möjlighet till kritiskt granskande, religionsfrihet och Utskottet understryker behovet av att EU verkar samfällt för att ska återuppta en fredsprocess och att denna är trovärdig och I kommissionens landrapport framgår att har rört sig bort från EU och att man inte överväger att öppna nya förhandlingskapitel. Ännu en minskning gjordes av förmedlemskapsstöd. arbete med att modernisera tullunionen med förutses . året fortsatte genomförandet av det gemensamma uttalandet om migration från mötet mellan och . Vid Europeiska rådets möte beslöts om ytterligare för Faciliteten för Stödet går till humanitära insatser samt utbildning och hälsovård för främst syriska flyktingar i landet. Utskottet vill trycka på vikten av att EU agerar enigt för att återupprätta respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . EU:s politik gentemot bör vara gemensam och tydlig. När det gäller yrkande om Nord Stream 2, konstaterar utskottet att och energiministrar skrev till kommissionen och begärde att frågan om Nord Stream 2 skulle behandlas på EU-nivå. ledde bl.a. till att kommissionen presenterade ett förslag till ändring av gasmarknadsdirektivet som förtydligar hur direktivet ska tillämpas för transmissionsledningar mellan EU och tredjeland. antog rådet vissa ändringar i EU:s gasmarknadsdirektiv . Ändringarna gäller för befintliga och nya gasledningar mellan medlemsstater i EU och tredjeländer inklusive de sektioner av ledningarna som ligger inom en medlemsstats territorium och territoriella vatten. Syftet med ändringarna är att undanröja oklarheter och klargöra att direktivets grundläggande principer om åtskillnad mellan handel och produktion respektive överföring, tillträde för tredje part till icke-diskriminerande och reglerade tariffer samt transparens även ska tillämpas på ovannämnda ledningar. De nya bestämmelserna innehåller övergångsregler för befintliga ledningar och krav på bemyndiganden från innan en medlemsstat kan påbörja förhandlingar och ingå ett internationellt avtal på området. I övrigt ansluter sig utskottet till de ställningstaganden som miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet har gjort i sina yttranden. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1376 yrkande 4, 2018/19:1385 yrkande 1, 2018/19:2266 yrkandena 1, 4, 8 och 10, 2018/19:2859 yrkande 2 i denna del, 2018/19:3050 yrkandena 3, 4, 10, 12 och 13 samt 2018/19:3052 yrkandena 5 och 8–10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s grannskapspolitik. Jämför reservation 28 (M), 29 (SD), 30 (KD) och 31 (L). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för vad som skett i samarbetet inom Östliga partnerskapet (s. 52). I partimotion 2018/19:2266 yrkande 5 av m.fl. (L) anförs att ska vara tydligt med att både och kan bli fullvärdiga EU-medlemmar, men måste också kritisera den omfattande korruption som finns i de båda länderna. I yrkande 6 anförs att regeringen bör driva att EU tar fram en tydlig vägkarta för ett ukrainskt och georgiskt EU- medlemskap. Vidare anförs i yrkande 7 att det östliga partnerskapet kan spela en viktig roll för att öka takten i de nödvändiga politiska och ekonomiska reformerna som och behöver genomföra som en del av ett EU-närmande.