bet · H601TU17 · 2019-06-10 00:00:00 — Regeringen uppger att den vill förbättra människors möjligheter att resa med liten klimatpåverkan. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Utskottet vill också påminna om att regeringspartierna har slutit en sakpolitisk överenskommelse med och Liberalerna, det s.k. januariavtalet. Här anges bl.a. att regeringen ska agera för att göra det enklare att boka utlandsresa med tåg. I sammanhanget vill utskottet också peka på att regeringen gav i uppdrag att ingå avtal om daglig nattågstrafik till och från på sträckan –med trafikstart . har beslutat att teckna avtal med SJ för nattågstrafiken som startade . Uppdraget handlar om att säkerställa grundläggande tillgänglighet med nattåg utan byte mellan berörda regioner även under de perioder då det inte bedrivs regelbunden nattågstrafik. Avtalet med SJ gäller med en daglig avgång i vardera riktningen. När det gäller motionsförslaget om behovet av förbättrad trafikinformation vill utskottet lyfta fram att det inom pågår ett arbete med att utveckla trafikinformationen. Arbetet ska leda till snabb och korrekt information till resenärerna och förbättra hanteringen av resenärer i störda lägen. understryker att man som kund ska känna att järnvägsbranschen bryr sig om en även när det inte går som planerat. Prioriterade aktiviteter är bl.a. samstämmig trafikinformation till resenärer i alla kanaler, att utveckla och förbättra branschgemensamma arbetssätt för trafikinformation, säkrat resenärsperspektiv i alla led vid projektutveckling, att genomföra resenärsundersökningar och dialoger för att säkra en resenärsdriven utveckling, lättförståelig trafikinformation, förbättrat kundbemötande i stört läge samt att säkra ensad hantering och information oberoende av vilken aktör som resenären reser med. Utskottet har även tagit del av att statsrådet i sitt svar på en skriftlig fråga har framfört att arbetar med att utveckla trafikinformationen i takt med att omvärlden förändras och kraven på bättre information ökar. Statsrådet framförde att ser över sin krisorganisation inom trafikledningen för att stärka förmågan att bättre kunna hantera störda lägen men även för att kunna ge tydligare information och mer tillförlitliga prognoser till resenärer och tågoperatörer. Målsättningen är att det vid en störning, som orsakas av någon av ett antal utvalda typer av händelser, i ett tidigt skede ska lämnas en prognos för när trafiken kan återupptas. Det ska också ges information till resenärerna om hur de kan lösa sitt transportbehov. Statsrådet anförde att trafikanter på detta vis på ett bättre sätt ska kunna planera sin resa och välja de alternativa färdmedel som står till buds. Vidare framförde statsrådet att det också är viktigt att tågoperatörer tar sitt ansvar och säkerställer att tågen håller en hög standard och att de kan användas som avsett. Det minskar risken för inställda avgångar och tåghaverier på banorna. Utskottet vill också påminna om den sakpolitiska överenskommelse som regeringspartierna har slutit med och Liberalerna, det s.k. januariavtalet. Av denna framgår bl.a. att ett åtgärdsprogram för att nå ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna. Detta ska bl.a. hantera resenärsinformation. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram regeringens proposition 2015/16:13 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer där det bl.a. understryks att regeringens målsättning är att kraftigt öka andelen kollektivtrafikresenärer. I propositionen föreslår därför regeringen en lag om resenärers rättigheter i den lokala och regionala kollektivtrafiken som ger resenärerna rätt till reseinformation, bl.a. om de trafiktjänster som en transportör erbjuder och om störningar i trafiken, och som innehåller bestämmelser om resenärers rätt till ersättning vid förseningar som är och ger en resenär som har köpt en biljett som gäller för rätten att få pengarna tillbaka om transportörens trafikutbud ändras efter köpet och ändringen är av väsentlig betydelse för resenären. Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter trädde i kraft . Utskottet vill vidare peka på att beslutade om förordningen om tillhandahållande av EU-omfattande multimodala reseinformationstjänster. Detta innebär att all information kopplad till resor ska vara lättillgänglig för alla, både för resenärer och för tredjepartsutvecklare, . När det gäller motionsförslaget om järnvägsstationer vill utskottet påminna om att Jernhusens uppdrag från staten är att medverka till att stationer och verkstäder utvecklas och ställs till trafikoperatörers, resenärers och andra användares förfogande på konkurrensneutrala villkor. Utskottet har tagit del av att Jernhusen arbetar med fastigheter som bidrar till ökat kollektivt resande och fler transporter på järnväg. Jernhusen framhåller att stationerna ska vara trevliga och effektiva mötesplatser där resenärerna lätt byter mellan trafikslag. Rätt utbud av butiker och service skapar trivsel, trygghet och en enklare vardag. Jernhusen framför vidare att några exempel på utmaningar är hur ökade flöden ska passera äldre byggnader, vilka hyresgäster som ger rätt service till resenärerna och hur man skapar bra relationer med alla trafikföretag som angör stationshusen. Utskottet anser även att det finns anledning att lyfta fram det arbete som görs inom Resenärsforum, en organisation för kollektivtrafikresenärer och en samverkansplattform för bättre reskvalitet. Resenärsforum anordnar bl.a. diskussioner och seminarier om aktuella ämnen, uppvaktar beslutsfattare och trafikföretag när det gäller nödvändiga eller önskvärda förbättringar, studerar utredningar och lämnar remissyttranden, mest på riksnivå, samt tar fram rapporter om aktuella resenärsfrågor. Mot bakgrund av motionsförslaget om logistikkedjan för godstransporter vill utskottet slutligen lyfta fram att det välkomnar det arbete som regeringen bedriver inom ramen för regeringens nationella godstransportstrategi. Syftet med strategin är att skapa förutsättningar för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter. En insats i strategin är att regeringen ska inrätta ett nationellt godstransportråd. Rådet ska bidra till arbetet för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter och genomförandet av godstransportstrategin. Rådet ska skapa en kontinuitet i arbetet med att utveckla godstransporterna och möjliggöra ett löpande utbyte av erfarenheter och synpunkter mellan regeringen och företrädare för näringsliv, intresseorganisationer, forskningsinstitut, universitet och högskolor, statliga myndigheter, kommuner och landsting m.fl. Utskottet kan konstatera att det pågår ett aktivt arbete för att öka järnvägens attraktionskraft både för resenärer och för transportköpare. Utskottet finner därmed inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2018/19:1762 (V) yrkandena 1, 8, 12 och 13, 2018/19:1969 (S), 2018/19:2732 (MP) yrkande 5 och 2018/19:2968 (SD) yrkande 54. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika säkerhetsfrågor. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår på med att minska spårspring och förutsätter att fortsätter att vidta nödvändiga åtgärder. Utskottet framhåller att frågor om att förstärka skyddet på tåg är av mycket stor betydelse, och förutsätter att frågeställningarna beaktas i det arbete som pågår inom och branschen. Jämför reservation 10 (SD) och 11 (KD). (M) anför i motion 2018/19:1931 att möjligheten att vidta åtgärder för att förhindra banvallsbränder bör ses över. Motionären framhåller att många banvallsbränder skulle kunna förhindras genom ett bättre förebyggande arbete av de som ansvarar för underhållet av banvallen. I motion 2018/19:2106 framhåller (S) att man bör granska möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att minska problemet med spårspring på våra järnvägar. Motionären pekar på att problemet med personer som olovligen vistas på spåren växer och leder till kraftiga förseningar i tågtrafiken. När människor vistas på spåren blir följden ofta att tågen inte får framföras alls för att förhindra olyckor med personskada. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2018/19:2734 yrkande 34 fram att i samarbete med tågoperatörerna bör arbeta fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren. I kommittémotion 2018/19:2968 konstaterar m.fl. (SD) att det i princip är omöjligt att fysiskt övervaka alla järnvägsspår. I yrkande 35 anser därför motionärerna att man bör placera fler fasta kameror på strategiska ställen. I yrkande 36 föreslås att man bör se över möjligheten att använda drönare som kompletterande säkerhetsåtgärd. Motionärerna pekar på att drönare skulle kunna vara till hjälp vid olyckor eller vid sökande efter personer som vill sabotera eller är suicidbenägna. Motionärerna framhåller vidare att spårspring är ett stort och tyvärr även växande problem. Förutom olyckor skapar det dyra förseningar för resenärer och samhälle, då trafikstopp som regel vidtas, men även arbetsmiljöproblem för lokförare. I yrkande 38 begär motionärerna därför att straffet för olovlig vistelse i spårområde skärps. Motionärerna anser även i yrkande 39 att insatser mot spårspring och suicidprevention bör stärkas för att minska antalet omkomna i järnvägsinfrastrukturen. Motionärerna föreslår också i yrkande 40 att möjligheten att som rutin köra i kontrollerad siktfart eller halv siktfart vid misstänkt spårspring bör utredas, i stället för trafikstopp, för att minska störningar och förseningar. Motionärerna framhåller vidare att det faktum att en lokförare kör tåg utan ombordpersonal kan innebära livsfara. Om eldsvåda, bråk eller andra tillbud uppstår kan det ta tid för lokföraren att upptäcka detta. I yrkande 43 föreslår därför motionärerna att det inte ska vara tillåtet att köra tåg med passagerare utan säkerhetsutbildad ombordpersonal. I yrkande 44 anför motionärerna att de lokförare som bevittnat personpåkörning bör erhålla ersättning om ett prisbasbelopp. I yrkande 45 begär motionärerna att intrångsskyddet till lokförare ombord på tåg bör stärkas. Motionärerna framhåller bl.a. att det är för lätt att komma in till en lokförare och sedan koppla bort viktig säkerhetsutrustning. Säkerheten inom transportsystemet prioriteras högt av utskottet. Utskottet vill därför framhålla att de frågor som tas upp i motionsförslagen om åtgärder för att förstärka säkerheten och skyddet på järnvägen och stationer är av stor betydelse. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet även statsrådet uttalanden i sitt svar på en skriftlig fråga . Statsrådet framförde bl.a. att regeringen anser att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som bl.a. håller en hög trafiksäkerhet. Statsrådet framförde att det är angeläget att stärka ett aktivt säkerhetsarbete i transportsystemet och att regeringens mål är att antalet omkomna i trafiken ska minska. Utskottet vill vidare klargöra att det grundläggande syftet med offentligrättslig säkerhetsreglering på transportområdet är att förebygga olyckor och därmed hindra att människor, egendom och miljö kommer till skada i samband med transporter. Av artikel 4 i järnvägssäkerhetsdirektivet framgår att medlemsstaterna ska se till att ansvaret för en säker drift av järnvägssystemet läggs på infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag. Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare har ansvar för sina respektive delar av järnvägssystemet gentemot användare, kunder, berörd personal och tredje part. Av artikeln framgår vidare att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, för att kunna ta sitt ansvar för en säker drift av järnvägssystemet, ska vara skyldiga att genomföra nödvändiga åtgärder för riskhantering, i samarbete med varandra där det är lämpligt, tillämpa nationella säkerhetsbestämmelser och säkerhetsstandarder och inrätta säkerhetsstyrningssystem i enlighet med säkerhetsdirektivet. Sammanfattningsvis innebär artikel 4 att det är järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare som är ytterst ansvariga för en säker drift av järnvägssystemet. Järnvägssäkerhetsdirektivet är genomfört i svensk rätt genom järnvägslagen (2004:519) och föreskrifter som utfärdats med stöd av den. När det gäller motionsförslag om intrångsskydd vill utskottet påminna om det som statsrådet framförde i sitt svar på en skriftlig fråga . Statsrådet konstaterade att arbetet med skyddsfrågor inom landtransportområdet på EU-nivå samordnas av kommissionen med hjälp av dess särskilt inrättade arbetsgrupp Landsec. När det gäller järnvägsskydd har arbetet i Landsec, liksom arbetet på nationell nivå, fokuserats på risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifiering, men med den skillnaden att huvudsyftet är att bedöma om åtgärder på EU-nivå bör vidtas för att komplettera det nationella skyddsarbetet. Statsrådet lyfte fram att enighet har uppnåtts om att information och erfarenhetsutbyte kring best practice är värdefullt liksom viss gemensam metodutveckling för att stödja pågående nationellt arbete. En särskild arbetsgrupp för järnvägsskydd har därför inrättats under Landsec för dessa ändamål. Vidare informerade statsrådet om att det på nationell nivå hade inletts ett systematiskt risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifieringsarbete i järnvägssektorn. Arbetet bedrivs av , , , Transportstyrelsen, Svensk Kollektivtrafik, och järnvägsföretagen och koordineras inom ramen för det inrättade nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd (NRJK). Statsrådet pekade också på att regeringen i budgetpropositionen hade föreslagit en satsning på sammanlagt –2020, dels för att utöka antalet stationer som har bevakning och kameraövervakning i syfte att ge bättre skydd och planeringsförutsättningar för ökad säkerhet och trygghet vid stationerna, dels för att genom samverkan mellan olika aktörer vid stationerna utöka antalet trygghetsskapande åtgärder med stationsvärdar, vilket också utgör en arbetsmarknadsåtgärd som skapar moderna beredskapsjobb. Statsrådet framhöll att han självfallet följer utvecklingen både i och på EU-nivå och att han är beredd på att ytterligare åtgärder kan komma att behöva vidtas, inte minst som en följd av det arbete som pågår inom NRJK och Landsec. Utskottet är positivt till det viktiga arbete och de satsningar som regeringen gör för att öka säkerheten inom transportsystemet. Utskottet välkomnar även att regeringen i direktiven till åtgärdsplaneringen har framfört att ska beakta möjligheter att vidareutveckla krisberedskapen, det civila försvaret och förmågan att hantera händelser och situationer som t.ex. stora olyckor, naturhändelser, antagonistiska hot, höjd beredskap och ytterst krig. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism och kampen mot terrorism är högt prioriterade frågor för regeringen. strategier mot terrorism är utgångspunkten för långsiktiga nationella och internationella arbete på området. Utskottet vill avslutningsvis även lyfta fram vikten av att tågpersonalen kan känna sig trygg och att arbetet organiseras på ett sätt så att risker och ohälsa förebyggs så långt möjligt. Utskottet är dock medvetet om att särskilda krav på järnvägsfordons utformning kan vara oförenligt med de förpliktelser har med anledning av medlemskapet i EU. Dåvarande statsrådet framförde i sitt svar på en skriftlig fråga att när det gäller frågan om att säkerställa att obehöriga inte ska kunna ta sig in till lokföraren under färd är detta främst en uppgift för järnvägsföretagen själva. Statsrådet framförde vidare att Transportstyrelsen i egenskap av behörig tillsynsmyndighet är ansvarig för att se till att bl.a. järnvägsföretagen uppfyller sina skyldigheter enligt lag och vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att järnvägsverksamheten ska kunna bedrivas i enlighet med föreskrivna krav. Enligt uppgift från pågår det en dialog mellan regeringen och branschen om skyddsfrågor. Utskottet välkomnar detta. När det gäller motionsförslagen om banvallsbränder och spårspring vill utskottet inledningsvis påminna om att det är som ansvarar för åtgärder och arbetssätt när det gäller säkerhet på den statliga järnvägen. måste också förhålla sig till de transportpolitiska målen, där aspekten säkerhet ingår. Av uppgifter från framgår att verket stoppar eller sänker tågens hastighet kraftigt när obehöriga upptäcks på spåren, vilket leder till förseningar, framför allt runt storstäder och i rusningstrafik. uppger att spårspring orsakade i genomsnitt knappt sju timmars försening per dag , vilket motsvarar och beräknas kosta ca . Utskottet vill understryka att frågan om att minska obehöriga på spåren därför är av stor betydelse. Utskottet har tagit del av promemoria Tillsammans mot spårspring och välkomnar att vidtar ett stort antal åtgärder för att göra det svårare att ta sig ut på spåren. Utskottet ser mycket positivt på att kommer att investeras i bl.a. stängsling och en utökad kameraövervakning. Ytterligare åtgärder rör säkrare plattformsändar, åtgärdade plankorsningar och tydligare skyltning. anger att man för dessa fysiska åtgärder prioriterar sträckor där problemen med påkörning är som störst. Utskottet välkomnar det arbete som pågår på med att minska spårspring och förutsätter att fortsätter att vidta åtgärder som är nödvändiga för att minska olyckor och förseningar till följd av att bl.a. obehöriga befinner sig på spåren. Utskottet anser vidare att frågorna som tas upp i motionsförslagen om att förstärka skyddet på tåg är av mycket stor betydelse, och förutsätter att frågeställningarna beaktas i det arbete som pågår inom transportsektorn och i det arbete som bedrivs inom ramen för strategier mot terrorism. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:1931 (M), 2018/19:2106 (S), 2018/19:2734 (KD) yrkande 34 och 2018/19:2968 (SD) yrkandena 35, 36, 38–40 och 43–45. Längre och tyngre tåg Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om längre och tyngre tåg. Utskottet hänvisar bl.a. till att prioriterade åtgärder för längre och tyngre tåg finns i den beslutade nationella planen för transportsystemet 2018–2029. Jämför reservation 12 (SD), 13 (C, L) och 14 (KD). I kommittémotion 2018/19:2059 yrkande 2.2 i denna del anför m.fl. (L) att ett sätt att öka kapaciteten i järnvägssystemet är att införa längre och tyngre godståg. Motionärerna pekar på att kapaciteten genom små åtgärder kan ökas på landets järnvägar på ett kostnadseffektivt sätt. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2018/19:2427 yrkande 19.2 att åtgärder bör vidtas för att säkerställa att längre och tyngre tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet järnvägsnät i hela . Motionärerna anför att det finns stora miljö- och samhällsnyttor att ta till vara genom att möjliggöra transport av tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska järnvägsnätet. som ledig kapacitet utnyttjas mer optimalt och utsläppen av bl.a. koldioxid minskar, förbättras konkurrenskraften för transportberoende näringar. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) anförs i yrkande 32 att möjligheterna till längre godståg bör prövas. Motionärerna framhåller att man bör möjliggöra godståg även i . Det skulle leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bl.a. skogsnäringens konkurrenskraft. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 31 att man för att få ett bättre utnyttjande av spårkapaciteten bör göra det möjligt att öka hastigheten för vissa godståg så att dessa kan köra i hastigheter runt . I yrkande 32 framför motionärerna att arbetet med att förlänga stationer (driftplatser) för längre tåg bör utökas och att standarden på högsta tillåtna tåglängd bör öka. Motionärerna påminner om att tågens standardlängd är men anser att den snabbt bör utökas till Europastandarden och i en förlängning skulle kunna ökas än mer. Utskottet har behandlat motionsförslag om längre och tyngre tåg tidigare, senast i betänkande 2016/17:TU17. Utskottet framhöll då att en omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Utskottet framförde vidare att det förutsätter ett samhälle där vi använder transporter på ett smartare sätt, bl.a. genom en överflyttning av gods från vägar till järnvägar och ännu mer effektiva järnvägstransporter, såsom längre och tyngre tåg. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen och ser således mycket positivt på att regeringen i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling) angav att förslag på åtgärder som syftar till att göra det möjligt att köra längre och tyngre godståg skulle utredas vidare i den kommande åtgärdsplaneringen. Utskottet har även tagit del av att det i förslag till nationell plan finns två projekt som syftar till att möjliggöra för tåg. Dessa två projekt, som benämns åtgärder för långa godståg, kommer enligt planen att kosta totalt ca , varav ca –2029 och resterande belopp . Enligt planen kommer det, när projekten har genomförts, att vara möjligt att köra tre långa godståg på hela stomnätet i . I förslaget till nationell plan föreslår även ett relativt stort antal mindre åtgärder på befintliga järnvägar för att förbättra kapaciteten och punktligheten för person- och godstrafik, bl.a. åtgärder för långa tåg. I förslaget till nationell plan anges att vissa rangerbangårdar kommer att anpassas till längre tåg. I samband med den utvecklingsinsatsen kan mindre reinvesteringsåtgärder komma att komplettera övriga åtgärder för att satsningen på långa tåg ska få full effekt. I den beslutade nationella planen för transportsystemet 2018–2029 finns ett antal prioriterade åtgärder för längre, tyngre och större tåg, som omfattar mer än . – –och –: åtgärder för långa godståg – övrigt stomnät: åtgärder för långa godståg – ökad lastprofil: åtgärder för större godståg. Utskottet vill även lyfta fram att det i regeringens nationella godstransportstrategi framförs att en viktig del är att främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Vidare anförs att det inom EU körs längre tåg än i , men inte tåg som är tyngre än 22,5 STAX (största tillåtna axellast). Regeringen framhåller att det för att skapa goda förutsättningar för gränsöverskridande järnvägstransporter därför kan vara en fördel att möjliggöra främst för längre tåg. Utskottet delar denna uppfattning och konstaterar i sammanhanget att tillåter tåg upp till 30 STAX. Mot bakgrund av vad som anförs ovan ser utskottet inga skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:2059 (L) yrkande 2.2 i denna del, 2018/19:2427 (C) yrkande 19.2, 2018/19:2734 (KD) yrkande 32 och 2018/19:2968 (SD) yrkandena 31 och 32 som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om eldrift och vätgas inom järnvägstrafiken. Utskottet framhåller dock att en minskning av transportsektorns klimatpåverkan är av högsta prioritet för utskottet. Jämför reservation 15 (SD). m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2018/19:2968 att ellokens andel ökar och att det med tanke på miljön är en stor fördel att köra med eldrift, förutsatt att elen framställs fossilfritt. Motionärerna påminner om att det finns sträckor och även terminaler för lossning och lastning där det inte går att använda ellok, vilket gör att diesellok fortfarande behövs. Motionärerna anför därför i yrkande 48 att diesel bör ersättas med mer miljövänligt bränsle där elektrifiering inte är möjlig. I yrkande 49 föreslår motionärerna att prövar vätgasdrivna motorvagnar i passagerartrafik på oelektrifierade sträckor. För att ska nå sina miljö- och klimatmål men också de internationella åtaganden som följer av måste transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp minska kraftigt. Utskottet anser att transporternas klimatpåverkan kan minskas genom effektivare transporter, en övergång till förnybara drivmedel, inklusive el, och genom att ta till vara möjligheterna med ny teknik.