bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Jämför reservation 103 (L). I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om etiska aspekter på robotar och automatisk övervakning inom vård och omsorg. Motionärerna anför att krav på etisk bedömning vid användning av robotar och automatisk övervakning inte framgår tydligt av gällande lagstiftning och att en genomgång därför bör göras. Det bör också tydliggöras vilken myndighet som har ansvar för att säkerställa om det utifrån etiska utgångspunkter är försvarbart att införa en robot eller ett system för automatisk övervakning i hälso- och sjukvården och omsorgen. Av 5 kap. 3 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) framgår att vårdgivaren ska se till att metoden har bedömts från individ- och samhällsetiska aspekter innan en ny diagnos- eller behandlingsmetod börjar tillämpas som kan ha betydelse för människovärde och integritet. Bakgrund och pågående arbete (Smer) publicerade 2015 rapporten och övervakning i vården av äldre – etiska aspekter (2014:2). Smer menar att robot- och övervakningsteknik har stor potential att förbättra vårdens och omsorgens kvalitet. Vidare måste utveckling och introduktion av den nya tekniken ske på ett ansvarsfullt och etiskt godtagbart sätt. Det innebär bl.a. att en individuell bedömning alltid måste göras av om en hälsorobot eller en övervakningsteknik ska användas eller inte. Att lyssna till den enskilda individens önskemål och behov är enligt rapporten mycket viktigt i denna process. Smer anordnade 2018 ett etiksamtal om utmaningarna med artificiell intelligens och robotar i vården. Vid samtalet diskuterades bl.a. de etiska fallgroparna med artificiell intelligens. Vidare anordnade Smer tillsammans med Swedish Medtech seminariet Etiken, tekniken, vården och människan – ett etiskt förhållningssätt till framtidens medicinteknik. Seminariet syftade bl.a. till att ge kunskap om ny medicinteknik och dess tänkbara effekter och att öka förståelsen för behovet av etisk analys. Smers etikdag hade temat Artificiell intelligens – löftesrik teknik med etiska utmaningar. Av programmet framgår att utvecklingen på detta område går snabbt och att AI-lösningar redan testas inom vården. Artificiell intelligens (AI) kan bli ett viktigt verktyg för hälso- och sjukvården vid bl.a. diagnosticering, screening och behandling. På finns utbildningen Etik och integritet vid införande av välfärdsteknik som har tagits fram av och Myndigheten för delaktighet. Målet med utbildningen är att ge stöd i diskussioner och i arbetet med etik och integritet när välfärdsteknik införs i verksamheten. Kunskapsguiden finns närmare beskriven i avsnittet Specifika kunskaps- och kompetensfrågor. Ett motionsyrkande om etiska aspekter på användning av robotar behandlades senast i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet noterar att Smer anordnade ett etiksamtal om utmaningarna med artificiell intelligens och robotar i vården, ett seminarium om etiken, tekniken, vården och människan samt en etikdag på temat artificiell intelligens. Utskottet noterar också att det på finns en utbildning om etik och integritet vid införandet av välfärdsteknik. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd från , och motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om information till vårdnadshavare. Jämför reservation 104 (L). I motion 2018/19:198 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att låta regeringen återkomma med ett förslag på lagändring i syfte att ge båda vårdnadshavarna till ett barn information om barnets vårdkontakter. Motionären anser att alla föräldrar med gemensam vårdnad och i vissa fall även föräldrar som inte har vårdnad om barnet automatiskt ska få information om sitt barns sjukvårdskontakter m.m. I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga lagstiftningen så att barn kan söka vård utan föräldrarnas vetskap. Enligt motionärerna händer det att föräldrar hindrar sitt barn från att söka vård. Motionärerna anser att lagstiftningen bör ändras från dagens föräldraperspektiv till att ha barnets behov i fokus. Av följer att vårdnadshavaren har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Vårdnadshavaren ska i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål (6 kap. 11 §). Vidare framgår att detta gäller vårdnadshavarna tillsammans om barnet står under vårdnad av två vårdnadshavare. (6 kap. 13 § första stycket). I 3 kap. 1 och 2 §§ patientlagen (2014:821) finns bestämmelser om den information som en patient ska få. När patienten är ett barn ska även barnets vårdnadshavare få information enligt 1 och 2 §§ (3 kap. 3 §). Vidare får informationen inte lämnas till patienten eller någon närstående om bestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt hindrar detta (3 kap. 5 §). Slutligen ska informationen anpassas till mottagarens ålder, mognad, erfarenhet, språkliga bakgrund och andra individuella förutsättningar (3 kap. 6 §). Motionsyrkanden om information till vårdnadshavare behandlades senast i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämlik tandvård, information om tandvårdssystemet för äldre, förstärkt kunskapsstyrning av tandvårdssystemet för äldre m.fl., utvärdering och översyn av tandvårdssystemet för äldre, regelbunden utvärdering av tandvården och tandvårdsstöden, tillsyn och klagomålshantering, tandvårdsstöd för personer med epilepsi, högkostnadsskydd för tandvård, tandvård för asylsökande samt organisation. Jämför reservation 105 (L), 106 (M, SD, L), 107 (M, SD, L), 108 (M, SD), 109 (M, SD), 110 (SD) och 111 (KD). I motion 2018/19:2097 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att göra tandvården jämlik och tillgänglig för alla. Ett likalydande yrkande finns i motion 2018/19:2099 av m.fl. (S). I motion 2018/19:2312 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att lösa tandvårdssituationen för våldsutsatta kvinnor. Information om tandvårdsstödet för äldre I partimotion 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra informationen om tandvårdsstöden. Motionärerna hänvisar till Vårdanalys rapport tandvårdsstöd om detta. Förstärkt kunskapsstyrning av tandvårdssystemet för äldre m.fl. I kommittémotion 2018/19:2789 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla en nationell kunskapsstyrning för äldres munhälsa och tandvård. Motionärerna anser att regeringen bör ge () i uppdrag att ta fram och genomföra en bred kunskapsöversikt och sammanställning av befintlig forskning för munhälsa och tandvård. Vidare bör ges i uppdrag att ta fram och utveckla en modell för nationella riktlinjer för kunskapsstyrning baserad på forskning och beprövad erfarenhet. Även i partimotion 2018/19:2039 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 6 ett tillkännagivande om förstärkt kunskapsstyrning av äldretandvården. Motionärerna hänvisar till Vårdanalys rapport tandvårdssystem om detta. Utvärdering och översyn av tandvårdssystemet för äldre m.fl. I kommittémotion 2018/19:2789 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att utvärdera tandvårdsstöden i syfte att se över att stöden når de grupper som har allra störst behov, såsom de mest sjuka äldre, multisjuka kroniker och personer med funktionsnedsättning. Motionärerna anför bl.a. att utvärderingen ska ske i syfte att ta fram tydligare och enklare modeller för de olika stöden. I motion 2018/19:2254 av (C) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till att fler äldre får tillgång till tandvård. I partimotion 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av tandvårdssystemet. Motionärerna anför att tandvårdssystemet kan förenklas och hänvisar till en rekommendation om detta i Vårdanalys . I motion 2018/19:1094 av (S) föreslås ett tillkännagivande om äldres tandhälsa och om att göra en översyn av hur äldres tandhälsa kan stärkas. Regelbunden utvärdering av tandvården och tandvårdsstöden I kommittémotion 2018/19:2789 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att se över och utveckla en nationell utvärdering av tandvården och tandvårdsstöden. Motionärerna anser att en sådan utvärdering bör göras regelbundet av det särskilda tandvårdsbidraget, tandvårdsstödet vid långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning och tandvårdsstöden uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård. I kommittémotion 2018/19:2789 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över och utveckla en gemensam klagomålshantering inom tandvården. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att utöka tillsyn och uppföljning av fusk inom tandvårdsstöden. Tandvårdsstöd för personer med epilepsi I motion 2018/19:2894 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att förbättra tandvårdsstödet för personer med epilepsi. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås i yrkande 31 ett tillkännagivande om att verka för att tandvårdskostnaden vid belopp överstigande ska subventioneras för den enskilde samt för en förlängning av tidsperioden och tillkännager detta för regeringen. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 91 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en informationssatsning i fråga om tandvårdsförsäkringen och en översyn av högkostnadsskyddet. I motion 2018/19:2663 av (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att införliva tandvården i det övriga sjukvårdssystemet. Ett liknande förslag finns i motion 2018/19:1184 av (S). I motion 2018/19:1712 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att ta ut tandvårdstaxa även för asylsökande och andra som är på tillfälligt besök i . I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att undersöka möjligheten att notera utebliven betalning för tandvårdsbesök som skuld. I motion 2018/19:2291 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att ytterligare stärka valfrihet och alternativ till folktandvården. Tandvården regleras huvudsakligen genom dels tandvårdslagen (1985:125) och tandvårdsförordningen (1998:1338), dels lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd och förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. Även föreskrifter innehåller bestämmelser om tandvård (SOSFS 2012:16 och 2012:17). Tandvårdslagen innehåller bl.a. bestämmelser om mål för tandvården, krav på tandvården och bestämmelser om den landstingskommunala tandvården. Varje landsting ska erbjuda en god tandvård åt dem som är bosatta inom . Tandvård som självt bedriver benämns folktandvård. Folktandvården ska svara för regelbunden och fullständig tandvård för barn och ungdomar t.o.m. det år då de fyller , specialisttandvård för vuxna och övrig tandvård för vuxna i den omfattning som bedömer lämplig. Tandvård är avgiftsfri t.o.m. det år då patienten fyller . Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som och dess folktandvård ansvarar för. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. Uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård Personer med omfattande vård- och omsorgsinsatser och personer med funktionsnedsättning har enligt 8 a § tandvårdslagen rätt till uppsökande verksamhet om de – omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller – har ett varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser och som a. kommunen har hälso- och sjukvårdsansvar för enligt 12 kap. 1 § första stycket hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) b. får hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) eller c. är bosatta i egen bostad och har motsvarande behov av vård eller omsorg som personer som omfattas av a eller b ovan. Den uppsökande verksamheten består av en avgiftsfri munhälsobedömning genom vilken behovet av munhygieninsatser ska bedömas och en preliminär bedömning ska göras av behovet av nödvändig tandvård. Den uppsökande verksamheten är avgiftsfri för patienten. Munhälsobedömningen kan leda till att en patient bedöms vara i behov av nödvändig tandvård. Samma personer som kan få uppsökande verksamhet har rätt till nödvändig tandvård, men det krävs inte att patienten har tagit del av uppsökande verksamhet. Nödvändig tandvård ges till hälso- och sjukvårdsavgift och omfattas av högkostnadsskyddet som regleras i 17 kap. 6 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL. Tandvård för dem som har behov av särskilda tandvårdsinsatser som ett led i en sjukdomsbehandling Enligt 8 a § tredje stycket tandvårdslagen ska vidare se till att tandvård kan erbjudas åt personer som har behov av särskilda tandvårdsinsatser som ett led i en sjukdomsbehandling . I tandvårdsförordningen (1998:1338) finns en uppräkning av olika tillstånd och sjukdomar som kvalificerar till sådan behandling. Här nämns bl.a. tandskada som uppkommit vid epileptiskt anfall. Också denna tandvård omfattas av högkostnadsskyddet i HSL. Tandvård vid långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning ska vidare enligt 8 a § tredje stycket erbjuda tandvård för personer som har stora behov av tandvård på grund av vissa långvariga sjukdomar eller funktionsnedsättningar. I tandvårds-förordningen (1998:1338) finns en uppräkning av olika sjukdomar och funktionsnedsättningar som avses, och här nämns bl.a. svår psykisk funktionsnedsättning, Parkinsons sjukdom och cerebral pares. För att få del av tandvården krävs läkarintyg som styrker att patienten har någon av sjukdomarna eller funktionsnedsättningarna och att detta leder till stora svårigheter för patienten att sköta sin munhygien eller genomgå tandvårdsbehandling (SOSFS 2012:17). Även denna tandvård omfattas av högkostnadsskyddet i HSL. Högkostnadsskydd inom hälso- och sjukvården Regler för högkostnadsskydd inom hälso- och sjukvården finns i 17 kap. 6 § HSL. Högkostnadsskyddet motsvarar 0,025 gånger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, avrundat nedåt till närmaste femtiotal kronor, eller det lägre belopp som bestämts av . Lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd innehåller bestämmelser om ersättning till vårdgivare för utförd tandvård. Alla som enligt socialförsäkringsbalken anses vara bosatta i har fr.o.m. det år de fyller rätt till statligt tandvårdsstöd. Tandvårdsstödet består av tre delar: allmänt tandvårdsbidrag, särskilt tandvårdsbidrag och tandvårdsersättning. Tandvårdsbidragets storlek beror på patientens ålder. – Till och med det år patienten fyller är bidraget . – Från och med det år patienten fyller och t.o.m. det år han eller hon fyller är bidraget . – Från och med det år patienten fyller är bidraget . Även om tandvårdsbidraget i första hand är tänkt att användas vid undersökningar och förebyggande behandling får det också användas för andra åtgärder (). Det får dock inte användas vid kosmetisk behandling, som t.ex. tandblekning. Särskilt tandvårdsbidrag infördes och riktar sig till personer som har sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Bidraget får användas för betalning av ersättningsberättigade förebyggande tandvårdsåtgärder. föreskrifter (SOSFS 2012:16) om särskilt tandvårdsbidrag ska tillämpas vid bedömningen av om en patient har rätt till bidraget. Det är fri prissättning inom tandvården i . () beslutar om referenspriser för de tandvårdsåtgärder som ingår i det statliga tandvårdsstödet. Referenspriset är ett normalpris för en behandling och ligger till grund för beräkningen av hur stor del av kostnaden staten betalar vid en tandvårdsbehandling. Om vårdgivaren tar ut ett högre pris än det som är angivet i referensprislistan baseras tandvårdsstödet på referenspriset, och patienten får själv betala mellanskillnaden. Om vårdgivarens pris är lägre än referenspriset beräknas tandvårdsstödet på det pris patienten betalar. Som exempel kan nämnas att referenspriset för en basundersökning utförd av en tandläkare i allmäntandvård är och för en kompletterande eller akut undersökning (). Detta högkostnadsskydd innebär att patienten vid större behandlingar bara behöver betala en del av kostnaden själv. Högkostnadsskyddet börjar gälla när en patient har fått åtgärder utförda vars sammanlagda referenspris överstiger (3 § föreskriften HSLF-FS 2017:39 om statligt tandvårdsstöd). Sedan får patienten ersättning för – av kostnader med ett referenspris – av kostnader med ett referenspris som överstiger . Förbättrad information, kontroll och uppföljning trädde ett antal ändringar i kraft i lagen om statligt tandvårdsstöd. Lagändringarna innebär en förstärkning av sanktionsmöjligheter i form av föreläggande om förhandsprövning och innehållande av ersättning samt att beslut i ärenden om statligt tandvårdsstöd ska gälla (se prop. 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning, bet. 2016/17:SoU20, rskr. 2016/17:278). Enligt 7 kap 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659) står hälso- och sjukvården och dess personal under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (). Med hälso- och sjukvård avses även verksamhet som omfattas av tandvårdslagen (1985:525). Genom lagändringar som trädde i kraft har det förtydligats att det i första hand ska vara vårdgivarna som tar emot och besvarar klagomål från patienter och deras närstående. Lagen (2017:372) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården reglerar patientnämndernas verksamhet, och i den förtydligas att nämndernas huvuduppgift är att hjälpa patienter att få klagomål besvarade av vårdgivarna. begränsas IVO:s utredningsskyldighet i klagomålsärenden. Den som inte är nöjd med en mottagning inom folktandvården eller tandvård som finansieras av , t.ex. barntandvård hos en privat tandläkarmottagning, kan kontakta patientnämnden i sitt landsting eller region (). Den som behandlats av en privat vårdgivare kan inte kontakta patientnämnden, om det inte gäller tandvård som finansierar, men kan få stöd på annat sätt. Den som har varit hos en tandläkarmottagning som drivs av kan vända sig till . Den som varit hos en privattandläkare som är medlem i branschorganisationen kan vända sig till Privattandvårdsupplysningen, PTU, men då måste klagomålen först ha utretts på mottagningen där patienten varit. Genom PTU kan man komma i kontakt med . Lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. innehåller bestämmelser om landstingens skyldighet att utöver vad som följer enligt tandvårdslagen (1985:125) erbjuda tandvård åt asylsökande och vissa andra utlänningar som vistas inom ett landsting. Ett landsting ska enligt 6 § erbjuda bl.a. asylsökande som har fyllt vård som inte kan anstå. Enligt 5 § ska barn som inte har fyllt erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds den som är bosatt inom . Förordningen (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar innehåller bestämmelser om den avgift som utlänningar (t.ex. asylsökande) själva ska betala (vårdavgift) när de omfattas av förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. Utlänningar som omfattas av förordningen ska för tandvård hos folktandvården eller hos tandläkare som tillhör en vårdgivare som slutit avtal med betala . För utlänning som inte fyllt är vården kostnadsfri (8 §). Bakgrund och pågående arbete I budgetpropositionen anför regeringen att en regelbunden och samlad analys av tandvårdsstödet ska genomföras i förhållande till målen för tandvården om en god tandhälsa och tandvård på lika villkor (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 s. 49, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Syftet med detta är att möjliggöra utvärdering av tandvårdsreformens måluppfyllelse. Enligt uppgift från bereds ärendet. Utredningen om jämlik tandhälsa (S 2018:02) gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till hur tandvårdssystemet kan utvecklas för att bli mer resurs-effektivt och jämlikt (dir. 2018:16). Föreslagna förändringar ska gynna en regelbunden och förebyggande tandvård och syfta till att minska skillnaderna i tandhälsa i befolkningen. Utredaren ska analysera skillnader i tandhälsa samt identifiera faktorer och incitament för en mer jämlik tandvård och tandhälsa. Utredaren ska vidare analysera och överväga åtgärder för att tandvårdssystemet ska uppfattas som mer förutsägbart för såväl patienter och vårdgivare som företrädare för professionerna. Utredaren ska också pröva vilken betydelse prissättningen på tandvårdsmarknaden har för en jämlik tandvård och tandhälsa. Utredaren ska lämna de författningsförslag som bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . Vårdanalys – Tandlösa tandvårdsstöd lämnade Vårdanalys rapporten tandvårdsstöd – En analys av hur tandvårdsstöd fungerar för den äldre befolkningen (2015:3). I rapporten fokuseras på följande tandvårdsstöd: särskilt tandvårdsbidrag, tandvård vid långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning, uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård för personer . Vårdanalys lämnar tre rekommendationer i rapporten: – Genomför åtgärder som på kort sikt gör att fler äldre får ta del av tandvårdsstöden på lika villkor. – Utred hur tandvårdssystemet kan förbättras utifrån ett patient- och medborgarperspektiv. – Stärk kunskapsutvecklingen och kunskapsstyrningen inom äldretandvården. Uppdrag till om att utveckla webbplatsen I regleringsbrevet gavs i uppdrag att bidra till en mer heltäckande information om tandvårdsstöden genom att utveckla sin befintliga webbplats. Syftet var att öka kännedomen om det statliga tandvårdsstödet och de tandvårdsstöd som administreras och finansieras av landsting (se prop. 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning). skulle inhämta synpunkter från (), , Kommuner och Landsting (SKL), Privattandläkarna, och andra berörda aktörer. Av redovisning av regeringsuppdraget () framgår att ny text om det statliga tandvårdsstödet och landstingens och regionernas tandvårdsstöd publicerades på . Uppdrag till om en pilotenkät I regleringsbrevet gavs i uppdrag att utforma och genomföra en pilotenkät till tandvårdspatienter (prop. 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning). ska inhämta synpunkter från TLV, SKL, tandvårdsbranschen och andra berörda. Syftet är att undersöka möjligheten att mäta patientbedömd kvalitet på mottagningsnivå och att ge tandvårdspatienter information om densamma. Kvalitetsindikatorerna ska i fortsättningen kunna inkluderas i prisjämförelsetjänsten för tandvård. I arbetet ska belysa de juridiska förutsättningarna för behandling av enkätuppgifter, t.ex. i fråga om personuppgifter. Konsekvenser för den personliga integriteten bör analyseras i samråd med Datainspektionen. Uppdraget ska redovisas . TLV och en prisjämförelsetjänst redovisade TLV ett regeringsuppdrag om att, i samråd med , Folktandvården, Privattandläkarna och SKL, etablera en webbaserad prisjämförelsetjänst (S2016/07424/FS [delvis]). Rapporten beskriver designen av prisjämförelsetjänsten och dess funktioner när tjänsten etableras. Tjänsten kommer att öka möjligheten för allmänheten att få en bild av prisnivåer inom tandvården och möjliggöra prisjämförelser mellan olika tandvårdsmottagningar. Behandlingar och åtgärder som visas i tjänsten är sådana som omfattas av det statliga tandvårdsstödet, och snittpriset baseras på de priser som tandvårdsmottagningarna har rapporterat in till . För att kunna sätta igång tjänsten behövs enligt TLV ett antal regeländringar som exempelvis om att ge TLV uppdraget att driva tjänsten, och om att personuppgifter ska hanteras på ett nytt sätt.