bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — Universitets- och högskolerådet (UHR) har utvecklat en särskild webbplats, studera.nu, för den som är intresserad av högskolestudier. Den innehåller information om att studera när man har barn. Av informationen framgår bl.a. att den som studerar med studiemedel i högskolan under vissa förutsättningar kan få behålla sitt studiestöd vid vård av barn (vab). I sitt svar på fråga 2017/18:699 av (V) om åtgärder för att underlätta för studenter att kombinera studier och föräldraskap konstaterade statsrådet följande: Regeringens främsta åtgärd för att underlätta för studenter med barn är studiestödet. Det svenska studiemedelssystemet möjliggör för människor att söka sig vidare till studier eller att senare i livet återuppta studier. [– – –] Frågeställaren nämner själv det tilläggsbidrag som studenter med barn kan få utöver det ordinarie studiestödet. Tilläggsbidraget syftar till att underlätta för föräldrar att studera samt till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer. Bidraget ges till och med det kalenderhalvår barnet fyller . Bidragets storlek varierar beroende på antalet barn. fick ca 81 800 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är i princip oförändrat jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Det är lärosätena som har ansvaret för studenternas arbetsmiljö. Som frågeställaren själv nämner varierar lärosätenas arbete och policys kring studenter med barn utifrån att ansvaret för dessa frågor hanteras lokalt. Det är en fråga för respektive lärosäte att t.ex. bestämma om och när ett barn bedöms kunna medfölja vid undervisning. Flertalet lärosäten tillhandahåller information och stöd för att underlätta för studenter med barn. Det kan ta sig uttryck i form av god framförhållning i information om schema, examinationer och obligatoriska moment. Vidare kan det också handla om anpassade lokaler. I 10 kap. högskoleförordningen finns bestämmelser om disciplinära åtgärder. De disciplinära åtgärderna är varning och avstängning (2 §). Sådana åtgärder får vidtas mot studenter som t.ex. med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars ska bedömas (1 §). Grundad misstanke om fusk vid tentamen ska skyndsamt anmälas till rektorn. Rektorn ska låta utreda ärendet och ge studenten tillfälle att yttra sig över anmälningen. Rektorn ska därefter avgöra om omständigheterna är sådana att ärendet ska lämnas utan vidare åtgärd, leda till en varning av rektorn eller lämnas till 9 §). En disciplinnämnd ska finnas vid varje lärosäte och bestå av rektorn som ordförande, en lagfaren ledamot som ska vara eller ha varit ordinarie domare och en företrädare för lärarna. Studenterna har rätt att vara representerade i nämnden med två ledamöter (3–4 §§). Ett beslut om avstängning innebär att studenten inte får delta i undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid lärosätet. Beslutet ska avse en eller flera perioder, dock sammanlagt högst (2 §). När ett beslut om avstängning har fattats ska () och de organ inom lärosätet som berörs genast underrättas om detta (13 §). Av 7 kap. 33 § högskoleförordningen framgår att en högskola, om det finns särskilda skäl, i enskilda fall får besluta att den som är antagen till en utbildning på grundnivå eller avancerad nivå vid högskolan får anstånd med att påbörja studierna, eller får fortsätta sina studier efter studieuppehåll. Av 4 § Universitets- och högskolerådets föreskrifter om anstånd med studier för antagna samt studieuppehåll (UHRFS 2013:3) framgår att särskilda skäl för att få fortsätta studierna efter studieuppehåll kan vara sociala, medicinska eller andra särskilda omständigheter, t.ex. vård av barn, värnplikts- eller civilpliktstjänstgöring eller studentfackliga uppdrag. Särskilda skäl kan också vara tidsbegränsad provanställning enligt 12 § lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar eller tjänstgöring i Försvarsmakten för den som är anställd som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller enligt denna lag. I fråga om studerande som har barn vill utskottet påminna om att studiestödet är en viktig åtgärd för att underlätta för dessa studenter. Det är också möjligt för studerande som har barn att få ett tilläggsbidrag utöver det ordinarie studiestödet. Utskottet vill också peka på att UHR informerar om högskolestudier på sin webbplats studera.nu, och där finns det information riktad till den som studerar och har barn. Utskottet vill även påminna om att det är lärosätena som har ansvaret för studenternas arbetsmiljö. Eftersom ansvaret för dessa frågor hanteras lokalt varierar lärosätenas arbete och policyer om studenter som har barn. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:1760 (V) yrkandena 16 och 17. När det gäller yrkandet om att se över de disciplinära åtgärderna vid tentamensfusk anser utskottet att gällande regelverk är väl avvägt. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:2057 (L) yrkande 9. Även när det gäller yrkandet om ledighet för förtroendeuppdrag anser utskottet att gällande regelverk är väl avvägt. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:455 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskolans internationalisering. Jämför reservation 22 (KD) och 23 (L). I motion 2018/19:1351 av (SD) yrkande 2 vill motionären att åtgärder ska vidtas för att stärka det svenska språkets ställning på universitet och högskolor. I kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 38 anser motionärerna att möjligheten att tillhandahålla bostäder åt utländska studenter och gästforskare ska permanentas för samtliga universitet och högskolor. I partimotion 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 6 vill motionärerna se över möjligheten att inrätta ett Nobelstipendium. I kommittémotion 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 7 anser motionärerna att internationaliseringen av lärarutbildningen bör uppmuntras att öka. I motion 2018/19:664 av (MP) betonar motionären vikten av en avgiftsfri utbildning för alla. Till följd av studieavgifterna har andelen internationella studenter minskat, enligt motionären. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Enligt 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) ska högskolorna i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Anmälnings- och studieavgifter för tredjelandsstudenter infördes anmälnings- och studieavgifter för personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i (s.k. tredjelandsmedborgare). Syftet med införandet av studieavgifter var att svenska lärosäten skulle konkurrera med kvalitet och inte främst med avgiftsfri utbildning (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). I förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor finns det bestämmelser om anmälningsavgift och studieavgift för studenter vid de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. /17 betalade drygt 3 400 nybörjare i svensk högskoleutbildning avgifter, vilket är en ökning jämfört med /16 och nära en tredubbling jämfört med med studieavgifter. var lärosätenas sammanlagda intäkter av anmälnings- och studieavgifter , vilket är en ökning med sedan föregående år. Av dessa intäkter finansierades med olika stipendier och resterande medel av de betalande studenterna själva. Huvuddelen av stipendierna kom från de statliga stipendieprogram som inrättades i samband med att studieavgifter infördes, men flera lärosäten har också byggt upp egna stipendieprogram. anvisades sammanlagt för statliga stipendier till avgiftsskyldiga studenter. (Se budgetpropositionen , prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 7.3.2.) beslutade regeringen om ändringar i förordningen som innebär att tillfälliga undantag införs från bestämmelserna om anmälnings- och studieavgift för vissa brittiska medborgare för att mildra konsekvenserna vid utträde ur EU (SFS 2019:159). Ändringarna föreslås träda i kraft . Om utträdet sker tillämpas bestämmelserna efter utträdet. Bostäder åt utländska studenter och gästforskare och högskolor har medgivande att i andra hand upplåta bostadslägenhet till utländska studenter inom utbytesprogram med andra länder, eller gästforskare vid eller högskolan, under förutsättning att de inte är anställda där. har ett antal lärosäten getts undantag för att under en prövotid fram till slutet av 2020 kunna upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter samt gästforskare på respektive lärosäte. Prövotiden har förlängts . Av det senaste beslutet om förlängning (U2018/03635/UH) framgår att det utreds om universitet och högskolor med staten som huvudman kan få hyra ut bostäder till tredjelandsstudenter och till vissa anställda. lämnade delbetänkandet En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3). Delbetänkandet har remitterats. lämnade slutbetänkandet Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen (SOU 2018:78). Slutbetänkandet har remitterats och bereds nu i (). I delbetänkandet föreslår utredningen en nationell strategi för internationalisering av lärosätenas utbildnings- och forskningsverksamhet och den däri ingående uppgiften att samverka med det omgivande samhället. Strategin syftar till att nå utredningens förslag om en vision om som kunskapsnation. För att nå visionen behöver ett antal angivna mål uppfyllas. För vart och ett av målen utvecklar utredningen ett antal åtgärder som krävs för att nå målen. I anknytning till målet om att internationalisering ska prägla styrningen av och vid universitet och högskolor föreslår utredningen bl.a. att ska kunna erbjuda attraktiva stipendier till internationella studenter. Särskilda insatser bör enligt utredningen göras för att öka mobiliteten inom vissa utbildningsprogram, bl.a. de som leder till lärarexamen. Utredningen lämnar också förslag om hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning. I slutbetänkandet föreslår utredningen ett mer heltäckande stipendiesystem som bl.a. innebär en fördubbling av de medel som fördelas direkt av universitet och högskolor och ett nytt flaggskeppsstipendium för särskilt kvalificerade studenter. /18 studerade över 23 700 studenter utomlands (UKÄ och SCB, Statistiska meddelanden UF 20 ), varav över 3 000 rest inom ramen för det största utbytesprogrammet: Erasmus+ (UHR, rapport 2018:11). Erasmus+ är EU:s program för utbildning, ungdom och idrott –2020. Syftet med programmet, som har funnits i olika former , är bl.a. att bidra till 2020-strategin och det strategiska ramverket Utbildning 2020. Nästa programperiod för Erasmus+ löper 2021–2027 och kommer att beslutas i samband med förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. Inledningsvis vill utskottet understryka vikten av internationellt utbyte inom högskolan. Det är utskottets uppfattning att olika former av gränsöverskridande utbyten, t.ex. genom Erasmusprogrammet, har ett stort mervärde både för den enskilda deltagaren och för samhället i stort. Utskottet ser därför positivt på fortsättningen av Erasmus+. När det gäller yrkandet om att se över möjligheten att inrätta ett Nobelstipendium noterar utskottet att har föreslagit att ska kunna erbjuda attraktiva stipendier till internationella studenter. När det gäller yrkandet om att öka internationaliseringen av lärarutbildningen kan utskottet konstatera att anser att särskilda insatser bör göras för att öka mobiliteten inom vissa utbildningsprogram, bl.a. de som leder till lärarexamen. Slutbetänkandet har remitterats. Utskottet anser att beredningen av utredningen bör avvaktas. När det gäller yrkandet om bostäder åt utländska studenter och gästforskare noterar utskottet att det utreds om statliga universitet och högskolor kan få hyra ut bostäder till tredjelandsstudenter och till vissa anställda. När det gäller övriga yrkanden finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:664 (MP), 2018/19:1351 (SD) yrkande 2, 2018/19:2029 (L) yrkande 7, 2018/19:2057 (L) yrkande 6 och 2018/19:2914 (KD) yrkande 38. Validering och kompletterande utbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering och kompletterande utbildning. Jämför reservation 24 (M, C, KD, L), 25 (M), 26 (C) och 27 (L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 11 anser motionärerna att möjligheterna för nyanlända att vidareutbilda sig och validera sina kunskaper behöver förbättras. I kommittémotion 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 14 efterfrågas en snabbare och bättre validering av utländska studier. Motionärerna vill att valideringen för bl.a. hälso- och sjukvårdsyrken ska utvärderas i syfte att effektivisera densamma. I kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 17 vill motionärerna låta utreda en förbättrad och effektiviserad valideringsprocess och ökade möjligheter till komplettering och tillvaratagande av en utländsk examen. Universitet och högskolor ska enligt motionärerna ha incitament att avsätta resurser i form av tid och personal så att processen är snabb. I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 4 anser motionärerna att det behövs fler vägar för att snabbt få in nyanlända akademiker på arbetsmarknaden. Det behövs enligt motionärerna åtgärder för att få till stånd långsiktiga och enhetliga valideringssystem för en större bredd av kvalifikationer på samtliga nivåer i utbildningssystemet som är tillgängliga i hela landet. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Universitet och högskolor bedömer reell kompetens dels för behörighet till högskolestudier, dels för tillgodoräknande av tidigare utbildning eller verksamhet. När det gäller bedömning av reell kompetens för behörighet till högskolestudier framgår följande av 7 kap. högskoleförordningen (1993:100). Grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har bl.a. den som genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (5 §). Särskild behörighet har bl.a. den som genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (8 §). I fråga om bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande anges följande i 6 kap. högskoleförordningen. Lärosätet ska pröva om tidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för tillgodoräknande (8 §). En student vid ett lärosäte i som har gått igenom viss högskoleutbildning med godkänt resultat har rätt att tillgodoräkna sig detta för högskoleutbildningen vid ett annat lärosäte (6 §). En student har rätt att tillgodoräkna sig annan utbildning om de kunskaper och färdigheter som studenten åberopar är av en sådan beskaffenhet och har en sådan omfattning att de i huvudsak svarar mot den utbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. En student får även tillgodoräknas motsvarande kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet (7 §). Universitets- och högskolerådet (UHR) har enligt sin instruktion i uppgift att ansvara för bedömning av utländska utbildningar på gymnasial och eftergymnasial nivå (5 § förordningen [2012:811] med instruktion för Universitets- och högskolerådet). Myndigheten har i uppdrag att till utgången av genomföra en försöksverksamhet i fråga om en utvecklad bedömning av viss utländsk högskole- och yrkeshögskoleutbildning (U2016/03725/UH, U2016/05632/UH). Uppdraget syftar till att fler ska få sina utländska studier på eftergymnasial nivå erkända. I uppdraget ingår även bedömning av utländska oavslutade studier på akademisk nivå och validering av utländsk avslutad men odokumenterad yrkeshögskoleutbildning. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen. I budgetpropositionen ökade anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med jämfört med regeringens förslag för att stärka arbetet med validering av nyanländas kompetens (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). I vårändringsbudgeten bedömer regeringen att detta tillskott inte är nödvändigt för att uppnå syftet med ökningen med hänvisning till att UHR har tillförts resurser för att stärka arbetet med bedömning av utländsk utbildning och att myndigheten haft i uppdrag att samordna en pilotverksamhet till stöd för lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med (prop. 2018/19:99). Behörighet för ett legitimationsyrke prövas av en s.k. behörig myndighet. är behörig myndighet för 21 yrken inom hälso- och sjukvården som kräver legitimation för att få utövas i . ansvarar för prövning av behörigheten för dessa och utfärdar legitimation, specialistkompetensbevis och övriga behörighetsbevis i de fall kraven är uppfyllda. Olika regelverk styr hur prövar en ansökan om legitimation, beroende på var den sökande är utbildad. För en person som är utbildad utanför EU och EES består legitimationsprocessen av flera steg, och den tid det tar för respektive sökande att klara av dessa steg är individuell. På motsvarande sätt är t.ex. behörig myndighet för läraryrket. Särskild satsning på bedömning av reell kompetens inom högskolan UHR fick i regleringsbrevet i uppdrag att bidra till att etablera en varaktig struktur såväl för stöd till lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens som för samarbete mellan lärosäten i fråga om denna bedömning. UHR har fått en årlig budget på att fördela mellan lärosätena och till sitt interna arbete. I sin årsredovisning bedömer UHR att projektet har bidragit till att skapa enhetliga processer för tillträde. Det återstår dock arbete för att få en gemensam varaktig struktur. Lärosätenas heterogena och decentraliserade sätt att arbeta med tillgodoräknande gör det svårt att samlas kring en gemensam nationell process. Den modell som arbetar med kan enligt UHR tjäna som inspiration. () ska enligt sitt regleringsbrev fortsätta att utveckla uppföljningen av universitets och högskolors arbete med bedömning av reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande. Uppdraget innebär att UKÄ ska utveckla statistik om lärosätenas bedömning av reell kompetens, dvs. hur bedömningen ska kunna följas upp med hjälp av statistik. Uppdraget ska genomföras i samarbete med UHR, och synpunkter ska inhämtas från lärosätena. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen. Av årsredovisningen framgår att arbetet fortskrider enligt UKÄ:s redovisning till regeringen (Rapportering av uppdrag att utveckla uppföljningen av lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande, dnr 111-95-17). Av redovisningen till regeringen framgår att UKÄ:s långsiktiga ambition är att uppföljningen av lärosätenas bedömningar av reell kompetens ska kunna bli officiell statistik. UKÄ vill också kunna koppla dessa uppgifter till andra uppgifter för att undersöka t.ex. hur studenter som bedöms ha reell kompetens för behörighet lyckas i sina studier. tillsattes en nationell delegation som ska följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2015:120). Därutöver ska förslag till åtgärder som delegationen anser är nödvändiga redovisas i delbetänkanden under arbetets gång. lämnade delegationen ett andra delbetänkande, Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande (SOU 2018:29). Valideringsdelegationen föreslår ändringar i bl.a. 6 kap. 7 § högskoleförordningen (1993:100) i syfte att utvidga möjligheterna till tillgodoräknande. Tillgodoräknande ska enligt förslaget omfatta kunskaper och färdigheter som utvecklats också på annat sätt än genom utbildning eller i yrkesverksamhet. Delbetänkandet har remitterats. lämnade Valideringsdelegationen en skrivelse (Komm2018/00177/U2015:10) till regeringen med förslag för en effektivare valideringsprocess mot svensk behörighet för personer med utländsk lärarexamen. Genomförandet av förslagen förutsätter ökade resurser till prövning av behörighet för utländska lärare. Enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning får en kompletterande utbildning omfatta högst 120 högskolepoäng, dvs. motsvarande heltidsstudier, och ska planeras med hänsyn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. I departementspromemorian Kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning lämnades förslag till ändringar i förordningen (U2018/01274/UH). Regeringen beslutade enligt förslagen, och ändringarna trädde i kraft (SFS 2018:1497). Syftet med ändringarna är att bättre kunna ta till vara den kunskap och kompetens som inhämtats i andra länder än . Ändringarna i förordningen bedöms också kunna leda till att fler personer kan påbörja och fullfölja kompletterande utbildning, vilket i sin tur kan förväntas leda till att fler personer med utländsk utbildning kan få ett arbete i nivå med sin kompetens. avsattes för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning för vissa yrkesgrupper vid vissa lärosäten. I den särskilda satsningen 2017 fanns totalt 663 helårsstudenter, vara 436 inom lärar- och förskollärarutbildning, 63 inom läkarutbildning, 54 inom sjuksköterskeutbildning, 33 inom tandläkarutbildning och 29 inom apotekar- och receptarieutbildning. startade flera nya kompletterande utbildningar varför många utbildningar inte var fullt utbyggda . har ca avsatts för ändamålet. (Se budgetpropositionen , prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 7.3.2.) ökade anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med för att utöka insatserna för personer med utländsk högskoleutbildning. I de beräknade medlen ingår även medel för studiemedel som beräknas och överförs till utgiftsområde 15. (Se budgetpropositionen , prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.64.) Av regleringsbrevet för detta anslag framgår att totalt avsatts för detta ändamål (anslagspost 15 Integrationssatsningar). Inledningsvis vill utskottet framhålla att det pågår olika insatser i fråga om lärosätenas bedömning av reell kompetens. Universitets- och högskolerådet (UHR) ska bidra till att etablera en varaktig struktur för stöd till lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens, och () ska utveckla uppföljningen av lärosätenas arbete med detta. Därutöver arbetar Valideringsdelegationen med bl.a. dessa frågor och ska slutredovisa sitt arbete . Vidare genomför UHR t.o.m. utgången av 2020 en försöksverksamhet i fråga om en utvecklad bedömning av viss utländsk högskoleutbildning. Uppdraget syftar till att fler ska få sina utländska studier på eftergymnasial nivå erkända. Utskottet ser fram emot att ta del av resultaten från denna verksamhet. När det gäller kompletterande utbildningar vill utskottet peka på att det har avsatts ökade medel för detta ändamål. Vidare har regeringen beslutat om ändringar i förordningen om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning som trädde i kraft . Förordningsändringarna syftar till att bättre kunna ta till vara den kunskap och kompetens som inhämtats i andra länder än . Utskottet ser positivt på dessa åtgärder och menar liksom regeringen att de kan bidra till att fler personer kan påbörja och fullfölja kompletterande utbildning, vilket i sin tur kan förväntas leda till att fler personer med utländsk utbildning kan få ett arbete i nivå med sin kompetens. När det gäller yrkandena i övrigt finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 11, 2018/19:2827 (M) yrkande 14, 2018/19:2842 (C) yrkande 17 och 2018/19:2923 (L) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika utbildningsformer. Jämför reservation 28 (M).