bet · H601FiU25 · 2019-03-27 00:00:00 — Statlig förvaltning och statistikfrågor Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om den statliga myndighetsstrukturen, digitalisering och it i den statliga förvaltningen, statliga myndigheters lokalkostnader, staten som arbetsgivare samt om statens fastigheter och mark. Motionsyrkandena avslås med hänvisning till redan vidtagna åtgärder, till pågående beredningsarbete och till att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, L). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Statlig mark för bostäder Studentbostäder i uppdraget för system för hyra till Försvarsmakten Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark 1.Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (SD) 2.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (M) 3.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (L) 4.Statliga myndigheters lokalkostnader, punkt 3 (C) 5.Staten som arbetsgivare, punkt 4 (V) 6.Studentbostäder i uppdraget för , punkt 6 (M) 7.Fortifikationsverkets system för hyra till Försvarsmakten, punkt 7 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:123 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:485 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:767 av Boriana (M) och 2018/19:1003 av Boriana (M). Reservation 1 (SD) Digitalisering och it i den statliga förvaltningen 2018/19:117 av (SD), 2018/19:2043 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2018/19:2550 av och (båda C), 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 8–11 och 15–22 samt 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 2 (M) Reservation 3 (L) 2018/19:2492 av Per Åsling (C) yrkande 2 och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 4 (C) 2018/19:171 av (KD), 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 26, 2018/19:593 av (M), 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2018/19:1593 av (S), 2018/19:1962 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 5 (V) Statlig mark för bostäder 2018/19:1527 av (M) yrkande 2. Studentbostäder i uppdraget för 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 45. Reservation 6 (M) system för hyra till Försvarsmakten 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 7 (SD) Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark 2018/19:779 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (C) och (V). I betänkandet behandlas 37 motionsyrkanden om statlig förvaltning från allmänna motionstiden /19. Förslagen i motionerna rör frågor om bl.a. den statliga myndighetsstrukturen, digitalisering och it i den statliga förvaltningen, staten som arbetsgivare samt statens fastigheter och mark. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den statliga myndighetsstrukturen. Utskottet hänvisar till att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om. Jämför reservation 1 (SD). I flera motionsyrkanden framförs att antalet statliga myndigheter behöver minskas och den statliga förvaltningen göras mer effektiv. I kommittémotion 2018/19:123 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att det allmänna behöver ta ett helhetsgrepp på myndighetsfrågan. Myndigheter som är politiserade, överflödiga eller vars uppdrag överlappar andra mer effektiva myndigheters bör läggas ned eller reformeras. Regeringen bör därför genomföra en inventering av de befintliga myndigheterna och göra förvaltningen mer effektiv. I motion 2018/19:1003 av Boriana (M) anförs att det ligger i samhällets intresse att avveckla de myndigheter som saknar central betydelse för medborgarnas rätt till välfärd, nytta och trygghet, varför regeringen bör göra en översyn av möjligheten att effektivisera den statliga byråkratin och minska antalet statliga myndigheter. I motion 2018/19:767 av Boriana (M) anförs att regeringen bör se över möjligheten att införa ett tidsbegränsat förordnande för de statliga myndigheterna. I motion 2018/19:485 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att placeringen av myndigheterna enligt deras instruktioner bör innebära en begränsning av var ledande tjänster i en myndighet kan placeras. Antalet statliga myndigheter och tidsbegränsade förordnanden Motionsyrkanden om antalet statliga myndigheter och om tidsbegränsade förordnanden har behandlats tidigare av utskottet. I förra årets betänkande om statlig förvaltningspolitik och statistikfrågor (bet. 2017/18:FiU25), konstaterade utskottet inledningsvis att arbetsfördelningen mellan och regeringen är sådan att regeringen styr riket under ansvar inför . När det gäller frågor om att minska antalet myndigheter, bl.a. genom tidsbegränsade förordnanden, anförde utskottet att regeringen lägger ned, ombildar och inrättar myndigheter i den utsträckning som den anser mest lämplig för olika verksamheter vid olika tillfällen. De statliga myndigheternas säte Motionsyrkanden om de statliga myndigheternas säte har behandlats tidigare av utskottet. I förra årets betänkande om statlig förvaltningspolitik och statistikfrågor (bet. 2017/18:FiU25), konstaterade utskottet att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen har beslutat om, själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. I Statskontorets rapport om statliga myndigheters lokalisering (2016:8) konstateras att enligt myndighetsförordningen har myndighetsledningen ett långtgående ansvar för att fortlöpande utveckla verksamheten och att det i det ansvaret ingår att överväga och besluta om var myndigheten ska vara lokaliserad (s. 63). konstateras att i vissa fall har regeringen i myndighetens instruktion pekat ut var myndigheten ska vara lokaliserad. Arbetsfördelningen mellan och regeringen är sådan att regeringen styr riket under ansvar inför . När det gäller den statliga myndighetsstrukturen är det fortfarande utskottets uppfattning att regeringen lägger ned, ombildar och inrättar myndigheter i den utsträckning som den anser mest lämplig för olika verksamheter vid olika tillfällen. Den statliga förvaltningspolitiken bygger i stor utsträckning på att myndigheterna, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om samt bestämmelserna i myndighetsförordningen, själva avgör hur verksamheten bäst organiseras för att tillgodose samhällets behov. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitalisering och it i den statliga förvaltningen. Utskottet hänvisar bl.a. till de initiativ, t.ex. inrättandet av Myndigheten för digital förvaltning, som markerat en tydlig förändring av inriktningen på politiken för den digitala förvaltningen och till pågående beredningsarbete i . Jämför reservation 2 (M) och 3 (L). I kommittémotion 2018/19:2043 av m.fl. (L) anförs att regeringen bör tydliggöra den nya digitaliseringsmyndighetens samverkansskyldighet med tidigare ansvariga myndigheter för det offentligas digitalisering för att minska risken för ett kompetensglapp när tidigare ansvariga myndigheter slutar att arbeta med frågorna (yrkande 2). Regeringen bör vidare utveckla ett verktyg för att samla in data som underlag för att riksdag, regering och ansvariga myndigheter och kommuner löpande ska kunna utvärdera digitaliseringens utveckling (yrkande 3). Motionärerna vill också att regeringen ska utse en myndighet med ansvar för att lagra grunddata för den offentliga verksamheten (yrkande 4). I kommittémotion 2018/19:2900 av m.fl. (M) framförs ett tiotal yrkanden om digitalisering och it i den offentliga sektorn. Motionärerna vill att det införs en nationell dag med öppet hus hos förvaltningar och företag för att ge människor en chans att upptäcka möjligheterna med den nya tekniken (yrkande 8). Regeringen bör i samarbete med utvärdering (IFAU) och () göra en översyn för att identifiera vilka områden i offentlig sektor som har potential att automatiseras (yrkande 9). Myndigheten för digital förvaltning (Digg) ska leda arbetet med att samordna digitala standarder (yrkande 10). I det arbetet bör myndigheten samverka med andra myndigheter, Kommuner och Landsting (SKL) samt kommuner och landsting. Motionärerna konstaterar att många it-system och it-verktyg har samma eller liknande uppgifter i många olika kommuner, landsting och myndigheter men upphandlas och utvecklas ändå separat med mångdubbla utvecklings- och underhållskostnader som följd. Därför bör regeringen se över möjligheten att göra centrala upphandlingar med möjlighet till avrop av standardiserade it-system och it-verktyg (yrkande 11). Enligt motionärerna finns det vidare stora samhällsvinster med att överföra mer av den statliga byråkratin till en samordnad digital lösning, vilket exemplifieras med de nationella digitala plattformar som finns i och . Den lagstiftning som har lyfts fram i detta sammanhang är den s.k. once only-principen som anger att myndigheter bara får fråga medborgare efter en och samma uppgift en gång. Motionärerna vill att regeringen tillsätter en utredning om att införa en nationell digital plattform (yrkande 15) och om hur en svensk digital plattform skulle kunna genomföras utifrån principen ”en uppgift en gång” (yrkande 16). Motionärerna föreslår också att regeringen ska pröva idén om ett svenskt partnerskap med övriga nordiska och baltiska länder för att långsiktigt knyta länderna närmare varandra digitalt (yrkande 17). Motionärerna tar vidare upp frågan om digitala brevlådor och vill att myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska uppmuntras att skapa incitament till en övergång till digitala brevlådor (yrkande 18). Motionärerna anser att offentliga handlingar ska lämnas ut digitalt i de fall då detta efterfrågas förutsatt att det inte riskerar att skada t.ex. den personliga integriteten (yrkande 19). Ett omfattande standardiseringsarbete kring dataformat och interoperabilitet för att främja en ökad digitalisering, samverkan och bättre service till medborgare och företag bör inledas (yrkande 20). Motionärerna anser att Statskontoret bör få i uppdrag att göra en genomlysning av de statliga myndigheterna för att se vilken effektiviseringspotential som finns kopplat till digitalisering och artificiell intelligens (yrkande 21). Avslutningsvis anser motionärerna att Digg kommer att ha ett viktigt uppdrag, som man konstaterar att regeringen inte varit särskilt konkret i att definiera vad myndigheten ska göra. Därför föreslår motionärerna att regeringen ser till att Digg får en tydlig roll i att stödja kommuner, myndigheter och landsting i deras digitaliseringsprocess genom råd och handledning (yrkande 22). I kommittémotion 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att regeringen ska ta fram en åtgärdsplan för hur berörda myndigheter bör tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Målet ska enligt motionärerna vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. I motion 2018/19:117 av (SD) anförs att det är viktigt att regeringen gör ett principiellt ställningstagande som är vägledande när det gäller att använda sig av öppen källkod och öppna standarder. I motion 2018/19:2550 av och (båda C) anförs att regeringen bör se över möjligheterna att etablera en för offentliga it-projekt. Syftet är att klarlägga processer i samband med incidenter eller på annat sätt misslyckade it-projekt av stor dignitet eller som varit mycket kostsamma. Tillkännagivande om öppna data och att tillgängliggöra offentliga handlingar i maskinavläsbart skick beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25, rskr. 2017/18:180). Därmed biföll kommittémotion 2017/18:3894 (M, C, L, KD). Av regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att tillkännagivandet ännu inte är slutbehandlat. Motionsyrkanden om öppen källkod har behandlas tidigare av utskottet, t.ex. i betänkande 2016/17:FiU17 om den offentliga förvaltningens digitalisering. Motionsyrkandena har avstyrkts av utskottet med hänvisning till bl.a. att man i såg över vilka åtgärder som kan vara lämpliga att vidta för att styra mot en ökad användning av öppna standarder. I betänkande 2016/17:FiU17 delade utskottet regeringens bedömning i svarsskrivelsen (skr. 2016/17:54) om att digitala tjänster i så stor utsträckning som möjligt bör bygga på öppna standarder och använda programvaror som frigör statsförvaltningen från beroendet av enskilda tekniker och lösningar. Motionsyrkanden om att inrätta en har behandlats tidigare av utskottet. I utskottets betänkande 2016/17:FiU17 om den offentliga förvaltningens digitalisering avstyrktes ett motionsyrkande i frågan med hänvisning till att () hade i uppdrag att ta fram ett ramverk för jämförelser av it-kostnader och kundnöjdhet. Utskottet såg också positivt på att regeringen låtit ESV ta fram en modell för riskbedömning av it-projekt. Regeringens mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen I budgetpropositionen anger regeringen målet för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 53). Målet är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Vidare har regeringen gjort bedömningen att digitalt ska vara förstahandsval i den offentliga förvaltningens verksamhet och i kontakter med privatpersoner och företag. Digitalt som förstahandsval innebär att den offentliga förvaltningen, när det är lämpligt, ska välja digitala lösningar vid utformningen av sin verksamhet. ska säkerheten och skyddet för den personliga integriteten säkerställas. Med det i beaktande ska det vara enkelt att komma i kontakt med det offentliga digitalt, och uppgifter ska om möjligt bara behöva lämnas en gång. Den offentliga förvaltningen ska vara effektiv och samarbeta samt återanvända information, uppgifter och gemensamma lösningar när det är möjligt och lämpligt. Den offentliga förvaltningen ska vidare verka för öppenhet, innovation och delaktighet i digitala lösningar. Myndigheten för digital förvaltning Som ett led i en förstärkt styrning på området digitalisering och it inom offentlig förvaltning har en ny myndighet inrättats (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 54). Myndigheten för digital förvaltning inledde sin verksamhet . Enligt förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning ska myndigheten samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. Med den offentliga förvaltningen avses kommuner, landsting och statliga myndigheter. [1] Myndigheten ska ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen, t.ex. genom att ansvara för den offentliga förvaltningens tillgång till infrastruktur och tjänster för elektronisk identifiering och underskrift, främja användningen av den myndighetsgemensamma infrastrukturen för säkra elektroniska försändelser och samordna frågor om gemensamma standarder, format, specifikationer och liknande krav för den offentliga förvaltningens elektroniska informationsutbyte. Myndigheten ska också främja nationellt och internationellt standardiseringsarbete inom sitt verksamhetsområde och främja öppen och datadriven innovation samt att öppna data görs tillgängliga och att handlingar från den offentliga förvaltningen utnyttjas vidare. Vid förvaltningsgemensam utveckling av digitala tjänster ska myndigheten främja att det tas hänsyn till användares behov. Dessutom ska myndigheten ge stöd till den offentliga förvaltningen vid digitala investeringar av större eller strategisk karaktär. Den expertgrupp för digitala investeringar som finns vid myndigheten ska bistå med råd i dessa frågor. Myndigheten för digital förvaltning ska särskilt bistå regeringen med underlag för att utveckla digitaliseringen inom den offentliga förvaltningen. Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster överlämnade sitt slutbetänkande reboot – omstart för den digitala förvaltningen (SOU 2017:114) till regeringen . För att uppnå en effektiv styrning på området måste det enligt utredningen finnas formella beslut om vad som ska vara det offentliga åtagandet i den nationella digitala infrastrukturen. Utredningen föreslår att ska lägga fast mål för den offentliga förvaltningens digitalisering och att det ska finnas ett digitaliseringsmål för alla statliga myndigheter. Regeringen behöver också, enligt utredningen, fastställa en särskild intern process för att bereda initiativ till och utvärdera förvaltningsgemensamma digitala funktioner. Regeringen bör vidare besluta om en tidsbestämd övergripande plan för digitalisering och it i den offentliga förvaltningen och förnya avsiktsförklaringen om digitalisering med Kommuner och Landsting. Utredningen bedömer också att det finns ett behov av att staten säkerställer att kan anmäla en elektronisk identitetshandling för användning i enligt e-IDAS-förordningen. [3] Avslutningsvis föreslås det i utredningen att tjänsten Mina meddelanden ska regleras i en lag om infrastruktur för statlig post. Remisstiden gick ut , och enligt uppgifter från bereds nu utredningens förslag vidare. Utredningen om juridik som stöd för förvaltningens digitalisering Utredningen om juridik som stöd för förvaltningens digitalisering överlämnade sitt betänkande (SOU 2018:25) till regeringen . Utredningen har haft i uppdrag att kartlägga och analysera i vilken utsträckning det förekommer lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen. Enligt utredningens direktiv ska den lämna förslag till de författningsändringar som bedöms ha störst potential att stödja den fortsatta digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Utredningen föreslår bl.a. en ny bestämmelse som syftar till att säkerställa insyn i förvaltningens verksamhet när algoritmer eller datorprogram används vid vissa automatiserade förfaranden, nya regler om digital tillgänglighet till förvaltningen och om digital kommunikation från förvaltningen till enskilda, som beaktar bl.a. enskildas självbestämmande och vikten av säkra förfaranden. Därutöver framhålls behovet av ny lagstiftning om straffsanktionerad tystnadsplikt vid utkontraktering av it-drift eller andra it-baserade funktioner till privata leverantörer och en reglering av sekretessöverväganden inför en sådan utkontraktering. Utredningen föreslår också att Myndigheten för digitalisering ska få i uppdrag att främja den offentliga förvaltningens digitala investeringar genom att stödja myndigheters inköps- och avtalsprocesser och bidra till spridning av goda exempel. Remisstiden gick ut , och enligt uppgifter från bereds nu utredningens förslag vidare. Grunddata och säkert elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 56) framgår att utbyter myndigheter vissa grunddata avgiftsfritt. De grunddata som omfattas är uppgifter i folkbokföringsregistret, bolagsregistret, fordonsregistret samt fastighetsregistret och viss geografisk information. Det förslag som ESV lämnat om finansieringsmodell för utbyte av vissa grunddata mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting (Fi2017/02487/DF) bereds i . beslutade regeringen om två regeringsuppdrag som ska öka standardiseringen av grunddata (Fi2018/02149/DF) och göra informationsutbytet i offentlig sektor säkrare och mer effektivt (Fi2018/02150/DF). Ett effektivt utbyte av grunddata anger regeringen vara en av förutsättningarna för att uppnå målet att uppgifter om möjligt bara ska behöva lämnas en gång. Detta är också en av de prioriteringar som genom Tallinndeklarationen om e-förvaltning angett ska vara vägledande. Vidare anger regeringen att ett effektivt utbyte av grunddata i förlängningen också kan leda till bättre förutsättningar att dra nytta av nya digitala tekniker, t.ex. artificiell intelligens som kan bidra till medborgarnytta och effektivisering. Regeringen konstaterar också att statliga myndigheter, kommuner och landsting i huvudsak utvecklat egna lösningar för elektroniskt informationsutbyte utifrån sina egna verksamheters behov och förutsättningar. För digital samverkan leder detta till ineffektivitet. En mer standardiserad infrastruktur för elektroniskt informationsutbyte kan innebära stordriftsfördelar för den offentliga sektorn och en förenkling för den privata sektorn. Ett mer effektivt elektroniskt informationsutbyte är också en förutsättning för att uppnå målet att uppgifter om möjligt bara ska behöva lämnas en gång. Uppdragen ska redovisas till regeringen respektive . Myndigheten för digital förvaltning har i uppdrag att vara samordnande myndighet för uppdragen (Fi2018/03036/DF och Fi2018/03037/DF). Regeringen har även gett i uppdrag (N2016/0860/FF) att –2019 medverka i EU:s storskaliga pilotprojekt uppgift en gång (, TOOP). Två delmål i digitaliseringsstrategin: digital kompetens och digital trygghet Regeringen fattade beslut om strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Strategin lämnades som en del av skrivelsen Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning (skr. 2017/18:47, bet. 2017/18:TU9, rskr. 2017/18:209). Den innehåller fem delmål, varav digital kompetens och digital trygghet är två. Digitaliseringsstrategins mål för digital kompetens är att alla ska kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. Det innebär att alla ska kunna vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån sina förutsättningar. Individer behöver också vara medvetna om vikten av att skydda sin information, sina nätverk och system. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22 s. 93) redovisar regeringen ett antal åtgärder för att öka den digitala kompetensen. har t.ex. fått i uppdrag att inrätta ett användarråd som stärker den digitala delaktigheten för personer med funktionsnedsättning och att erbjuda möjlighet för organisationer att ansöka om bidrag till projekt som syftar till att personer med speciella behov ska lära sig att använda it och elektroniska tjänster. Regeringen har också fattat beslut om ett digitalt kompetenslyft genom biblioteksväsendet, en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet och tillgängliggörande av digitalt pedagogiskt stöd för e-hälsolösningar. Digitaliseringsstrategins mål för digital trygghet innebär att människor, företag och organisationer ska kunna känna tillit och förtroende när de använder digitala tjänster, och enkelt ska kunna använda dem. Alla ska våga lita på digitala tjänster och både vilja och kunna bidra till användningen av dessa. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22 s. 94) konstaterar regeringen att integritets- och säkerhetsfrågor därmed är av stor betydelse för den digitala tryggheten.