bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Lagstiftning på EU-nivå beslutas främst i form av antingen förordningar eller direktiv. Förordningar är bindande och direkt tillämpliga i medlemsländerna medan direktiv som sätter upp vilka mål medlemsländerna ska uppnå och så får medlemsländerna själva bestämma hur de genomför direktiven i den nationella lagstiftningen. Hur de direktiv som antagits på EU-nivå genomförs nationellt påverkar både och de svenska företagens konkurrenskraft. I vissa fall kan det finnas skäl för att gå utöver grundkraven i ett direktiv för att värna t.ex. miljön, folkhälsan eller arbetarskyddet. konstaterar utskottet att genomförandet av direktiv ibland leder till en mer omfattande reglering för företag än vad som är nödvändigt, vilket därmed skapar en omotiverad regelbörda för företagen. ska givetvis uppfylla sina åtaganden som medlemsland och genomföra de beslut som antagits på EU-nivå. Det är viktigt att de svenska företagens konkurrenskraft värnas. Mot denna bakgrund anser utskottet att genom ett tillkännagivande bör tydliggöra för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning, och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas. Därmed blir motionerna 2018/19:1783 (S), 2018/19:2036 (L) 2018/19:2819 (M, C, KD, L) och 2018/19:2829 (M) tillgodosedda i de aktuella delarna och tillstyrks. Principen om en regel in, en regel ut I motionerna 2018/19:2036 (L) och 2018/19:2819 (M) föreslås att det ska införas en princip om ”en regel in, en regel ut” för att minska regelbördan för företag. Utskottet instämmer med motionärerna i att det är angeläget att förenkla för företagen och anser även att det är angeläget att de regler som finns och införs är ändamålsenliga samt att de medför så begränsad administration som möjligt för företag. Vidare vill utskottet påminna om vad framför i rapporten om regler som påverkar företagens ekonomi och konkurrenskraft bl.a. om att analysen av en regelkostnad inte kan ses isolerat utan måste beaktas utifrån sitt sammanhang. Utskottet anser inte att bör göra något uttalande i enlighet med vad motionärerna föreslår. Därmed avstyrks de här behandlade motionsyrkandena. I motionerna 2018/19:2425 (C), 2018/19:2694 (C) och 2018/19:2783 (M) föreslås att regelbördan ska minskas för småföretag och mikroföretag. Utskottet vill här påminna om att det i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, anges att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. Utskottet ser därför inget skäl för att göra något uttalande i enlighet med vad motionärerna efterfrågar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:2425 (C), 2018/19:2694 (C) och 2018/19:2783 (M) i berörda delar. Ytterligare tillkännagivanden om regelförenkling för företag efterfrågas i motioner av företrädare för flera olika partier (S, M, SD, C, KD, L och MP). Förslagen i motionerna rör bl.a. insatser för förenklade regelverk och minskad regelbörda, förbättrad myndighetsservice, arbete och förstärkt regelförenklingsarbete. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är centralt med ändamålsenliga regler som medför så begränsad administration som möjligt för att svenska företag ska ha konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat och för att nå ökad sysselsättning. Utskottet ser även en stor potential i digitaliseringen som innebär ökade möjligheter till förenkling för företag. När det gäller förenklade regelverk och minskad regelbörda för företag vill utskottet även i detta sammanhang påminna om den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, där det anges att fler ska kunna bli företagare, att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande samt att aktiekapitalkravet ska sänkas från till . Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla uppdrag att följa upp utvecklingen av företagens kostnader till följd av regler. Utskottet noterar att regeringen gett ett antal olika uppdrag till myndigheter vad gäller förenklade regelverk och minskad regelbörda för företag. Bland annat har regeringen gett i uppdrag att införa en digital tjänst för ingivning av finansiell information och sedermera även årsredovisningar för alla företagsformer som enligt gällande lagstiftning ska upprätta en årsredovisning. Vidare har regeringen ingått överenskommelser med SKL för att förenkla företagandet med hjälp av gemensamma digitala nationella lösningar. Inledningsvis fokuserade arbetet på restaurangbranschen, men det har utvidgats till företag inom besöksnäringen. Utskottet noterar även att ambitionen med arbetet är att det framöver även ska omfatta ytterligare branscher där tillväxtviljan och sysselsättningspotentialen är stor. Utskottet vill här även påminna om pågående granskning av digitala processer inom statsförvaltningen som ska publiceras . Utskottet noterar att syftet med granskningen är att undersöka hur effektivt utformat det digitala stödet till personer som vill starta företag är och att fokus för granskningen är processen att starta en restaurang i aktiebolagsform. Med anledning av de motionsyrkanden där det föreslås att regeringen ska överlämna en skrivelse till om regelförenklingar vill utskottet påminna om att 1999 riktade ett tillkännagivande till regeringen om att lämna en årlig redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete till . Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen lämnade en sådan redogörelse för sitt regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande. Vad gäller motioner som rör förbättrad myndighetsservice noterar utskottet att regeringen beslutade om förordningen (2018:1264) om digitalt inlämnande av uppgifter för företag. Förordningen omfattar 67 myndigheter och syftar till att underlätta företagens kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. Myndigheterna ska bl.a. så långt det är möjligt använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte ska behöva lämna samma uppgifter . Utskottet vill även påminna om den myndighetsgemensamma webbplatsen som ska möta företagens behov av samlad information och myndighetsservice på webben. I detta sammanhang kan det också nämnas att och överlämnade en rapport till med förslag på åtgärder för att öka innovationstakten i utvecklingen av . Utskottet noterar även uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för arbetet med att skapa enkla, sammanhängande och gemensamma digitala myndighetskontakter för företag. ska i nära samarbete med berörda statliga och kommunala myndigheter främja digital förnyelse genom att tillgängliggöra information och stötta myndigheter att tillämpa principen om digitalt först i företagens myndighetskontakter. Vad gäller de motioner som behandlar och dess arbete med konsekvensutredningar konstaterar utskottet att inordnades i för att den nya organisationsformen med koppling till möjliggör ett effektivare resursutnyttjande och tydlighet mot regelgivarna. Vidare är rådets nuvarande huvuduppgift att granska de konsekvensutredningar som svenska regelgivare är skyldiga att göra. granskningar styrs av förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning och omfattar bl.a. effekter för företagens administrativa kostnader av regleringen. Utskottet konstaterar att regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utöka arbete på vissa områden och bedöma om de utökade uppgifterna medför att bör organiseras på ett annat sätt än i dagens form. Statskontoret bedömer inte att behöver omorganiseras utifrån de förändringar i arbetsuppgifter som föreslås. Däremot framhåller Statskontoret vikten av att har förutsebara resurser till sitt förfogande. Utskottet vill här även påminna om att det av regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa förslag och genomförda åtgärder för att höja konsekvensutredningarnas kvalitet. Därtill har tagit fram en digital handledning för konsekvensutredningar som riktar sig till regelgivare och som baseras på nämnda förordning. Med anledning av motion 2018/19:1744 (M) där det föreslås att ska ha en mer kontrollerande funktion i syfte att komma åt misstänkta bedrägerier vill utskottet påminna om att verket inom ramen för regeringens arbete mot organiserad brottslighet överlämnat en rapport till regeringen. I rapporten konstaterar att myndigheten har organiserat arbetet för att förebygga ekonomisk brottslighet genom att etablera en ny enhet samt infört fler kontroller och skärpta handläggningsrutiner samt lämnat förslag på ytterligare åtgärder inom ramen för myndighetens verksamhetsområde för att i ökad utsträckning förebygga ekonomisk brottslighet. Utskottet noterar att bereds inom . Sammanfattningsvis avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör olika näringsgrenar bl.a. med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 26 (M, L), 27 (M), 28 (SD), 29 (C) och 30 (KD). I motion 2018/19:1965 av m.fl. (S) lyfts vikten av att digitaliseringens möjligheter fortsätter att tas tillvara för att svenska företag ska kunna konkurrera internationellt. Motionärerna vill att regeringen tar fram en nationell strategi för att främja investeringar och satsa på forskning inom datacenter och s.k. big data. I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) anförs att har stärkts som turistdestination, men att mer kan göras för att ta till vara den svenska besöksnäringens fulla potential. Motionärerna vill därför att regeringen tar fram en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring i samverkan med berörda aktörer (yrkande 34). Vidare vill motionärerna att regeringen gör en samlad översyn av strukturella hinder för besöksnäring och turism i syfte att skapa fler arbetstillfällen (yrkande 35). Dessutom vill motionärerna att regeringen ser över roll inom besöksnäring och turism (yrkande 36). Motionärerna understryker därtill behovet av att främja forskningskluster och innovationsmiljöer som ger långsiktig förutsägbarhet för FoU inom livsvetenskap i samt behovet av att sörja för förbättrade möjligheter att kunna utveckla forskningsresultat till nya produkter och tjänster (yrkande 38). I kommittémotion 2018/19:2862 av m.fl. (M) anförs att kulturskapare som driver eget företag lägger grunden för kulturell mångfald och skapar jobb och tillväxt över hela landet. Oavsett anställningsform är det därför också viktigt att ha bra och trygga villkor för att i större utsträckning kunna leva på sitt skapande. För att möjliggöra för fler kulturskapare att starta och driva företag anser motionärerna att det behövs ett starkt upphovsrättsskydd och regelförenklingar för kulturarbetare med eget företag, såsom minskad administration för företag med lägre omsättning och sänkt gräns för aktiekapital. Det bör också undersökas om riktade utbildningar eller liknande är önskvärt inom ramen för befintliga kultur- och företagarfrämjande insatser (yrkande 6). I kommittémotion 2018/19:2902 av m.fl. (M) anför motionärerna att den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. Regelverk behöver därför förenklas och anpassas till ett digitaliserat och delande samhälle (yrkande 1). Berörda branscher bör också utredas separat för att släppa in digitalisering och delningsekonomi på ett ansvarsfullt sätt om är väl anpassat för branscherna (yrkande 7). (M) anför i motion 2018/19:861 att turismen spelar en allt större roll för den lokala utvecklingen och ekonomin, särskilt i landets glesare delar. Motionären efterfrågar åtgärder för att främja turismen i , vilket exempelvis kan ske genom att uppmuntra utbildning inom turism, genom att från statens sida marknadsföra som ett turistland samt genom fortsatta regelförenklingar för småföretag inom turistnäringen. I motion 2018/19:2179 av (M) anförs att besöksnäringen är av stor betydelse för hela landet, inte minst i norra där utländska turisters efterfrågan på den svenska naturen, jakt, fiske, skidåkning och andra populära friluftsaktiviteter är stor. Motionären yrkar på åtgärder för att fortsättningsvis stärka förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring, t.ex. genom regelförenklingar för små och medelstora företag, sänkta kostnader för att anställa unga samt marknadsföring via Visit . För att den svenska besöksnäringens positiva utveckling inte ska brytas anför (M) i motion 2018/19:928 att det bör satsas mer på att marknadsföra som en turistdestination. Motionären framhåller att regeringen bör undersöka möjligheten till en översyn av turistföretagens villkor (yrkande 1). I kommittémotion 2018/19:144 av m.fl. (SD) lyfter motionärerna fram besöksnäringens betydelse för sysselsättning och tillväxt i hela landet, inklusive landsbygden. Motionärerna menar att det därför är viktigt att främja besöksnäringen genom att satsa på en ordentlig infrastruktur, förenklade regelverk och att stimulera till investeringar, utbildning och näringens attraktionskraft utomlands (yrkande 1). I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) anförs att besöksnäringen är en sysselsättningsmotor som skapar jobb över hela landet. Eftersom många av näringens företag är små eller medelstora är det viktigt att ge dem rätt förutsättningar att anställa. Motionärerna föreslår därför en utredning för att identifiera och presentera incitament som förenklar för företag inom turist- och besöksnäringen att växa och anställa (yrkande 27). m.fl. (C) anför i motion 2018/19:1469 att den svenska skogen är en resurs som ger ett förnybart byggnadsmaterial som kan motiveras ur såväl ett miljömässigt som ekonomiskt perspektiv vid bygget av t.ex. hus, utemiljöer och broar. Den svenska skogen kan tillsammans med universiteten bidra med nya byggnadsmaterial, och motionärerna efterfrågar därför ett främjande av inhemsk träindustri med träförädling (yrkande 5). I motion 2018/19:2504 av och (båda C) påpekas att turistdestinationers marknadskommunikation delvis finansieras genom kommunalt och regionalt skattefinansierade insatser, baserat på antalet invånare, vilket ger en konkurrensfördel för storstäderna. Motionärerna framhåller behovet av nya möjligheter till utveckling och finansiering för att främja besöksnäringen i och föreslår därför att man inför en ”bäddpeng”, vilket innebär att en avgift på några kronor läggs på besöksnäringens utbud av boende i syfte att stödja exempelvis lokal och regional marknadsföring, försäljning samt utveckling av reseanledningar och olika produkter. I motion 2018/19:2539 av och (båda C) anförs att besöksnäringen är viktig för en hållbar tillväxt i hela landet. Besöksnäringen är en växande bransch, men den hämmas av ett antal flaskhalsar som gör att den inte kommer upp i sin fulla potential. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig efterfrågar motionärerna en översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen (yrkande 1). (C) anför i motion 2018/19:2715 att många turismföretag vill växa; dock upplever de olika hinder för utveckling och tillväxt i form av krångliga lagar och regler om personalansvar och anställning, brist på lämplig arbetskraft och säsongsbetonad efterfrågan på besöksnäringens varor och tjänster. För att ta vara på näringens vilja att växa och potentialen för framtida sysselsättningstillväxt är det därför viktigt att komma till rätta med problemen som företagen upplever inom både kompetensförsörjning och regelfrågor. Motionären vill därför att regeringen ska prioritera arbetet med kompetensförsörjning och regelförenklingar för företag inom besöksnäringen och kontinuerligt redovisa hur arbetet fortlöper. I kommittémotion 2018/19:2904 av m.fl. (KD) anförs att för många som jobbar inom kulturområdet är konstnärskapet en livsstil som inte alltid är lätt att förena med en företagsekonomisk struktur. Inom teater och film är det t.ex. inte helt ovanligt att bästa sättet att leva på sin konst är att starta eget företag. Dock saknar många av dessa utövare kompetens om företagande. Motionärerna konstaterar också att många konstnärer har svårt att klara sig ekonomiskt eftersom stödformer och försäkringsvillkor inte är anpassade efter konstnärernas speciella arbetsvillkor och livssituation. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska stärka det konstnärliga företagandet (yrkande 14). I kommittémotion 2018/19:2043 av m.fl. (L) anförs att delningsekonomin har uppstått i digitaliseringens kölvatten men att den svenska politiken och lagstiftningen ännu inte hunnit anpassa sig till den. Motionärerna förordar därför en översyn av lagstiftningen för att ta fram spelregler som drar nytta av delningsekonomins möjligheter och säkerställer konkurrens på rättvisa villkor. Motionärerna lyfter särskilt vikten av att fortsätter vara en drivande kraft när det gäller att utveckla den digitala inre marknaden i EU så att gemensamma regler tas fram som stödjer innovation, delningsekonomi och e-handel (yrkande 5). (L) anför i motion 2018/19:482 att mötesindustrin utgör en viktig del av besöksnäringen och att en utveckling av den skulle ge möjligheter till ökade inkomster för företag, ökade skatteintäkter och fler arbetstillfällen. Den svenska mötesindustrin bör därför kartläggas (yrkande 1). Därtill bör regeringen även arbeta fram en långsiktig nationell strategi för mötesindustrin (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:2295 av m.fl. (MP) anförs att de kulturella och kreativa näringarna är en bransch i tillväxt. För att främja de kulturella och kreativa näringarnas positiva utveckling vill motionärerna öka samverkan mellan de sektorer som berörs, exempelvis genom ökat samarbete mellan kultur- och näringspolitiska myndigheter, regionala knutpunkter för samverkan, innovationsstöd, rådgivning och finansiellt stöd till mindre kulturbolag som befinner sig i en uppstartsprocess samt underlättad kompetensförsörjning i en modern och internationell kreativ sektor (yrkande 24). I motion 2018/19:2333 av och (båda MP) anförs att dagens patentsystem för läkemedel som grundas på marknadsfinansiell forskning bör kompletteras med en lösning där forskningen betalas efter samhällsnytta och behov. En sådan lösning skulle kunna vara prisfonder där företag som gör upptäckter får en engångssumma i stället för ett patent, varefter alla läkemedelsbolag får konkurrera fritt med licensfri tillverkning. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att ta initiativ till en dialog i EU om globala prisfonder (yrkande 1). I avvaktan på att en sådan dialog har gett resultat bör regeringen utreda hur en prisfond för läkemedelsutveckling skulle kunna inrättas och avgränsas nationellt (yrkande 2). Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring med syfte att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela (dir. 2016:83). Den särskilda utredaren överlämnade betänkandet Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) . I utredningen konstateras att det finns ett behov av en samlad strategi för, och ett samlat genomförande av, offentliga och privata insatser. Bedömningen är att den befintliga samverkan inte är optimal, vilket gäller såväl för offentliga aktörer nationellt, regionalt och lokalt som för besöksnäringens olika branscher. Utredaren föreslår därför att regeringen utvecklar, antar och genomför en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring och en plattform för hur politiken ska utformas och genomföras och att strategin utvecklas i samverkan med besöksnäringen, statliga myndigheter, regioner, kommuner och civilsamhället. För att ta fram den nationella strategin och därefter koordinera genomförandet av strategin föreslås vidare att regeringen inrättar ett nationellt besöksnäringsforum. Vidare anser utredningen att regeringen ska föreslå att fattar beslut om ett nytt övergripande mål för hållbar turism och växande besöksnäring: att öka besöksnäringens och turismens bidrag till hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet. I utredningen presenteras även åtgärdsförslag på strategiska insatsområden som digitalisering av besöksnäringen, kompetensförsörjning, utveckling, innovation och forskning, tillgänglighet (transporter och digital tillgänglighet), naturturism, kulturturism, måltidsturism, evenemang och stora möten samt företagens villkor. Det föreslås också att delstrategier och delmål formuleras och antas för de tematiska områdena. Betänkandet var ute på remiss t.o.m. . Totalt kom det in 195 remissvar. Betänkandet och remissvaren är under beredning inom . ägs gemensamt av staten och svensk besöksnäring och ska medverka till att öka turismen genom marknadsföring av som turistland utomlands. Staten finansierar bolagets basverksamhet och den övergripande marknadsföringen av medan besöksnäringen finansierar riktade aktiviteter och produktmarknadsföring. I Visit riktlinjebrev (N2018/05874/FF, N2017/05837/KLS) har regeringen bl.a. gett bolaget i uppdrag att satsa på marknadsföring av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden. arbete med turism och besöksnäring är ansvarig myndighet för turism och besöksnäring. Myndigheten har även ett nationellt ansvar för kunskaps- och kvalitetsutveckling samt samverkan och samordning inom turism. Turistfrågorna är en integrerad del av övergripande arbete med näringsutveckling. Myndigheten anordnar och deltar i flera olika typer av nätverk, dialoger och mötesplatser på turismområdet. leder t.ex. en strategisk myndighetsgrupp för dialog och samordning av turism- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Myndigheten genomför även aktiviteter tillsammans med organisationer och företag som företräder turistbranschen för att bidra till ökad dialog mellan olika aktörer och fånga upp utmaningar som finns över landet. har ett särskilt ansvar för den officiella inkvarteringsstatistiken och tar fram statistik om svenskars resande och utländska besökare i . Regeringen gav 2015 i uppdrag att komplettera de tidigare insatserna för fler exportmogna destinationer med destinationsutvecklande insatser i tidigare skeden (N2015/08958/FF). Uppdraget ska slutredovisas . presenterade föreningen en nationell strategi för svensk besöksnäring. Visionen är att genom fokus på hållbarhetsfrågorna fördubbla besöksnäringens omsättning och exportvärde till 2020. För att uppnå visionen presenterades tre fokusområden och sex huvudstrategier för det fortsatta arbetet. Strategin togs fram av föreningen i samarbete med bl.a. och Visit . genomförde Svensk Turism en halvtidsanalys av strategin som sammanfattar de fem första årens stora förändringar och prioriterar kommande insatser. Besöksnäringen och tog 2013 fram en gemensam strategi för fler internationella idrottsevenemang. Strategins övergripande mål är att ska ha fördubblat antalet hållbara internationella idrottsevenemang och idrottsmöten till 2025. Kulturella och kreativa näringar agerar som nationellt och bidrar till att de olika kulturella och kreativa näringarna samordnas och stöder varandra. Myndigheten har också bidragit till skapandet av paraplyorganisationen som består av fem branschorganisationer inom dataspel, mode, film och tv, musik samt kommunikation och medier, som tillsammans med tog fram en strategistudie med samma namn som organisationen. Vidare har myndigheten lett ett antal studier för att främja näringens utveckling. har också tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar, som finns tillgängliga på webbplatsen .