bet · H701AU2 · 2019-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 14, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om ändring i lagen om försvarsmaktsanställningar. Lagändringen föreslås träda i kraft . I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 Regeringens redovisning av tillkännagivanden inom utgiftsområde 14 Statens budget inom utgiftsområde 14 Ändring i lagen om vissa försvarsmaktsanställningar Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 14 anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 14 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 6, 9 och 10, 2019/20:824 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:2424 av (M), 2019/20:2651 av m.fl. (SD), 2019/20:2690 av m.fl. (V), 2019/20:2989 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 8–10, 12–15, 24, 28, 29 och 31, 2019/20:3298 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2019/20:3300 av m.fl. (M) yrkande 5. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 14 punkt 3. Reservation (SD) Ändring i lagen om vissa försvarsmaktsanställningar antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 14 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (M)*, (S), (M)*, (SD), (C), (V)*, (M)*, (SD), (S), (KD)*, Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L) och (S). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Lagförslaget finns i bilaga 5. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av • regeringen genom arbetsmarknadsminister • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör • genom biträdande avdelningschef . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till 77 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår arbetsmarknadsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Som en del av resultatredovisningen behandlas även regeringens hantering av de tillkännagivanden från som redovisas i budgetpropositionen. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 14. Slutligen behandlas regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 har beslutat om målen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. För arbetslivspolitiken är målet goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. När det gäller det arbetsmarknadspolitiska området framhåller regeringen att utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas av en rad olika faktorer. Enligt regeringen är arbetsmarknadspolitikens bidrag ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av såväl bidrag från andra politikområden som konjunkturutvecklingen och insatser av andra aktörer på arbetsmarknaden. Grunden för resultatredovisningen på området utgörs av en rad olika indikatorer där ett antal huvudsakliga indikatorer särskilt pekas ut. Det är fråga om bl.a. arbetsmarknadsvariabler enligt den officiella arbetsmarknadsstatistiken från (), indikatorer som kan kopplas till Arbetsförmedlingens verksamhet och antal personer med arbetslöshetsersättning. Av resultatredovisningen för arbetsmarknadsområdet framgår bl.a. att sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet har stigit både bland kvinnor och män. noterar regeringen att utvecklingen på arbetsmarknaden har varit mer dämpad och att både sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet har minskat något. Det konstateras vidare att sysselsättningsgraden bland män är betydligt högre än bland kvinnor. Även arbetslösheten har enligt regeringen minskat tydligt men nedgången stannade av . Regeringen noterar att skillnaden i arbetslöshet mellan kvinnor och män har jämnats ut . När det gäller antalet långtidsarbetslösa har siffrorna planat ut , efter en tydlig minskning sedan finanskrisen. Långtidsarbetslösheten är enligt regeringen låg ur ett internationellt perspektiv. Regeringen konstaterar vidare att arbetsmarknaden har varit särskilt gynnsam bland ungdomar (15–) med tydligt minskad arbetslöshet som följd. Nedgången bland de unga bröts dock , och i stället ökade ungdomsarbetslösheten något för att därefter plana ut . När det gäller utrikes födda konstaterar regeringen att antalet sysselsatta har fortsatt att öka och är det högst uppmätta . Sysselsättningsgraden har dock planat ut . Regeringen noterar att sysselsättningsgraden var betydligt lägre bland utrikes födda (61,) än bland inrikes födda (70,). Vidare noteras att sysselsättningsgraden är lägre för kvinnor än för män och att detta är särskilt framträdande inom gruppen utrikes födda. I sammanhanget konstateras också att arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda har ökat snabbare än bland inrikes födda och att det har varit något högre än bland inrikes födda de senaste kvartalen trots en dämpad utveckling . Av resultatredovisningen framgår vidare att sedan finanskrisen har sammansättningen av de inskrivna vid Arbetsförmedlingen förändrats. Fler inskrivna tillhör nu arbetslösa som har en svagare ställning på arbetsmarknaden. Även om man har kunnat se att något fler har gått över till arbete eller studier i grupperna med svagare ställning på arbetsmarknaden konstaterar regeringen att många har svårt att hitta arbete. uppger många arbetsgivare, särskilt inom den offentliga sektorn, uppger att det råder brist på arbetskraft. Regeringen redovisar vidare resultaten för de olika program och insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder arbetslösa. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen bedömningen att insatserna inom arbetsmarknadspolitiken har bidragit till förbättringar på arbetsmarknaden. Resultatredovisningen för arbetslivspolitiken delas upp på de tre områdena arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning, med underliggande mål för respektive delområde. Redovisningen av respektive delområde styrs av en rad angivna resultatindikatorer. På arbetsmiljöområdet redovisas utvecklingen av bl.a. dödsolyckor i arbetet, arbetsolyckor, arbetssjukdomar, sysselsatta med arbetsorsakade besvär av olika anledningar och vissa indikatorer inriktade på verksamhet. Indikatorerna visar bl.a. att antalet dödsolyckor ökade något jämfört med , men att det i ett längre perspektiv har varit en starkt nedåtgående trend i antalet dödsolyckor. När det gäller antalet anmälda arbetsolyckor med frånvaro var läget oförändrat 2018 jämfört med . Antalet anmälda arbetssjukdomar minskade dock . Regeringen framhåller att dödsolyckor och arbetsolyckor med frånvaro är vanligare bland män än bland kvinnor, medan arbetssjukdomar är vanligare bland kvinnor. Sociala och organisatoriska faktorer pekas ut som en särskilt framträdande orsak till arbetssjukdomar bland kvinnor. Överlag gäller för både kvinnor och män på hela arbetsmarknaden att det är vanligare med arbetsorsakade besvär till följd av stress eller andra psykiska orsaker än till följd av fysisk belastning. Regeringen framhåller vidare att genomförde klart fler inspektioner 2018 än 2017. På arbetsrättens område redovisas resultatindikatorer för bl.a. genomsnittlig överenskommen och faktiskt arbetad tid, deltidsarbete, tidsbegränsad anställning, facklig organisationsgrad och målstatistik för Arbetsdomstolen. Indikatorerna visar inga större förändringar jämfört med , med undantag för antalet inkomna mål till Arbetsdomstolen, där det går att se en viss minskning. över är minskningen ännu tydligare. Regeringen framhåller att män i genomsnitt har ett högre antal överenskomna och faktiskt arbetade timmar än kvinnor. är kvinnor överrepresenterade när det gäller både deltidsarbete och tidsbegränsade anställningar. För lönebildningen redovisas bl.a. resultatindikatorer för antalet medlingsärenden, antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, löneutvecklingen på hela arbetsmarknaden och arbetskraftskostnad inom näringslivet. Regeringen noterar att avtalsrörelsen var av begränsad omfattning och att det sedan inrättades 2000 inte gjordes några medlingsinsatser av institutet på förbundsnivå. utmärkte sig även genom att vara det år med det lägsta antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikt sedan inrättades. Inga arbetsdagar förlorades på förbundsnivå och endast i en lokal tvist. Enligt preliminära utfall var löneutvecklingen för ekonomin som helhet 2018 något högre än 2017 (2,jämfört ). Utfallet visade vidare att kostnadsutvecklingen för arbetskraften dämpades . De svenska arbetskostnaderna ökade t.ex. långsammare än arbetskostnaderna i både euroområdet och . Utifrån resultatredovisningen gör regeringen bedömningen att insatserna inom arbetslivspolitiken bidrar till att uppnå målet för arbetslivspolitiken. Utskottet konstaterar inledningsvis att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av uppnådda resultat ska ha en klar och tydlig struktur, så att redovisningen bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Samma utgångspunkt framfördes senast utskottet uttalade sig mer utförligt om regeringens resultatredovisning (bet. 2017/18:AU2 s. 7 f.). Utskottet konstaterar vidare att bedriver ett kontinuerligt arbete med att förbättra regeringens resultatredovisningar till i budgetpropositionen. De senaste årens utvecklingsarbete har tagit fasta på att synliggöra resultat och att arbeta med rätt information på rätt plats och därmed göra resultatredovisningen mer stringent. En viktig del av arbetet med att utveckla och förbättra resultatredovisningen är det samarbete som pågår på området mellan och regeringen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet fortsätter. När det gäller arbetsmarknadspolitiken noterar utskottet inledningsvis att regeringen i fråga om redovisningen av målet för arbetsmarknadspolitiken renodlat avsnittet så att det endast innefattar det riksdagsbundna målet. Vidare noterar utskottet en utveckling när det gäller att tydligt förklara vilka resultatindikatorer som används på området. Utskottet har tidigare efterfrågat just en utveckling av indikatorerna på området för att få en bättre bild av vad som ligger till grund för analysen av måluppfyllelsen. De senaste två årens resultatredovisningar har förbättrats genom att regeringen redan i ett inledande avsnitt tydligt anger vilka indikatorer som styr resultatredovisningen. Utskottet noterar vidare att regeringen genomfört vissa förändringar i hur resultaten presenteras i form av bl.a. fler underrubriker, ändrad ordning för olika avsnitt samt fler diagram och tabeller. Utskottet anser att förändringarna överlag har bidragit till en bättre struktur med en mer läsvänlig resultatredovisning som resultat. När det gäller diagram och tabeller noterar utskottet särskilt att tabell 4.3 i budgetpropositionen (s. 26) till skillnad från föregående år redovisar resultat utan decimal. Förändringen från föregående år redovisas dock med decimal. Utskottet uppfattar detta som ett försök att göra tabellerna i resultatredovisningen enhetliga och resultatredovisningen mer lättillgänglig. Utskottet vill dock påpeka att det kan finnas risk för att siffrorna misstolkas med den nya ordningen. Som exempel är den verkliga skillnaden på kvinnor och män utan gymnasial utbildning som går till studier men redovisas i tabellen som . Genom att byta sätt att redovisa siffrorna blir det också svårare att följa förändringen . När det gäller arbetslivspolitiken har utskottet tidigare vid upprepade tillfällen konstaterat att strukturen på resultatredovisningen är väl avvägd. Utskottet anser fortfarande att uppdelningen på de tre underliggande delmålen och tillhörande resultatindikatorer på ett förtjänstfullt sätt bidrar till ökad tydlighet om sambanden mellan mål, resultatindikatorer, resultat och regeringens budgetförslag. Strukturen underlättar därmed utskottets beredning. Utskottet noterar att resultatindikatorerna i viss utsträckning har utökats och förtydligats. Särskilt tydlig är utvecklingen i budgetpropositionen och delområdet arbetsmiljö. Utskottets bedömning är att arbetet med att utveckla indikatorerna även har lett till att det nu finns en mer grundlig genomgång av vissa resultat på området. Som exempel kan nämnas resultat kopplade till dödsolyckor där underlaget nu är mer gediget. Utskottet välkomnar den utveckling som har skett på området och anser att den bidrar till en mer resultatinriktad uppbyggnad av resultatredovisningen. Ett annat område inom arbetslivspolitiken där utskottet noterar en viss förändring av indikatorer och presenterade resultat är Arbetsdomstolens verksamhet. I budgetpropositionen har regeringen gått ifrån tidigare indikatorer och resultat inriktade på genomströmningstid och styckkostnad och redovisar i stället typ av tvister. Det är för utskottet inte självklart på vilket sätt detta tydligare uppvisar verksamhetens resultat. Som utskottet har framfört tidigare finns det skäl att betona vikten av analys och slutsatser av uppnådda resultat i förhållande till fastställda mål. Utskottet har tidigare påpekat att det funnits utvecklingsmöjligheter i fråga om att tydligare koppla analys och slutsatser till målen. I det sammanhanget är det välkommet att regeringen i budgetpropositionen har gjort en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen för både arbetsmarknadspolitiken och arbetslivspolitiken. En sådan bedömning har tidigare saknats för det förstnämnda området. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet utvecklingen på området och önskar att den framtida utvecklingen av strukturen i resultatredovisningen fortsätter på den inslagna vägen med att tydligt fokusera på resultaten inom respektive område. Regeringens redovisning av tillkännagivanden inom utgiftsområde 14 När det gäller regeringens behandling av tillkännagivanden har vid upprepade tillfällen uppgett att budgetpropositionen är ett lämpligt ställe för regeringen att redovisa hur den hanterar tillkännagivanden. I det sammanhanget är det viktigt att regeringen är tydlig med huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2018/19:75 tog man upp behandlingen av tillkännagivanden och anförde bl.a. följande (bet. 2018/19:KU21 s. 33): Utskottet vill också påminna om den konstitutionella praxis som har vuxit fram i fråga om tillkännagivanden. Utgångspunkten är att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Tillkännagivanden är dock inte rättsligt bindande, och om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den eventuella tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till varför regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör redovisas. kan acceptera att tillkännagivandet är slutbehandlat. Ett utskott och kan dock göra en annan bedömning än regeringen och vidhålla sin uppfattning i sak. Utskottet och kan då säga att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Det är utskottet och som inom ramen för sin behandling tolkar om tillkännagivandet är tillgodosett och slutbehandlat. Om har uttalat att ett tillkännagivande inte är slutbehandlat, ska regeringen återkomma till med redovisning av ytterligare åtgärder eller med att regeringen vidhåller sin uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat. I budgetpropositionen redovisar regeringen behandlingen av sju tillkännagivanden när det gäller utgiftsområde 14. I riksdagsskrivelserna 2005/06:174 och 2010/11:299 tillkännagavs för regeringen att bör ratificera Internationella arbetsorganisationens () konvention (nr 94) om arbetsklausuler i kontrakt där en offentlig myndighet är part, nedan kallad 94, (bet. 2005/06:AU3 förslagspunkt 15 och bet. 2010/11:AU10 förslagspunkt 6). Regeringen noterar i budgetpropositionen att utskottet i det senare tillkännagivandet bl.a. lyfter fram att upphandlingslagstiftningen är bristfällig. Regeringen framhåller att olika åtgärder har genomförts för att stärka villkoren för anställda och motverka social dumpning i upphandlingssituationer. Som exempel nämns utformningen av upphandlingslagarna , baserade på förslagen i propositionen Arbetsrättsliga villkor vid upphandling (prop. 2016/17:163). Vidare uppmärksammar regeringen att det framgår av tilläggsdirektiv till utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal att utredningen bl.a. hade i uppdrag att analysera de unionsrättsliga förutsättningarna för att ratificera 94. Regeringen konstaterar att en ratifikation, utöver anpassning av svensk rätt, kräver ett bemyndigande från EU. Regeringen bedömer att det inte är lämpligt att påbörja en sådan process . Regeringen förklarar att den därmed inte avser att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivanden och att tillkännagivandena således är slutbehandlade. I riksdagsskrivelse 2012/13:53 tillkännagavs att bör kräva att EU ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll (bet. 2012/13:AU5 förslagspunkt 8). Regeringen lyfter i budgetpropositionen fram att rådet, och kommissionen undertecknade ett gemensamt uttalande om en europeisk pelare för sociala rättigheter bestående av 20 principer. Vidare påpekar regeringen att arbetet med ändringsdirektivet till utstationeringsdirektivet syftar till att stärka grundläggande rättigheter och kollektivavtalens ställning inom EU. Det noteras också att i fråga om socialt protokoll bl.a. har anfört att man anser att en omfattande process med fördragsändringar inte är rätt väg att gå just . Regeringen uppger att den delar bedömning och att den inte nu avser att vidta några ytterligare åtgärder. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2016/17:308 tillkännagavs i fråga om insatsen förberedande och orienterande utbildning att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder dels för att insatsen ska kunna följas upp på ett bättre sätt (bet. 2016/17:AU13 förslagspunkt 1), dels för att resurserna inom arbetsmarknadspolitiken ska riktas till insatser som ger bättre resultat än förberedande och orienterande utbildning (bet. 2016/17:AU13 förslagspunkt 2). I budgetpropositionen pekar regeringen på att Arbetsförmedlingen i regleringsbrevet för fick i uppdrag att i årsredovisningen redogöra för vilka åtgärder som vidtas för att använda bl.a. förberedande och orienterande utbildning på ett effektivare sätt. Arbetsförmedlingen fick också i uppdrag att redogöra för insatser för att förbättra möjligheterna att följa upp förberedande och orienterande utbildning. lämnade Arbetsförmedlingen återrapporteringen Förbättrade uppföljningsmöjligheter för förberedande och orienterande utbildning (Af-2018/00588975). Regeringens bedömning är att myndigheten identifierat viktiga områden för att kunna förbättra uppföljningen, vilket regeringen bedömer också kommer att leda till att insatsen följs upp bättre. En sådan uppföljning kan också möjliggöra en effektivare användning av insatsen. Regeringen framhåller även att antalet personer som tar del av insatsen har minskat kraftigt. Regeringen bedömer att en effektiv resursanvändning kan uppnås genom att Arbetsförmedlingen anvisar till insatser utifrån en bedömning av individens behov och insatsernas resultat. Regeringen bedömer därmed att tillkännagivandena är slutbehandlade. I riksdagsskrivelse 2017/18:177 tillkännagavs att regeringens arbetsmiljöstrategi i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbetsmiljöarbete (bet. 2017/18:AU8 förslagspunkt 2). I budgetpropositionen uppmärksammar regeringen att beslut har tagits om ändringar i förordningen (2007:193) med instruktion för . har särskilt till uppgift att ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde, där små och medelstora företagsbehov särskilt ska beaktas. Regeringen förklarar att den därmed inte avser att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivande och att tillkännagivandet således är slutbehandlat.