bet · H601TU16 · 2019-05-31 00:00:00 — Utskottet föreslår med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen att tillkännager för regeringen att regeringen skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Vidare föreslår utskottet att avslår yrkanden i motioner om bl.a. långa och tunga lastbilar, självkörande fordon, en fossilfri fordonsflotta, tillhandahållande av förnybara drivmedel och främjande av elbilar. Detta görs i första hand med hänvisning till pågående berednings- och utredningsarbete. I betänkandet finns 31 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (S, MP). Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Långa och tunga lastbilar Motorhobbyn och historiska fordon Bestämmelser om vissa fordonstyper Tillhandahållande av förnybara drivmedel 1.Långa och tunga lastbilar, punkt 1 (C, KD, L) 2.Långa och tunga lastbilar, punkt 1 (SD) 3.Självkörande fordon, punkt 2 (SD) 4.Självkörande fordon, punkt 2 (C, L) 5.Självkörande fordon, punkt 2 (V) 6.Självkörande fordon, punkt 2 (KD) 7.Motorhobbyn och historiska fordon, punkt 4 (M) 8.Motorhobbyn och historiska fordon, punkt 4 (SD) 9.A-traktorer, punkt 5 (SD) 10.Övergivna fordon, punkt 6 (SD, KD) 11.Bestämmelser om vissa fordonstyper, punkt 7 (SD) 12.Parkeringsfrågor, punkt 9 (M) 13.Parkeringsfrågor, punkt 9 (SD) 14.Enskilda vägar, punkt 10 (M, L) 15.Enskilda vägar, punkt 10 (C) 16.Vissa vägfrågor, punkt 11 (L) 17.En fossilfri fordonsflotta, punkt 12 (M) 18.En fossilfri fordonsflotta, punkt 12 (C) 19.En fossilfri fordonsflotta, punkt 12 (V) 20.Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 13 (SD) 21.Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 13 (KD) 22.Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 13 (L) 23.Främjande av elbilar, punkt 14 (C) 24.Främjande av elbilar, punkt 14 (KD) 25.Elvägar, punkt 15 (SD) 26.Elvägar, punkt 15 (KD) 27.Elvägar, punkt 15 (L) 28.Miljözoner, punkt 16 (SD) 29.Miljözoner, punkt 16 (L) 30.Bilpooler, punkt 17 (M, C) 31.Bilpooler, punkt 17 (SD) Mätarställningen på bilar, punkt 3 (S, MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 yttrande 2018/19:CU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Långa och tunga lastbilar 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2018/19:1552 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 3.1, 2018/19:2404 av (C), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 19.1 och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 54. Reservation 1 (C, KD, L) Reservation 2 (SD) 2018/19:405 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:1548 av (M), 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 3.2 i denna del, 2018/19:2651 av (M) och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C, L) Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) ställer sig bakom det utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet, och detta tillkännager för regeringen. Motorhobbyn och historiska fordon 2018/19:966 av (M), 2018/19:1298 av (S), 2018/19:1850 av (M), 2018/19:1854 av (M), 2018/19:2851 av Per Lodenius och (båda C) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) 2018/19:1007 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 53. Reservation 9 (SD) 2018/19:307 av (SD), 2018/19:787 av (M), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 58 och 2018/19:1542 av (M). Reservation 10 (SD, KD) Bestämmelser om vissa fordonstyper 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 24, 52, 54 och 57 samt 2018/19:2580 av och (båda M). Reservation 11 (SD) 2018/19:724 av (SD) yrkande 3 och 2018/19:1827 av (M). 2018/19:310 av (SD), 2018/19:451 av (SD) yrkande 3, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2018/19:1273 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2854 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 36. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) 2018/19:1012 av (M) yrkande 2, 2018/19:1204 av (M), 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 3.2 i denna del, 2018/19:2261 av (C), 2018/19:2494 av Per Åsling och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 14 (M, L) Reservation 15 (C) 2018/19:459 av (L), 2018/19:2553 av (C) och 2018/19:2557 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 16 (L) 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 20 och 21, 2018/19:1306 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:2415 av Alireza Akhondi (C), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 61, 2018/19:2542 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 17 (M) Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) Tillhandahållande av förnybara drivmedel 2018/19:558 av (L), 2018/19:1271 av (SD), 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 48 och 49 samt 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (KD) Reservation 22 (L) 2018/19:451 av (SD) yrkandena 1, 2 och 5–7, 2018/19:892 av (M), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 31, 2018/19:2542 av (C) yrkande 3, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 23 (C) Reservation 24 (KD) 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2018/19:1306 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:1547 av (M), 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 3.2 i denna del och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 25 (SD) Reservation 26 (KD) Reservation 27 (L) 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:2773 av (M). Reservation 28 (SD) Reservation 29 (L) 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 38. Reservation 30 (M, C) Reservation 31 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (M), (S), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 86 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Förslagen behandlar en rad olika fordons- och vägtrafikrelaterade ämnen som bl.a. långa och tunga lastbilar, självkörande fordon, motorhobbyn och historiska fordon, en fossilfri fordonsflotta samt tillhandahållande av förnybara drivmedel. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. I betänkandet behandlas också ett förslag till utskottsinitiativ om manipulation av mätarställningen i fordon. Som en del av beredningen av förslaget har utskottet vid sitt sammanträde inhämtat upplysningar från infrastrukturminister samt Transport-styrelsen. beslutade även att ge civilutskottet tillfälle att yttra sig över förslaget till utskottsinitiativ. yttrande finns i bilaga 2. informerade utskottet om utvecklingen inom transportområdet vad gäller klimatomställningen. uppvaktades utskottet av (), och informerades utskottet av företrädare från Fordonsbesiktningsbranschen. Långa och tunga lastbilar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om långa och tunga lastbilar. Utskottet hänvisar till pågående arbete med att gradvis öppna vägnätet för tyngre lastbilar liksom de förberedelser som görs för att tillåta längre fordonsekipage på vägarna. Utskottet hänvisar också till pågående beredningsarbete inom i ärendet. Jämför reservation 1 (C, KD, L) och 2 (SD). riktade ett tillkännagivande till regeringen om dels behovet av att skyndsamt utarbeta nödvändiga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12, rskr. 2014/15:206). I proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor, som utskottet behandlade i betänkande 2016/17:TU14, föreslog regeringen att en ny bärighetsklass införs i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Den nya bärighetsklassen BK4 skulle göra det möjligt att använda fordon och fordonskombinationer som väger maximalt på vissa delar av vägnätet jämfört med den tidigare maxvikten på . Utskottet motsatte sig dock regeringens uttalanden i propositionen om att upplåtandet av ett vägnät för BK4 skulle vägledas av principen att införandet av en ny bärighetsklass inte fick åsidosätta regeringens ambition att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Utskottet ansåg i stället att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilka delar av vägnätet som kan öppnas för fordon eller fordonskombinationer med den nya maxvikten. biföll utskottets förslag och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet (rskr. 2016/17:238). Lagändringen trädde i kraft . I kommittémotion 2018/19:1121 påminner m.fl. (SD) om att öppnade en begränsad del av vägnätet för den nya bärighetsklassen BK4. har också i uppdrag att identifiera fler vägar som kan nyttjas för BK4. För att till fullo kunna utnyttja den potential som BK4 erbjuder vill motionärerna i yrkande 5 att man inför den högre bärighetsgraden på fler vägsträckor utan att man gör avkall på säkerhet och funktionalitet. m.fl. (SD) pekar i kommittémotion 2018/19:1281 på att man i tillät lastbilsekipage med en bruttovikt på på stora delar av det allmänna vägnätet, vilket har gynnat den egna industrin och minskat bränsleförbrukningen och därmed utsläppen. För att värna både miljön och skogsnäringens konkurrenskraft anser därför motionärerna i yrkande 21 att det behövs ett snabbare införande i av en ökad totalvikt för virkesekipage. I motion 2018/19:1552 föreslår (M) i yrkande 1 att det bör övervägas att göra förstärkningar i vägnätet för att möjliggöra för tyngre lastbilar att använda fler delar av vägnätet. Motionären framhåller att tyngre och längre lastbilar som kan ta mer last effektiviserar vägtransporterna, vilket ger färre körningar, minskade utsläpp och ökad trafiksäkerhet. På en väldigt begränsad del av det svenska vägnätet går det att använda lastbilar med en vikt upp till . Motionären anser att det är rimligt att utöka det vägnät som kan användas av tyngre lastbilar och att därför bör identifiera de vägar och broar som med enkla åtgärder kan förstärkas för att klara tyngre fordonsekipage. Av samma skäl som anförs ovan, föreslår motionären i yrkande 2 att regeringen bör överväga att genomföra försök med lastbilsekipage som väger upp till på vissa lämpliga vägavsnitt. Ytterligare en möjlighet att effektivisera vägtransporterna är att tillåta längre lastbilar, och motionären föreslår därför i yrkande 3 att regeringen utreder frågan och återkommer med förslag om hur längre lastbilar ska kunna utnyttjas i trafiken. m.fl. (L) vill i partimotion 2018/19:2058 yrkande 3.1 att man tillåter längre och tyngre lastbilar. Eftersom längre och tyngre lastbilar kan frakta mer gods per fordon skulle det förbättra effektiviteten och lönsamheten för näringslivet och därmed stärka konkurrenskraften, givet geografiska förutsättningar. Dessutom skulle miljön gynnas genom minskade utsläpp, anser motionärerna. I motion 2018/19:2404 påtalar (C) behovet av att göra ytterligare en översyn av trafikförordningen för att tillåta fler tyngre och längre transportfordon på vägnätet. Motionären påminner om att endast en mycket begränsad del av vägnätet kan trafikeras av lastbilar som väger . Möjligheten att kunna utnyttja tyngre och längre fordon har stora fördelar, och av detta skäl behövs en ändring av regelverket, anser motionären. I kommittémotion 2018/19:2427 önskar m.fl. (C) i yrkande 19.1 att man vidtar åtgärder för att göra det möjligt att använda och tyngre lastbilar på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet vägnät i hela landet. Motionärerna lyfter fram de fördelar som uppkommer för både miljön och samhället om man kan utnyttja dessa mer transporteffektiva fordon på det svenska vägnätet. I kommittémotion 2018/19:2734 anser m.fl. (KD) i yrkande 54 att lastbilar med en vikt upp till ska tillåtas på alla de vägar som har tillräcklig bärighet. Motionärerna pekar i sammanhanget på de positiva effekter som följer av att kunna utnyttja tyngre lastbilar, inte minst minskade utsläpp och effektivare transporter eftersom mer last kan transporteras på ett och samma fordon. Utskottet har behandlat frågan om att tillåta längre och tyngre lastbilar på vägnätet , senast i betänkande 2017/18:TU15. Utskottet konstaterade då bl.a. att var i färd med att öppna delar av vägnätet för tyngre lastbilar. Utskottet påminner om att det finns ett utpekat vägnät för den nya bärighetsklassen BK4 som klarar av fordonståg på upp till . konstaterar på sin webbplats att den nya bärighetsklassen BK4 har underlättat skogsindustrins transporter av rundvirke och flis. I ett första skede är det statlig väg som öppnats för fordonskombinationer på upp till . Visionen är att hela BK1-vägnätet ska öppnas upp för BK4, vilket ska ske i fortsatt dialog med näringslivet för att skapa största möjliga samhällsnytta. Utskottet välkomnar detta. Myndigheten konstaterar dock att det kommer att krävas en hel del förstärkningsarbeten för att kunna upplåta en större del av vägnätet för BK4 då av de statliga vägarna och ca 850 broar behöver förstärkas för att klara belastningen. Utskottet noterar i sammanhanget med tillfredsställelse att det av regeringens fastställelsebeslut om den nationella planen för transport-infrastrukturen 20182029 framgår att regeringen har avsatt totalt ca till att stärka vägnätet för att kunna öppna delar av det för den nya bärighetsklassen. Utskottet kan också notera att regeringen i vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) föreslår att tillförs innevarande år för statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftåtgärder för att förbättra de enskilda vägarnas funktion och bärighet, bl.a. för tyngre fordon. Regeringen framhåller i den nationella godsstrategin som beslutades att längre och tyngre fordon stärker näringslivets konkurrenskraft och att det rätt genomfört kan bidra till lägre utsläpp av växthusgaser på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen anför också att tunga lastbilar om kan effektivisera godstransporterna till och från omlastningspunkter vid hamnar och järnvägsterminaler. Regeringen anger i sammanhanget att den vill fortsätta analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet i syfte att minska godstransporternas klimatpåverkan. En förutsättning för att det ska kunna tillåtas är att det inte försvårar att uppfylla nollvisionen för antalet döda och allvarligt skadade i trafiken eller målet att flytta långväga godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen anför vidare att anpassningen av järnvägen och vägnätet för längre och tyngre fordon bör genomföras stråkvis  i den utsträckning det är möjligt och då det är samhällsekonomiskt motiverat  och sträckor som ansluter till hamnar eller kombiterminaler bör prioriteras. Mot bakgrund av tillkännagivanden om tyngre och längre lastbilar (rskr. 2014/15:206 och rskr. 2016/17:238) påminner regeringen i sin skrivelse om åtgärder som vidtagits 2018 med anledning av skrivelser till regeringen (skr. 2018/19:75) om att den har beslutat att en ny bärighetsklass ska införas i lagen (2001:599) om vägtrafikdefinitioner och att nödvändiga ändringar i trafikförordningen (1998:1276) och vägmärkes-förordningen (2007:90) beslutades . Dessa ändringar trädde i kraft . Regeringen anger även att den fattade ett beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna, som trädde i kraft , ska underlätta utvecklingen av nya tekniker och konstruktioner. Därutöver gav regeringen i uppdrag att analysera om och var längre lastbilar kan tillåtas på det svenska vägnätet i syfte att öka transporteffektiviteten och minska godstransporternas klimatpåverkan. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten lastbilar på det svenska vägnätet  för mer hållbara transporter. Den konsekvensanalys som redovisas i rapporten visar på att storleken på nyttorna är svåruppskattad men att de sammanvägda effekterna av att tillåta längre lastbilar är otvetydigt positiva. Detta eftersom de positiva effekterna vida överstiger de negativa effekterna i den kvantitativa analysen, som de uppskattade kostnaderna för åtgärder i infrastrukturen bedöms vara marginella i sammanhanget. Detta grundar sig på antagandet om ett , oberoende upplåtande av vägnätet för tyngre lastbilar upp till . Vidare framhåller i rapporten att de som gynnas mest av ett upplåtande för längre lastbilar på det svenska vägnätet är fordonsägare och godstransportköpare, men även klimatet och miljön samt trafiksäkerheten gynnas, vilket utskottet finner angeläget. Detta gäller åtminstone på det vägnät som är aktuellt i den samhällsekonomiska konsekvensanalysen. Storleken på nyttorna med att tillåta längre lastbilar avgörs enligt rapporten delvis av hur effekter på överflyttningar och inducerad trafik, dvs. den trafik som nygenereras av vägkapacitet, ser ut. Genom att kombinera ett upplåtande av vägnätet för längre lastbilar med tillgång till kombiterminaler samt styrmedel och andra incitament kan enligt en överflyttning till järnväg och sjöfart samt intermodala transporter snarare främjas. Utskottet välkomnar en sådan utveckling. Myndigheten tillägger dock också att det generellt behövs mer kunskap om effekter på framför allt trafiksäkerhet, säkerställande av regelefterlevnad, överflyttningar och intermodala godsflöden för att kunna göra en mer nyanserad och fullständig analys av effekterna av att tillåta längre lastbilar på det svenska vägnätet. Utskottet vill också uppmärksamma att inom ramen för regeringsuppdraget även har gjort en övergripande analys av vilket vägnät som kan anses vara lämpligt för längre lastbilar. Bedömningen är att av de statliga vägarna är lämpliga att upplåta för trafik med längre lastbilar. Stora delar av det vägnätet kan öppnas för längre lastbilar efter ett sådant beslut, givet att eventuella krav på fordon är beslutade. En del av vägarna som ingår i det utpekade vägnätet kommer dock att byggas om , och hela det föreslagna vägnätet beräknas kunna upplåtas för längre lastbilar 2025. För att de längre lastbilarna ska få plats bedömer att det kan krävas förlängningar av vissa körfält och nödfickor. Likaså kan det behövas anpassningar av parkeringar och rastplatser. Motorvägar har i stort den standard som krävs för längre fordon, och det krävs inga stora anpassningar av t.ex. broar. Målsättningen är att få ett sammanhållet vägnät, men totalt sett är de åtgärder som krävs inte så omfattande, enligt . De flesta bristerna som har identifierats på vägnätet är enligt myndigheten redan finansierade inom ramen för den första tredjedelen av nuvarande planperiod i Nationell plan för transportsystemet 20182029. Kostnaderna för att åtgärda de återstående bristerna för att kunna upplåta vägnätet bedöms uppgå till ca . Utskottet noterar i sammanhanget att rapporten förbereds på Infrastrukturdepartementet för remissbehandling. Utskottet vill också peka på att i samråd med Transportstyrelsen har föreslagit författningsändringar som är nödvändiga för att det ska vara möjligt att upplåta ett vägnät för längre lastbilar. Bland dessa ingår ett antal förslag som syftar till att bidra till en god regelefterlevnad. föreslår att ett vägnät för längre lastbilar inte ska märkas ut, utan att vägvisning i stället ska ske med ett nytt lokaliseringsvägmärke i vägmärkesförordningen i de fall där det bedöms finnas ett behov av att indikera rätt vägnät för de längre lastbilarna. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att myndigheten också driver ett utvecklingsprogram om s.k. high capacity transport (HCT) tillsammans med en rad intressenter inom ramen för den transportforskning som bedrivs av . Sedan konceptet hämtades till från har i olika samarbeten utvecklat, testat och demonstrerat olika fordonskoncept. Man har undersökt hur fordonen fungerar i trafiken och inte minst olika trafiksäkerhetsaspekter som omkörningar, rondellkörning, bromsverkan och risk för vältning. finns ett fyrtiotal längre och tyngre fordon i drift inom det nationella . Fem av dessa är längre fordonskombinationer på . Ett exempel är det s.k. DUO2-ekipaget som består av två trailrar som är sammankopplade. Fordonståget är och fördelar på 11 axlar. ligger dock vikten på . Lastbilen transporterar styckegods mellan DB Schenkers terminaler i och och förbrukar enligt vad utskottet erfarit mindre diesel per transporterad godsmängd. Sammanfattningsvis ser utskottet positivt på de insatser som vidtagits och de utvecklingsprojekt som pågår för att tillåta tyngre och längre fordons-ekipage på vägnätet. Detta gör det möjligt att effektivisera transporterna på väg och reducera utsläppsnivåerna. Mot denna bakgrund och med hänvisning till pågående beredningsarbete inom finner utskottet inte skäl att ta något initiativ på området. Utskottet avstyrker således motionerna 2018/19:1121 (SD) yrkande 5, 2018/19:1281 (SD) yrkande 21, 2018/19:1552 (M) yrkandena 13, 2018/19:2058 (L) yrkande 3.1, 2018/19:2404 (C), 2018/19:2427 (C) yrkande 19.1 och 2018/19:2734 (KD) yrkande 54. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om självkörande fordon. Utskottet pekar i första hand på det omfattande arbete som bedrivs av ansvariga myndigheter och de forskningsinsatser som görs av olika aktörer på området. Jämför reservation 3 (SD), 4 (C, L), 5 (V) och 6 (KD). I partimotion 2018/19:405 uppmärksammar m.fl. (V) de nya möjligheter som självkörande fordon kan skapa på landsbygden. Landsbygden erbjuder dessutom ofta bättre vägförhållanden än i städerna. Motionärerna ser positivt på de möjligheter som den nya tekniken medför och anser mot denna bakgrund i yrkande 2 att även landsbygden bör finnas med vid prioriteringar av satsningar på testverksamhet och mer permanent införande av självkörande fordon. I kommittémotion 2018/19:1121 uppmärksammar m.fl. (SD) de stora möjligheter som autonoma eller självkörande fordon innebär för samhället, men pekar på de utmaningar som den nya tekniken för med sig. Det kan exempelvis handla om ansvaret vid en olycka eller hur tekniken hanterar olika oundvikliga scenarier. Motionärerna anser därför i yrkande 47 att frågan om självkörande fordon bör utredas. I motion 2018/19:1548 uppmärksammar (M) den snabba teknikutvecklingen på fordonsområdet liksom frågan hur självstyrande och självkörande fordon ska regleras när utvecklingen går från försöks- och forskningsstadiet till kommersiella produkter på marknaden. Motionären anser att man måste ta vara på alla nya möjligheter som öppnas och yrkar mot denna bakgrund på att regeringen skyndsamt bör utreda hur vi kan få en lagstiftning som möjliggör användningen av olika former av autonoma fordon i vanlig trafik. För att underlätta en successiv introduktion av självkörande bilar efterlyser m.fl. (L) i partimotion 2018/19:2059 yrkande 3.2 (i denna del) politiska beslut som syftar till att möjliggöra storskaliga tester i verklig miljö för denna typ av fordon. Motionärerna pekar i sammanhanget på den stora potential som självkörande fordon har för transporter av varor och människor men även hur dessa kommer att påverka vägarna och tätorterna. (M) konstaterar i motion 2018/19:2651 att självkörande fordon uppmärksammas alltmer och noterar att tekniken i princip är färdigutvecklad och kan tas i drift.