bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — Det behövs åtgärder för att få till stånd långsiktiga och enhetliga valideringssystem för en större bredd av kvalifikationer på samtliga nivåer i utbildningssystemet som är tillgängliga i hela landet. Universitet och högskolor måste ges förutsättningar att bedriva kompletterande utbildningar t.ex. för att snabbt ge vårdpersonal den kompletterande utbildning som de behöver. Jag ser gärna mer av insatser som Tekniksprånget och Jobbsprånget som riktar sig till nyanlända akademiker som ingenjörer, naturvetare och ekonomer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Olika utbildningsformer, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 18, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:397 av och (båda SD) yrkande 4, 2018/19:1443 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2646 av (M). Modern teknik står inte i något motsatsförhållande till traditionell lärarledd undervisning utan ska ses som ett komplement. Vi vill att lärosätena redovisar infrastrukturella behov och förutsättningar för att anpassa utbildningar till modern teknik och digitalisering. bör en strategi för digitalisering av universitet och högskolor tas fram. Statistiken visar att hälften av de som studerar fristående kurser studerar på distans samt att det är vanligt att den som har en examen studerar på distans. Distansutbildning verkar därför vara ett alternativ också för vidare- och fortbildning. För många innebär studier på distans att det är lättare att få ihop livspusslet, inte minst för personer som kombinerar arbete med utbildning. Det är därför viktigt att undanröja hinder och tydliggöra vad som gäller för svenska lärosäten som vill införa online-utbildningar. Vidare vill vi öppna lärosätenas uppdragsutbildningar för fler så att spetskompetens och nya forskningsrön snabbt kan omsättas i arbetslivet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Livslångt lärande, punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:225 av (KD) och 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 6. För den som har en högskoleutbildning behöver fortbildning och kompetensutveckling ofta ske på ett universitet eller en högskola. Därför måste vissa utbildningars längd, studietakt och undervisningsform anpassas till yrkesverksammas behov. Det skulle kunna röra sig om ettåriga magisterprogram och kortare kurser, om fler kurser på distans, och samt om fler kurser på kvartstid. Universitet och högskolor bör därför ges ett särskilt uppdrag att tillgodose yrkesverksammas behov i sitt utbildningsutbud (ett s.k. omställningsuppdrag). Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk, punkt 14 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 85. Vi anser att det är av största vikt att nyanlända elever snabbt lär sig språket. Därför bör det ses över hur nyanlända barn och unga kan få utökad undervisningstid i svenska samt hur speciallärare och lärare i svenska som andraspråk kan bli fler, exempelvis genom olika fortbildningssatsningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Dimensionering av utbildning, punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 29 samt 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:503 av (L) yrkande 2, 2018/19:527 av (L), 2018/19:1066 av och (båda S), 2018/19:1072 av m.fl. (S), 2018/19:1096 av m.fl. (S), 2018/19:1128 av (M), 2018/19:1167 av m.fl. (S), 2018/19:1436 av (M) yrkande 7, 2018/19:1579 av (M), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:1964 av m.fl. (S), 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 3, 2018/19:1976 av (S), 2018/19:2020 av m.fl. (S), 2018/19:2021 av (S), 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 8, 2018/19:2143 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2682 av m.fl. (S), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 50, 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 26. För den som vill bli ingenjör men saknar rätt förkunskaper är det tekniska basåret en väg in i högskolan. erbjuder ett tjugotal universitet tekniska eller naturvetenskapliga basår åt studenter som inte är behöriga till ingenjörsutbildningen och andra naturvetenskapliga utbildningar. Söktrycket är högt men trots det finns inga särskilda medel för basår, utan programmen finanserias med pengar som är avsedda för vanlig högskoleutbildning. Vi vill mot den bakgrunden att det tekniska basåret förstärks. Vi vill vidare underlätta för universitet och högskolor att utforma tvärvetenskapliga utbildningar i syfte att anpassa dem för framtidens digitala arbetssätt samt locka fler kvinnor. Genom fler tvärvetenskapliga utbildningar som tillåter studenter att kombinera t.ex. en sjuksköterskeutbildning med datavetenskap kan vi väcka fler kvinnors nyfikenhet på it som vi får in mer digital kompetens i offentlig sektor. Därtill kan vi konstatera att utbildningar i cybersäkerhet som erbjuds i är attraktiva men till stor del upptas av utländska studenter som vid avslutade studier ofta vänder hemåt. Vi menar därför att fördelningen av platser och behörighetskraven på dessa utbildningar bör ses över, i kombination med förslag om talangvisum och andra åtgärder för att få kompetens att stanna i . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Dimensionering av utbildning, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:503 av (L) yrkande 2, 2018/19:527 av (L), 2018/19:1066 av och (båda S), 2018/19:1072 av m.fl. (S), 2018/19:1096 av m.fl. (S), 2018/19:1128 av (M), 2018/19:1167 av m.fl. (S), 2018/19:1436 av (M) yrkande 7, 2018/19:1579 av (M), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:1964 av m.fl. (S), 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 3, 2018/19:1976 av (S), 2018/19:2020 av m.fl. (S), 2018/19:2021 av (S), 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 8, 2018/19:2143 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2682 av m.fl. (S), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 50, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 29, 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 26. Vi ser ett stort framtida behov av ingenjörer på såväl gymnasienivå som högskolenivå, varför vi menar att det krävs riktade satsningar för detta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Dimensionering av utbildning, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 50 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:503 av (L) yrkande 2, 2018/19:527 av (L), 2018/19:1066 av och (båda S), 2018/19:1072 av m.fl. (S), 2018/19:1096 av m.fl. (S), 2018/19:1128 av (M), 2018/19:1167 av m.fl. (S), 2018/19:1436 av (M) yrkande 7, 2018/19:1579 av (M), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:1964 av m.fl. (S), 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 3, 2018/19:1976 av (S), 2018/19:2020 av m.fl. (S), 2018/19:2021 av (S), 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 8, 2018/19:2143 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2682 av m.fl. (S), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 29 samt 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11. Skolinspektionen har konstaterat att det är vanligt att rektorn inte är en aktiv pedagogisk ledare och att rektorn ofta är otydlig i kommunikationen med lärarna. Jag menar därför att en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap bör införas där en befattning som rektor kan vara ett av målen. Jag kan därtill konstatera att behovet av audionomer är stort. Trots detta präglas arbetsmarknaden av brist på såväl nyutexaminerade som erfarna audionomer. Jag vill därför se över möjligheten att utöka antalet högskoleplatser på audionomprogrammet. För att åtgärda kompetensbristen inom vården har antalet utbildningsplatser till olika vårdutbildningar byggts ut . Jag anser dock att takten måste öka för att möta behovet. Särskilt stort är behovet av fler utbildningsplatser inom förlossningsvården, psykiatrin och vissa specialistsjuksköterskor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Dimensionering av utbildning, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:503 av (L) yrkande 2, 2018/19:527 av (L), 2018/19:1066 av och (båda S), 2018/19:1072 av m.fl. (S), 2018/19:1096 av m.fl. (S), 2018/19:1128 av (M), 2018/19:1167 av m.fl. (S), 2018/19:1436 av (M) yrkande 7, 2018/19:1579 av (M), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:1964 av m.fl. (S), 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 3, 2018/19:1976 av (S), 2018/19:2020 av m.fl. (S), 2018/19:2021 av (S), 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 8, 2018/19:2143 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2682 av m.fl. (S), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 50, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 29 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 26. Jag anser att viss högre utbildning måste centraliseras till färre universitetsorter. Ett exempel är ämneslärarutbildningen, där jag menar att ämnesstudierna bör koncentreras till de högst rankade och största universiteten i . De mindre lärosätena har svårt att erbjuda inriktningar i skolämnen där det råder brist på lärare, som exempelvis kemi och fysik, eftersom det låga antalet studenter som söker dessa utbildningar gör det ekonomiskt svårt för mindre lärosäten att bedriva dem. Eftersom ett större lärosäte kan erbjuda fler ämneskombinationer än de mindre skulle valmöjligheten för studenterna öka och möjligheten att dimensionera platserna efter arbetsmarknadens behov förbättras. Jag vill även lyfta fram bristen på behöriga lärare i minoritetsspråk. Det behövs en ämneslärarutbildning som möjliggör en långsiktig försörjning av minoritetsspråklärare. Jag menar därtill att det behöver finnas en kontinuerlig uppföljning av möjligheterna till utbildning i minoritetsspråk. Detta är särskilt viktigt med tanke på att de nationella minoritetsspråken i universitetssammanhang är s.k. småspråk där undervisning bara ges på vissa lärosäten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fler vägar till läraryrket, punkt 16 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 18 samt 2018/19:121 av (KD), 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1543 av (M) yrkandena 2 och 4, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 54. För att möta rekryteringsbehovet behöver fler vägar till läraryrket öppnas där människor med rätt ämneskunskaper men utan lärarkompetens bereds möjlighet att blir lärare. finns utbildningsprogrammet som kombinerar studier i bl.a. ledarskap med praktik för blivande lärare. Vi vill se över hur programmet kan fortsätta stärkas för att fler ska utbilda sig till lärare. Det är brist på lärare i svenska för invandrare. Vi anser att de lärosäten som anordnar lärarutbildning även bör erbjuda kurser i svenska som andraspråk över sommaren för att möta de växande behoven. Vi vill även utreda möjligheten att införa distanskurser i svenska som andraspråk. Det ger lärare i hela landet förutsättningar att bli behöriga att undervisa i svenska för invandrare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fler vägar till läraryrket, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:121 av (KD), 2018/19:1543 av (M) yrkandena 2 och 4, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 18, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 54. På gymnasiet råder det brist på lärare i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen. Vi vill därför underlätta för högskolelärare att undervisa på gymnasiet. Efter lämplighetsprövning och en kortare introduktionskurs bör högskolelärare vara behöriga att undervisa på gymnasiet med oförändrad lön. Undervisningen ska kunna kombineras med forskning och undervisning i högskolan. Förslaget avser i första hand matematik och naturvetenskapliga ämnen. Staten ska täcka kostnaderna för aktuella universitet och högskolor, och särskilda medel ska avsättas för detta ändamål. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fler vägar till läraryrket, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:121 av (KD), 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1543 av (M) yrkandena 2 och 4, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 18 samt 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 54. Lärarbristen kommer att öka , och det är en prioriterad fråga att få fler personer att söka sig till läraryrket. Jag vill därför bl.a. stärka initiativ som Teach for , som rekryterar personer från andra akademiska yrken än läraryrket. Den modellen har visat sig vara framgångsrik och har lett till att fler hittar till klassrummen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fler vägar till läraryrket, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:121 av (KD) och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1543 av (M) yrkandena 2 och 4, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 18 samt 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 9. Det råder brist på behöriga ämneslärare i gymnasieskolan, framför allt inom matematik och naturvetenskap. Vi behöver därför hitta nya vägar för att möta behovet av kvalificerade lärare. kan man förena en anställning som lärare i högskolan med en anställning som specialistutbildad läkare eller annan anställning inom hälso- och sjukvården, s.k. förenad anställning eller kombinationsanställning (se 3 kap. 8 § högskolelagen [1992:1434] och 4 kap. 2 § högskoleförordningen [1993:100]). Om en sådan anställning även kunde innefatta gymnasieskolan skulle lärare i högskolan kunna bidra till att tillgodose behovet av behöriga gymnasielärare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU), punkt 17 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 95. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) möjliggör för akademiker att byta yrke och bli lärare och är ett sätt att möta rekryteringsbehovet. KPU bör utvecklas genom att längden på utbildningen kortas ned och studietakten höjs. Fristående aktörer bör också kunna starta och bedriva KPU. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Behörighet till kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) m.m., punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 8 och 10. Uppgifter från () visar att närmare 1 900 av de 4 448 sökande inte var behöriga att antas till en kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). Det beror bl.a. på att lärosätena ställer olika krav på förkunskaper och gör olika bedömningar av behörigheter. Vi vill därför att lärosätena ska få i uppdrag att, i samråd med , ta fram en gemensam grund för vilka krav som ska gälla för respektive KPU-inriktning och hur behörigheten ska bedömas. Vi vill också se en utökad användning av möjligheten att antas med villkor, dvs. kunna visa att man är behörig i samband med kursstart i stället för vid antagningen. Vidare vill vi öppna upp för fler lärosäten att erbjuda en KPU med förhöjd studietakt så att akademiker och yrkesverksamma kan avsluta sina studier snabbare, dvs. efter två terminer i stället för tre. Vi vill att den som har disputerat och studerar till lärare ska ha en kortare utbildningstid än . Vi vill att de hinder som avhåller fristående aktörer från att starta och bedriva KPU kartläggs skyndsamt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU), punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi vill att en ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) införs för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU), punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 2. En stor andel av de som arbetar med att utbilda vuxna har inte tillräcklig utbildning för att undervisa inom vuxenutbildningen. Bristen på kompetens när det gäller vuxenpedagogik påverkar resultaten inom svenska för invandrare (sfi). Att ha rätt utbildad personal brukar inom det övriga utbildningssystemet anses vara en förutsättning för att hålla en hög kvalitet på utbildningen, men detta verkar inte gälla för vuxenutbildningen. Bristen på behörig personal inom vuxenutbildningen är akut. Regeringen bör därför utreda inrättandet av en kompletterande pedagogisk utbildning till vuxenlärare. En reformerad lärarutbildning, punkt 20 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 94. behöver fler skickliga lärare, och fler lärare ska få använda sin tid till Yrkets status ska stärkas så att fler vill bli lärare och för att fler ska vilja stanna kvar och arbeta i sitt viktiga yrke. Vi anser att en central del i detta är att förbättra lärarutbildningen. Utbildningen bör även reformeras med större fokus på ämnesdidaktik och klassrumsledarskap. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbildning i sex och samlevnad på lärarutbildningen, punkt 21 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 91. För att stärka lärarnas kompetens inom områden som rör relationer, jämställdhet, sex och samlevnad samt könsroller och normer anser vi att det bör ses över om sex och samlevnad ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarutbildningens innehåll, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 18, 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkandena 5, 7 och 9, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 3, 2018/19:1403 av (MP) yrkande 2, 2018/19:1532 av (M) yrkande 1, 2018/19:1543 av (M) yrkande 3, 2018/19:1655 av (M), 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 11, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 34. För att stärka lärarkompetensen behöver lärarutbildningen förbättras och moderniseras. Det ställs nya krav på lärarna i och med att de behöver kunna hjälpa elever med speciella behov och möta det ökande antalet elever som inte har svenska som modersmål. Specialpedagogik, neuropsykiatriska funktionsvariationer (NPF) och svenska som andraspråk borde därför vara kompetenser som alla lärare har, liksom kunskaper om metodik och didaktik i en digital skolmiljö och ledarskapsutveckling. Vi vill att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att utreda hur dessa delar kan ingå som obligatoriska moment på lärarutbildningen. Vi vill vidare att möjligheten att läsa lärarutbildningen med förhöjd studietakt införs, att möjligheterna att öka den lärarledda undervisningen på lärarutbildningen ses över och att ämnesstudierna på lärarutbildningarna läses gemensamt med enstaka kurser. För att lindra lärarbristen och utbilda fler skickliga lärare vill vi möjliggöra skolförlagda lärarutbildningar likt det brittiska konceptet med Schools Direct. Det betyder att skolor som av Skolinspektionen har fått högsta betyg och kan påvisa en mycket god kvalitet ska kunna anställa obehöriga lärare och i direkt anslutning till anställningen erbjuda en skolförlagd lärarutbildning som ger lärarstudenten en lärarlegitimation. Vidare ska ett krav på skolorna vara att lärarstudenterna undervisas och handleds av särskilt kvalificerade lärare. Lärarstudenterna ska ha en färdig akademisk examen inom de ämnen som man ska undervisa i och därutöver ha lägst ett C i betyg i sitt huvudämne, exempelvis matematik, svenska eller ett NO-ämne. Vi vill att undervisning i sex och samlevnad ska bli en obligatorisk del på lärarutbildningarna.