bet · H601NU4 · 2019-02-18 00:00:00 — Statens del av fondkapitalet i det nya bolaget finansieras av befintliga medel inom de statligt ägda bolagen . Dessa två bolag blev i och med den nya strukturen dotterbolag till och kommer att avvecklas. Utskottet anser att det mot denna bakgrund inte finns någon anledning att gå motionären i fråga tillmötes och förorda något tillkännagivande på området. Vidare begärs tillkännagivanden om AB:s uppdrag och mål i motionerna 2018/19:142 (SD) och 2018/19:1068 (S). I den förstnämnda motionen förordas tillkännagivanden om dels en översyn av uppdrag mot bakgrund av bl.a. ändrade förhållanden på den svenska och den europeiska energimarknaden, dels att den förtida avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna ska stoppas, dels att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft. I den sistnämnda motionen anförs att staten bör använda för att stimulera framväxten av förnybar energi. Med anledning av de båda motionerna vill utskottet inledningsvis påminna om de övergripande regler som finns för bolagsstyrning och att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Utskottet vill även påminna om förtydligade uppdrag som beslutades av . Innebörden är att bolaget ska generera en marknadsmässig avkastning genom att bedriva energiverksamhet affärsmässigt så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Utskottet kan konstatera att ytterligare steg för att styra bolaget inom ramen för uppdraget togs genom att nya ekonomiska mål beslutades vid en extra bolagsstämma. Enligt bolaget möjliggör de nya målen ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation. Som redovisats har utskottet vid tidigare tillfällen avstyrkt motionsyrkanden som rör uppdrag och mål. Utskottet har bl.a. anfört att det inte finns någon anledning att ta initiativ för att ska ändra bolagets uppdrag. Utskottet ser inga skäl för att ändra uppfattning i frågan. Därmed avstyrks alla motioner i ämnet i berörda delar. Statens ägande av vissa företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statens ägande i och i vissa övriga statliga företag. Utskottet hänvisar till de försäljningsbemyndiganden som finns och till grundläggande principer om förvaltning och avyttring av statens egendom. Jämför reservation 9 (SD) och särskilt yttrande 5 (V). I motion 2018/19:1314 av och (båda S) framförs att – genom att till stor del vara statligt ägt – har ett särskilt ansvar för att gå i bräschen för nyinvesteringar i telekomsektorn. Motionärerna anför att det därför är av vikt att regeringen inte säljer utan i stället använder bolaget för att säkra investeringar i bredband och digital infrastruktur. I motion 2018/19:1117 anför (M) att staten genom sitt ägande av är en stor aktör på telekommarknaden. Motionären anför att telekommarknaden dels är en konkurrensutsatt marknad där statlig inblandning inte är motiverad för att motverka monopolsituationer, dels att denna marknad är kraftigt reglerad och att staten fyller en viktig funktion som kontrollorgan och lagstiftare. Därför bör staten sälja sitt innehav i . I kommittémotion 2018/19:146 framför m.fl. (SD) att staten som ägare av bör verka för att bolaget delas upp i två delar – it-infrastruktur och telekomverksamhet. Motionärerna anför vidare att i ett sådant fall bör ge regeringen ett bemyndigande att avyttra ägandet i telekomverksamheten. I motion 2018/19:340 av (SD) anförs att statens ägande i rimmar illa med ambitionen att företag ska kunna konkurrera på lika villkor på en marknad. Regeringen bör enligt motionen därför uppmanas att minska statens ägande i (yrkande 3). I motion 2018/19:508 av (L) framförs att det är statens roll att stifta lagar, fatta beslut om skatter och syssla med myndighetsutövning. Om staten på samma gång konkurrerar med privata företag på marknaden blandas rollerna samman. Därför menar motionären att konsekvenserna av att avveckla statens ägande i bl.a. bör utredas (yrkandet i denna del). Statens ägande av vissa övriga företag (M) anför i motion 2018/19:1104 att flygmarknaden har utvecklats sedan SAS grundandes och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Motionären anser att staten bör sälja sitt aktieinnehav i för att dels agerar statliga bolag per automatik marknadsstörande, dels har staten en viktig kontrollfunktion på marknaden för flygtrafik. I motion 2018/19:2015 av (M) framförs att staten genom sitt ägande av AB är en stor aktör på marknaden för fordonsbesiktningar. Motionären anför dels att marknaden för fordonsbesiktningar är en konkurrensutsatt marknad där statlig inblandning inte är motiverad för att motverka monopolsituationer, dels att fordonsbesiktningar är kraftigt reglerade och att staten fyller en viktig funktion som kontrollorgan och lagstiftare på marknaden. Att staten då agerar aktör och har ägarintressen på marknaden är i grund och botten inte rimligt, och bör därför säljas. I motion 2018/19:2017 föreslår och (båda M) att ska uppmana regeringen att sälja , företrädesvis i mindre delar så att det möjliggörs för många privata ägare att köpa bolagets skog med god arrondering som resultat. Enligt motionärerna bör staten ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare via . I motion 2018/19:340 av (SD) anförs att bör uppmana regeringen att sälja sitt aktieinnehav i . Som skäl anges dels att flygmarknaden präglas av stark konkurrens och inte bör störas av statliga aktörer, dels att det inte är rimligt att staten äger ett bolag som man också ska övervaka (yrkande 1). I motionen anförs vidare att ägandet i är ett tydligt exempel på när staten lägger sig i näringslivet och skapar en osund konkurrenssituation på en marknad. Motionären menar att därför bör uppmana regeringen att avveckla sitt ägande i (yrkande 2). Av motionen framgår avslutningsvis att konkurrens även bör eftersträvas på fordonsbesiktningsmarknaden. Regeringen bör enligt motionären därför verka för en successiv försäljning av AB med målet att minst två aktörer ska finnas på de orter där försäljningen sker (yrkande 4). I motion 2018/19:508 av (L) framförs att det är statens roll att stifta lagar, fatta beslut om skatter och syssla med myndighetsutövning. Om staten på samma gång konkurrerar med privata företag på marknaden blandas rollerna samman. Därför menar motionären att konsekvenserna av att avveckla statens ägande i en rad olika bolag bör utredas (yrkandet i denna del). har gett regeringen bemyndiganden att minska eller avveckla ägandet i följande bolag: • AB (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10) • AB Bostadsgaranti (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1) • (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1) • (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24) • (tidigare Parts) (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) • (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35). Regeringen har även mandat att sälja eller lägga ned följande bolag: • (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24) • (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24). Aktualiteten i statens bolagsinnehav Under den föregående mandatperioden granskade regeringens arbete med att bedöma och upprätthålla aktualiteteten i motiv, syfte och mål med de statliga bolagsinnehaven. Granskningen redovisades i rapporten – Aktualiteten i det statliga bolagsinnehavet (RiR 2017:1). I skrivelse 2016/17:184 gick den dåvarande regeringen igenom rapporten och redovisade sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer samt vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rapporten. Den dåvarande regeringen uppgav i skrivelsen att det för staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga samtliga bolags olika uppdrag och inriktning. Som ett resultat av denna prövning överlämnade regeringen propositionen Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181) till . På grundval av den analys som gjorts av de statligt ägda bolagen föreslog regeringen i propositionen att statens innehav i Apoteksgruppen i , och skulle avyttras. Regeringen föreslog vidare en avveckling och likvidation av om avyttring inte är möjlig. Vidare föreslog regeringen en avveckling och likvidation av Swedesurvey för att överföra delar av verksamheten i bolaget till Lantmäteriet. antog regeringens förslag (bet. 2016/17:NU24). Propositionen behandlade därmed flera av de bolag som lyfter fram i sin rapport. Om regeringen skulle finna att det saknas skäl för statligt ägande i något eller några bolag angav den dåvarande regeringen att den skulle återkomma till för att söka mandat att avyttra eller avveckla bolagen i fråga. Utskottet behandlade regeringens skrivelse (bet. 2017/18:NU4) och ett enigt utskott framhöll dels att det finns åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller det statliga företagsägandet, dels vikten av att man genomlyser den statliga bolagsportföljen för att det ska finnas ett gott underlag inför olika beslut om ägande och förvaltning av de statliga bolagen. Utskottet föreslog därmed att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. AB () erbjuder rådgivning och kontroll av motorfordons trafiksäkerhet, miljöpåverkan och driftsekonomi. driver en affärsmässig verksamhet på en avreglerad marknad. konkurrensutsattes fordonsbesiktningsmarknaden, vilket innebar att nya aktörer kunde ansöka om ackreditering för att besiktiga fordon (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8). genomfördes försäljningar av delar av stationsnät till nya aktörer i enlighet med det mandat som tidigare beslutats av (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). Efter att ca två tredjedelar av stationsnätet har sålts är det kvarvarande ett statligt helägt bolag. När det gäller frågan om att avveckla statens ägande i avstyrkte ett enigt utskott under det föregående ett motionsyrkande om detta (bet. 2017/18:NU4). Utskottet framförde bl.a. att all försäljning av statlig egendom ska ske på affärsmässiga grunder. En eventuell försäljning av statens aktier måste därför anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. beslutade att ge regeringen bemyndigande att minska statens ägande i (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). I sitt yttrande till finansutskottet anförde näringsutskottet att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tydligt besked om statens inställning till försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. delade näringsutskottets uppfattning. Minskning av statens ägande I ett auktionsförfarande sålde staten 13,8 miljoner stamaktier i . Genom försäljningen minskade statens ägarandel från till av antalet stamaktier. kallade SAS till en extra bolagsstämma där styrelsen bemyndigades att genomföra en nyemission av stamaktier mot bakgrund av att bolaget skulle stärka det egna kapitalet i syfte att få bättre villkor för finansiering av kommande flygplansinvesteringar och refinansiering av kommande låneförfall, samt möjliggöra eventuell framtida inlösen av preferensaktier. Svenska staten uttryckte sitt stöd för förslaget, och nyemissionen genomfördes på marknadsmässiga villkor. Svenska staten tecknade inte aktier i denna nyemission varför statens ägarandel sjönk från till . Under den föregående mandatperioden behandlade utskottet motionsyrkanden om att staten bör sälja sitt innehav i SAS , (bet. 2017/18:NU4). Samtliga yrkanden har avstyrkts av ett enigt utskott som anfört att en process i syfte att sälja av statens innehav i SAS är inledd. utvecklar, tillverkar, förvärvar och säljer reservdelar och tillbehör till motorfordon samt utvecklar och säljer logistiktjänster. Bolaget bildades i samband med att ansökte om lån från Europeiska investeringsbanken (EIB), med svenska staten som garant för lånet. sattes som pant och övertogs av svenska staten från konkursboet efter att ansökt om konkurs. Bolaget är helägt av svenska staten. Orios huvudverksamhet är att förse de ca 700 000 Saabbilar, som finns på ca 60 marknader, med Saabs originaldelar. behandlade utskottet ett motionsyrkande om att staten bör avveckla sitt ägande i (bet. 2017/18:NU4). Ett enigt utskott avstyrkte yrkandet och påminde om att ett försäljningsbemyndigande från finns och att all försäljning av statlig egendom ska ske på affärsmässiga grunder. Utskottet anförde att en eventuell försäljning av statens aktier därför måste anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. När det gäller statens ägande av dåvarande och senare kan nämnas att , efter initiativ av utskottet, beslutade att bemyndiga regeringen att utan begränsningar kunna förändra statens ägande i dåvarande (bet. 2000/01:NU11). Detta bemyndigande ersatte det bemyndigande som , på regeringens förslag, hade lämnat och som avsåg att regeringen fick minska statens ägande i till lägst av samtliga aktier (prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18). I en reservation (V) till utskottets initiativ föreslogs att skulle avslå utskottets begäran. beslutade att ge regeringen ett bemyndigande att utöver kontanter få ta emot aktier eller andra former av tillgångar som likvid vid en försäljning av aktier i och att avyttra dessa tillgångar (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16). godkände också att de kostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i bolaget får avräknas mot försäljningsintäkterna. Frågan om tillgången till Soneras accessnät var en viktig fråga i utskottets beredning av ärendet. Utskottet förutsatte att det skulle ges utrymme och förutsättningar att beakta resultatet av ett då pågående reform- och utredningsarbete inom området elektroniska kommunikationer, så att en konkurrensneutral tillgång till accessnätet skulle kunna säkras. I en reservation (S, V, MP) avvisades regeringens förslag, och reservanterna efterfrågade en redogörelse för olika handlingsalternativ när det gäller att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet. antog , på regeringens förslag, en ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (prop. 2007/08:73, bet. 2007/08:TU13). Därmed gavs () ytterligare möjligheter att ingripa för att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden, genom att förplikta en dominerande operatör att skilja den verksamhet som förvaltar, driver och tillhandahåller det s.k. kopparaccessnätet från operatörens övriga verksamhet. Den dominerande operatören, som var Sonera, behöll dock äganderätten till kopparaccessnätet. Genom en sådan förpliktelse om s.k. funktionell separation skulle alla aktörer kunna få tillgång till kopparaccessnätet på lika villkor. återkallade , med anledning av ett par motioner, det bemyndigande som lämnade 2001 om dåvarande och de bemyndiganden som lämnade om och gjorde ett tillkännagivande om accessnätet (bet. 2010/11:NU7). I detta sammanhang anförde näringsutskottet följande: Slutligen vill utskottet när det gäller statens ägande av aktier i framhålla att bl.a. frågan om accessnätet är av stor vikt. bör därför uppmana regeringen att återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ för att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet. Utskottet föreslår att ska inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet vad gäller detta företag. Sammanfattningsvis anser utskottet att bör fatta följande beslut: återkallar det bemyndigande som lämnade avseende dåvarande (bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272) och de bemyndiganden som lämnade avseende (bet. 2006/07:NU16 förslagspunkterna 2 a–c, rskr. 2006/07:217) och tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om accessnätet. Företrädare i utskottet för , , och dåvarande reserverade sig mot beslutet. Mot bakgrund av vad utskottet anförde om att regeringen skulle återkomma till med en redogörelse för handlingsalternativ när det gällde separation av TeliaSoneras accessnät (bet. 2010/11:NU7) lämnades en sådan redogörelse i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. I återrapporten framförde regeringen följande: TeliaSonera har separerat sin nätverksamhet från övrig verksamhet genom bildandet av . Om PTS bedömer det som otillräckligt för en långsiktigt hållbar konkurrens på marknaden kan myndigheten ändå besluta om en funktionell separation av TeliaSoneras nätverksamhet i enlighet med LEK. Regeringens bedömning är att en strukturell separation av det kopparbaserade accessnätet är en långtgående åtgärd som inte synbarligen medför några positiva effekter på marknaden. Andra aktörers tillträde till accessnätet omhändertas genom regleringen och den kontroll PTS utför. Därutöver bedömer regeringen att en strukturell separation av kopparnätet inte nödvändigtvis skulle bidra till att upprätthålla nuvarande och framtida behov av nätkapacitet i glesbygden. Utskottet noterade regeringens återrapportering (bet. 2012/13:NU1). tecknade avtal med om att förvärva bolaget . är ett av största tv-bolag och innefattar såväl reklam-tv via ägande av som betal-tv via bolaget C . Även finska MTV ingår i . Bolagets verksamhet är främst inriktat på att utveckla rörligt innehåll för olika plattformar. För att förvärvet ska kunna slutföras krävs att godkänner affären i ett konkurrenshänseende. Enligt uppgifter från avser att skicka in en konkurrensanmälan vid slutet av och bolaget förväntar sig att förvärvet ska kunna slutföras . Proposition om återköpsprogram av aktier i lämnade regeringen propositionen Återköpsprogram av aktier i (prop. 2018/19:40) till . Propositionen lämnades till mot bakgrund av att styrelsen i har beslutat att genomföra ett återköpsprogram av aktier och att statens ägarandel i bolaget därmed ändras. En förändring av statens ägarandel i bolaget kräver bemyndigande, och i propositionen föreslås därför bl.a. att ska bemyndiga regeringen att för det första godkänna att minskar aktiekapitalet med indragning av egna aktier som bolaget äger och på så sätt öka statens röst- och ägarandel i bolaget till högst av aktierna och rösterna i bolaget. För det andra ska bemyndiga regeringen att därefter genom försäljning eller på annat sätt minska statens röst- och ägarandel i till lägst nuvarande nivå, dvs. av aktierna och rösterna i bolaget. Propositionen kommer att behandlas av utskottet i ett särskilt betänkande . När det gäller riksdagsbehandlingen av statens ägande i under den senaste mandatperioden har ett enigt utskott , (bet. 2017/18:NU4), avstyrkt motionsyrkanden om att staten ska sälja sitt aktieinnehav i bolaget. Utskottet har konstaterat att det varken funnits något bemyndigande från för att staten ska avyttra sitt aktieinnehav i bolaget eller något behov av ett riksdagsuttalande i frågan. Utskottets ställningstagande när det gäller statens ägande av vissa företag redovisas under följande rubriker: – Statens ägande av – Statens ägande av vissa övriga företag. I motionerna 2018/19:340 (SD), 2018/19:508 (L) och 2018/19:1117 (M) förordas tillkännagivanden om att regeringen bör sälja eller utreda konsekvenserna av en försäljning av statens aktieinnehav i . I motion 2018/19:146 (SD) anförs att bolaget, mot bakgrund av det aviserade förvärvet av , bör delas upp i en it-infrastrukturdel och en telekomverksamhetsdel. Den sistnämnda verksamhetsdelen bör därefter säljas. I motion 2018/19:1314 (S) anförs däremot att staten bör behålla sitt aktieinnehav i för att säkra investeringar i bredband och digital infrastruktur. Mot bakgrund av vad som anförs i de nämnda motionerna vill utskottet inledningsvis framhålla att är ett börsnoterat bolag där staten är minoritetsägare och att bolagets stämma är det högsta beslutande organet. Det är vidare bolagets styrelse som ansvarar för organisation och förvaltning av bolagets angelägenheter samt för att fastställa mål och strategier för bolagets verksamhet. Den operationella driften av verksamheten sköts i sin tur av bolagets ledning. När det särskilt gäller frågan om en uppdelning av i en infrastrukturdel och en telekomverksamhetsdel vill utskottet framhålla att en sådan åtgärd skulle vara en ingripande förändring av bolagets verksamhet och att den i ett sådant fall måste göras i samråd med både styrelse och övriga aktieägare. Vidare noterar utskottet att en proposition som rör statens ägande i har lämnats till och att den kommer att behandlas i ett särskilt betänkande . Med detta sagt kan utskottet konstatera att valde att teckna ett avtal med om ett förvärv av mediebolaget . Förvärvet förutsätter dock ett godkännande i konkurrenshänseende från , och ett beslut väntas senare . Utskottet kan vidare konstatera att är ett av största tv-bolag som kontrollerar flera stora innehållsleverantörer på den svenska mediemarknaden. I har staten ett inflytande på mediemarknaden genom att beslutar om uppdrag och regeringen sätter verksamhetsramarna för de tre public service-bolagen , och Utbildningsradion. Om Telias förvärv av genomförs – så som bolaget avser – skulle staten, via sitt ägande i , få ett betydande inflytande på den svenska mediemarknaden. Utskottet vill i detta sammanhang påtala att en utveckling i denna riktning inte är önskvärd. Utskottet har dock inte för avsikt att med anledning av de aktuella motionsyrkandena förorda några tillkännagivanden om statens ägande i . Samtliga nämnda motioner avstyrks därmed i berörda delar. Statens ägande av vissa övriga företag I motionerna 2018/19:340 (SD), 2018/19:1104 (M), 2018/19:2015 (M) och 2018/19:2017 (M) förordas tillkännagivanden om att staten bör minska eller avveckla sitt ägande i flera olika företag. Det handlar om bolagen , , och . Därutöver framhålls i motion 2018/19:508 (L) att regeringen bör se över skälen för statligt ägande i en lång rad andra företag. Mot bakgrund av vad som framförs i de aktuella motionerna vill utskottet påminna om att det övergripande målet för regeringens förvaltning av de statligt ägda bolagen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader samt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. För staten som aktiv och professionell ägare ingår det att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga samtliga bolags olika uppdrag och inriktning. Utskottet noterar exempelvis att en försäljning av statens andelar i SAS har inletts och att regeringen under den förra mandatperioden fått bemyndiganden att sälja flera statliga bolag. Utskottet vill betona vikten av att skälen för varför staten äger vissa företag prövas kontinuerligt. Vidare vill utskottet understryka att regeringen behöver bemyndigande för att genomföra en försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Som redovisats finns sådana bemyndiganden endast för vissa av de företag som berörs i de aktuella motionerna. I övrigt vill utskottet framhålla att all försäljning av statlig egendom ska ske på affärsmässiga grunder. En eventuell försäljning av statens aktier måste därför anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. Utskottet är inte berett att förorda några tillkännagivanden så som föreslås i de aktuella motionerna, som därmed avstyrks i berörda delar. Inriktningen för statens ägande av företag, punkt 2 (M, C, KD, L) av (M), (C), (M), (KD), (L), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: