bet · H601SoU9 · 2019-04-15 00:00:00 — har enligt 5 kap. 11 § SoL till uppgift att verka för att den som har utsatts för brott och hans eller hennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansvarar även för att ett barn som har utsatts för brott och barnets närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Av 2 kap. 7 § SoL framgår att när den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården ska kommunen tillsammans med upprätta en individuell plan. Planen ska upprättas om kommunen eller bedömer att den behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda, och om den enskilde samtycker till att den upprättas. Arbetet med planen ska påbörjas utan dröjsmål och ska när det är möjligt upprättas tillsammans med den enskilde. Närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs vilka insatser respektive huvudman ska svara för vilka åtgärder som vidtas av någon annan än kommunen eller vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Lag om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall I enlighet med 2 § lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall ska en utredning genomföras när ett brott har begåtts mot ett barn och det finns anledning att anta att brottet har samband med något förhållande som har inneburit att barnet varit i behov av skydd om barnet har avlidit med anledning av brottet barnet har utsatts för grov misshandel eller synnerligen grov misshandel av en närstående eller tidigare närstående person brottet utgör försök, förberedelse eller stämpling till mord eller dråp eller försök eller förberedelse till barnadråp brottet utgör försök, förberedelse eller stämpling till grov misshandel eller synnerligen grov misshandel och är begånget av en närstående eller tidigare närstående person. En utredning ska även genomföras när ett barn har avlidit utomlands, om barnet vid dödsfallet var svensk medborgare eller hade sin hemvist i . Av 2 a § ska en utredning genomföras när ett brott har begåtts mot en vuxen person av en närstående eller tidigare närstående person och det finns anledning att anta att brottet har samband med något förhållande som har inneburit att den vuxna personen varit i behov av skydd eller stöd och hjälp för att förändra sin situation om den vuxna personen har avlidit med anledning av brottet brottet utgör försök, förberedelse eller stämpling till mord eller dråp. En utredning ska även genomföras när det annars finns särskilda skäl att utreda en händelse enligt första stycket och det finns anledning att anta att händelsen har samband med något förhållande som har inneburit att den vuxna personen varit i behov av skydd eller stöd och hjälp för att förändra sin situation. I fall som avses i första stycket 1 eller om det finns sådana särskilda skäl som avses i andra stycket får en utredning genomföras även när en vuxen person har avlidit utomlands, om personen vid dödsfallet var svensk medborgare eller hade sin hemvist i . I förordningen (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer finns bestämmelser om statsbidrag till dels lokala ideella organisationer vars verksamhet riktas till våldsutsatta kvinnor och deras barn samt våldsutsatta flickor för att erbjuda dem stöd och skydd mot mäns våld, dels riksorganisationer vars verksamhet avser att främja sådan verksamhet som bedrivs av de lokala organisationerna. Ansökningarna prövas av . Ideella organisationer med riksintresse som bedriver frivilligt arbete för att motverka våld mot kvinnor, t.ex. Roks, kan beviljas statsbidrag enligt förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området m.m. Ansökningarna prövas av . föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer Enligt 7 kap. 2 § föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer ska socialnämnden vid behov erbjuda våldsutsatta vuxna, den som är och har utsatts för våld eller andra övergrepp av sin partner och den som är och har utsatts för hedersrelaterat våld stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. I de allmänna råden anges att om den våldsutsatte behöver stöd och hjälp i ett skyddat boende bör boendet ha tillräcklig bemanning och tillräckliga skyddsanordningar för att kunna erbjuda skydd mot hot, våld och andra övergrepp. Det anges vidare att det boende som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuella medföljande barn oavsett ålder och kön. Om det skyddade boendet tar emot barn bör det i boendet finnas personal med kunskap om barns behov. I fråga om insatser till våldsutövare i enlighet med 4 kap. 1 § SoL anges i de allmänna råden att socialnämnden med utgångspunkt i barnets behov bör kunna erbjuda insatser dels till våldsutövande föräldrar, dels till andra våldsutövande vuxna som bor tillsammans med barn. Insatserna bör syfta till att våldet upphör och att våldsutövaren får en ökad förståelse för hur våld påverkar barn, och de bör genomföras med beaktande av barnets behov av trygghet och säkerhet. Vidare anges att nämnden utöver vad som anges ovan bör kunna erbjuda våldsutövare insatser som syftar till att de förändrar sitt beteende och upphör med att utöva våld. Insatserna bör genomföras med beaktande av behovet av trygghet och säkerhet hos våldsutsatta och barn som bevittnat våld. bör i enlighet med 5 kap. 11 § SoL om stöd och hjälp såväl vid planeringen av verksamheten som i enskilda ärenden beakta de särskilda behov som en våldsutsatt kan ha på grund av bl.a. funktionsnedsättning, könsöverskridande identitet eller uttryck, utländsk bakgrund, missbruk och beroende eller risk för hedersrelaterat våld; se föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer. om bl.a. arbete med våld i nära relationer har tagit fram en handbok om bl.a. arbete med våld i nära relationer, som är ett komplement till myndighetens föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer (Våld – en handbok om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer, 2016). syftar till att ge och hälso- och sjukvården vägledning på området och behandlar lagstiftning och förarbeten samt kunskap baserad på forskning och erfarenheter från verksamheterna. Den innehåller även avsnitt om familjerätt och förhållandet mellan och ideella föreningar. riktar sig till socialnämnden och vårdgivare, men även till utförare av socialtjänst, t.ex. ideella organisationer. har papperslösa rätt till hälso- och sjukvård och tandvård som inte kan vänta, mödrahälsovård, preventivmedelsrådgivning och vård i samband med abort; se lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. rekommenderar att rutinmässiga frågor om våld ställs av hälso- och sjukvården för kvinnor som uppsöker mödrahälsovård och psykiatrisk vård (, Att upptäcka och ställa frågor om våld i nära relationer). har i uppdrag att utreda fall då ett barn avlidit till följd av brott och när en kvinna eller man avlidit till följd av brott av en närstående eller tidigare närstående. Sedan utredningsverksamheten startade, 2008 när det gäller barn och 2012 när det gäller vuxna, har sammanlagt utrett 46 barnärenden (varav var flickor och var pojkar) och 52 vuxenärenden (varav kvinnor och män). Resultaten har redovisats i fem rapporter till regeringen. Majoriteten av utredningarna rör kvinnor. Den senaste rapporten om dödsfallsutredningar –2017 publicerades . Vid en studie som genomförts av (Nationellt centrum för kvinnofrid, NCK) framkommer att tre landsting fullt ut och 14 landsting delvis har genomfört föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer (SOSFS 2014:4) enligt vilka vårdgivare bl.a. bör bestämma när och hur frågor om våld ska ställas i verksamheterna (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 s. 110). infördes ändringar i lagen som innebär att utredningsverksamheten när det gäller vissa dödsfall ska blir mer effektiv och ändamålsenlig (prop. 2017/18:215, bet. 2017/18:SoU36, rskr. 2017/18:416). Syftet med utredningsverksamheten är att förebygga att barn far illa eller att vuxna utsätts för våld eller andra övergrepp av en närstående eller tidigare närstående person. Genom lagändringarna utökades utredningsverksamheten till att omfatta fler fall än där barn eller vuxna avlidit, exempelvis grov misshandel av barn samt mord- och dråpförsök mot vuxna om brottet har begåtts av en närstående eller tidigare närstående person. Även mord- och dråpförsök mot barn ska utredas, om barnet varit i behov av skydd. Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor För att förebygga våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck har regeringen antagit en tioårig nationell strategi som gäller från (skr. 2016/17:10). Strategin är tioårig och inbegriper mål och insatsområden, en struktur för stöd och uppföljning och ett åtgärdsprogram med insatser för perioden –2020. Ett av delmålen är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Delmålet omfattar alla yttringar av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor. Strategin har fyra målsättningar som ska vägleda statens styrning av insatser på området: ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld förbättrad upptäckt av våld samt starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn förbättrad kunskap och metodutveckling. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) framhöll regeringen att förebyggande insatser är en viktig del av arbetet för att stärka förutsättningarna att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Vidare framhölls att en av utgångspunkterna för den nationella strategin är att hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer genomgående ska beaktas. Att utveckla och stärka insatser för våldsutövare och socialnämndens ansvar för denna målgrupp nämndes som ett annat viktigt område, något som även ligger i linje med målsättningarna i regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av den nationella strategin gav regeringen i uppdrag att inom samt hälso- och sjukvården stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (S2017/01221/JÄM). Uppdraget rör följande tre områden: – förbättra kunskapen om förekomsten av våld och våldsrelaterade insatser – förstärka kompetensstödet för vård- och omsorgspersonal – vidareutveckla metoder för vård- och omsorgspersonal. I uppdraget angavs att myndigheten särskilt ska uppmärksamma ett barnrätts- och ungdomsperspektiv inklusive principen om barnets bästa samt att barn kan vara direkt och indirekt utsatta för mäns våld mot kvinnor. I enlighet med den nationella strategin omfattar uppdraget även hbtq-personer och våld i samkönade relationer. Uppdraget består av tio deluppdrag. Ett av deluppdragen avser utveckling av metoder för samt hälso- och sjukvårdens behandlingsarbete med våldsutövare. Med målsättningen att utveckla verkningsfull behandling mot återfall i våldsbrott mot närstående ska identifiera metoder med lovande resultat eller sätta samman nya metoder för senare prövning och effektutvärdering. Deluppdraget ska slutredovisas . I enlighet med regeringsuppdraget redovisade bl.a. förslag till indikatorer för uppföljning av den nationella strategin. Myndigheten föreslog 75 sektorsövergripande indikatorer som avser både omfattningen av mäns våld mot kvinnor och utvecklingen av samhällets insatser. redovisade även en kartläggning av hur och hälso- och sjukvården frågar om våldsutsatthet. har även påbörjat ett arbete för att förbättra registrering med koder om våld och könsstympning samt införande av nya åtgärdskoder i hälso- och sjukvårdsstatistiken. Flera viktiga förutsättningar, inte minst tillgången till data, saknas för att uppgifter om hälso- och sjukvårdens arbete med våldsutsatta och kvinnor som könsstympats ska kunna redovisas på ett meningsfullt sätt. har inom ramen för uppdraget även tagit fram en vägledning för att i kommuner och landsting möjliggöra enhetliga ungefärliga uppskattningar av kostnaden för insatser efter våld i nära relationer (prop. 2018/19:1 utg.omr. 13 s. 59). Länsstyrelsernas arbete med strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 13 s. 59 f.) anges att länsstyrelserna tog fram regionala strategier och handlingsplaner med länsspecifika prioriteringar med utgångspunkt från det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Strategierna utgör bl.a. underlag för länets uppföljning av arbetet. Av budgetpropositionen framgår vidare att Länsstyrelserna framhåller att den nationella strategin med sin betoning på förebyggande åtgärder har bidragit till att länsstyrelserna har påbörjat samverkan inom nya arenor. Länsstyrelserna har även arbetat med att erbjuda metod- och kompetensstöd och att samordna stöd till kommunerna för att utveckla samverkan mellan kommuner och skapa ett systematiskt kvalitetsarbete med uppföljning. Länsstyrelserna har även genom att identifiera resurser och behov utformat och följt upp genomförda insatser. Samordningen är genomförd i samverkan med Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid och . Utvecklingsmedel samt nationellt och regionalt kompetensstöd Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) att regeringens satsning på utvecklingsmedel för att kvalitetsutveckla arbetet på området mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer samt stödet till våldsutsatta kvinnor och barn har lagt en grund för att nå ut med kunskapsstöd till dem som arbetar med målgruppen på både regional och lokal nivå. Vidare har länsstyrelserna i uppdrag att, i samverkan med , ge regionalt kompetensstöd till kommuner och ideella föreningar och stiftelser. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har i uppdrag att, i samverkan med , ge nationellt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet när det gäller våld i nära relationer och stödet till våldsutsatta kvinnor samt att ge motsvarande stöd till landstingen på regional nivå. ska ha det övergripande ansvaret för att på nationell nivå samordna och följa upp uppdraget, som även inkluderar att följa samarbetet mellan länsstyrelser och landsting. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas . Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) är ett kunskaps- och resurscentrum vid , och verksamheten regleras av regeringens uppdrag till . NCK driver bl.a. den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen. Till Kvinnofridslinjen kan kvinnor som utsatts för hot, våld och sexuella övergrepp ringa för att få stöd och hjälp. Även närstående och personal som möter våldsutsatta kvinnor i sitt yrke kan ringa. Kvinnofridslinjen är öppen dygnet runt och bemannas av kvinnliga socionomer och sjuksköterskor. Återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förekomsten och erfarenheter av återfallsförebyggande insatser riktade till män som inte är frihetsberövade och som har utsatt kvinnor, barn eller andra närstående för våld (dir. 2017:26). Utredaren fick i uppdrag att analysera effekterna av sådana insatser och föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet med våldsutövare kan utvecklas och stärkas. I utredningen bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37) lyfte utredaren fram att arbetet med våldsutövare alltid måste utgå från de våldsutsattas behov av säkerhet, att socialnämndens ansvar för insatser till våldsutövare bör förtydligas och att hälso- och sjukvården bör engageras i arbetet. Vidare föreslog utredningen bl.a. att en ny sekretessbrytande regel ska införas. Utredningens förslag bereds inom . Ett stärkt barnrättsperspektiv i skyddat boende Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka barnrättsperspektivet för barn som vistas i skyddade boenden tillsammans med en av vårdnadshavarna (dir. 2016:99). I uppdraget ingick även att förtydliga samhällets och enskilda aktörers respektive ansvar för barnen i boendet. I betänkandet Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende (SOU 2017:112) förslogs bl.a. följande: – Skyddat boende ska regleras i socialtjänstlagen. – ska noga följa vården av de barn och unga som vistas där och säkerställa barnets rätt till skolgång och hälso- och sjukvård. – Det ska finnas kvalitetskrav för skyddade boenden med krav på verksamheten om kompetens och bemanning, och boendena ska vara tillståndspliktiga. – Skyddade boenden som ska ta emot barn ska begära registerkontroll inför anställning. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Handlingsplan mot prostitution och människohandel Regeringen beslutade en handlingsplan mot prostitution och människohandel. Syftet med handlingsplanen är att förebygga och motverka prostitution och människohandel för alla ändamål och att bidra till ett bättre skydd och stöd för personer som är utsatta för människohandel. Målet med handlingsplanen är att den ska bidra till ett mer effektivt, strategiskt och målinriktat arbete mot prostitution och människohandel. Handlingsplanen ska vidare bidra till genomförandet av de mål som regeringen har satt upp inom området. Här avses bl.a. det övergripande jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv samt delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Handlingsplanen omfattar även ett antal åtgärder som syftar till att bekämpa prostitution och människohandel. Åtgärderna delas in i åtta olika insats-områden och omfattar bl.a. en förstärkt samordning mellan myndigheter och andra aktörer, stärkt förebyggande arbete, förbättrad förmåga att upptäcka prostitution och människohandel samt lagstiftningsåtgärder. Vidare omfattar åtgärderna insatser inom förstärkt skydd och stöd, effektivare brottsbekämpning, stärkt kunskap och metodutveckling samt ökad internationell samverkan. Kvalitetsindikatorer för skyddade boenden har tagit fram ett antal kvalitetsindikatorer för att kontinuerligt kunna göra nationella studier av hur kvaliteten utvecklas i skyddade boenden och fungera som stöd i utvecklingen av skyddade boenden som drivs av kommuner, ideella verksamheter och bolag. Indikatorerna mäter bl.a. personaltillgång, tillgänglighet och omfattningen av kunskapsbaserad verksamhet. Stöd till tjej- och kvinnojourer samt brottsofferverksamhet för hbtq-personer Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 13 s. 63) att de ideella kvinno- och tjejjourerna utför ett betydelsefullt arbete med att ge stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld. har enligt förordningen (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer fördelat till kvinno- och tjejjourerna. En översyn av stödet till kvinno- och tjejjourer pågår inom . Utgångspunkten för översynen är att den enskilda kvinna eller man, flicka eller pojke, som är direkt eller indirekt utsatt för våld av närstående ska ha tillgång till rättssäkert stöd och skydd av god kvalitet, bl.a. med avseende på särskilda behov till följd av exempelvis funktionsnedsättningar eller missbruk och beroende. Enligt uppgift från bereds en departementspromemoria med anledning av översynen. har fördelat medel till organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och transpersoner som utsatts för våld i en nära relation. I regleringsbrevet fick i uppdrag att fördela för att fortsätta stödja dessa organisationer. En redovisning av hur medlen använts ska lämnas till regeringen . Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck samt tvångsäktenskap, barnäktenskap och könsstympning När det gäller insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck samt tvångsäktenskap, barnäktenskap och könsstympning redovisar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 13 s. 60 f.) bl.a. följande. Samtliga länsstyrelser hade i uppdrag att arbeta i enlighet med målsättningarna i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Bland annat organiserades regionala nätverk och kompetenshöjande insatser om hedersrelaterat våld och förtryck. har länsstyrelserna fått ett fortsatt uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017–2026. Uppdraget innebär bl.a. att på några platser i landet stödja utvecklingen av regionala kommun- och myndighetsgemensamma resurscentrum för barn och vuxna som är utsatta eller riskerar att utsättas för våld av närstående, i synnerhet hedersrelaterat våld och förtryck. ingick regeringen en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) för att stärka jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå 2018–2020. SKL:s arbete utifrån överenskommelsen inkluderar att analysera medlemsbehov och utveckla medlemsstöd för hur och hälso- och sjukvården kan förbättra arbetet med att ge stöd till utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. fick respektive i var sitt uppdrag att inkomma med underlag till en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. Uppdragen rapporterades , och beslutade regeringen om handlingsplanen mot könsstympning av flickor och kvinnor (S2018/03931/JÄM). Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna om 73 punkter I den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna om 73 punkter framgår bl.a. följande när det gäller hedersbrott. Kompetens om hedersrelaterat våld ska öka. Arbetet mot heder ska öka i skolorna. Det behövs ett tydligt barnrättsperspektiv i arbetet mot hedersförtrycket. Möjligheterna ska öka att utan föräldrars samtycke ge insatser till unga vid misstanke om hedersbrott och lagen om vård av unga (LVU) ska skärpas i samma syfte. Myndigheternas möjligheter ska stärkas att ingripa vid misstanke om att personer förs ur landet för att giftas bort mot sin vilja eller könsstympas. Av regeringsförklaringen framgår bl.a. att kunskaperna om hedersbrott ska öka och arbetet i skola och socialtjänst ska förstärkas. Vidare ska insatser i högre grad kunna ges till unga utan föräldrars samtycke vid misstanke om hedersbrott och samhället ska agera direkt vid misstanke om att personer kommer att könsstympas eller giftas bort mot sin vilja. Motionsyrkanden om utslussning efter skyddat boende och om långsiktiga förutsättningar för kvinno- och mansjourerna behandlades i betänkande /15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 54 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Liknande yrkanden har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor och i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor.