bet · H601TU4 · 2019-02-22 00:00:00 — Det övergripande målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Utskottet påminner om att för att nå dit har fem delmål satts upp som förklarar hur digitalisering ska kunna bidra till en positiv samhällsutveckling. Ett av dessa delmål är digital kompetens som innebär att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster, samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån de egna förutsättningarna. Digital kompetens handlar dels om tekniska färdigheter att använda digitala verktyg och tjänster, dels om medie- och informations-kunnighet, som omfattar de kunskaper och förmågor som krävs för att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa information i olika medier och sammanhang. I rapporten och internet 2018 konstaterar i (IIS) att så gott som alla svenskar, , har tillgång till internet hemma och nio av tio har en smartmobil. fanns det en miljon svenskar som inte var uppkopplade. är de hälften så många. Utskottet kan således med tillfredsställelse konstatera att den digitala klyftan stadigt krymper i . Även om en överväldigande majoritet av svenskarna är uppkopplade finns det dock utmaningar på området. Utöver de som inte använder internet över huvud taget påtalar IIS att ytterligare 600 000 svenskar använder internet men mer sällan än . Det innebär att 1,1 miljoner svenskar inte använder internet alls eller gör det mer sällan. För specifika tjänster är icke-användarna ännu fler. 1,5 miljoner svenskar använder exempelvis inte mobilt bank-id. IIS framhåller att gränsen inte längre går mellan de som använder internet och de som inte gör det, utan mellan storanvändare och sällananvändare. Enligt IIS är ålder den i särklass viktigaste förklaringen till att man inte alls utnyttjar internet. I den äldsta gruppen, de personer som är eller äldre, använder inte internet över huvud taget. Om man lägger till de som visserligen använder internet men som inte gör det , är det även här åldern som är avgörande. Över hälften () av de som är eller äldre är inte dagliga internetanvändare. IIS pekar också i rapporten på att de som sällan använder internet känner sig mycket mindre delaktiga i det digitala samhället. Redan bland dem som svarat att de använder internet i stället för har känslan av delaktighet sjunkit från . Det största glappet är mellan de som använder internet och de som enbart använder internet . I denna grupp är det som känner sig delaktiga i det digitala samhället. IIS framhåller dock att nästan lika många 40-talister har tillgång till internet i mobilen som 70-talisterna hade , och 40-talisterna känner sig lika delaktiga i det digitala samhället som 60-talisterna gjorde . Även 40-talisterna blir enligt IIS alltmer uppkopplade på olika sätt, och det är i många fall de äldsta som står för de största ökningarna. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att också arbetar aktivt för en ökad digital delaktighet i samhället. är IIS initiativtagare till det s.k. Digidelcenter som finns på i och som bistått kommuninvånarna med digitala tjänster och färdigheter. På ett Digidelcenter ska kommuninvånarna kunna få svar på frågor, pröva ny teknik och ta del av olika aktiviteter för att höja den digitala kompetensen. Med hjälp av medel som fått av regeringen är det tänkt att det framgångsrika konceptet ska spridas över landet. meddelade IIS att över 50 kommuner i hade ansökt om medel för att öppna Digidelcenter. Ett femtontal kommuner har beviljats finansiering för att påbörja verksamheten på respektive ort, något som utskottet finner uppmuntrande. Ett annat exempel på lokala insatser som utskottet vill uppmärksamma är samarbetsprojektet som ska främja digital inkludering bland kommuninvånarna. I projektet har kommun samarbetat med inom ramen för kommunens bredbands- och digitaliseringsarbete. För detta har kommun tilldelats för de bästa digitala infrastrukturprojekten i . Den övergripande målsättningen i projektet är att alla kommuninvånare ska kunna ta del av digitaliseringen. För att skapa ökad nyfikenhet och engagemang lanserades utbildningsprogrammet i med syfte att skolungdomar ska lära äldre att bli mer digitala. Ett stort ideellt arbete har också lagts ned där kommunen och lokala fiberföreningar framgångsrikt samarbetat och skapat ett kraftfullt verktyg för att nå de äldre. Utskottet vill framhålla att () har en viktig roll i arbetet med att främja digital delaktighet och inkluderande kommunikations-lösningar. I ett svar på en skriftlig fråga (2017/18:739) pekade statsrådet på att regeringen har gett PTS i uppdrag att inrätta s.k. användarråd i syfte att öka den digitala delaktigheten för personer med funktionsnedsättning. Syftet med användarråden är att bjuda in personer med olika slags funktionsnedsättningar för att öka kunskapen om aktuella behov och hinder, samt säkerställa att personer med funktionsnedsättning får tillgång till it på lika villkor som andra genom att identifiera och genomföra relevanta åtgärder. Vidare påminde statsrådet om att av de som PTS har beviljats i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) för att öka tillgängligheten till och användbarheten av elektronisk kommunikation, har regeringen gjort det möjligt för organisationer att ansöka om bidrag till ett totalt belopp om hos myndigheten för projekt som ska ge personer med speciella behov möjlighet att lära sig att använda it och elektroniska tjänster. Det innebär t.ex. att funktionshindersorganisationer kan ansöka om medel för att anordna utbildningar som är särskilt anpassade för deras medlemmar. Regeringen har också gett PTS i uppdrag att göra en förstudie av hur internetombud ska kunna etableras över landet inom vård och omsorg för att kunna hjälpa brukarna med it och internet. Utskottet vill också peka på att PTS arbete även handlar om att komplettera, utveckla och tillhandahålla viktiga kommunikationstjänster som tillgodoser behov som marknaden inte har kunnat lösa. Myndigheten har också till uppgift att stärka utvecklingen av fler och bättre kommunikationslösningar genom att finansiera tjänsteutveckling och projekt med fokus på inkludering, bl.a. genom innovationstävlingar. Vidare ska PTS erbjuda verktyg och vägledning i dessa frågor och delta i olika sammanhang där digitalisering och samhällsfrågor behandlas för att både sprida information och skaffa kunskap om hur myndigheten kan bidra till ökad tillgång till digitaliseringens möjligheter för alla. Utskottet noterar i sammanhanget att PTS beslutade att fördela till särskilda projekt för utbildningsinsatser som syftar till att öka den digitala kompetensen i särskilt utsatta grupper som befinner sig i ett digitalt utanförskap eller som riskerar att hamna i ett sådant. Utskottet välkomnar detta och konstaterar att myndigheten behandlade sammanlagt 45 ansökningar om stöd. Utskottet vill vidare peka på att det av regeringen inrättade har i uppdrag att främja och stödja genomförandet av regeringens digitaliseringsstrategi. överlämnades rapporten lägesbild av digital kompetens där rådet bl.a. lämnar förslag på vidare insatser för att främja den digitala delaktigheten. Rådet föreslår bl.a. att en aktör med ett samlat ansvar för ökad digital delaktighet utses och att en handlingsplan tas fram i syfte att strukturera arbetet kring kompetensstärkande åtgärder utifrån användarnas behov. har överlämnats till det ansvariga statsrådet. Mot bakgrund av yrkandet i motion 2018/19:2043 (L) om genomförandet av EU:s s.k. webbtillgänglighetsdirektiv påminner utskottet om att det tidigare under behandlat regeringens proposition Genomförande av webbtillgänglighetsdirektivet (prop. 2017/18:299, bet. 2018/19:TU2, rskr. 2018/19:30) och att lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service trädde i kraft . I lagen undantas sådan digital service inom skolområdet som inte hänför sig till en verksamhets väsentliga administrativa funktioner, vilket regeringen motiverar med att befintliga bestämmelser i skollagen och diskrimineringslagen redan ger det stöd som elever med funktionsnedsättning behöver på den punkten. I propositionen framhöll regeringen att kraven i den nya lagen gäller generellt och inte i förhållande till varje enskild person som har behov av särskilda anpassningar, t.ex. i undervisningssammanhang. Utskottet gjorde samma bedömning som regeringen och finner ingen grund för att ompröva sitt ställningstagande i frågan. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att det alltjämt finns behov av att främja en ökad digital delaktighet bland delar av befolkningen. Utskottet konstaterar dock att omfattande insatser görs för att främja den digitala delaktigheten. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:972 (M), 2018/19:1498 (M), 2018/19:2043 (L) yrkande 6, 2018/19:2207 (S) och 2018/19:2283 (S). Tillgång till elektroniska kommunikationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgången till elektroniska kommunikationer. Utskottet bedömer att utvecklingen på området fortsätter i positiv riktning och välkomnar de många initiativ som vidtagits för att främja bredbandsutbyggnaden och mobiltäckningen i landet. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (C, L) och 8 (KD). Vägledande för arbetet med att tillgodose tillgången till elektroniska kommunikationer är den s.k. bredbandsstrategin. Den första nationella bredbandsstrategin formulerades 2009 som en del av den övergripande digitala agendan för . Den snabba utvecklingen inom området föranledde regeringen att utarbeta en ny bredbandsstrategi som presenterades och som har följande mål: • 2020 bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. • 2023 bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. • 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband. Ett första måldatum för den nya bredbandsstrategin är 2020 när av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s, vilket kan jämföras av alla hushåll och företag som angavs i den förra strategin . är målsättningen att hela ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. Det innebär att i områden där människor normalt befinner sig bör det vara möjligt att med en trådlös uppkoppling kunna använda mobila tjänster utanför hemmet eller arbetsplatsen. Detta gäller även för uppkopplade saker, sakernas internet (eng. internet of things, IoT). Målsättningen är att uppkopplingen ska vara så stabil och av sådan kvalitet att användaren inte upplever några begränsningar när de mobila tjänsterna utnyttjas. gäller att hela bör ha tillgång till snabbt bredband enligt följande: • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s. • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. Bredbandsforum tillkom 2010 på regeringens initiativ och har till uppgift att främja samverkan kring bredbandsutbyggnad. Företag, myndigheter och organisationer möts i Bredbandsforum för att tillsammans hitta lösningar som ökar tillgången till bredband i hela landet. Bredbandsforum leds av en styrgrupp och är underställt . Relevanta frågor och områden behandlas i tidsbegränsade arbetsgrupper. I kommittémotion 2018/19:155 uppmärksammar m.fl. (SD) i yrkande 5 det växande behovet av en snabb och stabil internetuppkoppling, något som blivit en förutsättning för att kunna ta del av nyheter och information i internetbaserade medier. Enligt motionärerna är tillgång till internet ytterst en demokratifråga, och de ser därför med oro på utvecklingen i glesbygden där många fortfarande saknar tillgång till snabb uppkoppling. För en livskraftig svensk landsbygd vill därför motionärerna att hela befolkningen ska få tillgång till snabbt internet . I motion 2018/19:577 efterlyser (SD) bättre mobiltäckning utmed järnvägsnätet. Motionären anför att den bristfälliga täckningen gör det svårt att utnyttja datorn eller mobilen om man t.ex. vill jobba under tågresan. Motionären påtalar att det trots att mobiloperatörerna har haft på sig för att utveckla och förbättra täckningen är vanligt att samtal bryts under resan eller att det saknas internettäckning. För att komma till rätta med detta borde i samarbete med mobiloperatörerna ta fram en åtgärdsplan i syfte att drastiskt förbättra mobiltäckningen längs med järnvägsnätet anser motionären. I motion 2018/19:774 understryker (M) vikten av att man utarbetar en nationell strategi för mobiltäckning. Motionären pekar på de risker det medför för den enskilde i områden där mobiltäckning saknas, men även på att god uppkoppling är av betydelse för företagande, tillgänglighet och miljö. Som exempel nämner motionären att det blir allt vanligare att människor jobbar under resan till och från arbetet och att det därför är viktigt att fjärrtåg och kollektivtrafik kan erbjuda god internetuppkoppling och mobiltäckning. I motion 2018/19:974 understryker och (båda M) vikten av god tillgång till bredband så att e-tjänster i större utsträckning kan nyttjas, exempelvis inom kommuner och landsting för att tillhandahålla välfärdstjänster. Motionärerna framhåller att dessa välfärdstjänster innebär fördelar för den enskilde och bidrar också till en högre kvalitet på tjänsterna och lägre kostnader. En förutsättning för e-tjänster är som motionärerna påpekar att bredband med hög överföringshastighet byggs. m.fl. (S) vill i motion 2018/19:1294, liksom och (båda S) i motion 2018/19:1596, se över förutsättningarna för att ge tillgång till bredband i hela landet. För att stärka möjligheterna att leva, jobba och bo i olika delar av är tillgången till bredband en viktig faktor påpekar motionärerna och lyfter fram några av de åtgärder som regeringen vidtagit för att främja bredbandsutbyggnaden. Utbyggnaden av bredband görs dock i huvudsak av privata aktörer, vilket ibland har medfört att det uppstått vita fläckar där varken boende eller företag har tillgång till bredbandsuppkoppling eftersom det saknats ett kommersiellt intresse för att bygga ut infrastrukturen. Motionärerna anser därför att staten bör samordna utbyggnaden och ta sitt ansvar för att göra samhällsservice tillgänglig och för att ge möjlighet till tillväxt och företagande i landets alla delar. (S) vill i motion 2018/19:1297 att man ska studera förutsättningarna för att införa en 180-dagarsgaranti i samband med installation av bredband och mobiltjänster. Motionären hänvisar till målen i regeringens bredbandsstrategi och PTS tveksamhet om att målen kommer att nås. Motionären anför att enligt PTS beräkning kommer i själva verket mellan av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Mot denna bakgrund föreslår motionären att en nationell digital 180-dagarsgaranti införs för stabila mobila tjänster av god kvalitet, eller för fiber, från det att hushållet eller företaget beställer tjänsten till att denna är installerad. En sådan garanti skulle enligt motionären skärpa och stödja utbyggnadsplanerna. I motion 2018/19:1299 av m.fl. (S) om teknisk infrastruktur i glesbygd uppmärksammar motionärerna problemen med bristfällig täckning som ibland drabbar mobilanvändare eller de som försöker använda sig av en trådlös internetuppkoppling i glesbygdsområden. Motionärerna anser att den trådlösa infrastrukturen hör framtiden till och att tekniken har stor potential att fungera mycket väl i hela landet. Emellertid bygger de kommersiella aktörerna enbart ut it-infrastrukturen där det är lönsamt, vilket lämnar de som bor i glesbygden utan stöd från vare sig marknaden eller kommunen. Motionärerna vill därför att man i infrastrukturplaneringen ser över hur mobiltäckningen kan förbättras runt om i landet och även, genom kommunerna, ser över möjligheterna till en utökad utbyggnad av bredband i glesbygden. (M) påpekar i motion 2018/19:1537 att tillgång till fungerande mobiltelefoni är en förutsättning för att man ska kunna bo och verka i hela landet. Inte minst för många företagare krävs att de är ständigt tillgängliga på mobilen, men dessvärre är täckningen mycket bristfällig i stora delar av landet, och motionären pekar som exempel på att mobiloperatörerna i större utsträckning skulle kunna utnyttja varandras mobilmaster för att förbättra mobiltäckningen för sina abonnenter. Motionären vill därför att man ser över vad som kan göras för att underlätta ett mer effektivt utnyttjande av det svenska mobilnätet. För att alla ska kunna vara en del av det digitala samhället efterlyser m.fl. (L) i kommittémotion 2018/19:2043 yrkande 8 en digital allemansrätt som garanterar en stabil och snabb uppkoppling och bredband i hela landet. Många som bor i lands- och glesbygden har fortfarande inte tillgång till bredband, vilket inte bara påverkar möjligheten att meddela sig utan även förutsättningarna för att driva företag, påpekar motionärerna och tillägger att allt fler digitala välfärdstjänster utvecklas som befolkningen måste kunna ta del av. I partimotion 2018/19:2058 påminner m.fl. (L) om att tillgång till bredband och liknande digital uppkoppling är en lika viktig del av infrastrukturen som el- och vägnäten. En god utbyggnad är betydelsefull för såväl privatpersoner som företag och är avgörande för den regionala tillväxten anser motionärerna. Motionärerna efterlyser därför i yrkande 8 (i denna del) en snabbare utbyggnad av bredband i . (S) hänvisar i motion 2018/19:2194 till en undersökning av PTS som visar på svårigheter med att utnyttja mobilen och långsam uppkoppling i mobilnäten i stora delar av . Motionären menar att marknadskrafterna inte kommer att lösa problemet med otillräcklig täckning eftersom de bara bygger ut där det är ekonomiskt lönsamt, vilket det sällan är i glesbygdsområden. Ett exempel för att förbättra mobiltäckningen som motionären pekar på är s.k. samhällsmaster som bekostas av teleoperatörerna och av den offentliga sektorn tillsammans. Mot denna bakgrund anser motionären att regeringen bör finna alternativ till kommersiella aktörer och i stället överväga ett större statligt ansvarstagande för att nå målet om mobil- och internettäckning i hela . I motion 2018/19:2210 konstaterar (S) att avsaknad av mobiltäckning i praktiken innebär att man är utestängd från väsentliga delar av det moderna samhället. En bra it-infrastruktur är därför avgörande för både utvecklingen och tillväxten, men den dåliga eller ibland obefintliga täckningen i vissa delar av den svenska landsbygden gör det svårt för många att utnyttja mobilen. Motionären ser positivt på de stora satsningar som regeringen har gjort på utbyggnad och betonar att det är samhällets ansvar att säkerställa en god täckning för telefoni och möjlighet till uppkoppling när marknadskrafterna inte gör det. Motionären vill därför att man i infrastrukturplaneringen ska studera förutsättningarna för förbättrad mobiltäckning i hela landet. I kommittémotion 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) betonar motionärerna i yrkande 21 att utbyggnaden av bredband är en ödesfråga för att folk ska kunna få tillgång till nyheter digitalt. För att alla ska kunna vara en del av det digitala samhället vill motionärerna se att en digital allemansrätt införs som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet. I motion 2018/19:2535 pekar och (båda C) på några av de negativa konsekvenser som drabbar de delar av landet som hamnar i ett digitalt utanförskap. För de som bor på landsbygden är möjligheten till uppkoppling mot nätet oumbärlig för att bedriva näringsverksamhet eller utnyttja digitala samhällstjänster. Det är en politisk angelägenhet att bredbandsutbyggnaden påskyndas, och motionärerna framhåller att det faktum att bredbandet på landsbygden inte är av samma kvalitet som i städerna utgör ett växande problem som måste åtgärdas skyndsamt. Motionärerna framhåller att investeringskostnaderna i vissa delar av landet är för höga för att kommersiella aktörer ska bygga ut utan någon form av stöd. För att nå den politiska målsättningen på området och påskynda utbyggnaden föreslår motionärerna i yrkande 1 att det ska bli tillåtet med medfinansiering vid bredbandsutbyggnad. Vidare förespråkar motionärerna i yrkande 2 att man i högre grad uppmärksammar den möjlighet som frivillig avtalssamverkan mellan kommunerna innebär för att förstärka utbyggnaden på landsbygden. m.fl. (C) noterar i kommittémotion 2018/19:2694 den snabba teknikutvecklingen för digital kommunikation och att användarna nu efterfrågar både bättre täckning och högre överföringshastigheter. Motionärerna framhåller att en väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni och bredband är en förutsättning för att människor ska kunna bo och verka även på landsbygden. Motionärerna pekar på att trådlös uppkoppling i framför allt glesbygdsområden kan vara ett ekonomiskt alternativ för att nå ut till alla bostäder och verksamhetsställen. Motionärerna betonar därför i yrkande 7 betydelsen av att det finns en infrastruktur som gör att den tekniska utvecklingen kan komma hela landet till del och som gör företagande möjligt i hela landet. I kommittémotion 2018/19:2734 betonar m.fl. (KD) i yrkande 76 vikten av fortsatta satsningar på regionala bredbandskoordinatorer i landet. Koordinatorernas uppgift är att fungera som kontaktpunkter för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Motionärerna understryker deras betydelse i de ansträngningar som görs för att förbättra tillgången till bredband i hela . m.fl. (KD) uppmärksammar i kommittémotion 2018/19:2735 de utmaningar som den digitala segregeringen för med sig och påpekar att det i första hand inte handlar om skillnaden mellan stad och land, utan om ekonomiska och kunskapsmässiga förutsättningar för privatpersoner och näringsidkare. Motionärerna lyfter därför i yrkande 16 fram att den digitala jämlikheten behöver utökas genom tillgång till bredband och fibernät över hela landet. m.fl. (SD) uppmärksammar i kommittémotion 2018/19:2782 behovet av en fortsatt fiberutbyggnad i landet. Motionärerna pekar i sammanhanget på att en utmaning vad gäller utbyggnaden är valet av lämplig kanalisation för fiber. Det kan exempelvis handla om samförläggning i kablar eller i rörsystem. Om kapacitetsutrymme finns kan kulvertar och kabelrännor utmed väg- och järnvägsnätet med fördel utnyttjas, enligt motionärerna. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband efterlyser motionärerna därför i yrkande 7 en ökad samordning vid fiberdragningen. I kommittémotion 2018/19:2900 uppmärksammar m.fl. (M) några existerande hinder för den fortsatta digitaliseringen av , exempelvis handläggningstider och lokaliseringsprincipens begränsningar för utbyggnaden av bredband. Marknaden kan i stor utsträckning själv sköta utbyggnaden, men motionärerna framhåller att det är statens ansvar att undanröja de ibland små men viktiga hinder som finns på vägen. Mot denna bakgrund anser motionärerna i yrkande 35 att det finns ett behov av att införa en direktlinje till och berörda beslutsfattare för att genom kommunikation och dialog lösa de hinder som marknadens aktörer identifierar. Motionärerna betonar vidare att fiber-utbyggnaden är en central del för att nå det uppsatta bredbandsmålet om tillgång till snabbt bredband i hela till 2025. De anför att fibertäckningen i storstadsområden och i tätorter är god, men i glesbygden är situationen desto sämre och har utbyggnaden till stor del stannat av. En del av ansvaret ligger på , menar motionärerna, där långa handläggningstider och köer för ärendehantering orsakar stora förseningar. Motionärerna vill därför i yrkande 32 att arbetet med att förkorta handläggningstiderna hos för ledningsrättsärenden ska prioriteras. Motionärerna framför även motsvarande önskemål i kommittémotion 2018/19:2901 yrkande 55. I kommittémotion 2018/19:2901 påminner också m.fl. (M) om de bredbandssatsningar som alliansregeringen gjorde inom ramen för landsbygdsprogrammet och poängterar att arbetet med att förbättra bredbandstäckningen måste fortsätta för att vi ska nå målen i bredbandsstrategin.