bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — Vi moderater ser i sammanhanget ett behov av att staten tar ett större ansvar för att planera underhållet och reinvesteringarna i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. Vi anser att en nationell underhålls- och investeringsplan för det enskilda vägnätet således bör upprättas i syfte att skapa en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Enskilda vägar, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 17, 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 3 och 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 3.1 i denna del och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2402 av (C) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 8. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna är en viktig del i detta. Vi vill framhålla att det är de enskilda vägarna som möjliggör att 1 miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. De enskilda vägarna är också mycket betydelsefulla ur ett godstransportperspektiv. Vi anser att det är viktigt att de enskilda vägarna ges förutsättningar att klara av att rusta sig inför införandet av bärighetsklass BK4, dvs. vägar som tillåter 74-tonslastbilar, på de svenska vägnäten, till förmån bl.a. för en väl fungerande konkurrenssituation för svensk skogsindustri och för övriga råvarutransporter. Vi har noterat att vare sig anslaget till statsbidrag för enskilda vägar eller anslaget för bärighetsåtgärder ökade i den nationella planen som regeringen fastställde . Vi anser att detta riskerar att urholka vägkapitalet och ytterligare försämra standarden främst på det lågtrafikerade vägnätet. Vi vill också påtala att detta även påverkar möjligheten att införa tyngre fordon på vägnätet, då vägarna inte är bärighetssäkrade. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Enskilda vägar, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 3, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 18, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 3.1 i denna del och 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2402 av (C) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 8. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna är en viktig del i detta. Det är de enskilda vägarna som gör att 1 miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. Enskilda vägar är även en viktig förutsättning för råvarutransporter, och vi vill framhålla att de ofta utgör viktiga startpunkter för exempelvis skogsindustrins transporter, vilket ställer höga krav på både bärighet och säkerhet. Jag ser därför ett behov av att staten tar ett större ansvar för att planera underhållet och reinvesteringarna i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. Jag anser även att staten fortsättningsvis bör ta ett ekonomiskt ansvar för att upprätthålla en god standard på det enskilda vägnätet och att myndigheternas tillämpning av regelverken måste syfta till att underlätta för underhåll och reinvestering av dessa vägar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansieringsfrågor, punkt 17 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 11, 2017/18:3502 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 47 och 48, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:776 av (M), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2018/19:2498 av Per Åsling (C) samt 2017/18:389 av (M), 2017/18:2419 av (MP), 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 26, 2018/19:1399 av och (båda MP), 2018/19:1828 av (M), 2018/19:1919 av (C) och 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 25. I har infrastruktur i huvudsak finansierats via statliga anslag. Vi vill påminna om att infrastruktursatsningar ofta är omfattande och resurskrävande och att det krävs ständiga prioriteringar mellan olika projekt som efterfrågas. Vi har därför tagit del av att man i många andra länder som t.ex. , och har större erfarenheter än i av samverkan mellan det offentliga och privata vid utbyggnad och drift av infrastruktur. Ett av få svenska exempel på alternativt finansierade infrastrukturprojekt är . För att på allvar kunna utvärdera och jämföra om exempelvis produktiviteten kan öka och livscykelkostnaderna kan sänkas för investeringar med alternativa finansieringslösningar i vårt transportsystem behövs större erfarenhet. Vi anser därför att med utgångspunkt i utredningen av infrastruktur med privat kapital i (SOU 2017:13) bör få i uppgift att peka ut ett antal infrastrukturprojekt som lämpar sig för alternativa finansieringslösningar i den nästkommande nationella transportinfrastrukturplanen. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Brukaravgifter, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2018/19:217 av (SD). Jag vill uppmärksamma problemen med Transportstyrelsens förfarande vid fakturering av fordonsägare för trängselavgifter och vägavgifter. För folkbokförda i större städer eller i anslutning till broar med motsvarande avgift sker detta ofta automatiserat, men för många engångsbesökare är det vanligt att en faktura med väldigt små summor skrivs ut och skickas med posten. Dessutom vill jag påminna om att fakturan skickas med en postdistributör som har kritiserats för sin opålitliga postgång. Om fakturan inte betalas är påminnelseavgiften . Jag vill framhålla att det vore mer logiskt om Transportsstyrelsen använde automatiserade system för faktureringsavgift. Antingen skulle trängselavgifterna kunna ackumuleras per fordon till dess att beloppet överstiger en viss större summa och först då faktureras eller så skulle den årliga summan kunna belasta fordonsägarens skattekonto. Jag anser således att förutsättningarna för en automatisering av Transportstyrelsens hantering av trängselskatter och vägavgifter bör ses över. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Marknadspott, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del. Vi i anser att det bör införas en marknadspott för infrastrukturinvesteringar utöver den ordinarie budgetramen. Vi vill framhålla att marknadspotten, som skulle ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna nyttjas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Vi vill peka på att förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Vi vill i sammanhanget även påminna om att Näringslivets Transportråd vid sitt besök i utskottet framhöll behovet av att öka denna särskilda näringslivspott. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 20 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2209 av (S) och 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 22. Vi vill framhålla att ökad produktivitet och innovation är avgörande för att säkerställa att samhällets resurser används på bästa möjliga sätt. Vi vill därför påminna om att har en viktig roll i att bidra till detta inom anläggningsbranschen, inte minst under upphandlingsfasen. Vi anser att ett sätt att bidra till en mer kostnadseffektiv användning av våra skattemedel är att i högre grad beakta infrastrukturinvesteringars livscykelkostnader och att ta hänsyn till såväl investerings- som underhållskostnader. Vi vill därför framhålla att det är viktigt att analyserar sitt arbetssätt i syfte att uppmuntra nya tillvägagångssätt i byggandet och underhållet av vår infrastruktur. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2018/19:2209 av (S) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 1. har fattat beslut om att det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Jag vill mot den bakgrunden framhålla att det för att varje investerad krona ska göra så stor samhällsnytta som möjligt är centralt att göra jämförande analyser för att välja rätt metod för varje enskilt projekt. Jag anser därför att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regional samverkan, punkt 21 (S, V, MP) av (V), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4, 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2146 av (S) och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 50. Vi anser att de frågor som lyfts i motionerna är av stor vikt och har därför med tillfredsställelse noterat att regeringen i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) framhöll behovet av samordning mellan transportplanering, liksom användning av nya lösningar, och markanvändningsplanering. I propositionen pekade regeringen på att inriktningsunderlaget samt analyser och kommande åtgärdsplanering för den nationella planen och länstransportplaner i ökad utsträckning bör samordnas med regionala strategier samt med planeringen av bostadsförsörjning och övrig fysisk planering. Vidare påminde regeringen om att den metodbeskrivning som tog fram och redovisade kan utgöra ett stöd i det fortsatta arbetet. Vi vill peka på att i regeringens skrivelse om den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 framhåller regeringen att planerar och genomför investeringar och reinvesteringar i järnvägsnätet i nära samverkan med länsplaneupprättarna. Vidare framgår av skrivelsen att planen ska bidra till ett ökat bostadsbyggande. I infrastrukturpropositionen framhöll regeringen att en god ordning mellan länsplaner och den nationella planen i många fall är avgörande för att den samlade nyttan av åtgärderna ska bli så stor som möjligt. har i uppdrag att göra en samlad redovisning av länsplanerna för regional transportinfrastruktur, av vilken det ska framgå hur stor andel av respektive länsplan som genomförts och fördelningen totalt sett inom landet mellan olika infrastrukturåtgärder, statsbidrag och medfinansiering för olika ändamål i länsplanerna. Vi vill även påminna om att Sverigeförhandlingen tecknade överenskommelser med kommuner och landsting i , samt län om satsningar på kollektivtrafik och cykelåtgärder med statlig medfinansiering samt åtaganden om bostadsbyggande. Regeringen godkände dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, . Vi vill också lyfta fram att i regeringens fastställelsebeslut om den nationella planen har regeringen gett i uppdrag att i arbetet med planen ta hänsyn till regionala mål för tågtrafiken och godstransportstrategier för järnväg som respektive region beslutat om samt, kopplat till dessa, vilka sträckor i järnvägsnätet regioner pekar ut som prioriterade för åtgärder genom avsatta medel i länsplanerna. Vi vill i sammanhanget även peka på att regeringen har gett i uppdrag att kartlägga hanteringen av godsrelaterade transporter i den fysiska planeringen och efter en analys föreslå eventuella åtgärder. I uppdraget ingår även att ta fram en nationell vägledning för en utvecklad planering och samordning av godstransporter som riktar sig till kommuner, länsstyrelser samt regionala organ och som tar sikte på att underlätta den lokala och regionala infrastrukturplaneringen. Inom ramen för uppdraget ska goda exempel på hur godstransporter kan beaktas i samhällsplaneringen sammanställas och lyftas fram, och kommuner och regionala aktörer ska ges möjlighet till erfarenhetsutbyte. Detta kan även inkludera planering för samordningslösningar av transporter vid större bygg- och anläggningsprojekt för att effektivisera och minska transporter under genomförande. Uppdraget ska redovisas . Enligt vår uppfattning har regeringen väl uppmärksammat frågorna som lyfts i motionerna. Vi vill särskilt påminna om att regeringen , inte minst i infrastrukturpropositionen och i den nationella planen, framhållit vikten av samordning mellan nationella och regionala infrastruktursatsningar. Vi anser därför att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Mot den bakgrunden avstyrker vi samtliga motionsförslag. Några frågor om fysisk planering, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2018/19:1944 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Vid byggande av allmänna infrastruktursatsningar såsom vägar och järnvägar uppstår ofta intressekonflikter mellan markägare och samhället om utnyttjandet av marken. Jag kan konstatera att tvisterna inte kommer att avta då det moderna samhällets behov av mer mark till allmänna infrastrukturändamål ökar. Därför tycker vi i att det är viktigt att man i största mån använder sig av marksnål teknik för att minska intressekonflikter vid utbyggnad av infrastruktur. Ett sätt kan vara att utnyttja befintlig infrastruktur genom att t.ex. bredda vägar. För att öka incitamenten att använda marksnål teknik anser jag att en utredning om ersättningsformer för intrång på mark för ianspråktagande till exempelvis ledningsutbyggnad, , vägar och järnvägar bör tillsättas. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för . Vissa EU frågor, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1118 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5, 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 8–11 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 11–14. Vi i ser vikten av att ta vara på den inre marknaden inom EU och behovet av att satsa på långsiktiga reella tillväxtåtgärder, innovation, hållbarhet, kompetensförsörjning och handel. Vi menar förvisso att i viss mån kan ha goda intentioner när det gäller målen för den europeiska och svenska transportindustrin, men att dessa mål kan nås på olika sätt. Vi anser att målen för den europeiska industrin i sin helhet ska vara konkreta, realistiska och ekonomiskt förankrade, detta för att generera en långsiktig trovärdighet både mot investerare och mot EU-medborgare. Dessvärre har vi dock återkommande sett motsatsen. Vi sverigedemokrater har därför vid upprepade tillfällen starkt kritiserat kommissionens förslag i fråga om ständigt ökade kostnader. Vi vill peka på att EU-budgeten nu ökas i vissa delar som berör bl.a. infrastruktur med ytterligare . Vi vill påminna om att skenande kostnader som denna och att som nettogivare drar sig ur EU kommer att bli ytterst problematiskt för kommande budgetar och inför reella satsningar inom transportindustrin. Vi menar att budgethöjningar på som exempelvis berör transportindustrin är orimliga och oproportionerliga. Vi anser att dessa förslag strider mot proportionalitetsprincipen och bör stoppas. Vi ser dock en otydlighet i hur dessa förslag ska behandlas i . När det gäller hur en s.k. subsidiaritetsprövning därmed ska tolkas menar vi att bör följa Europafördraget artikel 69 och artikel 5 i protokollet som beskriver mer utförligt hur Europafördraget ska tolkas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (C, L) (C) och (L) anför: Vi vill framhålla att det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Vi vill också lyfta fram att transporter knyter ihop landet och är en central förutsättning för en växande ekonomi, ökad befolkning, förbättrade möjligheter till pendling, besök och ökad sysselsättning. Ett väl fungerande transportsystem är också en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet. Vi tror på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och anser att bör ligga i framkant för att våra transportslag ska bli så klimatsmarta som möjligt. Vi anser att ett konkurrenskraftigt behöver en järnväg man kan lita på. Vidare vill vi påminna om att en ökad andel av transporter till sjöss skulle kunna optimera användningen av vårt transportsystem. För att sjöfarten ska bli mer konkurrenskraftig behövs dock en god tillgänglighet till våra hamnar. Tåg och lastbilar behöver utan svårighet kunna lasta om i hamnarna för att vattenvägarna ska nyttjas i högre utsträckning än . Vi vill i sammanhanget även peka på att transporter med lastbil är en förutsättning för att företag i allmänhet och industrin i synnerhet ska kunna verka och utvecklas i hela , där långa transporter lätt kan bli en konkurrensnackdel. Jordbruks- och skogsprodukter, exempelvis, har heller inga andra alternativ än lastbilstransporter. och Liberalerna har tillsammans med regeringen slutit en sakpolitisk överenskommelse. En del av denna överenskommelse handlar om att bygga ut infrastrukturen och binda ihop med tåg som går . I överenskommelsen fastslås vidare att järnvägar, vägar och bostäder ska byggas så att människor kan bo, leva och arbeta i hela landet. Både landsbygd, glesbygd och större städer ska kunna utvecklas. I överenskommelsen klargörs att den beslutade nationella planen för infrastruktur 2018–2029 med investeringar i vägar och järnvägar i hela landet på ska fullföljas. och Liberalerna avser att i de fortsatta politiska diskussionerna vara en aktiv och drivande kraft för att ska få en fungerande och hållbar infrastruktur så att människor kan bo, leva och arbeta i hela landet. Mot den bakgrunden väljer och Liberalerna att framföra partiernas åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i en reservation till förmån för kommittémotionerna 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 3 och 2018/19:26 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 2.1 i denna del och 6.2. Hållbara transporter, punkt 4 (C, L) (C) och (L) anför: En hållbar transportsektor är av högsta prioritet för våra partier. har som mål att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030. För att minska miljöpåverkan men behålla mobiliteten måste transporterna därför bli effektivare, men vi behöver även mer effektiva transportlösningar. Vidare behöver såväl användningen av biodrivmedel som elektrifieringen öka. Forskning och introduktion av ny teknik är också viktiga komponenter i omställningen av transportsektorn. Transportsektorns mål för minskade utsläpp är ambitiöst men innebär också en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen. Vi vill framhålla att svensk miljöteknik är och kan fortsätta vara en exportframgång som bereder väg för miljövänliga transporter världen över. Vi vill lyfta fram att flera olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras, för alla trafikslag, och fler transporter behöver elektrifieras för att nå målet till 2030. Eldrivna fordon och elektrifierade vägar kommer att behövas för att nå det nationella målet för transportsektorn. Vi anser att det är viktigt att främja utvecklingen av eldrivna fordon genom att sätta upp långsiktiga regler för marknaden. Vi kan också konstatera att teknikutvecklingen snabbt går framåt och att elbilarnas räckvidd ökar betydligt . Vi vill därför införa en nationell strategi för en ökad elektrifiering i den svenska fordonsflottan, inklusive tunga transporter, och tillhörande laddinfrastruktur. Vi bör också följa utvecklingen av elektrifieringen av flyget. Vi vill också lyfta fram att utsläppen kan minska om fler väljer tåg i stället för flyg eller bil. Det finns många exempel på sträckor där mindre åtgärder kan ge ökade transportmöjligheter och betydlig klimatnytta. och Liberalerna har tillsammans med regeringen slutit en sakpolitisk överenskommelse, det s.k. januariavtalet. En del av denna överenskommelse handlar om miljö och klimat. Överenskommelsen slår fast att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. I överenskommelsen fastslås vidare att fossilfri laddning och tankning ska möjliggöras genom att infrastrukturen byggs ut. och Liberalerna välkomnar att frågan om fossilfria transporter är en viktig del i januariavtalet. Partierna kommer att se till att tempo och inriktning vidmakthålls. Till följd av att det därmed pågår ett arbete i den riktning som och Liberalerna har föreslagit i parti- och kommittémotionerna 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 4, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del och 9, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 17 och 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 10 väljer vi i dessa fall att framföra våra partiers åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i reservationer. Gränsöverskridande transporter, punkt 6 (L) (L) anför: Vi har behov av infrastruktur och transportlösningar som knyter samman med våra grannländer och övriga . Den gränsöverskridande infrastrukturen inom EU är viktig för unionens tillväxt och EU-medborgarnas möjligheter till smidig transport mellan landgränserna. Jag vill framhålla att det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen till , och utvecklas tillsammans med fler vägar söderut i . Jag kan konstatera att infrastrukturen mellan och är en stor bromskloss för handeln mellan länderna. Det är därför viktigt att planeringen av gränsöverskridande infrastruktur samordnas mellan och betydligt bättre. Jag vill även lyfta fram att aktivt behöver driva frågan om att göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av . Jag vill påminna om att sträckan sammanbinder fyra av allra största och mest expansiva städer. Liberalerna har tillsammans med regeringen och slutit en sakpolitisk överenskommelse. En del av denna överenskommelse handlar om att bygga ut infrastrukturen, och det fastslås att den beslutade nationella planen för infrastruktur 2018–2029 med investeringar i vägar och järnvägar i hela landet ska fullföljas. I överenskommelsen klargörs vidare att regeringen ska agera för att göra det enklare att boka utlandsresa med tåg, och ska ges i uppdrag att upphandla nattåg med dagliga avgångar till flera europeiska länder. Jag kan således konstatera att det pågår ett arbete för att underlätta för gränsöverskridande trafik.