bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 punkt 7). I regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen att tillkännagivande inte är slutbehandlat (s. 178 f.). Utredning om en utvecklad studie- och yrkesvägledning Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning (U 2017:10] överlämnade sitt slutbetänkande Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) till regeringen . Av betänkandet framgår bl.a. följande. Omfattningen av den studie- och yrkesvägledning som elever har rätt till finns inte preciserad i författningarna. För att anses som tillräcklig ska vägledningen motsvara elevernas varierande behov. Då inte heller formerna för att kartlägga behoven fungerar tillfredsställande konstaterar utredningen att skolans studie- och yrkesvägledning inte motsvarar de goda intentioner som finns i rådande styrdokument om en likvärdig tillgång till vägledning för elever och presumtiva elever. Det som behövs och som tiden nu är mogen för är ett antal genomgripande förändringar. Utredningen föreslår därför ett paket bestående av fem huvudsakliga åtgärder. – Ett förtydligande av vad vägledning är, att den kan vara både individuell och generell och ska benämnas karriärvägledning. – Ett förtydligande av elevers tillgång till individuell karriärvägledning. – Tydligare krav på att individuell karriärvägledning ska erbjudas . – Förstärkning av det generella karriärvägledningsperspektivet i olika ämnen. – Ett nytt obligatoriskt inslag med tilldelad tid, benämnt framtidsval, ska införas i , grundsärskolan och specialskolan. Inget av dessa förslag räcker enligt utredningen enskilt för att åstadkomma den önskade förändringen och förslagen ska därför ses samlat. Betänkandet har skickats på remiss och beredning pågår i (). När det gäller yrkanden om att på olika sätt stärka eller utveckla studie- och yrkesvägledningen i skolan kan utskottet inledningsvis konstatera att enligt 2 kap. 29 § skollagen ska elever i grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt utskottets uppfattning kan man med väl underbyggda val minska risken för avhopp och felval, och fler unga kan gå vidare till högre studier eller arbete. Vägledningen är också viktig för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. En väl fungerande studie- och yrkesvägledning är därför av stor vikt. Utskottet har därför genomfört en uppföljning av hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar (se utbildningsutskottets rapport i och gymnasieskolan – en uppföljning [2017/18:RFR24, ]). Rapporten visar bl.a. att det finns en stor variation när det gäller omfattningen och kvaliteten på den studie- och yrkesvägledning som elever i grund- respektive gymnasieskolan får. Utskottet vill understryka att det pågår insatser som presenteras i rapporten för att undersöka, kartlägga och förbättra studie- och yrkesvägledningen såväl hos huvudmän, på skolor, hos organisationer och statliga myndigheter som inom forskningen. Utskottet kan bl.a. nämna Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning (U 2017:10) som överlämnade sitt slutbetänkande Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) och som föreslår ett paket av fem huvudsakliga åtgärder för att förbättra studie- och yrkesvägledningen. Utskottet avvaktar regeringens beredning av betänkandet. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen och att nu börjar se effekter av de insatser som har gjorts. Exempelvis anställs vägledningssamordnare med ansvar för samverkansfrågor skola-arbetsliv på regional nivå, i många kommuner samordnas studie- och yrkesvägledning på förvaltningsnivå och på enskilda skolor får förstelärare och utvecklingsledare uppdraget att stärka studie- och yrkesvägledningen i vid bemärkelse. Med hänvisning till pågående arbete, utskottets uppföljningsarbete samt regeringens beredning av betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) ser utskottet inget behov för att vidta någon åtgärd när det gäller motioner om studie- och yrkesvägledningen och om införandet av en utbildningsplan i slutet av årskurs 9. När det gäller yrkandet om en utbildningspraktik för högstadieelever konstaterar utskottet att nya bestämmelser införts som innebär att praktisk arbetslivsorientering (prao) nu är obligatorisk för skolelever i under minst fr.o.m. årskurs 8 (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Utskottet ser därför inget behov av att ska vidta några åtgärder. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:375 (SD) yrkande 7, 2018/19:378 (SD) yrkande 37, 2018/19:397 (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2018/19:777 (M) yrkande 2, 2018/19:1490 (C), 2018/19:1760 (V) yrkande 7, 2018/19:2054 (L) yrkande 6, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 97, 2018/19:2825 (M) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2841 (C) yrkande 18 och 2018/19:2843 (C) yrkande 13. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 1, 27 och 28 samt 2018/19:105 av (SD), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2018/19:1422 av (M), 2018/19:2047 av m.fl. (L), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10, 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 12. Vi vill tydliggöra kunskapskraven i skolan. De nationella proven, men även läroplanerna, uppfattas som otydliga av lärare och elever och fokuserar för tidigt på en avancerad analytisk förmåga utan att eleverna har den grundläggande faktakunskap som krävs för att resonera, jämföra, värdera och dra slutsatser. Denna tendens bekräftas av en studie vid Linnéuniversitetet som visar att många professorer tror att kunskapskraven från är på universitetsnivå. Studien, och den efterföljande diskussionen om de otydliga kunskapskraven, fick att reagera med en översyn av läro- och kursplanerna. Detta välkomnar vi och det är av största vikt att nya prov och kurs- och läroplaner, och då särskilt kunskapsmålen, kommer på plats som är tydligt formulerade och väl anpassade till elevernas förväntade förmåga och kunskaper i de olika ämnena och de olika årskurserna. Vi vill också ha ett tydligare nationellt ansvar för skolor med låga kunskapsresultat och kvalitetsbrister. når var fjärde elev inte godkänd nivå i samtliga ämnen i årskurs nio. av grundskoleeleverna når inte gymnasiebehörighet, och det finns skolor där mer än hälften inte når gymnasiebehörighet. Ofta är skolorna i utsatta områden särskilt drabbade. Skolor som har tagit emot många nyanlända elever har svårigheter att ge alla elever tillräckliga kunskaper. Vi kan inte acceptera ett skolsystem som dras isär. Vi vill se ett tydligare nationellt ansvar med nationella kvalitetskrav för att vända utvecklingen på de skolor som brister. Därför behövs reformer som snabbt identifierar de skolor som inte klarar kunskapsuppdraget och genomför de åtgärder som krävs för att lyfta resultaten. ska skolor och huvudmän som lyckas med sitt uppdrag inte få ändrade förutsättningar. Vi vill införa nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper. Det behövs också tydligare kunskapskontroller mellan årskurserna. är det otydligt vilka kunskaper som krävs för att gå vidare, och övergången från förberedelseklassen till en ordinarie klass är inte formaliserad. Vi vill därför att ska ta fram underlag för vilka kunskapsmål en elev bör uppnå för att få gå vidare från en klass till en annan. Möjligheterna för lärare att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs bör bli större. är det rektorn på en skola som beslutar om en elev som inte nått kunskapsmålen ska få gå om en årskurs. Föräldrar eller vårdnadshavare ska även få möjlighet att yttra sig innan ett sådant beslut fattas. Vi anser dock att lärarna bör ges större inflytande över besluten om att låta en elev gå om en årskurs. Vi vill därför att skollagen ses över och att det införs större möjligheter för lärare att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2018/19:105 av (SD), 2018/19:1422 av (M), 2018/19:2047 av m.fl. (L), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10, 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 5, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 1, 27 och 28. Vi vill att man utreder möjligheten att införa en nivågruppering i undervisningen i matematik, svenska och engelska fr.o.m. årskurs 4. Den ska införas på två nivåer, en särskild och en allmän nivå. Denna nivågruppering ska göras fr.o.m. årskurs fyra. Det är enligt vår mening orimligt att begära att alla elever ska lära sig i samma takt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2047 av m.fl. (L) och 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:105 av (SD), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2018/19:1422 av (M), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 1, 27 och 28. måste kunna vara till för alla. Det innebär att attityden till skolan måste förändras. Lärare ska respekteras för sina kunskaper och förmågan att förmedla dessa. Politiken har ett ansvar att förse lärare med de befogenheter som krävs för att skapa studiero och studiemotivation i klassrummet utifrån varje elevs förmåga och förutsättning. behöver fortsätta arbetet med att lyfta läraryrket och höja lärarnas status. Den lärarledda undervisningen bör öka. Alla elever ska undervisas av behöriga lärare. Eftersom tiden är en avgörande faktor för att eleverna ska kunna nå kunskapsmålen är det viktigt att alla elever får den garanterade undervisningstid de är berättigade till. Förlorad undervisningstid ska tas igen . Barn och ungas rätt att få kunskaper som främjar deras personliga utveckling kommer att ha avgörande betydelse för den enskilda individen likväl som den gemensamma samhällsutvecklingen. Studiero och studiemotivation likväl som trygghet ska råda i klassrummet. Skillnaden i skolresultat mellan pojkar och flickor är en central jämställdhetsfråga. Det är i skolan som flickor och pojkar, oavsett bakgrund, ska ges lika möjligheter och livschanser. Skolans värdegrund ska spegla de liberala värderingar som håller samman vårt samhälle – om individens frihet, demokrati och jämställdhet mellan kvinnor och män. Det finns en tydlig genusdimension i fråga om de fallande kunskapsresultaten i skolan . Pojkarnas kunskapsresultat släpar efter, och särskilt märks detta för lågpresterande pojkar. Försämringen för pojkarna har varit särskilt tydlig i fråga om läsförståelse. Flickorna klarar sig mycket bättre än pojkarna och har högre snittbetyg i alla ämnen utom i idrott. Att ha bristande kunskaper i läsförståelse är både ett demokratiproblem och ett jämställdhetsproblem. Skillnaderna sägs ofta bero på att pojkarna har en mer negativ attityd till skolarbetet och generellt sett behöver struktur i skolarbetet. Eftersom pojkarna i högre utsträckning än flickorna behöver en tydlig klassrumsstruktur är det också de som drabbas mest av bristande studiero i klassrummet, en skola som inte har varit kunskapsfokuserad och där eleverna själva tvingats ta ett stort eget ansvar för studierna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tioårig grundskola, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 77. Vi vill att regeringen ska utreda införandet av en tioårig grundskola. Förutsättningarna för en utredning ska vara följande. För att ge mer tid till att nå kunskapsmålen ska göras tioårig genom att förskoleklassen blir årskurs ett. För att stöd ska kunna sättas in ska det första skolåret även inkludera ett tydligare kunskapsmål om att läsa och förstå enklare texter, och lågstadiet ska avslutas med ett nationellt prov. Förskollärare ska kunna kompetensutvecklas för att bli behöriga lågstadielärare och kunna arbeta i lågstadiet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Översyn av läroplaner och kursplaner, punkt 3 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 79. Vi vill att man ska se över om läroplaner och kursplaner kan revideras i syfte att stärka betoningen på kunskap i alla ämnen. Det behöver göras för att öka tyngdpunkten på faktiska kunskaper och förtydliga kunskapskraven. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Höjd studietakt och förlängd skolplikt, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 83 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 29. Det finns skolor där mer än hälften av eleverna inte når gymnasiebehörighet. är de snabbast växande programmen på gymnasieskolan introduktionsprogrammen. Det är programmen för elever som saknar gymnasiebehörighet. Den utvecklingen är långsiktigt ohållbar. ska garantera att elever har tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. Vi vill därför betona vikten av att skolplikten ska kunna förlängas till för alla elever som riskerar att inte nå gymnasiebehörighet. Det innebär att elever som inte uppnår gymnasiebehörighet efter årskurs nio ska kunna fortsätta i för att nå gymnasiebehörighet. Elever ska också ha möjlighet att i stället välja att gå vidare till en yrkesskola. Vidare vill vi att lärare ska få större möjligheter att låta elever gå om en årskurs för att nå årskursens kunskapsmål. I den svenska skolan finns det både elever som snabbt klarar av att nå kunskapsmålen och elever som behöver för att klara dem. Därför bör man kunna höja studietakten för de elever i som snabbare når kunskapsmålen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utökad undervisningstid i , punkt 5 (M, C, KD, L) av (L), (M), (C), (M), (KD), (L) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 82 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 6. Jämfört med elever i andra länder har barn och unga i den svenska betydligt mindre undervisningstid. Undervisningstiden bör därför utökas med fokus på centrala baskunskaper såsom svenska och matematik så att elever får mer tid till lärande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisningstiden, punkt 6 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 22. Vi vill utöka undervisningstiden i lågstadiet. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Utökad undervisningstid har exempelvis visat sig ge tydliga positiva effekter för elevernas resultat i matematik i såväl lägre som högre årskurser. Som ett första steg i att ge svenska elever mer undervisningstid vill vi utöka skoldagarna med per dag. Internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt, och därför bör undervisningstiden utökas . Undervisningstiden behöver öka i alla ämnen i lågstadiet men främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom det viktigaste målet med lågstadiets läroplan är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Målet är att svenska och matematik ska utgöra två tredjedelar av undervisningstiden på lågstadiet. Det innebär att tre av de fem nya undervisningstimmar som vi vill införa ska avsättas till svenska och matematik. Utökningen av undervisningstiden ska följas upp med en effektutvärdering av utvärdering (IFAU). Därför ska den utökade undervisningstiden införas i samråd med IFAU för att säkerställa att vetenskapliga metoder med exempelvis kontrollgrupper kan användas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisningstiden, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 24. Vi vill att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs. Det behöver göras för att öka möjligheterna att upptäcka elever som halkat efter i undervisningen, men också för att tydliggöra vad eleverna ska ha lärt sig efter varje årskurs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läxhjälp och lovskola, punkt 7 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26 samt 2018/19:2937 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 3. Vi vill att man ser över möjligheterna att införa obligatorisk lovskola och läxhjälp. För elever i högstadiet kan extra undervisningstid, läxhjälp eller lovskola vara avgörande för att de ska kunna nå kunskapsmålen och komma i kapp när de riskerar att halka efter i undervisningen. Lovskola är ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. Tyvärr har regeringen valt att begränsa erbjudandet om lovskola till elever i årskurs 8 och 9. Vi vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6–9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har gymnasiebehörighet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. Kunskap kräver egna ansträngningar, men varje elev ska också ges stöd för att nå kunskapsmålen. Man bör också överväga att införa en försöksverksamhet för nyanlända elever som kombinerar lovskola med sommarkollo för att de ska få en god start i livet och ha en meningsfull sysselsättning när skolorna är stängda. Kommuner och fristående huvudmän bör även vara skyldiga att i årskurs 4–9 erbjuda läxhjälp till alla elever för att de ska få goda förutsättningar att lyckas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läxhjälp och lovskola, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26 samt 2018/19:2937 av m.fl. (M) yrkande 17. Elever som behöver hjälp med läxläsning ska enligt vår mening erbjudas sådant stöd av skolan. Vi anser inte att man ska ta bort läxor som ett naturligt och avgörande inslag i lärandet. I stället ska elever erbjudas läxhjälp. I de lägre årskurserna ska fritidshemmen erbjuda detta i möjligaste mån. Vi föreslår därför att de elever som så önskar ska erbjudas läxhjälp på fritidshemmen. En av tankarna bakom fritidsverksamheten är att komplettera hemmet och föräldrarna. Att även komplettera hemmet när det gäller läxhjälp ter sig därför både naturligt och effektivt enligt vår mening. Fritidsverksamheten kommer att behöva personalförstärkningar efter denna reform, men det blir betydligt lägre kostnader än för att anställa extra lärare om skolan skulle erbjuda läxhjälp. Vi vill därför att det i lägre årskurser ges möjlighet att erbjuda läxhjälp under fritidsverksamheten och att personalen förstärks så att inte övrig verksamhet blir lidande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 8 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:216 av (SD), 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 42, 2018/19:1168 av (S), 2018/19:1903 av (M) yrkandena 1 och 4, 2018/19:2044 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2085 av (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 4. Vi anser att man bör tillsätta en utredning för att utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen för skolan mellan stat och kommun. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. [En utredning bör tillsättas för att tydliggöra ansvarsfördelningen för skolan mellan stat och kommun.] Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 42 samt 2018/19:216 av (SD), 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:1168 av (S), 2018/19:1903 av (M) yrkandena 1 och 4, 2018/19:2044 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2085 av (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 4. Vi anser att den svenska gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen bör få ett statligt huvudmannaskap. Den svenska gymnasieskolans utveckling har inte varit tillfredsställande efter kommunaliseringen.