bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Utskottet anser därför att regeringen bör ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion med syftet att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor och återkomma till med förslag. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: I delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om primärvårdens uppdrag. Betänkandet har remitterats och svarstiden gick ut . Betänkandet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. I betänkande 2017/18:SoU22 behandlade utskottet även motionsyrkanden om fast läkare eller vårdkontakt. Motionsyrkandena avstyrktes och följde utskottet. I betänkande 2017/18:SoU26 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt. följde utskottet (rskr. 2017/18:406) Utskottet anförde följande (s. 17): Utskottet konstaterar att det följer av patientlagen att en fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det. När det gäller primärvården anges vidare i patientlagen att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt. Utskottet noterar även att utredningen utveckling för god och nära vård i sitt delbetänkande (SOU 2018:39) föreslår ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att säkerställa att fler patienter än får en fast läkarkontakt genom att patienten får möjlighet att välja en namngiven läkare som sin fasta läkarkontakt i primärvården och att den är kopplad till den utförare som patienten har valt inom det som utredningen benämner Vårdval primärvård. Regeringen bör därför återkomma till i denna fråga. Utskottet föreslår att , med bifall till motion […] ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: I delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om fast läkarkontakt i primärvården. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Motionsyrkanden om en översyn av huvudmannaskapet för offentlig vård och om behovet av en översyn av lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:254). Motionsyrkanden om att styrning av vården ska utgå från patienten, snabbspår på akuten för äldre och primärvårdens organisation behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Motionsyrkanden om att utveckla akutbils- och hembesöksverksamheten och om ökad koncentration av högspecialiserad vård behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. följde utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:121). Målet för hälso- och sjukvården är att alla ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Utskottet välkomnar utredningen utveckling för en god och nära vård som utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) ska stödja regionerna, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Utskottet noterar att det i uppdraget ingår att göra en bred analys av bl.a. förslagen om en förändring av styrande principer för vårdens organisering, om att ge sluten vård på annan plats än vårdinrättning, och om ett nationellt utformat uppdrag för primärvården med ett tydligare akutuppdrag (dir. 2017:24). Utredningen har presenterat två delbetänkanden varav det första (SOU 2017:24) utgjorde grunden för lagstiftning om att vården ska ges nära befolkningen och om en förstärkt vårdgaranti. I det andra delbetänkandet (SOU 2018:39), som bereds i , läggs förslag som syftar till att tydliggöra primärvårdens uppdrag och skapa förutsättningar för en stark och likvärdig primärvård i hela samt förslag om att förtydliga patientens möjlighet att få tillgång till en fast läkarkontakt i primärvården. Utskottet välkomnar även utredningen för en mer jämlik vård, vars syfte är att utreda olika möjligheter att säkerställa att vårdens pengar går till just vård och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård också ges företräde till vården (dir. 2017:128). Utredningen har lämnat ett första delbetänkande (SOU 2018:55) där skillnader i vårdkonsumtion mellan olika grupper redovisas. Det framgår även att utredningen i den fortsatta analysen kommer att utgå från de avlämnade betänkandena från utredningarna Samordnad utveckling för en god och nära vård och Tillitsdelegationen (SOU 2018:39). Det är också positivt att en ny beslutsprocess för den nationella högspecialiserade vården har trätt i kraft. Detta är viktigt för att kvaliteten, patientsäkerheten och kunskapsutvecklingen ska kunna upprätthållas och för att uppnå ett effektivt användande av hälso- och sjukvårdens resurser. Mot bakgrund av det som nämnts ovan anser utskottet inte att det finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2018/19:212 (SD), 2018/19:223 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:406 (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9, 2018/19:855 (SD) yrkandena 21, 22 och 53, 2018/19:857 (SD) yrkande 16, 2018/19:1093 (S), 2018/19:1356 (M), 2018/19:1444 (M), 2018/19:1480 (C), 2018/19:1639 (SD) yrkande 34, 2018/19:2041 (L) yrkandena 1 och 9, 2018/19:2141 (S) yrkande 2, 2018/19:2652 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2787 (M) yrkandena 2 och 15 samt 2018/19:2989 (KD) yrkandena 1, 17 och 48. Motionerna bör avslås. Av samma skäl som nämnts ovan finns det inte heller någon anledning för utskottet att föreslå några initiativ när det gäller motionerna 2018/19:404 (V), 2018/19:2227 (V) yrkande 12 och 2018/19:2689 (KD) yrkande 5. Motionerna bör avslås. När det gäller förslagen om en nationell primärvårdsreform och fast läkarkontakt noterar utskottet dessutom och ser positivt på att medel avsatts för att möjliggöra särskilt angelägna insatser i hälso- och sjukvården och att socialministern i ett interpellationssvar (ip. 2018/19:55) förklarar att parterna inom överenskommelsen är överens om att en primärvårdsreform ska genomföras. Utskottet noterar vidare att det av nämnda överenskommelse framgår att rätten till fast läkarkontakt ska säkras och att en ny vårdform där patienter snabbt får hjälp vid lättare psykisk ohälsa ska utredas. Utskottet ser vidare positivt på att det av överenskommelsen även framgår att systemet med patientkontrakt ska utvecklas. Detta bidrar till trygghet för patienten i att veta vilka vårdinsatser som är inplanerade och till att samordna alla vårdkontakter inom primärvård och specialiserad vård. Utskottet anser sammantaget inte att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:855 (SD) yrkande 12, 2018/19:1148 (S), 2018/19:1575 (M), 2018/19:2041 (L) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2141 (S) yrkande 1, 2018/19:2230 (V) yrkande 4, 2018/19:2254 (C) yrkande 2, 2018/19:2787 (M) yrkandena 7–9, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkandena 64 och 65, 2018/19:2910 (M) yrkande 7 och 2018/19:2989 (KD) yrkande 10. Motionerna bör avslås. Utskottet kan konstatera att det finns en lagstiftning som innebär en ny beslutsprocess för den nationella högspecialiserade vården med en definition av nationell högspecialiserad vård. är ansvarig myndighet för att utse sakkunniggrupper som ska gå igenom alla sjukdomsgrupper och lämna förslag om vilken hälso- och sjukvård som ska utgöra nationell högspecialiserad vård och hur många vårdenheter som krävs för densamma. beslutar sedan vad som utgör sådan vård och vid hur många enheter vården ska bedrivas. Slutligen beslutar vård vilka vårdenheter som ska ha tillstånd att bedriva vården. Vid beredningen av lagärendet uttalade utskottet bl.a. att regeringen regelbundet bör följa upp den nya beslutsprocessen och att en första utvärdering bör göras tidigt, lämpligen i samband med att de två första vårdområdena är klara, dvs. när ett beslut är fattat om vilka vårdenheter som får tillstånd att bedriva vården när det gäller de två s.k. pilotområdena. Utskottet uttalade vidare att det också är viktigt att här följa upp konsekvenserna för akutsjukvården samt för universitetssjukhusen. ställde sig bakom det som utskottet anförde och tillkännagav det för regeringen (rskr. 2017/18:176). fick i uppdrag (S2018/03661/FS [delvis]) av regeringen att löpande följa upp och återrapportera om genomförandet av och tidsplanen för den nya beslutsprocessen för nivåstrukturering av nationell högspecialiserad vård. Uppdraget inkluderar hela processen, från att förslag till vårdområden tas fram till uppföljning av beslut om tillstånd för högspecialiserad vård. Patientsäkerhet ska särskilt beaktas i uppföljningen. Uppdraget omfattar även att utse sakkunniggrupper som ska gå igenom alla sjukdomsgrupper och lämna förslag om vilken hälso- och sjukvård som ska utgöra nationell högspecialiserad vård. ska analysera konsekvenserna för akutsjukvården i arbetet med nivåstrukturering. Det är även viktigt att analysera andra konsekvenser för hälso- och sjukvården. Utskottet vill återigen betona att det när en stor del av den högspecialiserade vården koncentreras blir viktigt att beakta värdet av att ha tillgång till regionvård i hela landet. Det finns enligt utskottet en risk för att mindre regionsjukhus kan få svårt att klara den akuta vården. Utskottet anser därför att regeringen i lämpligt sammanhang bör rapportera konsekvenserna för akutsjukvården vid regionsjukhusen till . En sådan rapportering bör ske , och den första rapporteringen kan lämpligen ske . bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motion 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 73 bör bifallas delvis. När det gäller motionerna 2018/19:2041 (L) yrkande 8 och 2018/19:2787 (M) yrkandena 12 och 13 med andra frågeställningar om högspecialiserad vård anser utskottet emellertid inte att bör ta något initiativ. Motionerna bör avslås. När det gäller frågan om en fortsatt satsning på de regionala cancercentrumen noterar utskottet den beslutade förordningen om statsbidrag för verksamhet i regionala cancercentrum. Utskottet delar socialministerns bedömning att det genom förordningen skapas stabila förutsättningar för statsbidraget till cancercentrumen. Därutöver kan nämnas att medel avsatts för verksamheten . Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det finns skäl för något initiativ från med anledning av motion 2018/19:2989 (KD) yrkande 15. Motionen bör avslås. Slutligen noterar utskottet promemorian om utveckling av verksamheter som bedrivs enligt bl.a. lagen om ersättning för fysioterapi (Ds 2018:31). Motion 2018/19 1502 (M) bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgänglig vård. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD) och 17 (KD) samt särskilt yttrande 2 (C, L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 61 föreslås ett tillkännagivande om en utvecklad och breddad kömiljard, kopplad till den lagstadgade vårdgarantin. I yrkande 63 föreslås ett tillkännagivande om att se över om vite eller sanktioner ska kunna åläggas huvudmän som inte uppfyller vårdgarantin. I yrkande 67 föreslås ett tillkännagivande om prestationsbaserade resurser och förstärkt vårdgaranti vad gäller barn- och ungdomspsykiatrin. Motionärerna anför att det krävs reformer som fokuserar på att öka tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin och anser att prestationsbaserade resurser och den förstärkta vårdgarantin bör återinföras. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande om att möjligt vidta åtgärder för en mer tillgänglig vård. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att möjligt korta väntetiderna inom hälso- och sjukvården. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att omgående vidta åtgärder för att landstingen ska upprätta samverkansavtal. Motionärerna anför att sådana avtal ska upprättas mellan olika vårdgivare, offentliga och privata, svenska och utländska, så att undersökning och behandling kan ske inom vårdgarantins tidsfrist. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att möjligt tydliggöra i hälso- och sjukvårdslagen att vårdgivarna ska arbeta aktivt med att vårdgarantin ska efterlevas och säkerställas. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla och skärpa vårdgarantin. Motionärerna anför bl.a. att alla ska ha rätt att träffa den vårdkontakt inom primärvården som kan möta behovet och att den nuvarande vårdgarantins tidsgränser bör kompletteras med en yttre kontakt som omfattar hela vårdkedjan. I motion 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda en ny vårdgaranti i två delar. Motionärerna anför att den nuvarande vårdgarantin i specialistsjukvården bör ersättas av en ny garanti i två delar som dels innebär en lagreglerad tidsfrist för bedömning och utredning, dels en individuellt anpassad behandlingsgaranti baserad på patientens medicinska behov. Enligt 9 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (HSL) ska erbjuda vårdgaranti för dem som omfattas av ansvar. Vårdgarantin ska innehålla en försäkran om att den enskilde får – kontakt med primärvården – en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal inom primärvården – besöka den specialiserade vården – planerad vård. Om inte uppfyller besöks- eller behandlingsgarantin ska se till att patienten får vård hos annan vårdgivare utan extra kostnad för patienten (9 kap. 2 §). Vårdgarantin gäller inte för exempelvis återbesök, utredningar och undersökningar som t.ex. röntgen, provtagningar och tester och inte för rehabilitering. Enligt 7 kap. 2 a § HSL ska organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården kan ges nära befolkningen. Om det är motiverat av kvalitets- eller effektivitetsskäl får vården koncentreras geografiskt. En vårdgaranti enligt 9 kap. 1 § HSL ska innehålla en försäkran bl.a. om att den enskilde får en medicinsk bedömning av läkare eller, , annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (2 kap. 3 §). Bakgrund och pågående arbete I budgetpropositionen föreslog regeringen en patientmiljard som ska bidra till en snabbare vård för patienter. I propositionen avsattes 1 för detta ändamål 2018 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Motsvarande belopp beräknades –2021. Enligt förslaget skulle patientmiljarden –2021 bl.a. stödja införandet av en skärpt vårdgaranti inom primärvården och därmed förbättra tillgängligheten till primärvården. I vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435) föreslog regeringen att skulle tillföras anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 för att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården och korta köerna. Medlen kunde enligt regeringen användas av landstingen för bl.a. förstärkning , mobila team i primärvården för en snabbare vård nära medborgaren samt genom att vårdens personal används så att alla kompentenser tas till vara, t.ex. i form av multidisciplinära vårdteam. I budgetpropositionen anförde regeringen att det var dess avsikt att åtagandet om patientmiljarden skulle fullföljas med finansiering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 s. 49). Utskottet föreslog att ett nytt anslag införs som omfattar 1 2019 (bet. 2018/19:SoU1 s. 44). Anslaget beräknas öka ytterligare därefter till följd av ett stegvis införande av en ny uppdaterad kömiljard kopplad till den lagstadgade vårdgarantin i syfte att korta vårdköerna. anslås 2 , och anslås 3 . I samband med detta fasas den s.k. patientmiljarden ut per . Utskottet anförde följande: Den grundläggande inriktningen är således att kömiljarden ska vara resultat- och prestationsbaserad och utformas så att landsting, regioner och kommuner ges tydliga incitament att skyndsamt korta ned vårdköerna. En mer övergripande utvärdering och avstämning ska genomföras 2021. Utskottet föreslår att införandet av kömiljarden påbörjas . Kömiljarden bör omfatta det första besöket och operationer inom specialistvården. Utskottet anser att även andra vårdförlopp ska omfattas så att risken för undanträngningseffekter minimeras. Det handlar t.ex. om diagnostik, återbesök och rehabilitering för att bättre möta behoven hos kroniskt och långvarigt sjuka. Den exakta utformningen för prestationsbidraget ska tas fram i en överenskommelse mellan regeringen och SKL. bör sedan få i uppdrag att utvärdera resultatet. följde utskottet (bet. 2018/19:SoU1 s. 44–45, rskr. 2018/19:111). Av regeringsförklaringen framgår att en generalplan för kortare köer ska tas fram tillsammans med en uppdaterad kömiljard. Vidare framgår att vite eller sanktioner ska kunna åläggas huvudmän som inte uppfyller vårdgarantin. Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om 73 punkter Av överenskommelsen framgår att en uppdaterad kömiljard ska införas som omfattar hela vårdkedjan och särskilt tar hänsyn till kroniska patienters behov samt att en generalplan för kortare köer ska tas fram tillsammans med landstingen där denna ingår. Vidare framgår att vite eller sanktioner ska kunna åläggas huvudmän som inte uppfyller vårdgarantin, om det visar sig att andra åtgärder inte räcker till. Överenskommelse mellan regeringen och SKL om förbättrad tillgänglighet avsatte regeringen 1 för att förbättra tillgängligheten i primärvården, den s.k. patientmiljarden (prop. 2017/18:1 utg. omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Motsvarande belopp beräknades –2021. avsattes samma belopp (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9, bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). slöts en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) om insatser för att förbättra tillgängligheten och samordningen i hälso- och sjukvården , den s.k. patientmiljarden. Målet med överenskommelsen var att bidra till utvecklingen av tillgängligheten till primärvården och samordningen av patienternas vårdinsatser. Överenskommelsen inriktades mot införandet av en förstärkt vårdgaranti inom primärvården samt att stödja införandet av patientkontrakt. Se tidigare i betänkandet om patientkontrakt på s. 35–36. Av uppgifter från framgår att förhandlingar pågår mellan staten och SKL om en överenskommelse . Överenskommelse mellan regeringen och SKL om kortare väntetider i cancervården –2018 har regeringen avsatt för att korta ned väntetiderna i cancervården. I tidigare budgetpropositioner har det aviserats att satsningen avslutas , men medel för cancervården tillfördes också med samma belopp (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9, bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). slöts en överenskommelse mellan regeringen och SKL om att genomföra det avslutande året av den fyraåriga nationella satsningen för kortare väntetider och minskade regionala skillnader i cancervården. Målet med cancersatsningen och överenskommelsen är att förbättra tillgängligheten inom cancervården, minska de regionala skillnaderna och åstadkomma en mer jämlik cancervård med ökad kvalitet. Av uppgifter på SKL:s webbplats framgår att förhandlingarna om överenskommelserna är uppskjutna på grund av regeringsbildningen och dess konsekvenser och att det inte finns någon information om när förhandlingarna kommer att påbörjas. Aktuell information läggs ut löpande på webbplatsen. Vårdanalys lämnade rapporten garanti? (Rapport 2017:6). Rapporten följer upp väntetiderna i förhållande till vårdgarantins tidsgränser och redovisar hur hälso- och sjukvården i olika delar av landet och inom olika medicinska områden lever upp till vårdgarantin. Av rapporten framgår bl.a. att tillgängligheten har försämrats i vårdgarantins alla fyra delar, att det finns stora skillnader mellan landsting, vårdområden och verksamheter i hur väl vårdgarantin efterlevs och att antalet patienter som har väntat på nybesök eller behandling inom den specialiserade vården har ökat väsentligt . Enligt Vårdanalys behöver landstingen för att minska väntetiderna utveckla sitt arbete med att följa upp vårdgarantins efterlevnad, anpassa sina åtgärder efter lokala förutsättningar och utmaningar samt se till att åtgärderna genomförs i verksamheterna. Landstingen behöver också utveckla sin produktions- och kapacitetsplanering för att säkerställa att man har förmåga att möta framtida förändringar i vårdbehov. Regeringen bör enligt Vårdanalys bidra långsiktigt till landstingens tillgänglighetsarbete med fokus på utvecklad strategisk styrning, dialog och uppföljning. SKL förvaltar en nationell väntetidsdatabas, i vården, med landstingens rapporterade väntetider inom primärvård och specialiserad vård. Den ger möjlighet att följa upp vårdgarantin och utgör ett underlag för olika förbättringsarbeten inom vården. Statistiken är främst riktad till beslutsfattare och utövare inom hälso- och sjukvård, politiker och samhällsbevakare. Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister en skriftlig fråga om vård (fr. 2018/19:273). Ministern svarade följande: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rejält korta vårdköerna samt garantera att patienter får vård enligt vårdgarantin. Landstingen ansvarar för att vården ska vara lätt tillgänglig och att patienter ska erbjudas vård i enlighet med vårdgarantin. Regeringen avser dock stödja landstingen i arbetet med att korta vårdköerna och ge vård i enlighet med vårdgarantin. Detta då förbättrad tillgänglighet är en prioriterad fråga för regeringen. Vi har bland annat stött införandet av den förstärkta vårdgarantin i primärvården bl.a. genom en överenskommelse med SKL om Patientmiljarden. Regeringspartierna, och Liberalerna är inom ramen för en sakpolitisk överenskommelse överens om att en uppdaterad kömiljard ska införas och att en generalplan för kortare köer ska tas fram tillsammans med landstingen. Den nya kömiljarden kommer att bli ett av flera sätt att sträva efter att människor får vård . Omställningen till en god och nära vård, inklusive den förstärkta vårdgarantin, liksom en förstärkning av cancervården och samordning av kompetensförsörjningen i vården är några bärande delar i detta arbete. Motionsyrkanden om vårdgarantin behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:254). Motionsyrkanden om ökad tillgänglighet behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Att förbättra tillgängligheten är en fråga av största vikt. Utskottet noterar inledningsvis att medel avsatts för dels regeringens åtagande om patientmiljarden, dels ett stegvis införande av en ny uppdaterad kömiljard. Utskottet noterar vidare att socialministern i ett frågesvar (fr. 2018/19:273) anför att regeringen avser att stödja regionerna i arbetet med att korta vårdköerna och ge vård i enlighet med vårdgarantin samt att partierna inom överenskommelsen är överens om att en uppdaterad kömiljard ska införas och att en generalplan för kortare köer ska tas fram tillsammans med regionerna.