bet · H601UbU15 · 2019-03-01 00:00:00 — När det gäller yrkandet om att arbetssökande tvekar att studera på kommunens yrkesutbildning på gymnasienivå vill utskottet hänvisa till slutbetänkande En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71). En viktig utgångspunkt för utredningen har varit att de åtgärder som föreslås leder till en mer sammanhållen vuxenutbildning som fungerar väl med såväl arbetsmarknaden som andra delar av utbildningssystemet (se s. 22 i SOU 2018:71). Utredningen föreslår bl.a. en prioriteringsmodell som står bättre i samklang med de behov vuxenutbildningen ska svara mot. Utskottet vill även hänvisa till möjligheten att få den högre bidragsnivån för vissa som påbörjar studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux). Utskottet anser att det finns skäl att invänta regeringens beredning av betänkande och avstyrker med det anförda motion 2018/19:1437 (M) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fribeloppet. Jämför reservation 6 (KD). I motion 2018/19:1132 av (M) önskar motionären en översyn av möjligheten att höja fribeloppet. Möjligheten att få arbeta under sin studietid är för de flesta studenter både nyttig och meriterande enligt motionären. Därför bör sådana extraarbeten uppmuntras och inte förhindras av onödiga regler och begränsningar. I motion 2018/19:1449 av (M) yrkande 1 vill motionären avskaffa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel. Motionären framhåller att många studenter utan problem klarar av att arbeta vid sidan av sina studier men att de på grund av fribeloppets låga taknivå väljer att tacka nej till arbetspass och måste planera sommarens studieuppehåll noga för att inte arbeta för många veckor på sommarjobbet. I yrkande 2 vill motionären avskaffa inkomstprövningen vad gäller inkomst av kapital till följd av bostadsförsäljning för studiemedlets bidrags- och lånedel. Det drabbar enligt motionären de studenter som genomfört en bostadsförsäljning extra hårt. I motion 2018/19:1651 av (M) vill motionären se över möjligheten att avskaffa inkomstbegränsning vid beviljandet av studiemedel med hänsyn till att fribeloppet är ett hinder för de som vill eller behöver arbeta. I kommittémotion 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 2 yrkar motionärerna att fribeloppet ska avskaffas då det enligt motionärerna begränsar studenternas egna beslut om hur mycket tid och kapacitet de har att arbeta vid sidan av studierna. Bakgrund och gällande rätt Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Studiemedlen uppgår till totalt för heltidsstudier (för studier på heltid ). Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster som under ett kalenderhalvår överstiger ett visst belopp – fribeloppet – minskar studiemedlen (både bidrag och eventuellt lån minskar proportionellt). Fribeloppet uppgår till per kalenderår () vid heltidsstudier, eller per termin (). Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt (3 kap. 16–18, 21 och 22 §§ studiestödslagen, 3 kap. 16 § studiestödsförordningen och 9 kap. CSNFS 2001:1 []). har ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet , och , höjdes med ca , dvs. totalt ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Utredningen om tryggare och effektivare studier Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) överlämnade sitt slutbetänkande Studiemedel för effektiva studier (SOU 2018:73) . Utredningen har haft i uppdrag att föreslå väl avvägda nivåer för fribeloppet inom studiemedelssystemet i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system samt att undersöka möjligheten att undanta inkomster under sommarferier. Enligt utredningens förslag ska fribeloppet åldersanpassas och sänkas för studerande som är för att stimulera yngre studerande att bli klara fortare med sin utbildning och därigenom kunna etablera sig snabbare på en högkvalificerad arbetsmarknad. I betänkandet framgår bl.a. följande i fråga om fribeloppet. Vi föreslår att det ska införas ett åldersrelaterat fribelopp i tre nivåer. Studerande som är ska få ett sänkt fribelopp. Studerande som är 30 till ska ha samma fribeloppsnivå som . Studerande som är eller äldre ska få ett höjt fribelopp. Sänkningen respektive höjningen uppgår till (2018) vid heltidsstudier . Skälen till förändringen är att de senaste fribeloppshöjningarna har lett till att studerande arbetar mer och att mer arbete är förknippat med en lägre studietakt. Genom ett åldersdifferentierat fribelopp kan inkomstprövningen inom studiemedelssystemet ges olika mål: Genomströmning blir målet för den yngsta studerandegruppen och att underlätta omställning målet för den äldsta studerandegruppen. Yngre studerande uppmuntras därmed att bli klara med sina studier tidigare. Ju tidigare inträde på en kvalificerad arbetsmarknad desto högre livsinkomster kan de studerande få, vilket även är gynnsamt för samhällsekonomin. För äldre studerande bedömer vi att möjligheten till livslångt lärande och behov av omställning senare i livet väger tyngre än genomströmningsmålet. Med hänsyn till äldre studerandes livssituation och behov bör de därför få möjlighet att arbeta i högre utsträckning än yngre studerande utan att studiemedlen reduceras. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). När det gäller yrkanden om att höja eller avskaffa fribeloppet helt eller delvis och andra närliggande frågor hänvisar utskottet till det förslag som Utredningen om tryggare och effektiva studier lämnat i sitt slutbetänkande om att åldersanpassa fribeloppet. Utskottet anser att man bör avvakta regeringens beredning av utredningens förslag och avstyrker därmed motionerna 2018/19:1132 (M), 2018/19:1449 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1651 (M) och 2018/19:2886 (KD) yrkande 2. Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C) och 10 (L). Avskrivning och nedskrivning av studieskulder I motion 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 2 anser motionärerna att man ska tillgodose kompetensförsörjningen i gles- och landsbygden genom att se över möjligheten för medborgare och inflyttade i de mindre kommunerna att få sina studielån nedskrivna. Motionärernas uppfattning är att det måste gå att leva, bo och verka i hela landet. Även i motion 2018/19:2193 av och (båda S) behandlas frågan om kompetensförsörjningen i gles- och landsbygden genom nedskrivning av studielån. I kommittémotion 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Motionärerna framhåller att ett mycket stort antal poliser kommer att behöva utbildas , men att det inte räcker att enbart utöka antalet utbildningsplatser. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 47 vill motionärerna införa ett studieskuldsavdrag för lärare som börjar arbeta i de områden som av EU klassificeras som glesbygd. Enligt motionärerna kommer det att åtgärda lärarbristen i glesbygden och bevara eller återskapa en levande landsbygd. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 49 önskar motionärerna en utredning och kostnadskalkylering av ett nytt system för att förbättra villkoren för läkare och sjuksköterskor i glesbygden genom att de får sin studieskuld reducerad. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 24 vill motionärerna att man ser över hur avskrivning av studielån vid flytt till en glesbygdskommun kan bli möjligt. Enligt motionärerna ska de som flyttar till inland och norra med undantag för , stödområde A, kunna få sina studielån avskrivna. Nedskrivning av studieavgiften m.m. I motion 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 9 anser motionärerna att man bör överväga att införa ett stipendium för utbildningar till yrken där det råder arbetskraftsbrist eller är samhällsekonomiskt motiverat med fler sökande. Det behövs enligt motionärerna för att öka genomströmningen inom högskolan. Även motion 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 9 har ett yrkande om att överväga att införa ett stipendium för utbildningar till yrken där det råder arbetskraftsbrist. I partimotion 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 4 vill motionärerna att man ser över möjligheten att införa en bosättningsbonus för utländska studenter som fullgjort sin utbildning i . Enligt motionärerna ska en utländsk student som tar examen och sedan väljer att arbeta i få en del av studieavgiften tillbaka i form av en bosättningsbonus. Även i kommittémotion 2018/19:2256 av m.fl. (L) yrkande 9 vill motionärerna att utländska studenter som tar examen och sedan väljer att arbeta i ska få en del av studieavgiften tillbaka i form av en bosättningsbonus. Bakgrund och gällande rätt Enligt gällande rätt finns det inga möjligheter att få sina studieskulder avskrivna om mar tar arbete i något bristyrke på landsbygden, i någon särskild del av landet eller utbildar sig till ett visst yrke. Den parlamentariska landsbygdskommittén (N 2015:04) har föreslagit att regeringen ska utreda om det ska bli möjligt att minska studieskulderna för personer som bor och är yrkesaktiva i de 23 kommuner som kommittén har identifierat där företagen har särskilda svårigheter när de ska utveckla sina verksamheter. Det innebär enligt kommittén att studiestödet till delar ska kunna skrivas av för personer som väljer att bo och arbeta i landsbygdskommuner med särskilda utmaningar vad gäller demografi och produktionsförutsättningar. Om förslaget genomförs föreslår kommittén att nedskrivning ska ske , men med ett tak på och . För att få ta del av nedskrivningen krävs att man har avlagt en examen (se Parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd [SOU 2017:1]). Regeringen behandlar frågan om nedskrivning av studieskulder enligt den parlamentariska landsbygdskommitténs förslag i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). Regeringen framhåller följande. Företag och offentliga arbetsgivare i kommuner med särskilda utmaningar har ofta problem att rekrytera personal med rätt kompetens. Det gäller inte minst inom yrken med krav på eftergymnasial utbildning. Regeringen anser att det behövs fler med högre utbildning i landsbygder, och i synnerhet i kommuner med särskilda utmaningar. Kommittén framhåller nedskrivning av studielån för högutbildade som bosätter sig i vissa delar av landet som en möjlig åtgärd, men anser att frågan fortsatt behöver utredas. Regeringen anser att en sammanhållen landsbygdspolitik måste behandla kompetensförsörjningsfrågorna både ur ett utbildnings- och näringslivsperspektiv. I denna proposition presenteras därför flera satsningar både för att underlätta deltagande i högre utbildning för boende i landsbygder och för en stärkt näringslivsutveckling. Regeringen anser att ytterligare åtgärder utöver detta behöver vidtas för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. Regeringen avser därför att vidare analysera inom vilka sektorer som arbetsgivare har svårt att hitta kompetens på landsbygden samt återkomma om lämpliga åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen på landsbygden inom dessa sektorer och yrken. Kommitténs förslag är ett viktigt underlag i det arbetet. Nedskrivning av studieavgiften m.m. Enligt 4 kap. § högskolelagen (1992:1434) ska utbildningen vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller . Studenter som kommer från ett land utanför EU/EES-området eller , s.k. tredjelandsstudenter, måste betala både anmälnings- och studieavgifter för studier på grundnivå och avancerad nivå vid de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434). Studieavgifterna omfattar inte utbildning på forskarnivå. Högskolan ska beräkna studieavgifterna så att full kostnadstäckning uppnås för den studieavgiftsfinansierade verksamheten i sin helhet. Vissa tredjelandsmedborgare undantas dock från studieavgiftsskyldigheten, bl.a. de som inom ramen för ett utbytesavtal genomför en del av sin utbildning i . Undantag medges också för personer som bedöms ha stark anknytning till , t.ex. om de har permanent uppehållstillstånd eller uppehållstillstånd av annat skäl än studier. Regleringen finns i förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. Förordningen innehåller inte några möjligheter för utländska studenter att få tillbaka delar av studieavgiften i utbyte mot att stanna i efter examen. Om högskolan har tilldelat en sökande eller en student ett stipendium som avser studieavgiften, får dock studieavgiften med stöd av förordningen sättas ned med ett belopp som motsvarar stipendiet. infördes en möjlighet för utomeuropeiska studenter att stanna i efter examen för att söka jobb. Enligt 4 kap. 5 a § utlänningsförordningen (2006:97) får en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för studier i beviljas uppehållstillstånd för av efter en slutförd högskoleutbildning här bl.a. om utbildningen avser studier som motsvarar minst två terminer och utlänningen har för avsikt att söka arbete eller därmed jämförbar förberedande aktivitet i , eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här. Stipendier finns att söka från grundskolenivå till universitetsnivå för olika ändamål. Det har skapats ett flertal webbplatser som förenklar för studerande att hitta relevanta stipendier för studier vid högskola och universitet. Utredningen om tryggare och effektivare studier har föreslagit åtgärder inom studiemedelssystemet i syfte att öka genomströmningen i högskolan. Utredningen bedömer att genomströmningen i högskolan bland studiemedelstagarna generellt sett är god. Prestationsgraden bland studerande som tar studiemedel har enligt utredningen ökat och medianåldern hos examinerade studiemedelstagare har sjunkit . Det finns ändå enligt utredningen en förbättringspotential för vissa grupper av studerande inom högskolan som kan påverkas av förändringar inom studiemedelssystemet, framför allt för studerande med studiemedel på fristående kurser. De åtgärder som utredningen har övervägt är en examensbonus till studerande som tar examen före en viss ålder, anpassade maximitider med studiemedel utifrån utbildningens längd, höjda studiemedel och skärpta resultatkrav. Åtgärderna är dock enligt utredningen antingen kostnadsdrivande och svåra att finansiera inom ramen för uppdraget eller innebär tvång och ökad press snarare än stimulans och positiva incitament. Utredningen föreslår därför inte någon av dessa åtgärder (se slutbetänkandet av Utredningen om tryggare och effektivare studier [SOU 2018:73]). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). har haft i uppdrag att föreslå en uppföljningsbar nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor, som omfattar universitetens och högskolornas utbildnings- och forskningsverksamhet och den däri ingående uppgiften att samverka med det omgivande samhället. I sitt delbetänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) framhåller utredningen att strategins funktion är att förbättra förutsättningarna för universitetens och högskolornas internationalisering genom att ange en riktning för internationaliseringsinsatser på olika nivåer. Strategin syftar till att nå en vision om bl.a. att ska vara en av de mest attraktiva, internationella kunskapsnationerna med världsledande kvalitet på utbildningen och forskningen. Strategin föreslås avse perioden –2030. För att nå visionen behöver enligt utredningen åtta mål uppfyllas, bl.a. att har hög attraktionskraft som studie- och kunskapsnation. Betänkandet har remitterats. Remissvaren ska ha kommit in till . När det gäller yrkanden om att få sina studieskulder helt eller delvis avskrivna eller nedskrivna om man tar arbete i någon särskild del av landet eller i något bristyrke på landsbygden m.m. finns det som framgår ovan inte några sådana möjligheter i den gällande lagstiftningen. Utskottet vill framhålla att det finns svårigheter med att använda studiestödssystemet som ett regionalpolitiskt instrument eftersom det kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen inte har gått vidare med den parlamentariska landsbygdskommitténs förslag om nedskrivning av studieskulder. Utskottet delar regeringens uppfattning att en sammanhållen landsbygdspolitik måste behandla kompetensförsörjningsfrågorna ur både ett utbildningsperspektiv och ett näringslivsperspektiv och noterar att regeringen avser att vidare analysera inom vilka sektorer som arbetsgivare har svårt att hitta kompetens på landsbygden samt återkomma om lämpliga åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen på landsbygden inom dessa sektorer och yrken. När det sedan gäller yrkanden om en bosättningsbonus genom en nedskrivning av utbildningsavgiften för utländska studenter kan utskottet konstatera att det saknas reglering om att få tillbaka studieavgiften i utbyte mot att stanna i efter examen. Utskottet vill även peka på förslag till mål bl.a. om att ska ha hög attraktionskraft som studie- och kunskapsnation. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte heller skäl att i detta hänseende föreslå någon ändrad reglering. I fråga om yrkanden om ett stipendium för att öka genomströmningen inom högskolan hänvisar utskottet till det slutbetänkande som Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) överlämnade , Studiemedel för effektiva studier (SOU 2018:73. Utskottet kan konstatera att utredningen övervägt men inte föreslagit några åtgärder till studerande som tar examen före en viss ålder. Utskottet anser att man bör invänta regeringens beredning av betänkandet. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:378 (SD) yrkande 47, 2018/19:855 (SD) yrkande 49, 2018/19:1035 (S) yrkande 2, 2018/19:2057 (L) yrkande 4, 2018/19:2193 (S), 2018/19:2256 (L) yrkande 9, 2018/19:2425 (C) yrkande 24, 2018/19:2573 (M) yrkande 9, 2018/19:2574 (M) yrkande 9 och 2018/19:2868 (M) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inackorderingstillägget och det extra tillägget inom studiehjälpen. Jämför reservation 11 (KD). I motion 2018/19:2683 av (S) framhåller motionären att de kommunala inackorderingsbidragen inte täcker kostnaderna för hyran för gymnasieelever med lång färdväg till skolan. Vidare betonar motionären att det inte räcker med en höjning av studiebidraget för att en familj ska vara ekonomiskt opåverkad. I kommittémotion 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 5 begärs en översyn av på vilket sätt det extra tillägget inom studiehjälpen ges och hur stödet förhåller sig till andra stöd i arbetet med att förbättra stödet till ekonomiskt utsatta barn och barnfamiljer. Motionärerna framhåller att inkomstgränsen för att kunna få tillägget har varit densamma . Bakgrund och gällande rätt Studiehjälp består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studiebidrag lämnas fr.o.m. kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller , och som längst t.o.m. första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller (2 kap. 3 och 7 §§ studiestödslagen). Studiebidraget höjdes med och uppgår nu till (prop. 2017/18:1 utg. omr.15, bet. 2017/18:UbU11). Inackorderingstilläggets storlek beror på färdvägsavståndet, enkel väg mellan föräldrarnas bostad och skolan, och uppgår till lägst och högst . Det får lämnas till den som får studiehjälp och läser på bl.a. en fristående gymnasieskola, fristående gymnasiesärskola och folkhögskola. Den som studerar på en gymnasieskola kan inte få inackorderingstillägg från () utan får vända sig till sin hemkommun. För att få inackorderingstillägg ska den studerande bl.a. vara inackorderad och restiden mellan hemmet och skolan vara minst . Inackorderingstillägget kan fås t.o.m. terminen det år den studerande fyller (se 2 kap. 1–3 §§ studiestödslagen, 2 kap. 2 och 8 §§ studiestödsförordningen och 1 kap. 3 § CSNFS 2001:6 om studiehjälp. Extra tillägg är ett bidrag som den som studerar på gymnasiet kan få utöver studiebidraget om den studerandes familj har låga inkomster. Det uppgår till 855, . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. För att kunna få det extra tillägget måste familjens inkomst vara lägre än före skatt under ett läsår (2 kap. studiestödslagen och 2 kap. 9–14 §§ studiestödsförordningen). Vårdnadshavare är enligt underhållsskyldiga för sina barn fram till om barnet studerar i grundskola, på gymnasium eller på någon annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 §). Utskottet har ovan redovisat de skäl och villkor som krävs för att få inackorderingstillägget och det extra tillägget inom studiehjälpen. Utskottet anser att gällande regelverk är väl avvägt och avstyrker därmed motionerna 2018/19:2683 (S) och 2018/19:2886 (KD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studielån till körkortsutbildning, studiestartsstödet och teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, s.k. TUFF-ersättning. I motion 2018/19:1870 av (M) vill motionären att det införs en möjlighet till studielån för körkortskostnader som ska gälla alla typer av körkort och för alla körkortstagare, oavsett ålder och utbildningsbakgrund. Motionären menar att fler arbetssökande med körkort skulle göra det möjligt för fler att få jobb och tillgodose arbetsgivarnas behov av personal med lämpligt körkort. I motion 2018/19:2353 av (C) begärs en översyn av studiestartsstödet och studiemedelssystemet för att stärka integrationen och påskynda invandrade kvinnors tillträde till utbildning och jobb. Motionären framhåller att studiestödet inte går att kombinera med försörjningsstöd och att många kvinnor av försörjningsskäl tvingas avbryta studierna och då blir fast i ett utanförskap, utan utbildning och arbete. Bidrag vid teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, s.k. TUFF-ersättning I motion 2018/19:2328 av m.fl. (MP) framhåller motionärerna vikten av förbättrade villkor för teckenspråksutbildning för föräldrar, syskon och andra nära anhöriga. Enligt motionärerna är det önskvärt att antalet timmar TUFF-utbildning som erbjuds utökas till en nivå som är mer rimlig för att föräldrar och barn på ett fullgott och tryggt sätt ska kunna kommunicera med varandra. Därutöver bör det finnas möjlighet till ytterligare timmar TUFF-utbildning vid behov. I motion 2018/19:729 av (SD) önskar motionären att man på lämpligt vis uppmärksammar 100-årsjubileet för det första utbetalda studiestödet. Motionären framhåller att det första studiestödet betalades ut av det som senare skulle komma att bli () och var ett ˮräntefritt lån för underlättande av studiemöjligheter för begåvade men fattiga lärjungar vid offentliga läroanstalterˮ. Bakgrund och gällande rätt Möjligheten till ett statligt lån för utbildning för B-körkort, s.k. körkortslån, infördes . Resurser tillfördes inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till anslaget 1:13 Lån till körkort (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 14 och 15, bet. 2017/18:AU2, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:117 och rskr. 2017/18:122 samt prop. 2017/18:161, bet. 2017/18:TU19, rskr. 2017/18:385). Enligt förordningen (2018:1118) om körkortslån är lånet avsett att finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor och riktar sig till vissa arbetslösa personer . prövar frågor om körkortslån enligt förordningen. Körkortslån får enligt förordningen beviljas med högst endast en gång för samma person. Lagen (2017:527) om studiestartsstöd trädde i kraft .