bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — Sammanfattningsvis är avsikten med ändringarna att införa programmering som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena, att stärka elevernas källkritiska förmåga, att eleverna ska kunna lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt med användning av digital teknik, att arbeta med digitala texter, medier och verktyg, att använda och förstå digitala system och tjänster och att utveckla en förståelse för digitaliseringens påverkan på individ och samhälle. Ändringarna omfattade vidare förtydliganden i skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan i arbetet med normer och värden ska uppmärksamma både möjligheter och risker som en ökande digitalisering medför. I exempelvis kursplanen för samhällskunskap i har det i det centrala innehållet för ämnet gjorts tillägg om hur man agerar ansvarsfullt vid användning av digitala och andra medier utifrån sociala, etiska och rättsliga aspekter. Nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet Regeringen presenterade en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet. Regeringens övergripande mål för den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Strategin innehåller tre fokusområden för de åtgärder som sammantaget ska leda till att det övergripande målet för strategin uppnås. Varje fokusområde innefattar ett mål och flera delmål som ska uppnås till 2022. De tre fokusområdena är digital kompetens för alla i skolväsendet, likvärdig tillgång och användning samt forskning och uppföljning kring digitaliseringens möjligheter. Fokusområde 1 som handlar om digital kompetens för alla i skolväsendet har som mål att alla barn och elever ska utveckla en adekvat digital kompetens. Det ska finnas en digital likvärdighet i det svenska skolväsendet. Enligt delmål 1 ska barn och elever i alla delar av skolväsendet ges förutsättningar att utveckla adekvat digital kompetens. Enligt delmål 2 ska förskolechefer, rektorer och huvudmän ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. Enligt delmål 3 ska personal som arbetar med barn och elever ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. Av strategin framgår att barn och elever ska ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker och för att kunna värdera information. Det handlar bl.a. om att utveckla elevernas medie- och informationskunnighet, dvs. kunskap och förmåga att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa information i olika medier och kontexter. För barn i förskolan bör tillgången till digitala verktyg vara sådan att de kan användas i den pedagogiska verksamheten när det är lämpligt. Detta innebär inte att varje barn måste ha tillgång till ett digitalt verktyg, tvärtom är det oftast en fördel att barnen använder digitala verktyg tillsammans eller med en förskollärare eller annan personal. När det gäller arbetet mot diskriminering och annan kränkande behandling framgår av strategin att det är viktigt att personal som arbetar med barn och elever har en förståelse för nätkränkningar och verktyg för att motverka dessa inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller frågan om att använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen framgår av strategin att detta förutsätter att förskollärare, lärare och annan personal är förtrogna med att använda digitala verktyg och kan välja digitala lärresurser utifrån bedömningar av det pedagogiska värdet och utifrån barns och elevers olika behov och förutsättningar. Utan tillräcklig kompetens kan digitala verktyg och digitala lärresurser användas felaktigt, vilket kan få en negativ inverkan på elevers studiero. Uppdrag till om att främja digitalisering av skolan redovisade ett uppdrag om att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och i administration. Arbetet har utgått från de redovisningar som lämnat i enlighet med uppdraget att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). I rapporten redovisar de aktiviteter genomförde . gör bedömningen att insatserna har ökat förståelsen för digitaliseringen i skolväsendet och bidragit till ökad kunskap om styrdokumentsförändringarna genom att insatserna nått ett stort antal deltagare. Information har också funnits på webbplats. Det har inte varit möjligt att ännu följa upp resultaten och i vilken utsträckning huvudmän och skolledare utvecklat lokala strategier för skolans digitalisering men de utvärderingar som gjorts i anslutning till aktiviteterna har varit positiva. Kompetensutveckling om skolans digitalisering Inom ramen för uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S, U2016/05732/S) tog fram kompetensutvecklingsmaterial med inriktning på att leda digitalisering och hur digitala verktyg kan stödja elevernas lärande i undervisningen. Materialet riktar sig till huvudmän, skolledare, förskollärare, lärare och annan pedagogisk personal. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för barn och elever att utveckla digital kompetens samt bidra till effektivisering och utveckling av utbildningen. Nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet Kommuner och Landsting (SKL) och har genom en samverkan med skolväsendet och näringslivet i projektet #skoldigiplan kommit fram till en handlingsplan som visar en gemensam nulägesbild och problembeskrivning av digitaliseringen av skolväsendet. I handlingsplanen finns 18 förslag på nationella initiativ och aktiviteter som utgår från den samlade behovsbilden. Syftet med förslagen är att med digitaliseringen som medel skapa bättre förutsättningar för förskolans, skolans och vuxenutbildningens verksamheter (se rapport #skoldigiplan Nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet, SKL). Utskottet kan inledningsvis konstatera att målet för regeringens it-politik är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Skolväsendet behöver säkerställa att elever och personal har den digitala kompetens som behövs för att möta ett alltmer digitaliserat samhälle. Utskottet vill därför understryka att regeringen har beslutat om förtydliganden och förstärkningar i bl.a. läroplanerna för och gymnasieskolan för att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Förändringarna innebär exempelvis att man ska stärka elevernas källkritiska förmåga och att programmering införs som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena. Utskottet vill också lyfta fram att det även har gjorts förtydliganden i läroplanerna i skolans uppdrag för att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan i arbetet med normer och värden ska uppmärksamma både möjligheter och risker som en ökande digitalisering medför. När det gäller yrkanden om att det behövs en strategi eller en plan för skolans digitalisering kan utskottet konstatera att regeringen presenterade en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet . Regeringens övergripande mål för den nationella digitaliseringsstrategin är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Utskottet noterar också att SKL har utarbetat en nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet. Vidare tog fram ett kompetensutvecklingsmaterial med inriktning på att leda digitalisering och hur digitala verktyg kan stödja elevernas lärande i undervisningen. Materialet riktar sig till huvudmän, skolledare, förskollärare, lärare och annan pedagogisk personal. Utskottet kan även konstatera att redovisade regeringsuppdraget om att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och i administration. Enligt bedömning har de insatser som gjorts ökat förståelsen för digitaliseringen i skolväsendet och bidragit till ökad kunskap om styrdokumentsförändringarna genom att insatserna nått ett stort antal deltagare. Utskottet anser mot bakgrund av detta att motionsyrkandena får anses tillgodosedda. När det sedan gäller yrkanden som rör porrfilter på skolornas datorer och en porrfri skola vill utskottet framhålla de värden som beskrivs i skollagen som innebär att utbildningen inom skolväsendet ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Vidare framgår att de som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utskottet vill även poängtera att ett delmål i regeringens nationella digitaliseringsstrategi är att förskollärare, lärare och annan personal som arbetar med barn och elever i skolorna ska ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. När digitala verktyg används i allt större utsträckning i undervisningen är det således viktigt att skolorna arbetar med att hantera digitaliseringens möjligheter såväl som risker. En risk kan vara att barn exponeras för porr, och det är därför viktigt att alla skolor säkerställer att utbildningen utformas i överensstämmelse med de värden som beskrivs i skollagen. Utbildningen ska också utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 § skollagen). Den digitala miljön är en viktig del i skolan. Arbetsmiljölagen och diskrimineringslagen medför åtaganden att aktivt arbeta för en god arbetsmiljö och att motverka diskriminering. Att exponeras för porr under skoltid riskerar att få stora konsekvenser för barns hälsa och motverka att man känner sig trygg i sin kropp och sexualitet. Skolan ska ha en trygg arbetsmiljö för barn också på nätet. När det gäller barn i förskolan framhåller digitaliseringsstrategin vidare att det oftast är en fördel att barnen använder digitala verktyg med en förskollärare eller annan personal. Även om skolväsendet framgångsrikt säkerställer att barn och unga inte exponeras för porr i skolan kan elever komma i kontakt med porr på andra ställen under barn- och ungdomsåren. Därför blir skolans undervisning om sexualitet och relationer en viktig faktor för att erbjuda kunskap och sundare bilder av jämställdhet, integritet, sex och relationer. Att alla barn och unga får en likvärdig utbildning inom sex och samlevnad är viktigt för att stötta barn och unga i deras utveckling, men också för att främja demokratiska värderingar, kritiskt tänkande och respekt och för att motverka diskriminering och kränkningar. Utskottet vill därför uppmärksamma att enligt sitt regleringsbrev ska göra en översyn av läroplaner och analysera om och vid behov föreslå hur undervisningen i kunskapsområdet sex och samlevnad i det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen bättre kan stödjas genom förtydliganden i läroplanerna för skolformerna. Arbetet med uppdraget ska syfta till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i sex- och samlevnadsundervisningen och ta sin utgångspunkt i bl.a. vad som framkommit i Skolinspektionens granskning av sex- och samlevnadsundervisningen (dnr 2016:11445). I uppdraget ska särskilt beakta att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck, samtycke och pornografi omfattas av sex- och samlevnadsundervisningen. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla att frågan om att skydda barn från pornografi i skolan är mycket viktig. Det är enligt 2 kap. 8 § skollagen huvudmannens ansvar att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar. Detta ansvar ligger således på huvudmannen och inte på en myndighet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:378 (SD) yrkandena 5 och 7, 2018/19:1075 (S), 2018/19:2716 (C) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2731 (MP) yrkande 11, 2018/19:2833 (M) yrkande 4, 2018/19:2843 (C) yrkande 15, 2018/19:2857 (C) yrkande 1 och 2018/19:2861 (C) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studie- och yrkesvägledningen. Jämför reservation 44 (M), 45 (SD), 46 (C), 47 (V), 48 (L) och 49 (M, C, KD, L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 97 vill motionärerna utveckla studie- och yrkesvägledningen. Motionärerna uppmärksammar att många elever fattar beslut med bristfällig information och att studie- och yrkesvägledningen därför är viktig så att fler elever ska kunna göra trygga och välinformerade val. I kommittémotion 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 6 vill motionärerna stärka studie- och yrkesvägledningen i skolan. Motionärerna konstaterar att Skolinspektionens granskning av studie- och yrkesvägledningen visar att den var lågt prioriterad på de skolor som undersöktes och att få av niondeklassarna hade en klar bild av vilka gymnasieprogram som fanns att välja på. I yrkande 7 önskar motionärerna att det införs en utbildningsplan i slutet av årskurs 9 för att förstå kopplingen mellan egna mål, arbetsmarknad och sysselsättning, men också för att få praktiska kunskaper i hur man skriver ett cv och går på en anställningsintervju. I motion 2018/19:777 av (M) yrkande 2 önskar motionären att man ser över möjligheten att ge studie- och yrkesvägledningen större jobbfokus så att unga och deras föräldrar ska vara väl informerade om vad olika yrkes- och studieval medför för deras framtida jobbmöjligheter. I kommittémotion 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås att det genomförs en satsning på studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan. Motionärerna vill se en effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad. Även i kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 37 vill motionärerna att det genomförs en satsning på studie- och yrkesvägledningen i den svenska skolan. I motion 2018/19:397 av och (båda SD) yrkande 1 anser motionärerna att det bör införas en utbildningspraktik för högstadieelever. Motionären framhåller att om fler skulle få chansen att känna till vilka möjligheter som erbjuds i olika gymnasieprogram skulle valet bli något lättare för eleverna. I yrkande 3 önskar motionärerna en effektivare studie- och yrkesvägledning och att studie- och yrkesvägledarnas uppdrag blir tydligare. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 18 anser motionärerna att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och att de i högre grad än integreras i hela skolans verksamhet. Studie- och yrkesvägledarna bör enligt motionärerna i högre grad vara en länk mellan skola och arbetsliv. I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 13 begärs en mer aktiv studie- och yrkesvägledning och ett tydligare genusperspektiv genom hela skolan. Då skulle enligt motionärerna unga personer lättare kunna bryta könsnormer vid studie- och yrkesval. I motion 2018/19:1490 av (C) anser motionären att studie- och yrkesvägledarnas roll ska uppvärderas och att studie- och yrkesvägledningen integreras i den ordinarie undervisningen. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs att man utreder möjligheterna att införa ett nyckeltal för studie- och yrkesvägledare vid varje skolenhet. Det är enligt motionärerna viktigt att man ser samhällsnyttan med studie- och yrkesvägledningen, och motionärerna anser att brister i studie- och yrkesvägledningen får direkta konsekvenser för möjligheten att rekrytera ny personal till arbetsmarknaden. I partimotion 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 6 vill motionärerna att studie- och yrkesvägledningen utvecklas genom att den fokuserar på information om vilka möjligheter till jobb olika studier ger. Motionärerna vill även stärka studie- och yrkesvägledarens roll. Enligt 2 kap. 29 § skollagen (2010:800) ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. har huvudmännen ansvar för att ordna praktisk arbetslivsorientering (prao) för eleverna. Det innebär att en huvudman för grundskola eller specialskola ska ansvara för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst för alla elever i fr.o.m. årskurs 8 och i specialskolan fr.o.m. årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Lagändringarna har införts i 10 kap. 8 a § och 12 8 a § skollagen (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) ska studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie-och yrkesorienterande insatser. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Rektorn ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsatt utbildning. Vidare anges det i de övergripande målen i läroplanen att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med bl.a. arbetslivet samt bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund. Enligt läroplanen förutsätts dessutom att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till liksom en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan att skolans personal, efter att rektorn har gjort en arbetsfördelning, ska bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke samt informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Rektorn ansvarar vidare för att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. Rektorn ansvarar även för att studie- och yrkesvägledningen utformas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgärder får detta. Målet som fastslås i läroplanen är att varje elev medvetet ska kunna ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper. har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. I regleringsbrev (s. 10) anges att ska genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Fortbildningsinsatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller social eller kulturell bakgrund. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Arbetet ska utföras i samråd med Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska delredovisas till regeringen () och slutredovisas till regeringen () . I den senaste delredovisningen (dnr 7.5.2-2018:219) redovisar att man har erfarenhet av arbete med uppdraget att stärka studie- och yrkesvägledningen. ser att en förändring framträder i de regioner och kommuner där har genomfört olika insatser. Exempelvis anställs vägledningssamordnare med ansvar för samverkansfrågor skola-arbetsliv på regional nivå, i många kommuner samordnas studie- och yrkesvägledning på förvaltningsnivå och på enskilda skolor får förstelärare och utvecklingsledare uppdraget att stärka studie- och yrkesvägledningen i vid bemärkelse. De här initiativen ger effekter. Lärarna upplever att eleverna är mer studiemotiverade och ser en annan innebörd med de olika ämnena, och i vissa skolor har rektorerna sett att måluppfyllelsen har ökat. Forskning visar att när eleven kan se ett samband mellan en skoluppgift och världen utanför skolan påverkas den inre motivationen positivt. ser också att insatserna gör skillnad på den beslutande nivån. När ett möte och en dialog uppstår på olika ledningsnivåer om vilka möjligheter studie- och yrkesvägledning kan erbjuda, så ökar medvetenheten om vägledningens betydelse. Styrning och ledning på politisk, förvaltnings- och skolledarnivå, som brustit på det området, har därför avgörande betydelse. När huvudmän och skolledare prioriterar och organiserar vägledningsverksamheten så att den ges möjlighet att vara hela skolans ansvar skapas goda förutsättningar för elever att göra väl underbyggda val. I det här fallet beror det på att medvetenheten om studie- och yrkesvägledning har ökat hos de som deltagit i utbildningsinsatser, men för en jämlik skola behöver denna medvetenhet säkras på en strukturell nivå. konstaterar dock att tillgången till studie- och yrkesvägledning i varierar kraftigt och på många håll ofta är en lågt prioriterad verksamhet. Elever får inte den likvärdiga studie- och yrkesvägledning som de både har behov av och har rätt till. Det medför att studietraditioner reproduceras och yrken går i arv. Stora utmaningar återstår därmed i strävan att få skolan att genomföra intentionerna i styrdokumenteten så att alla elever har samma chans att göra väl underbyggda val. Utskottets uppföljning av studie- och yrkesvägledningen Utskottet har följt upp hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar (i och gymnasieskolan – en uppföljning [2017/18:RFR24, ]). Av rapporten framgår att den genomgång av bl.a. granskningar och undersökningar från myndigheter, organisationer och forskare som genomförts inom ramen för uppföljningen visar att det finns en stor variation när det gäller omfattningen och kvaliteten på den studie- och yrkesvägledning som elever i grund- respektive gymnasieskolan får. Såväl tidigare undersökningar som utskottets uppföljning pekar på att en viktig förklaring till dessa skillnader är huvudmännens och rektorernas varierande kunskaper och engagemang i frågor som gäller studie- och yrkesvägledning, vilket påverkar sättet på vilket de styr verksamheten lokalt. Det konstateras vidare i rapporten att många rektorer inte har eller upplever sig ha lokalt beslutade mål för studie- och yrkesvägledningen att utgå från i sitt praktiska arbete med att utforma vägledningen på den enskilda skolan. Man kan också konstatera att många huvudmän inte uttrycker ett tydligt intresse för att få resultatet av arbetet med vägledningen på de enskilda skolorna redovisat för sig. tillkännagivande om studie- och yrkesvägledningen