bet · H601CU9 · 2019-03-18 00:00:00 — I samma motion föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda en ny typ av företagsform för riktigt små företag, ingångsföretag (yrkande 4). I motion 2018:19/1396 av m.fl. (MP) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda en ny bolagsform för mikroföretagande. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24 Näringsliv) anges att ett centralt område i regeringens arbete med att förbättra företagens förutsättningar och stärka konkurrenskraften har varit förenkling. Regeringen anför i propositionen att det är av stor vikt att reglerna är ändamålsenliga men även myndigheters service, bemötande och korta handläggningstider är centrala för ett konkurrenskraftigt företagsklimat och för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. Regeringens förenklingsarbete följs upp mot fyra mål. Målen är att det ska bli enklare att lämna uppgifter, handläggningstiderna ska kortas, regler ska främja tillväxt och kostnaderna till följd av regler ska minska. har små företag en möjlighet att välja om bolaget ska ha en revisor eller inte (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:368). Ett privat aktiebolag ska ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor om bolaget uppfyller fler än ett av följande kriterier: fler än tre anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Med anledning av proposition 2015/16:3 Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin (bet. 2015/16:CU6, rskr. 2015/16:36) genomfördes förslag som innebär att kraven på upplysningar i noter ges en tydligare struktur och begränsas för mindre företag. trädde förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag i kraft. Bestämmelserna i förordningen syftar till att förenkla för företag att starta, driva och avveckla sin verksamhet genom att underlätta deras kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. En myndighet ska i den utsträckning det är möjligt använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . En myndighet ska vidare samordna sitt inhämtande av uppgifter från företag med andra myndigheter så att företagens uppgiftslämnande begränsas. Förordningen gäller för 67 myndigheter, bl.a. och . lämnade sitt slutbetänkande En översyn av redovisningslagarna (SOU 2015:8). I betänkandet föreslår utredningen bl.a. att det i redovisningslagstiftningen ska införas en ny företagskategori, s.k. mikroföretag. Utredningen föreslår förenklingar när det gäller skyldigheten att lämna notupplysningar och upprätta förvaltningsberättelse. Mikroföretag föreslås vidare kunna upprätta balans- och resultaträkningar i förkortad form. Enligt uppgift från pågår beredning av förslagen inom . beslutade regeringen att ge i uppdrag att utveckla tjänsten för digital ingivning av årsredovisningar till att omfatta alla företagsformer som enligt gällande lagstiftning ska upprätta en årsredovisning och offentliggöra den genom att skicka den till . Tjänsten ska också utvecklas så att koncernredovisningar kan offentliggöras på samma sätt (N2018/02033/FF). Uppdraget syftar till att minska företagens börda att lämna uppgifter och effektivisera myndigheters och näringslivets informationshantering. Genom en digital lösning för inlämning av årsredovisningar och koncernredovisningar kan finansiell information enkelt lämnas en gång och sedan återanvändas av myndigheter och andra intressenter. Uppdraget ska slutredovisas . I den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna (härefter januariavtalet) anges att fler ska kunna bli företagare genom att det genomförs en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. En utredning ska tillsättas –2020 och lagändringar ska vara i kraft . Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att förenkla för mindre företag, (bet. 2017/18:CU7). Utskottet hänvisade till då till sitt ställningstagande i betänkande 2016/17:CU6. Där konstaterade utskottet att regeringen kontinuerligt bedriver ett arbete med att förenkla för företagen med utgångspunkt i deras vardag och att det pågår ett arbete när det gäller en ny företagsform. Utskottet avstyrkte därmed motionerna. följde utskottets förslag. I samband med behandlingen av regeringens proposition Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin (prop. 2015/16:3) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med förslag som i fråga om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen utgår från ambitionen att minska företagens regelbörda. följde utskottets förslag (bet. 2015/16:CU6, rskr. 2015/16:36). Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete med att förenkla och underlätta företagande bl.a. när det gäller företagens rapportering av uppgifter till myndigheter. Beredning pågår vidare av betänkandet En översyn av redovisningslagarna (SOU 2015:8) där det bl.a. föreslås att det i redovisningslagstiftningen ska införas en ny företagskategori, s.k. mikroföretag. Enligt januariavtalet ska en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande göras . En utredning ska tillsättas –2020 och förändringar ska vara i kraft . Mot bakgrund av pågående och planerat arbete anser utskottet att det inte finns anledning för att ta ett initiativ i frågan. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om medarbetarägda företag. Utskottet hänvisar till gällande rätt och planerat arbete. I motion 2018/19:1034 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga en lagstiftning som innebär en förenklad övergång från aktiebolag eller enskild firma till medarbetarägt bolag (yrkande 1). Motionärerna föreslår vidare att regeringen bör ta fram en lagstiftning som reglerar modeller för lånefinansierat kooperativt företagande (yrkande 2). I motion 2018/19:2325 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att underlätta för personal att köpa aktier i de företag de arbetar för. Ett liknande förslag finns i motion 2018/19:2940 av (MP) yrkande 9. I motion 2018/19:1766 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en metodisk översyn av reglerna för att underlätta för anställda att ta över verksamheten. Samtliga motionärer hänvisar till en modell som benämns ESOP (Employee Stock Ownership Plan). Employee Stock Ownership Plan (ESOP) Det amerikanska ESOP-systemet tillhandahåller en möjlighet för anställda att ta över ägarskapet för ett företag, t.ex. när den hittillsvarande ägaren inte kan eller vill fortsätta driva företaget. Enligt den amerikanska modellen bildar de anställda en personalstiftelse som i sin tur köper aktierna i företaget. Stiftelsen tar sedan ett förvärvslån i en bank. Lånet återbetalas genom att företaget avsätter en viss summa pengar till stiftelsen. Det som utmärker systemet är dels att skattesystemet har ändrats för att göra det mer gynnsamt för ägare att sälja till anställda genom lägre skatt, dels att de anställda inte köper företaget för egna pengar utan via en stiftelse. Om företaget lyckas upprätthålla en god lönsamhet blir följden att både de tidigare ägarna och banken får betalt, som de anställda tar över ägandet utan att själva betala för aktierna. Vid generationsskiften brukar den tidigare ägaren också agera långivare genom att acceptera delar av betalningen . Det kan beskrivas som att de anställda köper aktierna med företagets framtida intäkter. I den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna anges att den extra beskattning som tas ut vid generationsväxling jämfört med om företaget säljs till någon utomstående ska tas bort. Vidare anges att beskattningen av personaloptioner ska reformeras bl.a. genom att utvidga storleken och personkretsen så att svenska regler är konkurrenskraftiga i ett internationellt perspektiv. En utredning ska tillsättas –2021 och ny lagstiftning ska träda i kraft . Återbetalning av medlemsavgifter i arbetskooperativ Genom lagstiftningsärendet Återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ (prop. 2017/18:253, bet. 2017/18:CU38, rskr. 2017/18:382) infördes ändringar i den nya lagen om ekonomiska föreningar (2018:672) om återbetalning av medlemsinsatser i arbetskooperativ. Ändringarna innebär att arbetskooperativa föreningar ska kunna betala tillbaka en medlemsinsats med ett högre belopp än insatsens nominella värde. Därmed kan en medlem få del av den värdeökning som skett i föreningen när han eller hon lämnar föreningen. Regleringen omfattar alla ekonomiska föreningar som kännetecknas av att medlemmarna är anställda av föreningen eller på något liknande sätt deltar med egen arbetsinsats i föreningens verksamhet. Det kan t.ex. handla om personalkooperativ, sociala arbetskooperativ och konsultbyråer. Lagändringarna trädde i kraft . Utskottet konstaterar inledningsvis att det pågår olika initiativ för att underlätta företagandet i . Enligt januariavtalet ska den extra beskattning som tas ut vid generationsväxling jämfört med om företaget säljs till någon utomstående tas bort. Vidare anges att beskattningen av personaloptioner ska reformeras bl.a. genom att utvidga storleken och personkretsen så att svenska regler är konkurrenskraftiga i ett internationellt perspektiv. Den införda regleringen om återbetalning av medlemsinsatser med högre belopp än insatsens nominella värde, bidrar också till att stärka anställdas inflytande och möjlighet att ta del av ett företags vinst. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns anledning för att ta ett initiativ i frågan. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att biologisk mångfald ska ingå i företagens hållbarhetsrapportering. Utskottet hänvisar till gällande rätt och ett tidigare ställningstagande. I kommittémotion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheterna att ställa krav på rapportering om påverkan på biologisk mångfald i företagens hållbarhetsredovisning. Motionärerna anser att effekterna av ett företags verksamhet på naturen och på den biologiska mångfalden bör utvärderas i hållbarhetsredovisningen. Genom de lagändringar som föreslogs i proposition 2015/16:193 Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy infördes krav på att alla företag av en viss storlek ska upprätta en hållbarhetsrapport med upplysningar om miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Lagändringarna, som infördes i årsredovisnings-lagstiftningen, trädde i kraft (bet. 2016/17:CU2, rskr. 2016/17:25). Rapporteringskravet bygger på EU:s s.k. ändringsdirektiv (2014/95/EU). Vid dess genomförande föreslog regeringen att rapporteringskravet skulle kopplas till de gränsvärden som definierar stora företag enligt redovisningsdirektivet (2013/34/EU). Det innebär att den svenska regleringen omfattar fler företag än vad ändringsdirektivet kräver. De företag som omfattas av rapporteringskravet enligt den svenska regleringen uppfyller fler än ett av följande villkor: medelantalet anställda är för vart och ett av mer än 250, balansomslutningen är för vart och ett av mer än och nettoomsättningen är för vart och ett av mer än . I direktivet finns en uppräkning av de delar som en hållbarhetsrapport ska innehålla. I årsredovisningslagstiftningen återges motsvarande uppräkning. En hållbarhetsrapport ska innehålla de hållbarhetsupplysningar som behövs för förståelsen av företagets utveckling, ställning och resultat och konsekvenserna av verksamheten, däribland upplysningar i frågor som rör miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. I betänkande 2017/18:CU7 behandlade utskottet motionsyrkanden om minskade krav på hållbarhetsrapportering. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär minskade krav på hållbarhetsrapportering för företag. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:123). Som skäl för sitt ställningstagande anförde utskottet följande: Utskottet anser att hållbarhetsrapportering fyller en funktion för att öka tillgängligheten till information om företagens hållbarhetsarbete. Hållbarhetsfrågorna får därigenom en mer framträdande roll och konsumenter och investerare får mer information om företagen och deras utveckling. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att i svensk lagstiftning föreskriva att fler företag ska omfattas av rapporteringskravet än vad EU-direktivet kräver. Den överreglering som har genomförts i svensk rätt leder till ökad regelbörda och ökade kostnader för företagen, vilket riskerar att försvaga den svenska konkurrenskraften. På förslag av utskottet har ställt sig bakom ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag som i fråga om kategoriindelning i årsredovisningslagen utgår från ambitionen att minska företagens regelbörda (bet. 2015/16:CU6). De lagändringar som antagits när det gäller vilka företag som ska omfattas av kravet på hållbarhetsrapportering går i motsatt riktning mot denna ambition och medför i stället en ökning av regelbördan. Utskottet anser därför att svensk lagstiftning bör ändras och anpassas till EU-direktivets krav. har beslutat om ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär minskade krav på hållbarhetsrapportering för företag. Utskottet kan vidare konstatera att en hållbarhetsrapport enligt gällande årsredovisningslagstiftning ska innehålla de hållbarhetsupplysningar som behövs för förståelsen av företagets utveckling, ställning och resultat och konsekvenserna av verksamheten, däribland upplysningar i frågor som rör miljö. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionsyrkandet bör avslås. Revision, punkt 1 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:294 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:1695 av (M). Ekonomisk brottslighet är ett allvarligt samhällsproblem och spänner från brott som begås av oaktsamhet till planerade upplägg med vinningssyfte. Jag menar att avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag som genomfördes har bidragit till att den ekonomiska brottsligheten har ökat. och har i rapporter pekat på problemen med avskaffandet av revisionsplikten. I framgår att nästan hälften av de granskade bolagen bedöms ha använts som brottsverktyg samt att de aktiebolag som avsagt sig revision och valt bort revisor är överrepresenterade när det gäller planerad ekonomisk brottslighet. Myndigheten ser samma mönster 2017. Även anser i sin granskningsrapport att intentionerna med reformen i stort har uteblivit förutom när det gäller ökad valfrihet och den direkta besparing på revisorsarvodet som de berörda aktiebolagen gjort. Många aktiebolag har valt bort revision men det har inte lett till högre tillväxt. har flera negativa konsekvenser blivit verklighet, bl.a. har det försvårat arbetet mot ekonomisk brottslighet. slutsats är att revisionsplikten för små aktiebolag bör återinföras. Jag delar denna uppfattning och anser att revisionsplikten bör återinföras som en brottsförebyggande åtgärd. Inom ramen för detta arbete anser jag att regeringen bör överväga det förslag som lämnat om att se över aktiebolagslagens regler för revision och undersöka möjligheterna att införa ett krav på extern kontroll av en auktoriserad redovisningskonsult för de aktiebolag som inte omfattas av revisionsplikten och som valt bort revisorn. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör utreda hur en ny revisionsplikt kan utformas för mindre företag. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sänkt krav på aktiekapital, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:661 av (MP), 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 25 i denna del och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 4. Jag anser att trösklarna till företagande måste sänkas för att möjliggöra att fler människor kan starta och utveckla företag och därigenom skapa arbete för sig och för andra människor. Många företagare saknar de medel som krävs för att kunna bilda ett aktiebolag eller har svårt att göra avsättningar av sina löpande inkomster till den grundplåt som aktiekapitalet utgör. Det är därför viktigt att regeringen prioriterar arbetet med att ta fram ett lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital sänks från till . Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mindre administration i små företag, punkt 7 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 25 i denna del och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 14, 2018/19:1396 av m.fl. (MP) och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 4. För att långsiktigt stärka måste fler företag kunna starta, växa och konkurrera på den globala världsmarknaden. Möjligheten för företagande och entreprenörskap får inte bromsas av orimligt höga skatter och snåriga regleringar på hemmaplan. Småföretagen spelar en viktig roll i att skapa arbetstillfällen. I flera andra länder har det införts system som ger möjlighet till omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. Regeringen bör därför utreda hur en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande kan genomföras. Även det generella regelförenklingsarbetet bör stärkas genom åtgärder från regeringen. I betänkandet En översyn av redovisningslagarna (SOU 2015:8) föreslås bl.a. att det i redovisningslagstiftningen ska införas en ny företagskategori, s.k. mikroföretag. Vi anser att regeringen bör prioritera arbetet med att genomföra förslagen. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sänkt krav på aktiekapital, punkt 6 (C) (C) anför: Jag anser att det ska vara enkelt att starta och driva företag. Ett högt krav på aktiekapital utgör ett hinder för att starta ett nytt företag. Detta gäller i synnerhet för mindre arbetsintensiva tjänsteföretag där ett större aktiekapital inte krävs för att bedriva verksamheten. I avsaknad av tillräckligt kapital kan sådana företag inte ta del av de fördelar som bolagisering innebär. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital sänks från till . Enligt en överenskommelse med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska aktiekapitalet sänkas till . En departementspromemoria ska tas fram och ny lagstiftning ska träda i kraft . Det är mot den här bakgrunden som jag har valt att inte lämna någon reservation till förmån för yrkandet om sänkt krav på aktiekapital i motion 2018/19:2694 yrkande 25. Jag kommer dock att noga följa det fortsatta arbetet med frågorna och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Sänkt krav på aktiekapital, punkt 6 (L) (L) anför: beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital sänks från till . Enligt en överenskommelse med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska aktiekapitalet sänkas till . En departementspromemoria ska tas fram och ny lagstiftning ska träda i kraft . Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. Jag kommer dock att noga följa det fortsatta arbetet med frågorna och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Mindre administration i små företag, punkt 7 (C) (C) anför: För många människor skulle småskaligt företagande kunna vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden och det svenska samhället. Att starta företag är dock ofta både dyrt och krångligt. Det gäller särskilt för personer med liten erfarenhet av svenska lagar, regler och myndigheter. Jag anser därför att en ny företagsform – ingångsföretag – bör införas för riktigt små företag som har en omsättning på högst . Ingångsföretag ska fungera som enskild firma, men med ordentliga regelförenklingar. Ingångsföretagen ska inte betala inkomstskatt, egenavgifter eller moms. I stället för vanliga skatter och avgifter betalas en schablonmässigt beräknad skatt baserad på omsättningen. Härvid bör en skattesats på tillämpas. Enligt en överenskommelse med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska fler kunna bli företagare genom att det genomförs en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. En utredning ska tillsättas –2020 och förändringar ska vara i kraft . Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motion 2018/19:2694 yrkandena 4 och 25 i den del som sistnämnda yrkande avser förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretag. Jag kommer dock att noga följa det fortsatta arbetet med frågorna och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Mindre administration i små företag, punkt 7 (L) (L) anför: Småföretagen spelar en viktig roll i att skapa arbetstillfällen. I flera andra länder har det införts system som ger möjlighet till omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. Det bör därför utredas hur en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande kan genomföras. Enligt en överenskommelse med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska fler kunna bli företagare genom att det genomförs en kraftig förenkling av beskattning och av regelverket för mikroföretagande. En utredning ska tillsättas –2020 och förändringar ska vara i kraft . Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. Jag kommer dock att noga följa det fortsatta arbetet med frågorna och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:294 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur en ny revisionsplikt kan utformas för mindre aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:661 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1034 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en lagstiftning för en förenklad övergång från aktiebolag/enskild firma till medarbetarägt bolag och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skapa en lagstiftning som reglerar modeller för lånefinansierat kooperativt företagande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1396 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en ny bolagsform för mikroföretagande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1695 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett återinförande av revisionsplikten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1766 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en successiv och metodisk översyn av regler för att underlätta för anställda att ta över verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1917 av och (båda C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla incitament bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1968 av (S):