bet · H601SkU14 · 2019-03-25 00:00:00 — När rådets direktiv mot skatteundandraganden antogs gav finansministrarna kommissionen i uppdrag att ta fram ett förslag med regler om hybrida missmatchningar som involverar tredjeländer och som är förenliga med och inte mindre effektiva än (base erosion and profit shifting, handlingsplan mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster) om hybrida missmatchningar. Hybridreglerna i direktivet mot skatteundandraganden och i ändringsdirektivet ska vara genomförda i svensk rätt och tillämpas senast fr.o.m. . Bestämmelserna om den skattemässiga behandlingen av vissa transparenta företag ska dock vara genomförda i svensk rätt och tillämpas fr.o.m. . Utredningen om informationsskyldighet för skatterådgivare överlämnade sitt betänkande Rapporteringspliktiga arrangemang – ett nytt regelverk på skatteområdet (SOU 2018:91) till . Betänkandets förslag innebär att bl.a. skatterådgivare ska vara skyldiga att informera om skatteupplägg som rådgivaren utformar eller tillhandahåller. Syftet är att förbättra kontrollverksamhet och öka möjligheterna att täppa till luckor i skattelagstiftningen. Rapporteringsskyldigheten omfattar både inhemska och gränsöverskridande arrangemang. Förslaget innebär även att EU-direktivet om informationsskyldighet för förmedlare av vissa gränsöverskridande skatteupplägg (DAC 6) genomförs i svensk rätt. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Regeringen tillsatte en kommitté som ska undersöka hur systemet med avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats bör omarbetas för att på ett bättre sätt gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och vara enklare än det nuvarande systemet att tillämpa, administrera och kontrollera. Vidare bör ett förändrat reseavdrag bidra till regionförstoring och därmed underlätta rörligheten på arbetsmarknaden som utformningen av reseavdraget bidrar till klimatmålet för transportsektorn 2030. I uppdraget ska även ingå en analys av hur ett avståndsbaserat reseavdrag kan utformas, och kommittén ska bedöma lämpligheten med en sådan utformning. Uppdraget ska redovisas . I regeringsförklaringen uttalade statsministern att reseavdraget ska göras avståndsbaserat och färdmedelsneutralt. I kommittémotion 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4–8 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att straff utdöms för de som ägnar sig åt skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt. Regeringen bör se över möjligheterna att förbjuda brevlådeföretag vars enda syfte är skatteplanering. Regeringen bör inom ramen för de pågående förhandlingarna om nytt direktiv för offentligt land-för-land-rapportering verka för att gränsvärdet för rapportering sänks, att bestämmelsen som möjliggör för medlemsstaterna att tillfälligt undanta vissa delar av den information som företagen ska offentliggöra slopas och att företagens rapporteringsskyldighet fullt ut ska gälla även i länder utanför EU. Vidare har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas i . bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering där utvecklingsländerna finns med. Vad som ovan anförs om roll som pådrivare i det globala arbetet mot skatteflykt bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör också undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister. Slutligen bör regeringen återkomma till med förslag på en exitbeskattning för fysiska personer. I motion 2018/19:822 av (M) anförs att det bör göras en översyn över vilka skatter och regler som gäller för den som anlitar en annan privatperson för enklare sysslor såsom exempelvis barnvaktstjänster. Beloppsgränserna för den enskilde när det gäller att rapportera till , betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag på personens lön har gällt , varför det är tid att se över skattereglerna för barnvaktstjänster. Enligt motion 2018/19:959 av (M) saknas samkörning av adressregister mellan , och . Man bör därför se över möjligheten att samköra adressregistrering för dessa myndigheter. Enligt motion 2018/19:1970 av och (båda S) har regeringen tagit viktiga steg för att stärka arbetet mot skattefusk och skatteundandragande. Det är dock viktigt att fortsätta och än mer förstärka insatserna för att motverka skattefusk, skatteundandragande och skatteflykt samt andra därmed sammanhängande brott. I motion 2018/19:1978 av (S) anförs att skatten på arbete i relation till skatten på vinster hos företag ökar i dagens samhälle. Det är viktigt att beskattningen av kapital ökar visavi beskattningen på arbete. Det är viktigt att både svenska och internationella skatteregler främjar det moraliskt riktiga i att arbete ska löna sig. Skattebrott är ett stort problem, då samhällets gemensamma resurser går förlorade. Incitament för skattebrott bör minskas genom att risken för upptäckt ökar, och genom hårdare bestraffning och längre preskriptionstider. bör också kraftfullt delta och stödja det europeiska samarbetet på detta område. I motion 2018/19:2398 av och (båda C) yrkandena 2 och 3 anförs att lagstiftningen för hantering av preliminärskatten bör ändras så att enskilda företagare inte kan tvingas betala skatt på pengar de ännu inte tjänat. Vidare bör lagstiftningen för hantering av preliminärskatt ändras så att enskilda företagare inte riskerar att skickas till för att de inte har betalat skatt på pengar de inte tjänat. I kommittémotion 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3 anförs att regeringen bör tillsätta en utredning för att belysa och övriga statliga myndigheters hantering av företagarärenden. I kommittémotion 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4 anförs att det är centralt att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering. Därför bör arbete med att bekämpa skattefusk stärkas. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt. Myndigheten bör därför få ett särskilt uppdrag att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk. bör vidare få ett särskilt uppdrag att förbättra it-stöd och administrativt stöd för köpare och säljare inom delningsekonomin, för att förenkla administrationen samt säkerställa att skatter betalas in på ett korrekt sätt. bör också få i uppdrag att effektivisera uppgiftsinlämning och kontroll av reseavdraget. I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 9 anförs att bör få i uppdrag att med hjälp av ny teknik effektivisera kontrollen av reseavdrag. I kommittémotion 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 8 anförs att myndigheter bör tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. bör därför få i uppdrag att förenkla företagens redovisning till genom digitala lösningar. I de fall delningsplattformar tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och/eller skatteinbetalningar till bör dessa få möjlighet att certifiera sig hos . Det är också viktigt att våra skatteregler utformas på ett sådant sätt att det är lätt och rimligt att göra rätt. En utredning bör tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. Skatteundandragandet i delningsekonomin ska minska. Det är viktigt att skattefelet begränsas och att skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. ska enligt regleringsbrevet bedöma skattefelets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats. Enligt uppgifter från är det något som de arbetar mycket med för att få fram så säkra och korrekta uppgifter som är möjligt. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skatteundandragande och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandragande är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Det är också viktigt att delningsekonomin inte används för att kringgå skatteregler och undvika beskattning. Det mer övergripande arbetet med att stärka rättssäkerheten för enskilda och det internationella samarbetet mot skatteflykt och skattefusk har utvecklats starkt . Det internationella arbetet med att stärka arbetet mot skatteflykt och skattefusk pågår inom FN, och EU. deltar aktivt i detta arbete. medverkar också i som är en överens-kommelse om att till 2020 fördubbla utvecklingssamarbetet inom skatteområdet. har redan ökat sitt stöd till området avsevärt genom stöd från Sida och . bedriver även s.k. tjänsteexport inom ramen för regeringens biståndspolitik med syfte att bygga kompetens i utvecklingsländer. Exporten består av kunnande inom skatteadministration, skattesystem, folkbokföring och informationsteknik. Det pågår således ett kontinuerligt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. arbetar också kontinuerligt med enhetligheten i beskattningen och rättssäkerheten för medborgarna. Med hänvisning till detta, och eftersom utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om tillkännagivande på detta område, avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Eftersom man inom arbetar med att reformera reseavdragssystemet finner utskottet inte skäl att föregripa detta arbete och avstyrker därmed motioner med den inriktningen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om information och ansökan om bostadstillägg i samband med deklarationen, om förenklad deklarationsprocess för småföretagare och olika förenklingar av bestämmelser om bokföring i samband med deklarationen. I budgetpropositionen anfördes att fått i uppdrag att göra en förstudie om möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjligheten för att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektronisk kommunikation för de minsta företagen (prop. 2013/14:1 utg.omr. I motion 2018/19:358 av (SD) yrkandena 1–3 anförs att bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag som syftar till en enklare och eventuellt mer förmånlig hantering av bokföring och bokföringshjälp för småföretagare. Vidare bör småföretagare få en förenklad deklarationsprocess. Regeringen bör också låta se över möjligheten till synkroniserad/integrerad bokföringstjänst på sin webbplats. Enligt motion 2018/19:2677 av m.fl. (S) bör få i uppdrag att i samband med deklarationen dels informera om bostadstillägg för pensionärer, dels ge pensionärer möjlighet att ansöka om bostadstillägg. När det gäller önskemål om enklare hantering av bokföring, deklaration och kommunikation för småföretagare och om en enkel bokföringstjänst på webbplats har tidigare fått i uppdrag att undersöka detta. I den rapport som då lämnade bedömdes att den bästa lösningen var att låta marknaden utveckla bokföringsprogrammen och i stället ha en dialog med programvaruföretagen för att se till att redovisningen och deklarationen integreras i billiga och enkla program. Utskottet finner vidare att kontinuerligt arbetar med utveckling och att införa ny teknik när så är möjligt. huvuduppgifter är att ta in skatter, sköta folkbokföring, äktenskapsregistret och fastighetstaxering, registrera bouppteckningar, vara borgenär åt staten och utreda skattebrott. Syftet med deklarationen är bl.a. att få in underlag för att kunna utföra detta arbete. Att utöka uppgifter och att ytterligare komplicera deklarationen med ytterligare områden är inte en inriktning som utskottet önskar. Något tillkännagivande med de angivna inriktningarna är därför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att förändra regler om omprövning och efterbeskattning för och att stärka rättssäkerheten i skattemål. Jämför reservation 7 (M) och 8 (C). Huvudregeln för omprövning till nackdel på initiativ är att ska meddela beslut från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut (tvåårsfristen). får inom tvåårs-fristen ompröva sina beslut till nackdel på oförändrat utredningsmaterial (RÅ 1996 ref. 102). Det förutsätter dock att det inte finns några uttryckliga begränsningar. får i vissa fall ompröva beslut efter tvåårsfristen men från utgången av det kalenderår då beskattningsåret gick ut (efterbeskattning), även om det inte finns någon oriktig uppgift. kan beslut få fattas ännu senare, t.ex. vid följdändring. Enligt 66 kap. 3 § skatteförfarandelagen, förkortad SFL, får inte ompröva ett beslut i frågor som har avgjorts av allmän förvaltningsdomstol. får dock på begäran av den som beslutet gäller ompröva en fråga som har avgjorts av förvaltningsrätt eller kammarrätt genom beslut som har fått laga kraft om beslutet avviker från rättstillämpningen i ett avgörande från som har meddelats . Reglerna om efterbeskattning när en oriktig uppgift har lämnats innebär att även efter de ordinarie omprövningsfristerna (66 kap. 21 och 22 §§ SFL) får ompröva ett beslut om skatt eller sådan avgift som avses i 2 kap. 2 § SFL och meddela ett beslut som är till nackdel för den som beslutet gäller. En förutsättning för ett sådant efterbeskattningsbeslut är att den uppgiftsskyldiga personen har lämnat en oriktig uppgift till ledning för den egna beskattningen och att ett tidigare beslut har blivit felaktigt eller inte fattats på grund av den oriktiga uppgiften (orsakssamband). får även meddela ett efterbeskattningsbeslut om den uppgiftsskyldiga personen har lämnat en oriktig uppgift i ett mål om egen beskattning. Efterbeskattningsbeslut får enligt huvudregeln meddelas från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Från denna regel finns undantag som kan innebära förlängd eller förkortad tid för efter-beskattning eller att efterbeskattning inte får beslutas. I motion 2018/19:1889 av (M) yrkande 1 anförs att skattelagstiftningen har blivit snårig och svår att överblicka, med mängder av undantag och speciallösningar. Det bör därför göras en översyn av hur rättssäkerheten i skattemål kan stärkas. I kommittémotion 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8 anförs att exemplen där genom omtolkning av lagar och regler medverkat till oklara förutsättningar för företagande tyvärr är flera. Man bör därför genomföra en översyn av proportionaliteten i skattetvister mellan näringsidkare och . I kommittémotion 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att skattesystemets förutsägbarhet och legitimitet är avgörande för våra skatteintäkter. Beslut av baserade på förändringar som genomförts i tolkningen av skatteregler men där inga nya omständigheter kommit fram i det enskilda fallet behöver begränsas. De skattskyldiga måste på ett rimligt sätt kunna förutse sin beskattning. Regeringen bör därför få i uppdrag att utreda möjligheterna att begränsa sådan tillämpning. Skillnaden mellan ett ordinärt omprövningsbeslut och ett beslut om efterbeskattning är att i det första fallet inte behöver bevisa att en oriktig uppgift har lämnats och att det finns ett orsakssamband mellan den oriktiga uppgiften och det felaktiga eller uteblivna beslut som ska omprövas. Inte heller finns det, till skillnad från efterbeskattning, något som hindrar att omprövar samma fråga . Efterbeskattning är tillåten om ett beslut har blivit felaktigt eller inte fattats på grund av att den uppgiftsskyldige inte har lämnat en deklaration eller låtit bli att lämna en begärd uppgift. Lagstiftaren har genom denna uppdelning mellan ordinär omprövning och efterbeskattning beaktat möjlighet att utreda och fatta korrekta beslut. Lagstiftaren har också genom sitt ställningstagande i 66 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, trots att omprövning enligt huvudregeln inte är möjlig, öppnat för en omprövning till förmån för den skattskyldige om tolkningen av skattereglerna ändrats i högsta instans. Utskottet anser att det är viktigt att de principer som är kärnan i rättssäkerhetsbegreppet, såsom förutsebarhet, legalitet, likabehandling, effektiva rättsmedel och domstolsförhandling inom skälig tid, är en del av skattelagstiftningen och respekteras av myndigheter och domstolar. Utskottet noterar att regeringen i sitt lagstiftningsarbete arbetar utifrån dessa principer. Utskottet förutsätter dock att regeringen noga följer utvecklingen och den offentliga debatten på detta område och gör de ändringar i lagstiftningen som skulle kunna behövas om brister eller möjlighet till förbättringar trots allt upptäcks någonstans i rättskedjan. Utskottet finner därmed inte skäl att ställa sig bakom tillkännagivanden med den inriktning som anges av motionärerna. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om ändringar i regelverket för skattekontot. Jämför reservation 9 (C). Den första helgen gör en avstämning av skattekontot. Om det uppstått ett underskott kan den skattskyldige få en betalningsuppmaning eller ett betalningskrav. En enskild person får en betalningsuppmaning om underskottet på skattekontot är eller mer när gör en avstämning. skickar ett betalningskrav om underskottet är eller mer. Om betalningskrav skickats och det fortfarande finns ett underskott på eller mer vid nästa avstämning, överlämnas skulden till för indrivning. Företag får en betalningsuppmaning om underskottet på skattekontot är eller mer när gör en avstämning. Företaget får ett betalningskrav om underskottet är eller mer. Om företaget har fått ett betalningskrav och fortfarande har ett underskott på eller mer vid nästa avstämning, överlämnas skulden till för indrivning. tar ut en grundavgift i varje mål för att täcka kostnaderna för ett ärende. Avgiften läggs till när målet registreras i Kronofogdens register. Det är regeringen som beslutar om storleken på avgifterna. Kostnadsräntan på skattekontot räknas dag för dag på det aktuella saldot fr.o.m. dagen efter det att underskottet har uppstått på kontot. Kostnadsräntan registreras på skattekontot en gång . är intäktsräntan 0 på skattekonton. Denna ändring genomfördes genom en ändring i lagtexten. anges att när räntegolvet enligt sista meningen i 65 kap. 3 § skatteförfarandelagen är tillämpligt för basräntan, ska intäktsräntan i stället vara 0. Intäktsräntan kommer alltså att bli 0 vid nuvarande ränteläge, men kommer att följa med det allmänna ränteläget upp när det stiger. Den kommer dock att ligga lägre än räntan i traditionella sparformer. I motion 2018/19:814 av (M) anförs att möjligheten till rättvisa skattekonton bör ses över där tillgångar respektive skulder som understiger varken betalas ut eller krävs in (betalas in) . Detta skulle spara tid, administration och kostnader. I motion 2018/19:2398 av och (båda C) yrkande 1 anförs att och andra statliga myndigheter bör fråntas rätten att utfärda böter utan att först påminna och informera de personer och företag det gäller om det aktuella felet som begåtts. Det finns inga indikationer på att skattekontosystemet är i behov av de förändringar som föreslås. Utskottet finner därför inte skäl att ställa sig bakom motionerna. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändringar i regelverket för förseningsavgifter. Reglerna om rätt att ta ut förseningsavgifter finns i 48 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Förseningsavgift ska tas ut om den som ska lämna skattedeklaration, inkomstdeklaration, särskilda uppgifter eller periodisk sammanställning inte har gjort det i rätt tid. Om den uppgiftsskyldiga har lämnat inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter i rätt tid men har lämnat bristfälliga uppgifter ska också ta ut förseningsavgift. Förseningsavgiftens storlek beror på om det är en inkomstdeklaration eller en särskild uppgift som har lämnats för sent eller inte alls. Förseningsavgiftens storlek för en inkomstdeklaration beror även på vem som är uppgiftsskyldig. kan ta ut två eller tre förseningsavgifter för en inkomstdeklaration eller särskild uppgift som lämnas mer än för sent eller inte alls. En person kan helt eller delvis befrias från förseningsavgift om det är oskäligt att ta ut avgiften med fullt belopp, t.ex. om förseningen berott på ålder, hälsa eller liknande förhållanden. I motion 2018/19:432 av (SD) yrkande 1 anförs att företagare som lämnat in felaktiga eller försenade uppgifter enbart ska beläggas med administrativ avgift om felet inte begåtts uppsåtligen eller för egen skull. Enligt motion 2018/19:1846 av (M) bör regeringen se över möjligheten att sänka förseningsavgifter för alla typer av mindre skatteskulder. Det finns inga indikationer på att regelverket för förseningsavgifter är i behov av de förändringar som föreslås. Utskottet finner därför inte skäl att ställa sig bakom motionerna. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för F-skatt och näringsverksamhet. Jämför reservation 10 (V). Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska alltså kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. Den uttryckliga bestämmelsen om hur bedömningen av en verksamhets självständighet ska göras infördes och syftar till att göra det möjligt för fler att få F-skatt (prop. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18). I praxis har den s.k. avbytardomen (RÅ 2001 ref. 25) lett till att fler sökande anses bedriva näringsverksamhet. Rättsfallet rörde frågan om huruvida verk-samhet som avbytare inom jordbruket kunde anses tillräckligt självständigt bedriven för att ses som näringsverksamhet. Domen tar inte enbart fasta på de omständigheter som finns när det gäller avbytarverksamhet utan beskriver i huvuddrag problematik och praxis vid gränsdragningen mellan närings-verksamhet och tjänst. Domen bidrog till att man lämnade synen att vissa yrkeskategorier alltid anses som arbetstagare. Hur verksamheten faktiskt bedrivs har i stället fått en mer avgörande betydelse vid bedömningen av om näringsverksamhet bedrivs eller inte. förtydligade redan i ett ställningstagande 2008 (, dnr 131 751308-08/111) hur en ansökan om F-skatt bör bedömas efter de förändringar som genomfördes för att göra det möjligt för fler att få F-skatt. I ställningstagandet klargörs att exempelvis följande kategorier kan anses bedriva näringsverksamhet: • Den som hyr ut sig själv för kortare uppdrag (kortare än ) till flera olika uppdragsgivare i syfte att ersätta ordinarie anställda till följd av tillfälliga behov av arbetskraft, t.ex. på grund av sjukfrånvaro eller arbets-toppar, kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det framgår att det är uppdragstagarens avsikt att bedriva uthyrningsverksamheten som näringsverksamhet. Detta gäller även om förmedlingen av uppdrags-tagaren sker via ett bemanningsföretag. • En säljare som arbetar på provisionsbasis och som har sitt tjänsteställe i bostaden eller i egen lokal kan anses bedriva näringsverksamhet eftersom han eller hon inte är inordnad i verksamheten.