bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — Utskottet föreslår med anledning av ett motionsyrkande ett tillkännagivande till regeringen om att det ska vara möjligt för skolor att ge elever på högstadiet och gymnasiet ett skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen. Ordningsomdömet ska inte ingå i slutbetyget. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om grundläggande utbildningsfrågor och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående beredningsarbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, kränkande behandling, trygghet och studiero, vissa undervisningsämnen och kunskapsområden, bedömning samt fritidshem. I betänkandet finns 42 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och tre särskilda yttranden (C, L). I en reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Jämställdhet och könsuppdelad undervisning Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden Undervisning i modersmål och minoritetsspråk m.m. 1.Skolans värdegrund, punkt 1 (SD) 2.Skolans värdegrund, punkt 1 (C) 3.Jämställdhet, punkt 2 (SD) 4.Jämställdhet, punkt 2 (V) 5.Jämställdhet, punkt 2 (L) 6.Könsuppdelad undervisning, punkt 3 (M, SD) 7.Kränkande behandling, punkt 4 (M, KD) 8.Kränkande behandling, punkt 4 (L) 9.Sexuella trakasserier och hedersvåld m.m., punkt 5 (M) 10.Sexuella trakasserier och hedersvåld m.m., punkt 5 (C) 11.Sexuella trakasserier och hedersvåld m.m., punkt 5 (L) 12.Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek, punkt 6 (SD) 13.Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek, punkt 6 (V) 14.Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (SD) 15.Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (KD) 16.Klassikerlista, punkt 8 (SD) 17.Klassikerlista, punkt 8 (KD) 18.Undervisning i modersmål och minoritetsspråk m.m., punkt 9 (SD) 19.Undervisning i modersmål och minoritetsspråk m.m., punkt 9 (L) 20.Sex- och samlevnadsundervisning, punkt 10 (KD) 21.Sex- och samlevnadsundervisning, punkt 10 (L) 22.Entreprenörskap och samverkan, punkt 11 (SD) 23.Entreprenörskap och samverkan, punkt 11 (C) 24.Skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen på högstadiet och gymnasiet, punkt 12 (S, V, MP) 25.Bedömning, punkt 13 (M) 26.Bedömning, punkt 13 (SD) 27.Betyg, punkt 14 (M, SD, KD) 28.Nationella prov, punkt 15 (M, C, KD, L) 29.Digitalisering och extern rättning av nationella prov, punkt 16 (M, KD) 30.Digitalisering och extern rättning av nationella prov, punkt 16 (SD) 31.Centralt rättade nationella prov m.m., punkt 17 (M) 32.Centralt rättade nationella prov m.m., punkt 17 (C) 33.Arbets- och skolmiljö, punkt 18 (SD) 34.Arbets- och skolmiljö, punkt 18 (KD) 35.Arbets- och skolmiljö, punkt 18 (L) 36.Trygghet och studiero, punkt 19 (M, SD, KD) 37.Trygghet och studiero, punkt 19 (V) 38.Stärka lärares rätt att ingripa, punkt 20 (M, SD) 39.Ytterligare ändringar om trygghet och studiero, punkt 21 (M) 40.Ytterligare ändringar om trygghet och studiero, punkt 21 (SD) 41.Rektorns befogenheter i gymnasieskolan, punkt 22 (M) 42.Fritidshem, punkt 23 (SD) 1.Betyg, punkt 14 (C, L) 2.Digitalisering och extern rättning av nationella prov, punkt 16 (C, L) 3.Trygghet och studiero, punkt 19 (C, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 32 och 33, 2018/19:1060 av (S), 2018/19:1074 av m.fl. (S), 2018/19:1257 av (SD), 2018/19:1270 av (SD) och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:348 av (SD), 2018/19:519 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 11, 2018/19:1989 av (S) och 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 6 (M, SD) 2018/19:203 av (SD), 2018/19:1973 av m.fl. (S), 2018/19:2056 av m.fl. (L), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 12 och 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 7 (M, KD) Reservation 8 (L) Sexuella trakasserier och hedersvåld m.m. 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2420 av och (båda C), 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 6, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11, 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek 2018/19:2 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:2183 av och (båda S) och 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (V) Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 26, 30 och 34, 2018/19:431 av och (båda SD) yrkandena 2–6, 2018/19:501 av och (båda L), 2018/19:909 av (M), 2018/19:1037 av Boriana (M), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 49, 2018/19:1269 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1363 av (M), 2018/19:1426 av (M), 2018/19:1515 av (M), 2018/19:1747 av (M), 2018/19:1941 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2127 av Serkan Köse och (båda S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 20, 2018/19:2568 av (M), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2796 av och (båda SD) och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 37. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (KD) 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) Undervisning i modersmål och minoritetsspråk m.m. 2018/19:291 av (MP), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:503 av (L) yrkande 1, 2018/19:902 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:1265 av (SD), 2018/19:2128 av m.fl. (S), 2018/19:2776 av (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkandena 7–9. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (L) 2018/19:700 av Lawen Redar och (båda S), 2018/19:1402 av (MP) yrkande 8, 2018/19:2148 av och (båda S), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 23, 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2716 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2857 av (C) yrkande 3 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 116. Reservation 20 (KD) Reservation 21 (L) 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2018/19:431 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:462 av (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:627 av (SD), 2018/19:1129 av (M) yrkande 1, 2018/19:1519 av och (båda M), 2018/19:1539 av och (båda M), 2018/19:2172 av (M) och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 15. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (C) Skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen på högstadiet och gymnasiet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska göra det möjligt för skolor att ge elever på högstadiet och gymnasiet ett skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen, som dock inte ska ingå i slutbetyget, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 90. Reservation 24 (S, V, MP) 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 13, 14 och 16, 2018/19:418 av (KD) och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 25 (M) Reservation 26 (SD) 2018/19:1903 av (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkandena 1–3 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 78. Reservation 27 (M, SD, KD) 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkande 5 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 80. Reservation 28 (M, C, KD, L) Digitalisering och extern rättning av nationella prov 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 81 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 29 (M, KD) Reservation 30 (SD) Centralt rättade nationella prov m.m. 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 31 (M) Reservation 32 (C) 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 42, 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2438 av (C) yrkande 2, 2018/19:2669 av m.fl. (S), 2018/19:2737 av och (båda MP) och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 23 och 30. Reservation 33 (SD) Reservation 34 (KD) Reservation 35 (L) 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 89. Reservation 36 (M, SD, KD) Reservation 37 (V) Stärka lärares rätt att ingripa 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 38 (M, SD) Ytterligare ändringar om trygghet och studiero 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 41, 2018/19:1256 av (SD) och 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 39 (M) Reservation 40 (SD) Rektorns befogenheter i gymnasieskolan 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 41 (M) 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 42 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), Noria Manouchi (M), (S), (V), (L) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 143 motionsyrkanden om grundläggande utbildningsfrågor inom skolväsendet från allmänna motionstiden /19. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna rör bl.a. frågor om skolans värdegrund, kränkande behandling, trygghet och studiero, vissa undervisningsämnen och kunskapsområden, bedömning samt fritidshem. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst grundläggande frågor om utbildningen i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som rör utbildningen i skolväsendet i betänkandena Övergripande skolfrågor (bet. 2018/19:UbU10) och Lärare och elever (bet. 2018/19:UbU9). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolans värdegrund, skolans toleransarbete samt ansvaret för att motverka extremism och radikalisering. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C). I motion 2018/19:1060 av (S) anförs att regeringen bör undersöka möjligheterna att öka det långsiktiga toleransarbetet inom skolan. Enligt motion 2018/19:1074 av m.fl. (S) bör regeringen överväga en översyn av bestämmelsen i skollagen som reglerar de politiska ungdomsförbundens möjligheter att besöka skolor. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 10 framförs att skolan ska vara partipolitiskt neutral och att det bör föras in i gällande läroplan och i skollagen att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid från någon lärare. I yrkande 32 anför motionärerna att skolan ska ge eleverna en naturlig relation till den äldre generationen och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. I yrkande 33 begärs att skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. I motion 2018/19:1257 av (SD) föreslås att regeringen ska se över möjligheten att införa morgonsamling i den svenska skolan, som ett led i en tryggare och bättre skola för ökad trivsel och respekt för varandra. Enligt motionären skulle detta också medföra höjda studieresultat. I motion 2018/19:1270 av (SD) anförs att kommunala skolor bör åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. I kommittémotion 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 33 krävs insatser för ett breddat och skärpt arbete mot extremism. Barn och unga måste enligt motionärerna få ett starkare skydd från såväl skolan som hemmet. Det behövs tydligare instruktioner till lärare och annan skolpersonal om att kontakta föräldrarna om skolan är orolig t.ex. för att barnet radikaliseras. Det behövs även ökad hjälp till föräldrar som söker stöd då de ser tecken på att deras barn ligger i riskzonen för att radikaliseras. I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) anges att syftet med utbildningen inom skolväsendet är att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. 1 kap. 5 § skollagen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen ska nås. I paragrafen sägs att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare sägs att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I 1 kap. 8 § skollagen hänvisas även till gällande bestämmelser i diskrimineringslagen (2008:567) om att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Den inledande delen i läroplanen för (Lgr 11, reviderad 2018) och i läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018) beskriver värdegrunden som verksamheten ska vila på och skolans uppdrag. Alla delar av utbildningsväsendet ska vila på samma värden, och de mål som läroplanerna anger för utbildningen ligger mycket nära varandra, oavsett vilken skolform det gäller. Det anges att skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Vidare anges det att sådana tendenser aktivt ska motverkas och att främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. I Lgr 11 och Gy 11 anges det även att det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet ger enligt läroplanen en trygg identitet som är viktig att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Skolan ska vidare enligt Lgr 11 och Gy 11 vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. Särskilt om politisk information i skolan Som framkommit ovan har skolan ett demokratiskt uppdrag som dels regleras i skollagen (2010:800), dels i förordningar med bestämmelser för olika skolformer, dels i ämnes- och kursplaner. Frågor om samhällsstyret, däribland politisk information, är en del av undervisningen och även av utbildningen i övrigt. Det är upp till varje skola att bestämma hur arbetet med skolans demokratiuppdrag ska organiseras, men som en del av skolans uppdrag att förbereda elever för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetslivet är det viktigt att elever i sin utbildning ges möjlighet att ta del av politisk opinionsbildning. Ett delmoment i arbetet kan vara att bjuda in politiska partier till skolan (prop. 2017/18:17 s. 6–7). behandlade regeringens förslag om politisk information i skolan (prop. 2017/18:17, bet. 2017/18:UbU6, rskr. 2017/18:42). beslutade i enlighet med propositionens förslag. Ändringarna innebär att det är rektorn som beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in får antalet begränsas till samtliga de partier som är representerade i antingen , vald församling i en eller flera kommuner eller i . Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval, om urvalet görs på en annan objektiv grund. Om ett begränsat antal politiska partier har bjudits in till en skola behöver inte andra politiska partier som har anmält intresse för att medverka i utbildningen ges en sådan möjlighet. Rektorn får dock besluta att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra politiska partier. Ändringarna är införda i 1 kap. 5 a § skollagen och trädde i kraft . har med anledning av de nya bestämmelserna tagit fram ett stödmaterial om politisk information i skolan (). Bakgrund och pågående arbete Allmänt om skolans värdegrund har avslutat och påbörjat ett flertal regeringsuppdrag som behandlar frågor om skolans värdegrund (se t.ex. U2011/567/S, U2011/2649/S). har i uppdrag av regeringen att genomföra insatser i nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S, U2017/00301/S). Med hjälp av insatserna ska huvudmän, förskolor och skolor få goda möjligheter att utveckla undervisningen och den pedagogiska verksamheten. Insatserna ska bidra till att skapa förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Insatserna ska ha fokus på och motsvarande skolformer samt på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Insatserna ska riktas till hela systemet, från huvudmanna- till skolenhetsnivå. redovisade och en plan för åren 2016–2019 när det gäller utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. Genomförandeplanen innefattar bl.a. ett program om kunskaper och värden. På finns det information om de insatser som finns tillgängliga inom de olika programmen. En utvärdering av de nationella skolutvecklings-programmen har lämnats till . Programmet om kunskaper och värden innehåller bl.a. kunskapshöjande insatser om främlingsfientlighet och rasism som genomförs tillsammans med Forum för levande historia och som pågick t.o.m. . Programmet innehåller även insatser om delaktighet, inflytande och likabehandling. Insatserna riktar sig till huvudmän och skolor. Forum för levande historia har haft regeringens uppdrag att –2017 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och (Ku2015/319/KA). Uppdraget ska genomföras i samarbete med . Målsättningen är att bl.a. nå ut till alla elever i och i gymnasieskolan. Uppdraget omfattar rasism och liknande former av intolerans, såsom afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi, homofobi och transfobi och ska genomgående ha ett genusperspektiv. beslutade regeringen att förlänga delar av utbildningsinsatsen (Ku2016/01672/DISK). I betänkande 2015/16:UbU14 lämnade ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att införa ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider (bet. 2015/16:UbU14 s. 44 f., rskr. 2015/16:228). Punkten är inte slutbehandlad (skr. 2018/19:75 s. 174). Utredning om konfessionella inslag i skolväsendet Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet (U2018:02, dir. 2018:15). Utredaren ska bl.a. undersöka om det finns behov av att ändra skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas (dir. 2018:59). Insatser mot våldsbejakande extremism m.m. Regeringen tillsatte en nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103, 2015:27, 2015:86, 2016:43). Samordningen var en del av en större satsning från regeringen i fråga om antiterrorstrategier, handlingsplaner för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och ett stort antal uppdrag till en rad myndigheter. Åtgärderna syftar bl.a. till att stärka demokratin mot våldsbejakande extremism, motverka personers inträde i våldsbejakande extremistmiljöer och underlätta personers utträde ur sådana miljöer. Den nationella samordnaren hade bl.a. ett särskilt uppdrag att erbjuda och förmedla kunskapsstöd till kommuner och andra lokala aktörer som identifierar problem med våldsbejakande extremism. Vidare hade samordnaren ansvar för att utforma och genomföra utbildningsinsatser riktade till relevanta yrkesgrupper på lokal nivå, bl.a. inom skolan. Samordnaren har också uppdaterat det digitala utbildningsmaterialet Samtalskompassen genom att samla forskning och kunskap om våldsbejakande extremism och om fungerande förebyggande metoder. Samordnaren slutredovisade uppdraget i betänkandet demokratin mot våldsbejakande extremism (SOU 2017:110). Bland slutsatserna kan nämnas att det finns ett mycket stort fortsatt behov av att stödja det lokala arbetet mot våldsbejakande extremism, och att kommunerna behöver handfast stöd bl.a. när det gäller att hantera problem i ett område eller på en skola. Skolan anges vara en central aktör i arbetet mot våldsbejakande extremism. Det ligger i skolans kärnuppdrag att främja demokratin genom att lära ut en demokratisk värdegrund och fostra demokratiska medborgare. Att lära elever källkritik och utbilda i medie- och informationskunskap är exempel på hur skolan kan stärka demokratin. Genom att stärka elevernas källkritiska förmåga och lära dem hur man kan identifiera propaganda, något som och har tagit fram material för, kan propaganda och rekrytering på sociala medier till våldsbejakande extremistmiljöer motverkas. Samordnaren lyfter även fram att det är avgörande för arbetet mot våldsbejakande extremism att socialtjänst, polis, skola och fritidsverksamhet tillsammans med det civila samhället gör en samlad ansats. Vidare fungerar arbetet oftast smidigare i de kommuner som har byggt upp ett nära samarbete mellan dessa aktörer. Lokala fritidsverksamheter är också viktiga för att motverka radikalisering, eftersom det är där många unga finns efter skoltid. Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att utvärdera om målet med det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism uppnåtts. Målet är att göra samhället mer motståndskraftigt och att myndigheter, kommuner och organisationer mer samordnat och effektivt ska kunna bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Statskontoret överlämnade rapporten av regeringens åtgärder mot våldsbejakande extremism 2014–2017 (2018:29).