bet · H601FiU24 · 2019-06-05 00:00:00 — Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2018 Utskottet redovisar sin årligt återkommande utvärdering av penningpolitiken och föreslår att godkänner vad utskottet sagt om penningpolitiken –2018. Utskottet konstaterar att nådde inflationsmålet på , , och att den svenska ekonomin utvecklats starkt med hög tillväxt, stark sysselsättningsuppgång och en sjunkande arbetslöshet. Utskottet konstaterar dock att inflations- och kostnadstrycket i den svenska ekonomin är relativt svagt eftersom den underliggande inflationen legat en bra bit under inflationsmålet och under hela utvärderingsperioden. Utskottet konstaterar också att den svenska kronan försvagats , vilket i hög grad bidragit till att inflationen och inflationsförväntningarna nu ligger på eller nära inflationsmålet. Utskottet noterar att har problem med bedömningarna av kronans utveckling och att debatten om kronförsvagningen och bedömningar varit omfattande. Utskottet utgår från att ser över sin analys, sina metoder och modeller och sin kommunikation när det gäller bedömningarna av växelkursutvecklingen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2018 Sammanfattning av för penningpolitiken 2018 Externa bedömningar av penningpolitiken Utskottets öppna utfrågning om för penningpolitiken 2018 Bilaga 1 Uppteckningar från den öppna utfrågningen om redogörelse för penningpolitiken 2018 Bilaga 2 Bilder från utfrågningen Tabell 1 Penningpolitiken –2017 Tabell 4 Produktion och sysselsättning Diagram 1 Reporäntan och ränteprognoser Diagram 4 Resursutnyttjandet i ekonomin Diagram 5 Kronans utveckling Diagram 6 Kronans växelkurs och KPIF-inflationen Diagram 7 Kronans växelkurs och kronprognoser Diagram 8 Jämförelse mellan och andra bedömares KPIF-prognoser Diagram 9 Jämförelse av träffsäkerheten i KPIF-prognoserna Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2018 godkänner det som utskottet anför om penningpolitiken för perioden –2018. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), i (M), (S), (C), (V), (SD) och (SD). , då fick en självständig ställning i förhållande till och regeringen, har finansutskottet genomfört årliga utvärderingar av penningpolitiken. redovisas utvärderingarna i ett separat betänkande. Andra viktiga delar i utskottets granskning av penningpolitiken är utskottets öppna utfrågningar med riksbankschefen och en av de fem vice riksbankscheferna. hålls två öppna utfrågningar om den aktuella penningpolitiken, en och en . Dessutom hålls en offentlig utfrågning om . Protokollen från utfrågningarna publiceras i Rapporter från (). genomför utskottet även externa utvärderingar av penningpolitiken, ungefär . har tre externa utvärderingar genomförts. Den första genomfördes av och (2006/07:RFR1), den andra av och (2010/11:RFR5) och den tredje av och (2015/16:RFR6). Årets utvärdering omfattar perioden –2018. Utvärderingen bygger bl.a. på rapporter Redogörelse för penningpolitiken 2018 och Utvärdering av prognoser (Riksbanksstudier, ) samt på externa bedömningar av den svenska penningpolitiken . Redogörelsen för penningpolitiken är den första av två skriftliga rapporter som enligt riksbankslagen ska lämna till finansutskottet. höll utskottet en öppen utfrågning om redogörelsen. Vid utfrågningen deltog samtliga ledamöter i riksbanksdirektionen – riksbankschefen , förste vice riksbankschef samt vice riksbankscheferna . Vid utfrågningen deltog också två opponenter – vid och vid . Målet för penningpolitiken är enligt lagen (1988:1385) om Riksbank, förkortad riksbankslagen, att upprätthålla ett fast penningvärde. Enligt lagens förarbeten ska också, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken för att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. beslutade dåvarande riksbanksfullmäktige att den operativa penningpolitiken skulle bedrivas utifrån ett inflationsmål. Målet formulerades som att inflationen, mätt som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI), ska vara och började formellt gälla . Från början fanns ett s.k. toleransintervall på runt målet, men det togs bort . beslutade direktionen att ändra den s.k. målvariabeln i målet, från KPI till KPIF (konsumentprisindex med fast ränta). återinfördes ett s.k. variationsband på mellan . I sina olika publikationer redovisar grundstenarna i den strategi som banken använder för att nå målen för penningpolitiken. Nedan sammanfattas strategin så som den beskrivs i Redogörelse för penningpolitiken 2018. • Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde. preciserar detta som att den årliga förändringen av KPIF ska vara . • som penningpolitiken inriktas mot att uppfylla inflationsmålet ska den stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken för att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Detta görs genom att , förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, strävar efter att stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Det innebär inte att gör avkall på att inflationsmålet är överordnat. • Det tar tid innan penningpolitiken får full effekt på inflationen och realekonomin. Därför vägleds penningpolitiken av prognoser för den ekonomiska utvecklingen. publicerar bl.a. en bedömning av hur reporäntan kommer att utvecklas framöver. • Vid varje penningpolitiskt beslutstillfälle gör direktionen en bedömning av vilken bana för reporäntan och eventuellt vilka andra kompletterande åtgärder som behövs för att penningpolitiken ska vara väl avvägd. Avvägningen handlar normalt om att hitta en lämplig balans mellan stabiliseringen av inflationen runt inflationsmålet och stabiliseringen av realekonomin. • Det finns inget generellt svar på frågan hur snabbt siktar på att föra tillbaka inflationen till om den avviker från målet. En snabb återgång kan i vissa lägen få effekter på produktionen och sysselsättningen som inte är önskvärda, medan en långsam återgång kan försvaga trovärdigheten för inflationsmålet. I allmänhet har strävan varit att penningpolitiken anpassas så att inflationen förväntas vara någorlunda nära målet . • För att illustrera att inflationen inte kommer att vara exakt används ett variationsband som sträcker sig mellan , vilket fångar cirka tre fjärdedelar av de historiska månadsutfallen av KPIF-inflationen. strävar efter att inflationen ska nå oavsett om den i utgångsläget ligger innanför eller utanför variationsbandet. • I uppdrag ingår enligt riksbankslagen även att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Risker förknippade med utvecklingen på de finansiella marknaderna vägs in i räntebesluten. När det gäller att förebygga en obalanserad utveckling av tillgångspriser och skuldsättning spelar dock framför allt ett väl fungerande regelverk och en effektiv tillsyn en central roll. Penningpolitiken är enbart ett komplement. • I vissa lägen, som under finanskrisen –2009, kan reporäntan och räntebanan behöva kompletteras med andra åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten och säkerställa att penningpolitiken får genomslag på ett effektivt sätt. • strävar efter att dess kommunikation ska vara öppen, saklig, begriplig och aktuell. Det gör det lättare för ekonomins aktörer att fatta bra ekonomiska beslut. Penningpolitiken blir också lättare att utvärdera. Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2018 Utskottets förslag i korthet godkänner vad utskottet sagt om penningpolitiken för perioden –2018. Utskottet konstaterar att nådde inflationsmålet på , och att den svenska ekonomin utvecklats starkt med hög tillväxt, stark sysselsättningsuppgång och en sjunkande arbetslöshet. Utskottet konstaterar också att den svenska kronan försvagats , vilket i hög grad bidragit till att inflationen och inflationsförväntningarna nu ligger på eller nära inflationsmålet. Utskottet noterar att har haft problem med att bedöma både kronans utveckling och effekterna av eventuella kursförändringar, och att debatten om kronans för-svagning och bedömningar varit omfattande. Utskottet utgår från att ser över sin analys, sina metoder och modeller och sin kommunikation när det gäller bedömningarna av växelkursutvecklingen. Sammanfattning av för penningpolitiken 2018 Penningpolitiken 2016–2017 fortsatte att föra den extremt expansiva penningpolitik, med låg eller negativ ränta och köp av statsobligationer, som banken påbörjade för att få upp den låga inflationen och inflationsförväntningarna mot inflationsmålet på . var osäkerheten om styrkan i den internationella konjunkturen stor, och prognoserna över tillväxten och inflationen skrevs ned. hade () meddelat att man utökade sina redan tidigare omfattande köp av obligationer som man sänkte styrräntan. För att motverka en förstärkning av kronan och ett tryck nedåt på den svenska inflationen beslutade direktionen att ge riksbankschefen och förste vice riksbankschefen ett mandat att vid behov intervenera på valutamarknaden. Mandatet förlängdes löpande –2018 och togs bort först i samband med direktionens möte . Mandatet utnyttjades dock aldrig eftersom kronan i motsatts till förväntningarna försvagades , bortsett då kronan sammantaget stärktes något. utvecklades inflationen svagare än förväntningar trots en hög svensk tillväxt och ett stigande resursutnyttjande, och tilltog osäkerheten om den internationella utvecklingen till följd av bl.a. resultatet av brexitomröstningen i . sänkte reporäntan ytterligare till –0,som köpen av svenska statsobligationer utökades. beslutade även ECB att ytterligare sänka räntorna och utöka sina obligationsköp. utvecklades inflationen svagare än förväntat, och reviderade ned sina inflationsprognoser. lämnade dock reporäntan oförändrad , men beslutade att utöka obligationsköpen ytterligare, till totalt , efter att ECB ungefär beslutat att förlänga sitt mycket omfattande program för obligationsköp till slutet av 2017. Tabell 1 Penningpolitiken –2017 Procent, miljarder kronor Ja, till 19/1 Ja, till 10/2 –0,50 Ja, till 5/6 –0,50 Ja, till 14/2 2017 –0,50 –0,50 –0,50 –0,50 –0,50 Ja, till 25/10 –0,50 –0,50 –0,50 –0,50 –0,50 Osäkerheten om utvecklingen i den internationella ekonomin fortsatte , bl.a. till följd av presidentbytet i och effekterna av brexitomröstningen. Svensk ekonomi utvecklades dock starkt, och bedömde att den svenska inflationen skulle fortsätta att stiga upp mot inflationsmålet. räknade med att den första räntehöjningen skulle komma . slöts flera stora löneavtal på den svenska arbetsmarknaden. De relativt låga löneökningarna i avtalen bidrog till att justerade sina bedömningar av kostnadstrycket i den svenska ekonomin. beslutade därför direktionen att utöka obligationsköpen till sammanlagt för att göra penningpolitiken ännu mer expansiv. Prognosen för när räntan skulle höjas första gången flyttades fram till mitten av 2018. steg den svenska inflationen snabbare än vad flertalet bedömare hade räknat med, inklusive . Uppgången i den internationella ekonomin hade blivit tydligare, och riskerna för ekonomiska och politiska bakslag hade minskat. beslutade direktionen att behålla reporäntan oförändrad på –0,som man stod fast vid den tidigare bedömningen att reporäntan skulle börja höjas vid mitten av 2018. beslutade dessutom att upphöra med obligationsköpen trots att ECB beslutade att fortsätta att köpa obligationer och andra tillgångar under större delen av 2018. Däremot beslutade banken att förfall och kupongbetalningar på redan köpta obligationer skulle återinvesteras och att återinvesteringar av stora förfall skulle tidigareläggas, vilket skulle få till effekt att innehav av statsobligationer skulle stiga även . Den internationella konjunkturen var relativt stark . Den svenska tillväxten var fortfarande hög, sysselsättningen ökade och arbetslösheten sjönk till sin lägsta nivå . Den svenska inflationen mätt enligt KPIF hade legat nära inflationsmålet till följd av bl.a. stigande tjänstepriser men framför allt på grund av höjda energipriser. Procent, miljarder kronor –0,50 –0,50 –0,50 Ja, till feb. –0,50 –0,50 –0,25 konstaterade att uppgången i tjänstepriserna mattats av och att lönerna inte ökade lika snabbt som man tidigare förväntat sig. Prognosen över inflationen justerades därför ned något. Direktionen beslutade att hålla reporäntan oförändrad på –0,och behöll även sin tidigare bedömning att reporäntan skulle börja höjas . Aktiviteten i den svenska ekonomin fortsatte att vara hög . Inflationen mätt enligt KPIF låg visserligen fortfarande nära inflationsmålet, men den underliggande inflationen, t.ex. KPIF exklusive energipriser, hade utvecklats svagare än förväntat trots att kronans värde sjunkit relativt mycket under inledningen av 2018. Vid sitt möte betonade vikten av att konjunkturen fortsatte vara stark för att inflationen skulle ligga kvar kring inflationsmålet. Direktionen betonade också att det var viktigt att kronan framöver utvecklades på ett sätt som bidrog till att inflationen hölls uppe. Enligt direktionen var det nödvändigt att penningpolitiken fortfarande var expansiv. Reporäntan behölls därför oförändrad, men till följd av den svagare utvecklingen av den underliggande inflationen flyttade direktionen fram prognosen för den första räntehöjningen till slutet av 2018. Trots osäkerheter om t.ex. handelskonflikten med och och effekterna av brexit utvecklades både den internationella och den svenska ekonomin i linje med tidigare prognoser . KPIF-inflationen låg kvar kring eller t.o.m. några tiondelar över inflationsmålet, men uppgången berodde till stor del på snabbt stigande energipriser. Vid sina möten , beslutade direktionen att hålla reporäntan oförändrad på –0,. Vid mötet annonserade dock direktionen att den första höjningen av reporäntan skulle ske antingen eller om ekonomin utvecklades som förväntat. klargjordes att kommande räntehöjningar skulle ske i små steg om . Diagram 1 Reporäntan och ränteprognoser konstaterade att tillväxten i den internationella ekonomin dämpats något, men att den svenska konjunkturen fortfarande var stark även om BNP-tillväxten och inflationen blivit något svagare än förväntat. Sysselsättningen var historiskt hög och arbetskraftskostnaderna hade börjat stiga. Enligt var förutsättningarna goda för att inflationen framöver skulle ligga kvar kring inflationsmålet. Direktionen beslutade därför att höja reporäntan till –0,25, den första räntehöjningen . Behov av en fortsatt mycket expansiv penningpolitik hade enligt direktionen minskat något i takt med att inflationen och inflationsförväntningarna i den svenska ekonomin tillbaka hade etablerats kring inflationsmålet. Direktionen räknade med att nästa räntehöjning skulle komma och att reporäntan därefter skulle höjas till en nivå på . De penningpolitiska besluten och reservationerna • Mötet : Reporäntan lämnades oförändrad på –0,. Vice riksbankschef reserverade sig mot räntebeslutet och räntebanan. Han ville i stället ha en höjning av reporäntan till följd av den starka ekonomiska utvecklingen i och internationellt. • Mötet : Reporäntan lämnades oförändrad på –0,. Prognosen för reporäntan reviderades ned och indikerade en första räntehöjning . Vice riksbankschef reserverade sig mot räntebeslutet och räntebanan med samma inriktning och motivering som vid februarimötet. • Mötet : Reporäntan och prognosen för reporäntan lämnades oförändrade. Vice riksbankschef reserverade sig mot reporänteprognosen och förespråkade en räntehöjning eller i stället för . Även vice riksbankschef reserverade sig mot räntebeslutet och räntebanan med samma inriktning och motivering som . Direktionen beslutade också att förlänga mandatet för riksbankschefen och förste vice riksbankschefen att intervenera på valutamarknaden till . Vice riksbankscheferna reserverade sig mot beslutet. Flodén ansåg att valutainterventioner inte var ett lämpligt medel för att i det aktuella läget göra penningpolitiken mer expansiv, medan ansåg att interventioner på valutamarknaden i nuvarande mer stabila ekonomiska läge kunde hanteras utan särskilda mandat. • Mötet : Reporäntan lämnades oförändrad på –0,. Prognosen över reporäntan justerades ned något och indikerade en räntehöjning eller . Vice riksbankschef reserverade sig mot reporänteprognosen och förespråkade en höjning av reporäntan . Vice riksbankschef reserverade sig mot räntebeslutet och räntebanan med samma inriktning och skäl som . • Mötet : Reporäntan och prognosen över reporäntan lämnades oförändrade. Vice riksbankscheferna reserverade sig och förordade en räntehöjning på . • Mötet : Reporäntan höjdes till –0,. Prognosen för reporäntan justerades ned och indikerade att nästa höjning skulle komma , och att räntan därefter skulle höjas varje gång. Vice riksbankschef reserverade sig mot räntebeslutet och ränteprognosen och förespråkade att reporäntan hölls oförändrad ännu . Har nått målen för penningpolitiken? mål är att inflationen mätt enligt konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . Runt målet finns ett variationsband på 1–. Penningpolitiken ska också stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken att nå en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Det sista ska enligt penningpolitiska strategi nås genom att strävar efter att stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. förde –2018 en extremt expansiv penningpolitik med negativ ränta och omfattande obligationsköp för att få upp inflationen mot inflationsmålet och öka allmänhetens förtroende för målet. Som framgår av diagrammen 2 och 3 fick politiken effekt eftersom inflationen oavsett inflationsmått steg mot inflationsmålet efter de mycket låga nivåerna . Till följd av den högre inflationen steg också inflationsförväntningarna i samhället upp mot och etablerade sig på 2- procentsnivån efter att successivt ha sjunkit , vilket tyder på att förtroendet för att ska klara inflationsmålet har ökat. Anm.: Underliggande inflation är medianen av sju olika mått på den underliggande inflationen. Som framgår av tabell 3 steg priserna mätt enligt KPIF med i genomsnitt . Det är som inflationen mätt enligt KPIF legat på eller t.o.m. någon tiondel över nivån för inflationsmålet. över hela utvärderingsperioden –2018 låg KPIF-inflationen på i genomsnitt , vilket visserligen är något under målet men inom variationsbandet 1–. Men som också framgår av tabell 3 berodde en ganska stor del av inflationsuppgången , och till en del även , på tillfälligt stigande energipriser i form av globalt höjda priser på råolja och höjda elpriser till följd av bl.a. den torra och varma sommaren. KPIF exklusive energipriser steg med . Den svaga kronan och därmed dyrare import av t.ex. oljeprodukter och livsmedel bidrog också till uppgången . Att inflationstrycket i den svenska ekonomin är relativt svagt, trots att KPIF i genomsnitt hamnade , visas av olika mått på den underliggande inflationen. Som framgår av tabell 3 uppgick genomsnittet av sju olika mått på den underliggande inflationen till . Under hela utvärderingsperioden var genomsnittet för den underliggande inflationen också , dvs. under målet men inom variationsbandet. ¹ Medianen av sju olika mått på underliggande inflation. Som framgår av tabell 4 fortsatte den svenska ekonomin att utvecklas förhållandevis hyggligt , medan tillväxttakten för viktigaste exportmarknader mattades av något, med undantag för där tillväxttakten steg ytterligare. Exporten ökade relativt kraftigt till följd av bl.a. den svagare kronan, medan bostadsinvesteringarnas bidrag till BNP-tillväxten minskade på grund av bl.a. nedgången i bostadsbyggandet. över hela utvärderingsperioden bidrog den expansiva penningpolitiken till att den svenska ekonomin växte med i genomsnitt , jämfört i och 2,1 i euroområdet. Tabell 4 Produktion och sysselsättning ¹ I åldersgruppen 15–. Trots att den svenska tillväxten legat ungefär i linje med tillväxttakten förbättrades läget på den svenska arbetsmarknaden markant . Antalet sysselsatta steg –2018 med i genomsnitt , och arbetslösheten fortsatte att sjunka ned till av arbetskraften . Diagram 4 Resursutnyttjandet i ekonomin Ett sammanfattande mått på aktivitetsnivån i ekonomin är resursutnyttjandet. Det finns tyvärr inget entydigt mått på resursutnyttjandet, utan använder olika mått och indikatorer för att bedöma nivån på utnyttjandet. Två av dessa indikatorer är det s.k. BNP-gapet och timgapet som mäter BNP:s och arbetade timmars avvikelser från en långsiktig trend. En tredje indikator är egen s.k. RU-indikator (resursutnyttjande), som sammanfattar enkätinformation och arbetsmarknadsdata. Som framgår av diagram 4 visar alla tre måtten att resursutnyttjandet i den svenska ekonomin stigit och att utnyttjandet var högre än normalt (positiv siffra). I redogörelsen räknar med att resursutnyttjandet kommer att fortsätta att vara högre än normalt men att utnyttjandet kommer att sjunka något jämfört med situationen . Kronans utveckling och effekter på inflationen Som framgår av diagram 5 försvagades kronans värde på den internationella valutamarknaden med (mätt enligt KIX-index som är ett viktat genomsnitt av kronans växelkurs mot valutorna hos viktigaste handelspartner) –2018. Under enbart 2018 försvagades kronan med sammantaget . var försvagningen större, särskilt . har rörlig växelkurs, och penningpolitiken styrs av inflationsmålet, vilket innebär att varken eller har något mål för kronans kurs eller utveckling. Däremot har växelkursen stor betydelse för genom att den är en kanal för penningpolitiken och genom att förändringar i kronkursen påverkar både inflation och den realekonomiska utvecklingen. I en fördjupningsruta i Redogörelse för penningpolitiken 2018 beskriver hur kronkursen påverkar inflationen. Diagram 5 Kronans utveckling Anm.: KIX är ett viktat genomsnitt av kronans växelkurs mot valutorna hos viktigaste handelspartner. Ju högre värde, desto svagare kronkurs. Sammanfattningsvis visar genomgång att det finns ett mycket starkt samband mellan kronkursens förändring och importpriserna på svenska konsumtionsvaror i producentledet. Diagram 6 Kronans växelkurs och KPIF-inflationen Anm.: KIX är ett viktat genomsnitt av kronans växelkurs mot valutorna hos viktigaste handelspartner. Ju högre värde, desto svagare kronkurs. Däremot är inte sambandet lika starkt när det gäller kronans effekter på t.ex. den allmänna KPIF-inflationen, vilket framgår av diagram 6. Effekterna av en kronförsvagning på den allmänna inflationen beror t.ex. på i vilken utsträckning importörerna kan eller vill höja priserna gentemot konsumenterna och hur kronförsvagningen i övrigt påverkar produktionen och lönerna i landet (genom t.ex. en ökad exportproduktion) samt hur varaktig försvagningen är eller bedöms vara. gör i redogörelsen bedömningen att kronan varit svag och att kronan även har varit svagare än sin långsiktiga nivå. Försvagningen berodde, enligt , i huvudsak på en kombination av ökade förväntningar om en ännu mer expansiv penningpolitik i jämfört med i andra länder (t.ex. när utfallet av inflationen var lägre än vad hade räknat med) och en ökad oro på de internationella finansiella marknaderna (t.ex. i samband med handelskonflikten mellan och ). Enligt analys har den svaga kronan bidragit till att inflationen legat kring inflationsmålet på . Av diagram 7 framgår kronans utveckling och prognoser för kronans utveckling. Av diagrammet framgår att kronan har fortsatt att försvagas som genomgående bedömt att försvagningen varit tillfällig och att kronan borde stärkas framöver. Diagram 7 Kronans växelkurs och kronprognoser Anm.: KIX är ett viktat genomsnitt av kronans växelkurs mot valutorna hos viktigaste handelspartner. Ju högre värde, desto svagare kronkurs. Hur bra var prognoser? Penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin med viss fördröjning.