bet · H701UU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Syftet med avtalet är att undanröja hinder för investeringar i marknadstillträde och ge högt skydd för investerare och investeringar i EU och . Nästa förhandlingsrunda planeras . Utskottet noterar även den utredning som har tillsatts för att lämna förslag på hur ett system för granskning av utländska investeringar som kan hota säkerhet och allmän ordning kan se ut, i enlighet med EU-förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar. Därtill noterar utskottet regeringens avsikt att driva att för att förstärka förbindelserna mellan och ska omsättas i praktiken, för att inleda en dialog med om hur strategin kan samverka med internationella satsningar och för att EU ska upprätthålla internationella standarder. Utskottet instämmer i regeringens syn att det är centralt att i samverkan mellan svenska och kinesiska aktörer beakta de risker i ett nationellt säkerhets- och försvarsperspektiv som kan finnas oavsett om det rör sig om företags- och innovationsinvesteringar, tekniskt samarbete eller någon annan form av samarbete mellan kinesiska och svenska aktörer. Utskottet välkomnar regeringens målsättning att öka samverkan om frågor som rör inom och mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället, att eftersträva samarbete inom EU och med likasinnade länder och ett gemensamt agerande vad gäller de säkerhetsutmaningar som ökande strategiska inflytande innebär. Utskottet anser sammantaget att regeringen redan bedriver ett arbete i en riktning som motionärerna efterfrågar. Utskottet kommer att följa utvecklingen noggrant framöver men ser mot bakgrund av det som anförs i skrivelsen ingen anledning att göra ett tillkännagivande i enlighet med vad som förordas i motionerna 2019/20:3393 yrkande 5, 2019/20:3399 yrkande 12 i denna del och 2019/20:3403 yrkandena 1–3. I regeringens skrivelse konstateras att betydelse för global säkerhet växer. Regeringen uppger att de nationella svenska säkerhetsintressena, definierade i regeringens nationella säkerhetsstrategi samt genom säkerhets- och försvarspolitiken, ska vara vägledande i alla aspekter på förbindelserna med som har bäring på säkerhet. Vid samverkan mellan svenska och kinesiska aktörer ska man beakta de risker som en samverkan kan medföra i ett nationellt säkerhets- och försvarsperspektiv, vare sig det handlar om företags- och innovationsinvesteringar, tekniskt samarbete, akademiskt utbyte och forskning eller annan form av samarbete mellan kinesiska och svenska aktörer. Regeringen förbinder sig att sträva efter att EU och likasinnade länder samarbetar och agerar gemensamt när det gäller de säkerhets- och försvarsutmaningar som det ökade kinesiska globala inflytandet innebär. Det gäller inte minst i det transatlantiska samarbetet. Regeringen avser vidare enligt skrivelsen att bejaka kontakter med den kinesiska försvarsmakten inom ramen för FN:s fredsbevarande insatser och i övrigt upprätthålla militära kontakter som är i svenskt intresse och som ligger inom de gränser som sätts av EU:s vapenembargo och andra regleringar. I skrivelsen konstateras att regeringen och berörda myndigheter behöver stärka kunskapen om och utveckla analysen av i perspektivet europeisk och transatlantisk säkerhet. Det gäller även geopolitiska målsättningar, inklusive det inflytande etablerar genom Belt and Road Initiative. Det fördjupade militära samarbetet mellan och kräver ökad uppmärksamhet, särskilt vad gäller närområde, inklusive . När det gäller Belt and Road Initiative vill utskottet lägga till att det är ett övergripande ramverk med projekt inom huvudsakligen transportinfrastruktur, men även telekommunikationer och energiförsörjning. Utskottet anser att Belt and Road Initiative i grunden är en del av ambition att forma det internationella systemet så att det passar syften och för att stärka globala inflytande. Belt and Road Initiative kan därmed sägas vara ett exempel på hur agerar som systemrival. Regeringen konstaterar i skrivelsen att tre förhållanden bestämmer riktningen i band till omvärlden. För det första styr utrikespolitiken med utgångspunkt i sin syn på det nationella egenintresset. För det andra ger växande ekonomiska och politiska resurser landet en ökande internationell betydelse. För det tredje innebär ökande band till omvärlden att landet får växande intressen att värna. Vidare konstaterar regeringen att förhållandet mellan och är mer konfrontativt . Spänningar mellan och riskerar att få långtgående globala konsekvenser och kan påverka samarbetet mellan och , liksom samarbetet mellan och . I sammanhanget vill utskottet påminna om att EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform och att en stark transatlantisk länk är av vital betydelse för säkerhet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utskottet att yrkande 7 i motion 2019/20:3399 är besvarat. Utskottet konstaterar att det pågår en tyngdpunktsförskjutning av politisk, ekonomisk och militär makt mot . I synnerhet får snabba utveckling och stärkta roll allt större betydelse för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Effekterna är både direkta genom ökade investeringar i och indirekta genom ett ökat amerikanskt säkerhetspolitiskt och militärt fokus på . En direkt effekt av utveckling är landets ökade investeringar i , däribland i strategisk infrastruktur och högteknologiska företag. strategi för s.k. civil-militär fusion innebär att kinesiska privata bolag måste dela med sig av sin teknik till försvarsmakt. förvärv av företag inom framtidssektorer som t.ex. it kan få direkta följder för svenskt näringslivs framtida konkurrensförmåga. Det rapporteras om ett omfattande kinesiskt industrispionage, som bedrivs med målet att komma över spetsteknologi. Det som beskrivs har bäring på vad som uttrycks i motion 2019/20:3398 yrkande 2. Utskottet konstaterar därtill att regeringen i sin skrivelse skriver att det inom forsknings- och utbildningssamarbetet finns särskilda utmaningar när det gäller bl.a. etik, akademisk frihet och immaterialrättsskydd samt möjligheten att använda överförd teknologi för militära syften. Utskottet anser i likhet med regeringen att de nationella svenska säkerhetsintressena, definierade i regeringens säkerhetsstrategi samt genom den svenska säkerhets- och försvarspolitiken, ska vara vägledande i alla aspekter av förbindelserna med som har bäring på säkerhet. Det är viktigt att EU och likasinnade länder samarbetar och agerar gemensamt när det gäller de säkerhets- och försvarsutmaningar som det ökade kinesiska globala inflytandet innebär. Utskottet konstaterar att de återstående motionsyrkandena som bereds inom detta avsnitt fokuserar på växande intresse för strategisk infrastruktur och högteknologi samt de säkerhetspolitiska risker och utmaningar som förknippas med när det gäller företags- och innovationsinvesteringar, tekniskt samarbete, akademiskt utbyte och forskning eller annan form av samarbete mellan kinesiska och svenska aktörer. , trafikutskottet och näringsutskottet har yttrat sig, dels över skrivelsen, dels om de motionsyrkanden som faller inom deras respektive beredningsområden. När det gäller motionsyrkanden om att ska ha ett robust system för granskning av utländska investeringar som kan hota säkerhet och allmän ordning, om att bör skärpa lagstiftningen vid internationell upphandling av känslig svensk infrastruktur och om att inom EU bör verka för att ta fram en gemensam strategi för att motverka kinesiskt inflytande över europeisk känslig infrastruktur noterar utskottet att en beredning pågår inom av det betänkande som skydd för totalförsvarsverksamhet har lagt fram. Kommittén har bl.a. analyserat möjligheterna till statlig förköpsrätt av viss fast egendom och hade bl.a. i uppgift att bedöma om åtgärder krävs för att åstadkomma ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur. Utskottet noterar även i detta sammanhang att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas (dir. 2019:50). Flera av EU:s medlemsländer, t.ex. , och , har redan skärpt sina nationella lagstiftningar vid utländska direktinvesteringar, och utskottet föreslår i likhet med trafikutskottet att följer efter, genom att beakta de eventuella lagändringar som föreslås av den särskilda utredaren, med avsikten att stärka skyddet för känslig svensk infrastruktur från utländska investerare. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser utskottet att ovannämnda motionsyrkanden är besvarade. När det gäller motionsyrkanden om att den svenska staten bör ta ett större ansvar för stärkt skydd av olika värden inom det svenska näringslivet, respektive att regeringen ska verka för att öka kompetensen hos företag och myndigheter om cyberkrigföring, påverkansarbete och informationsinhämtning av tredjeländer anser utrikesutskottet i likhet med näringsutskottet att regeringen har påbörjat ett arbete i den riktning som motionärerna efterfrågar. konstaterar i likhet med försvarsutskottet att regeringen har aviserat att ett nytt nationellt center ska utvecklas för att öka informations- och cybersäkerheten. Därmed anser utrikesutskottet att motionärernas yrkanden blivit besvarade. I ett motionsyrkande argumenteras för ökad samverkan kring cybersäkerhet mellan offentliga och privata aktörer liksom samarbeten med andra länder, en gemensam europeisk linje för att göra 5G-näten säkrare inför att nästa generations infrastruktur för mobil kommunikation byggs ut och att stärka samarbetet i i frågor om cybersäkerhet och 5G. I två likalydande motionsyrkanden anförs bl.a. behovet av att EU i största möjliga utsträckning har ett enat förhållningssätt gentemot när det gäller bl.a. 5G. konstaterar att trafikutskottet har berett regeringens proposition Skydd av säkerhet vid radioanvändning (prop. 2019/20:15). I nämnda proposition uttalar regeringen att en framtida digital infrastruktur som 5G-nät måste vara säkrad mot tekniska, organisatoriska och rättsliga förhållanden som kan hota säkerhet, integritet och tillgänglighet och därigenom skada säkerhet. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att det är mycket viktigt för digitaliseringens utveckling att hitta en säkerhetsnivå som kan möta dagens och framtidens behov och att detta kommer att vara avgörande för den offentliga förvaltningen, näringslivet och enskilda individer. Genom att införa ett anpassat skydd av t.ex. 5G-nät skyddas enligt regeringen den infrastruktur som ligger bakom viktiga samhälleliga och ekonomiska funktioner bättre mot manipulering och andra it-angrepp som kan innebära skada för säkerhet. instämmer i trafikutskottets bedömning av behovet av riskbedömningsanalyser kring 5G och cybersäkerhet och vikten av ett stärkt samarbete och ett gemensamt förhållningssätt inom EU liksom när det gäller 5G-nätens säkerhet och cybersäkerhet. Utskottet anser i likhet med trafikutskottet att inom EU bör verka för att ta fram en gemensam strategi för att säkerställa och värna EU:s inflytande över europeisk känslig infrastruktur. Utskottet noterar att trafikutskottet i sitt betänkande 2019/20:TU4 Skydd av säkerhet vid radioanvändning, där den ovannämnda propositionen har behandlats, har ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat för säkerhet. Sammanfattningsvis anser utrikesutskottet att motionerna 2019/20:3393 yrkande 6 och 2019/20:3399 yrkande 12 är besvarade. När det gäller motionsyrkandet om att ska ha förmåga att skydda näringsliv och forskning mot industrispionage konstaterar utskottet att det finns rapporter från Säkerhetspolisen och försvarsunderrättelse-myndigheterna om att på olika sätt försöker skaffa sig underrättelseinformation om den tekniska utvecklingen i olika branscher. anser i likhet med försvarsutskottet att regeringen har genomfört en rad åtgärder som relaterar till påverkanskampanjer. Regeringen har tagit fram en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. Regeringen verkar vidare för att säkerhetskyddslagstiftningen bättre ska motsvara de förbättrade kraven på säkerhetsskydd inom informationssäkerhetsområdet. Förslagen inom den tidigare nämnda proposition 2019/20:15 om skydd av säkerhet vid radioanvändning, vilken nu beslutats av (bet. 2019/20:TU4, rskr. 2019/20:74), bedöms enligt försvarsutskottet ligga inom ramen för den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet och komplettera lagen om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster som tidigare stiftats för att genomföra EU:s direktiv. Enligt utrikesutskottets mening kommer fortsatt arbete att krävas när det gäller att stärka förmåga att skydda näringsliv och forskning mot industrispionage och därmed anser utrikesutskottet att motion 2019/20:3393 yrkande 3 är besvarad. När det gäller motionsyrkanden om att ge underrättelsemyndigheter i uppdrag att utveckla en strategi för hur svenska universitet och högskolor ska arbeta med screening respektive att ta fram en strategi för hur ska hantera potentiella säkerhetsproblem vid svenska universitet, högskolor och företag med anledning av kinesiska medborgares skyldighet enligt kinesisk underrättelselag anser utrikesutskottet att dessa förslag bör övervägas. Därmed anser utrikesutskottet att motionärernas yrkanden blivit besvarade. Handel, ekonomi och finansiella frågor I kommittémotion 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att regeringen ska verka för att handel och marknadstillträde ska ske på lika villkor mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. I kommittémotion 2019/20:3394 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att regeringen ska återkomma med en plan för hur den ska hantera det svenska ägandet i Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB). bör tillsammans med EU-kretsen sätta upp en tidsram inom vilken banken ska ha antagit nya policydokument för öppenhet och ansvarstagande, och om så inte sker, lämna banken. I motion 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att inte bör gå in i nya samarbeten med som bidrar till att uppnå globala strategiska målsättningar på bekostnad av rådande internationell rättsordning och demokratiska värderingar. I kommittémotion 2019/20:3399 av m.fl. (KD) yrkande 11 anförs att inom WTO bör driva att ska åtgärda bristande tillämpning av . och EU ska fortsätta att kräva likvärdiga villkor för företag som vill etablera sig i såväl som internationellt. I kommittémotion 2019/20:3401 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att regeringen bör kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter. I samma motion yrkande 10 anförs att den bör verka för att svenska multinationella företag som är verksamma i undertecknar globala ramavtal. konstaterar att är största handelspartner i och blir allt viktigare för svensk tillväxt och svenska arbetstillfällen. Villkoren för att bedriva verksamhet i är dock olika för utländska och kinesiska företag, och drar fortfarande nytta av sin ställning som utvecklingsland i flera sammanhang, trots att landet är världsledande i många sektorer. Utskottet vill med anledning av motionerna 2019/20:3393 och 2019/20:3399 påminna om vad det anfört när det har behandlat förslag om vikten av att främja internationell handel och motverkande av protektionism (senast i bet. 2018/19:NU13). Det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis vara en tydlig röst inom EU och sådana internationella forum som WTO för en öppen och fri global handel och för att motverka protektionistiska tendenser, så även i fallet med . Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anger att den kommer att fortsätta att föra dialog med om att modernisera det multilaterala handelssystemet, i syfte att värna frihandeln och mot bakgrund av att agerande utmanar handelssystemet. Utskottet ser positivt på regeringens avsikt att driva på för att EU ska bedriva ambitiösa förhandlingar om avtal som underlättar handeln och säkrar svenska företags marknadstillträde och lika konkurrensvillkor och för att EU ska engagera i reformeringen av WTO. Utskottet noterar att regeringen delar motionärernas uppfattning att brister som immaterialrättsliga intrång, påtvingad tekniköverföring och WTO-oförenliga statliga subventioner behöver hanteras. Vidare noterar utskottet att även regeringen anser att användning av s.k. särskild och differentierad behandling i WTO behöver anpassas till landets utvecklingsnivå. Utskottet anser sammantaget att regeringen redan arbetar i en riktning som motionärerna efterfrågar och ser därför ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen , varför utrikesutskottet bör avstyrka motionerna 2019/20:3393 yrkande 5 och 2019/20:3399 yrkande 11. I flera av motionerna ( 2019/20:3398 yrkande 2, 2019/20:3401 yrkanena 9–10) framhålls vikten av att andra värden och aspekter än de ekonomiska prioriteras i handelsrelationerna med . Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att prioritera andra värden och aspekter än de ekonomiska i relationen till . Utskottet vill i detta sammanhang upprepa vad det sagt om att frihandelsavtal inte får leda till sänkta krav när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Frihandelsavtal får inte heller leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. EU behöver fortsätta att bedriva en progressiv handelspolitik som bidrar till miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet, liksom till arbetet mot klimatförändringar och för Agenda 2030. Den fria handeln ska också vara en rättvis handel. Utskottet anser vidare att hållbart företagande i första hand ska vila på företagen själva och deras vilja att göra hållbart företagande till en viktig del av sin verksamhet. Många svenska företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Det som staten kan och bör göra är enligt utskottet att vidta åtgärder för att på olika sätt uppmuntra och stödja företagen i denna strävan. Utskottet vill här särskilt framhålla det bilaterala samarbetsavtalet med inom företagens sociala ansvar (corporate social responsibility, CSR) som också nämns i skrivelsen. Det svenska i säkerställer att svenska företag får stöd och rådgivning i frågor som rör hållbart företagande, bl.a. när det gäller mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och korruption. Utskottet vill även påminna om att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder inom ramen för exportstrategin och handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter. agerar ofta på den globala arenan på ett icke transparent vis och strävar på vissa områden efter att införa normer och värderingar som riskerar att undergräva den regelbaserade världsordningen. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen har som ansats att i största möjliga mån och där så är lämpligt få att bli delaktigt i multi- och plurilaterala samarbeten. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att agera för att i första hand genom EU och i samverkan med likasinnade ställa krav på att ska följa sina folkrättsliga förpliktelser och ta ansvar för regelbaserat multilateralt samarbete och agerande i enlighet med folkrätten samt värna vedertagna normer och värderingar i den regelbaserade världsordningen. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser näringsutskottet att utrikesutskottet ska avstyrka motionerna 2019/20:3398 yrkande 2 och 2019/20:3401 yrkandena 9 och 10. konstaterar i likhet med i betänkande 2017/18:UU10 att en öppen, rättvis och frihandelsvänlig handelspolitik är en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i och i EU. I likhet med näringsutskottet anser utskottet att ska vara en tydlig röst inom EU och sådana internationella forum som WTO för en öppen och fri global handel och för att motverka protektionistiska tendenser, och detta gäller även i förhållandet till . Utskottet ser i likhet med näringsutskottet positivt på regeringens avsikt att driva på för att EU ska bedriva ambitiösa förhandlingar om avtal som underlättar handeln och säkrar svenska företags marknadstillträde och lika konkurrensvillkor och för att EU ska engagera i reformeringen av WTO. anser sammantaget att regeringen redan arbetar i en riktning som motionärerna efterfrågar och att motionerna 2019/20:3393 yrkande 5 och 2019/20:3399 yrkande 11 därmed är besvarade. instämmer i näringsutskottets uttalande att EU behöver fortsätta att bedriva en progressiv handelspolitik som bidrar till miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet, liksom till arbetet mot klimatförändringar och för Agenda 2030. Frihandelsavtal får inte leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. Den fria handeln ska också vara en rättvis handel. anser i likhet med näringsutskottet att ansvaret för hållbart företagande i första hand ska vila på företagen själva, och deras vilja att göra hållbart företagande till en viktig del av sin verksamhet är därför central. Med anledning av motionsyrkandet om AIIB konstaterar utskottet att banken grundades på kinesiskt initiativ och att beslutade om medlemskap i den. AIIB:s syfte är att främja hållbar ekonomisk utveckling, skapa välstånd och förbättra infrastrukturanslutningar i samt att bidra till regionalt samarbete och partnerskap för att möta utvecklingsutmaningar. Banken har 74 medlemsländer och röstandel begränsar sig till . och fler än 20 andra europeiska länder är med och påverkar besluten i styrelsen – inklusive i frågor som rör upprätthållande av höga standarder inom transparens och miljömässigt och socialt hållbara investeringar. De europeiska länderna och övriga medlemsländer utanför har därmed ett betydande inflytande i banken. Enligt svar på riksdagsfråga 2019/20:41 anser regeringen att det är viktigt att AIIB lever upp till höga standarder i fråga om transparens och miljömässigt och socialt hållbara investeringar. Regeringen anser vidare att det svenska medlemskapet i AIIB ger möjlighet att påverka att banken gör detta. AIIB har bl.a. antagit ett socialt och miljömässigt ramverk, en policy för offentlig information och en klagomålsmekanism som ska säkerställa höga standarder i bankens verksamhet. Enligt en rapport av är AIIB:s sociala och miljömässiga ramverk i linje med och andra internationella finansiella institutioners ramverk. En stor andel av AIIB:s projekt samfinansieras med andra institutioner såsom och Asiatiska . Utskottet konstaterar att genom medlemskapet i AIIB kan bidra till att främja hållbar ekonomisk utveckling i , en region där det finns stora behov av infrastruktur för att stärka tillväxt och minska fattigdom. Utskottet har i betänkande 2019/20:UU2 beslutat om kapitaltillskott till AIIB. Utskottet förutsätter att regeringen, utifrån det svenska medlemskapet i AIIB, noga följer utvecklingen av banken, inte minst i ljuset av de frågor som behandlas i detta betänkande. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utrikesutskottet att motionerna 2019/20:3393 yrkande 5, 2019/20:3394 yrkande 4, 2019/20:3398 yrkande 2 i denna del, 2019/20:3399 yrkande 11 samt 2019/20:3401 yrkandena 9 och 10 har blivit besvarade. Enligt motion 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkande 8 bör EU ställa tydliga krav på när det gäller landets utsläpp av koldioxid och av plast i havet. bör vara en pådrivande kraft för miljön i internationella forum när det gäller gröna frihandelsavtal och även bilateralt verka för samarbete med när det gäller forskning och utveckling inom klimat- och miljöområdet. I motion 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att inte bör gå in i nya samarbeten med som bidrar till att uppnå globala strategiska målsättningar på bekostnad av rådande internationell rättsordning och demokratiska värderingar.