bet · H601KU29 · 2019-05-10 00:00:00 — Vi anser därför att regeringen bör ta fram ett förslag på hur programbolagens webbtjänster ska kunna inkluderas i sändningstillståndet. och tv, punkt 7 (M, KD) av (M), Skånberg (KD), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2018/19:401 av (SD) yrkande 1, 2018/19:871 av (M) och 2018/19:1824 av och (båda M) samt 2018/19:74 av och (båda SD) och 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 5. verksamhet måste alltid präglas av offentlighet och tydlighet. Det innebär bl.a. att högre krav bör ställas på att de beslut som fattar alltid ska vara motiverade. Vi menar att det inte sällan brister vad gäller avslagsbesluten. Det finns starka skäl för att får ett tydligare utredningsansvar än den har . Det skulle skapa bättre förutsättningar för beslut som vilar på korrekta fakta och relevanta omständigheter jämfört med ett system som bygger på att den anmälande partens uppgifter sätter ramen för prövning. Kravet på att ett fällande beslut ska offentliggöras bör förtydligas så att offentliggörandet alltid blir lika tydligt som den klandrande rapporteringen. Därutöver bör få fler sanktionsmöjligheter. Mot denna bakgrund bör uppdrag utvecklas i syfte att säkerställa att public service lever upp till kraven på saklighet och opartiskhet. och tv, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:74 av och (båda SD), 2018/19:401 av (SD) yrkande 1, 2018/19:871 av (M), 2018/19:1824 av och (båda M), 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 13. Det råder en diskrepans mellan vad allmänheten uppfattar är uppgift att granska exempelvis sakligheten i program som har sänts och tolkning av sitt uppdrag. menar att det inte är dess uppgift att på egen hand dubbelkontrollera fakta. använder programföretagen ofta arbete som ett argument för att de lever upp till sitt uppdrag om saklighet. Vi anser att det är av yttersta vikt att public service-bolagens rapportering är saklig och korrekt, och att uppgifter kontrolleras i de fall som anmäls till . Det kan naturligtvis bli fel i exempelvis nyhetsförmedling, men i de fall det råder oklarheter om korrekt information förmedlats så ska detta givetvis följas upp. Upprepade misstag som inte korrigeras skadar förtroendet för public service. Vi föreslår att det åtminstone när det gäller public service-bolagens nyhets- och faktaförmedling, ska finnas ett samhällsorgan som genomgående kontrollerar sakligheten och att informationen är korrekt i de fall en anmälan gjorts. Detta skulle kunna göras genom att , eller ett för detta ändamål särskilt inrättat samhällsorgan, sätter samman ett vetenskapsråd som får till uppgift att kontrollera sakligheten i anmälda program eller reportage. Utredningen skulle därefter kunna publiceras offentligt och skickas till anmälaren. Pressetik och genmälesrätt, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 13, 2018/19:536 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:536 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:1643 av m.fl. (SD) yrkande 1. Den granskning som görs av medierna generellt och av public service i synnerhet måste enligt vår mening bli tydligare samt mer tillgänglig och professionell. Mediebranschen har väckt ett förslag om ett frivilligt och självreglerande system. Med en allmänhetens medieombudsman och en medieetisk nämnd föreslås enskilda kunna anmäla publiceringar som de anser utsatt dem för publicitetsskada, t.ex. genom att de inte fått bemöta anklagelser eller påståenden eller utsatts för intrång i sitt privatliv. Det är angeläget att ett nytt medieetiskt system kommer på plats och att det också omfattar public service-företagen. Det bör vara upp till branschens parter att komma överens om hur ett sådant system ska utformas. Pressetik och genmälesrätt, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:1643 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:536 av (SD) yrkande 3 och 2018/19:536 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 13. Det är många som har gjort en anmälan mot medier som upplever att medierna inte ger dem upprättelse eller anstränger sig tillräckligt för att rätta sina misstag. Många upplever det också som att medierna försöker gömma undan sina rättelser i stället för att tydligt försöka rätta till det som blivit fel. Vi är övertygade om att förtroendet för medierna kan stärkas genom att mediekonsumenterna kan känna sig trygga med att i de fall de blivit felinformerade kommer de att uppmärksammas på detta. Det är mänskligt att fela, men den som är beredd att erkänna sina misstag och söka rätta till dem har hedern i behåll. Vi föreslår därför en översyn av hur public service tydligare ska kunna exponera rättelser och hur ett villkor om detta skulle kunna införas i sändningstillstånden för public service. En modell när det gäller sändningar i public service skulle kunna vara att sändningstid avsätts för ett program med rättelser. Programmet skulle kunna innehålla en förklaring från den ansvariga redaktören till vad som gått fel tillsammans med rättelsen och en eventuell diskussion i ämnet. På så vis skulle förtroendet för public service kunna stärkas. Ett sådant program kan också vara en möjlighet för public service att mera utförligt rapportera om ett program eller reportage som fått många anmälningar, men där det visat sig att allmänheten inte har fog för sin uppfattning. Enligt vår mening är det av yttersta vikt att medierapporteringen är mångfasetterad, nyanserad och saklig. I det nya medielandskapet upplever vi att det finns en växande polarisering där vissa grupper enbart konsumerar alternativa medier och förkastar traditionella medier, som andra konsumenter fördömer alternativa medier och enbart konsumerar traditionella medier. För att förebygga en snäv medierapportering är det viktigt med en bredd av mediala aktörer som kan granska och sporra varandra till en god saklig journalistik. Evenemangslista, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:645 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi vill understryka att det är angeläget att en evenemangslista upprättas . En sådan lista bör innehålla de stora sportevenemangen och de klassiska paradgrenarna som t.ex. de olympiska sommar- och . Efter det att kommersiella bolag förvärvade rättigheterna till bl.a. i kunde färre tv-tittare ta del av sändningarna från än . Sändningarna bör kunna tas emot av av befolkningen i . Översyn av mediestödet och driftsstödet, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2433 av m.fl. (C) och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 18. Det nya mediestödet är tänkt att säkra tillgången till allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. Den flerpartiöverenskommelse om ett nytt mediestöd som godkände behöver följas upp för att se huruvida stödet fungerar enligt intentionerna eller om justeringar kan behövas. I en sådan uppföljning bör även frågan om stödet till de lågfrekventa dagstidningarna belysas. Dessa tidningar omfattas inte av den senaste höjningen av driftsstödet. Villkoren för stöd till lågfrekventa dagstidningar och till hög- och medelfrekventa dagstidningar bör vara likvärdiga. Det innebär att om en utgivare uppfyller definitionen av en dagstidning, oavsett utgivningsfrekvens, bör tidningen i fråga omfattas av samma driftsstödsuppräkning. Sammantaget bör en översyn göras av det nya mediestödet och delar av presstödssystemet. Översyn av presstödet, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 12. godkände regeringens förslag om ett nytt mediestöd. Detta förslag hade föregåtts av samtal med företrädare för riksdagspartierna, och en bred majoritet av riksdagspartierna stod bakom regeringens förslag. I ett nästa steg anser vi att det befintliga presstödssystemet bör utvecklas och förbättras. Sammantaget bör en översyn göras av presstödssystemet. Driftsstödet, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1643 av m.fl. (SD) yrkande 2. Medier bör i den utsträckning det är möjligt kunna stå fria från statligt stöd och på så vis uppnå en högre grad av oberoende. Det är problematiskt när de som är satta att granska makten är beroende av stöd från staten. är distributionen av tryckta medier och nyhetsverksamhet på landsbygden inte alltid kommersiellt gångbar. Vi anser att driftsstödet bör avskaffas genom en successiv nedtrappning . bör distributionsstödet kvarstå för att säkra tryckta medier i hela landet. Regeringen bör bereda en ändring av driftsstödet i enlighet med vårt förslag och återkomma till för godkännande av ett sådant förslag. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:74 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse och tv genom en parlamentarisk grupp samt skärpa påföljderna för brott mot sändningstillståndet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:401 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra granskningen av public service och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:536 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett nytt medieetiskt system och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheten för personer med kriminell bakgrund att åsiktsregistrera och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättelser i samband med felaktigheter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:645 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en evenemangslista innehållande stora sportevenemang och klassiska svenska paradgrenar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att listade stora sportevenemang och klassiska svenska paradgrenar ska vara allmänt tillgängliga genom fri television och tillhandahållas utan kostnad och kunna tas emot av av befolkningen i , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:868 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all public services verksamhet ska vara möjlig att granska och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:871 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stärkt position för och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1587 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att reglera att opinionsundersökningar publiceras i nära anslutning till val och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1642 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om organ för saklighetsprövningar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service tydligare ska exponera rättelser och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service-bolagens webbinnehåll ska inkluderas i sändningstillstånden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1643 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten inte ska värdera nyhetsmedier och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mediestödet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1768 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att tillsätta en /utredning med uppgift att begränsa spridningen av porr och stoppa spridningen till barn och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1774 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över på vilket sätt vi kan säkerställa att barns uppväxt blir fri från porr och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1824 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre granskning för public service och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1994 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen och andra möjliga insatser för att skydda barn från porr även på internet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2026 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för att stärka skyddet för hotade journalister och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skyddet för medier och journalister och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2433 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att alla dagstidningar som innefattas av legaldefinitionen ”dagstidning” ska likabehandlas och omfattas av de nya presstödsreglerna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att följa upp hur väl mediestödet fungerar för att säkra tillgången till allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2456 av Skånberg m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av meddelarskyddet vid förundersökningar och vid ingripanden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2809 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om det i yttrandefrihetsgrundlagen bör tillskapas en möjlighet att genom vanlig lag införa bestämmelser om ingripande mot fortsatt sändning av ett utbud som utgörs av sådan propaganda som huvudsakligen riktar sig till mediekonsumenter i något annat medlemsland i Europeiska unionen och som utgör ett led i eller en förberedelse för hybridkrigföring, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2811 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av ytterligare åtgärder för att värna tryck- och yttrandefriheten och utveckla arbetet mot hot, våld och andra olagliga angrepp mot journalister och medieredaktioner och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2857 av (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införande av en åldersverifiering på nätet för att besöka vissa pornografiska sajter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och förbättra presstödet och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service-bolagen ska ingå i ett system för medieetisk granskning och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa saklighet och opartiskhet i public service genom att utveckla uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2904 av m.fl. (KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över uppdrag för att säkerställa krav på saklighet och tillkännager detta för regeringen. Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor Det borde inte vara nödvändigt att säga att den granskande journalistiken är en förutsättning för en levande demokrati. För det är den. Det borde inte heller vara nödvändigt att behöva försvara vår tryck- och yttrandefrihet. Men det behövs. En rad undersökningar visar att många journalister och medieredaktioner utsätts för hot, trakasserier och våld på grund av sitt arbete och sin rapportering. Det fruktansvärda terrorattentatet mot tidningen i är tack och lov ett undantag i vårt närområde. är det ett bevis på hur långt vi är från att kunna konstatera att tryck- och yttrandefriheten är säkrad. Och även bland EU:s medlemsländer finns det exempel på mycket allvarliga inskränkningar av dessa rättigheter. Varje försök till inskränkning är ett hot mot en fri och levande demokrati och med det mot hela vårt sätt att leva. I Journalisternas trygghetsundersökning, som genomförde 2017 på uppdrag av regeringen, uppgav av medlemmar att de utsatts för trakasserier, hot eller våld i samband med sin yrkesutövning. Problemen är verkliga och förekommer med andra ord i allra högsta grad även i vårt land. Därför är jag mycket glad att kunnat enas om ett betänkande som bland annat på dessa områden går på linje. En del förslag rör det konkreta säkerhetsarbetet, till exempel bättre stöd från polisen till mindre redaktioner och förbättrad säkerhet för journalister när de är på plats i domstolar och bevakar rättegångar. Ett annat förslag är skärpta straff för hot mot journalister och medieredaktioner. Allt detta behövs - och mycket mer. I betänkandet finns också en reservation från och som rör hybridkrigföring i form av propaganda. Jag vill passa på att yrka bifall till den reservationen, det vill säga reservation 2. Modern krigföring äger inte rum enbart på slagfältet utan även genom till exempel det vi kallar propagandakrigföring. Försvarsberedningen som precis är klar har avhandlat såväl påverkanskampanjer som informationskrigföring. Ett exempel är att en inte oväsentlig del av rysk propaganda mot rysktalande i de baltiska staterna utgörs av tv-sändningar. Satellitprogramtjänsten Rossija RTR kan tas emot i de baltiska länderna genom en satellitlänk i här i . Programtjänsten står därmed under svensk jurisdiktion. Enligt vår yttrandefrihetsgrundlag råder etableringsfrihet för tv-sändningar i tråd. Det finns dock utrymme i nuvarande lagstiftning för att genom vanlig lag meddela bestämmelsen och ingripa mot fortsatt sändning av ett utbud som inriktas på våldsframställningar eller pornografiska bilder. Sådana bestämmelser finns i radio- och tv-lagen. Det finns alltså utrymme för att reglera innehållet i kabel- och satellitsändningar när det gäller till exempel våldsframställningar. Men vi kan inte vidta åtgärder mot propagandasändningar som ett led i hybridkrigföring mot , eller något annat land. Det finns mycket goda skäl att vara väldigt återhållsam när det gäller att reglera innehållet i tv-sändningar och ge myndigheter möjlighet att ingripa mot sändningar till följd av innehållet i dessa. En fri debatt och fri åsiktsbildning är grundläggande inslag i vår demokrati. kan det vara klokt, tycker vi moderater, att överväga om det är rimligt att våra liberala regler kan utnyttjas av främmande makt till att bedriva propaganda genom tv-sändningar. Enligt vår mening bör en utredning se över om det i yttrandefrihetsgrundlagen bör skapas en möjlighet att genom vanlig lag införa bestämmelser om ingripande mot fortsatt sändning av ett utbud som utgörs av propaganda som huvudsakligen riktar sig till mediekonsumenter i något annat land inom EU och som utgör ett led i hybridkrigföring. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor Jag står givetvis bakom samtliga av våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 5 och 11. Givet att vi lever i informationsåldern skulle detta anförande kunna börja med att handla om hur bra vi har det och hur internet tillsammans med yttrandefriheten gjort att vi lever i den bästa av yttrandefrihetsrättsliga världar. Detta är dock tyvärr inte helt sant. Europeiska unionen arbetar så sakteliga på att begränsa yttrandefriheten för medlemsstaternas medborgare. Under upphovsrättslagstiftningens täckmantel söker man begränsa individers möjlighet att meddela sig med varandra. De stora sociala medieplattformarna, som i praktiken har monopolställning på marknaden, naggar gradvis yttrandefriheten i kanterna genom att ibland censurera sina användare och ge efter för vänsteraktivisters skrän om att utesluta, stänga av eller ta bort användare som inte har tillräckligt politiskt korrekta och vackra inlägg. Självutnämnda poliser i civilsamhället sluter sig samman och letar efter citat och påståenden att anmäla. Förbudsivrarna är ivrigt påhejade av den långsamt döende tidningsbranschen. Detta är en bransch som lever på teknologi från senmedeltidens dagar och som ibland verkar anlägga en senmedeltida syn på hur man ska handskas med avvikare. Torgets skamstock har dock ersatts med löpsedeln. Inkvisitorn har ersatts med ansvarig utgivare. Denna kritik gäller inte alla tryckalster och alla journalister. Men den tryckta pressen, framför allt den som är rikstäckande, har av förlorat förtroende att ta igen. Pressens uppgift är att granska makten, inte att skydda den. Som sagt är inte alla publicister nu levande motsvarigheter till den spanska inkvisitionen. Det finns många journalister som gör ett bra arbete med både granskning och att bevaka olika samhällsområden. Detta gäller inte minst tidningar som har sin huvudsakliga verksamhet i lands och glesbygd. Medier bör i den utsträckning det är möjligt stå fria från statligt stöd och på så vis uppnå en högre grad av oberoende. Som jag nu anför ser vi att det blir problematiskt när de som ska granska makten är beroende av stöd från staten. Driftsstödet för tidningar bör därför av fasas ut. Mot bakgrund av att hela ska leva och att lokalbevakande lokala medier utför ett viktigt arbete bör dock distributionsstödet kvarstå, då distributionen ofta är en av de största kostnaderna för lokala tidningar. Regeringen bör bereda en ändring av driftsstödet i enlighet med vårt förslag och återkomma till för godkännande. över till ett annat område som dras med lite av samma besvär som pressen, nämligen och TV. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor Det råder en dissonans mellan vad allmänheten uppfattar som uppgift, nämligen att granska exempelvis sakligheten i program som har sänts, och egen tolkning av sitt uppdrag. menar att det inte är dess uppgift att på egen hand kontrollera fakta. använder programföretagen ofta arbete som ett argument för att de lever upp till sitt uppdrag om saklighet. Vi anser att det är av vikt att public service-bolagens rapportering är saklig och korrekt och att uppgifterna kontrolleras i de fall som anmäls till . Det kan naturligtvis bli fel i exempelvis nyhetsförmedling, men i de fall det råder oklarheter om korrekt information förmedlats måste detta givetvis följas upp. Upprepade misstag som inte korrigeras skadar förtroendet för public service. Vi föreslår att det när det gäller public service-bolagens nyhets och faktaförmedling ska finnas ett samhällsorgan som genomgående kontrollerar sakligheten och att informationen är korrekt i de fall en anmälan gjorts. Detta skulle kunna göras genom att - eller ett för detta ändamål särskilt inrättat ämbete - sätter samman ett vetenskapsråd som får till uppgift att kontrollera sakligheten i anmälda program eller reportage.