bet · H701CU5 · 2019-11-22 00:00:00 — Lyssnar man på företrädare från regeringspartierna, som vi säkert kommer att höra senare i den här debatten, säger de förvisso i ord att de också vill minska regelkrånglet för företag, men i handling fallerar de att agera för att förändra situationen. Tyvärr riskerar också den här reformen, på grund av regeringens hantering, paradoxalt nog innebära mer byråkratiskt krångel för många företag. Under beredningen av det liggande förslaget har flera tunga remissinstanser, som och , lyft behovet av att också se över regelverket kring tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist. Det är inte heller första gången frågan om reglerna för tvångslikvidation vid kapitalbrist har varit uppe. Den lyftes upp när aktiekapitalet minskades från till 2010 men berördes också i två SOU:er med titlarna Avskaffande av revisionsplikten för små företag och Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. . Reglerna är ganska tekniska, men jag ska försöka att kort förklara dem, fru talman. Enligt aktiebolagslagen ska styrelsen upprätta en så kallad kontrollbalansräkning när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Om kapitalbristen inte kan åtgärdas kan tvångslikvidation av bolaget aktualiseras. Och om inte bland annat en kontrollbalansräkning upprättas ansvarar styrelsens ledamöter solidariskt för alla ytterligare tillkommande skulder som uppstår i bolaget. Att upprätta en kontrollbalansräkning är en ganska krånglig, kostsam och arbetsam process som vid ett aktiekapital på kan tvingas fram redan när är förbrukade. Det är därför för mig ganska uppenbart att de här reglerna kan anses ändamålsenligt utformade. De statliga utredningar som har beskrivit denna problematik har bland annat pekat på att såväl konkursinstitutet i sig som straffen för brott mot borgenärer är tillräckliga för att hindra att bolag drivs vidare om de råkar på obestånd. Regeringen själv pekar också på i propositionen att det finns anledning att överväga behovet av att se över de här reglerna. Men regeringen har under de år som frågan om sänkt krav på aktiekapital beretts inte inlett något sådant arbete. Det är olyckligt eftersom problemen har varit kända för regeringen och riskerar att intensifieras. bör mot den bakgrunden rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist och återkomma till med nödvändiga lagförslag. Vill vi ha fortsatt välstånd och välfärd i behövs fler företag som kan skapa fler arbetstillfällen och bidra med mer skattemedel till det gemensamma. Men då måste också det politiska arbetet med att förenkla och underlätta för företagande intensifieras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Med anledning av detta, fru talman, yrkar jag bifall till och reservation nr 2. lämnade jag skolan ung, energisk och full av framtidstro. började jag min karriär som egen företagare. Jag skaffade mig en F-skattsedel som ju är nyckeln till att bli företagare i . Därefter startade jag mitt företag. Valet av organisationsform var för mig enkelt. att stoppa in i ett aktiebolag, som man krävde , fanns helt enkelt inte i min budget, och utöver det var jag skeptisk till det krav som fanns på att ha revisor. omsatte jag , och det är lika mycket som man, om det här förslaget går igenom, ska behöva för att starta ett aktiebolag. Om de regler som vi diskuterar här hade funnits 1996 hade mitt val av organisationsform antagligen varit annorlunda. Jag tror inte att valet av organisationsform har haft någon större betydelse för egen del, men jag kan ana mig till att det kan ha stor betydelse för andra nystartade företag. Vi kommer säkert att få höra flera inlägg om fördelarna med ett lägre aktiekapital av de båda regeringsstöden och som kommer upp här senare i debatten. Jag instämmer redan nu i allt positivt som de kan tänkas anföra kring en sänkning. Jag instämmer även i det positiva som framförde. Men jag vill även varna för det som vi lyfter fram i vår reservation. Det är inte bara solsken och blå himmel, tyvärr. Det finns oroande moln som inte helt ska eller kan negligeras. Regeringen säger själv att man vill göra en översyn av bestämmelserna om tvångslikvidation med anledning av det nya aktiekapitalet, dock inte i direkt anslutning till den här propositionen. Vi sverigedemokrater är dock inte nöjda med enbart en så begränsad utredning. Självklart borde man göra en bred utredning och kolla på flera andra delar än bara tvångslikvidationen. Mer rimligt är att utredningen får i uppdrag att se över vad som egentligen är ett optimalt startkapital, vilket aktiekapital som är bäst efter att uppstartsfasen är avslutad och hur ett system med ökande krav på aktiekapital kan se ut. Vad händer egentligen med kreditvärdigheten när det är som det är nu? Och kommer aktiebolagen att tvingas till personlig borgen i fler fall än tidigare? Då tappar ju hela aktiebolaget sitt värde. Vi vet att andra länder har lyckade lagar på det här området, till exempel där man har möjlighet att starta ett bolag med ett lägre startkapital än vad regeringen nu föreslår men där bolagen måste höja sitt kapital till en nivå som till och med är högre än det regeringen föreslår innan de kan göra utdelningar till sina ägare. Jag tror att ingen här inne vet säkert vad som är den absolut bästa gränsen för aktiekapital, och antagligen finns det inte ett svar, då nystartade företag har helt andra premisser än företag som har funnits . Att göra en bred, förutsättningslös utredning där man tittar på mer än bara delen om tvångslikvidation är därför det vi föreslår . Varför inte övriga partier kan tänka sig en bredare utredning av optimalt aktiekapital, av aktiebolagens förutsättningar under olika faser och av ett mer flexibelt uppstartsförfarande får de själva svara på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Jag tycker att och hans parti mesar ur lite när de enbart riktar in sig på att det behövs en utredning kring just likvidationskravet när halva aktiekapitalet är förbrukat. Enligt mig är det minst lika oroande med vad som sker kring krav på personlig borgen när aktiekapitalet sjunker. Det blir ingen fördel att ha ett aktiebolag om dess kreditvärdighet blir så låg att det alltid kommer att krävas personlig borgen av den som innehar aktiebolaget. Därför borde en utredning göras betydligt bredare än bara en inriktning på likvidationskravet. Vi har sagt att vi kommer att stödja och reservation i andra hand om vår reservation mot förmodan faller. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till vår reservation, alltså reservation nr 3. Kampen mot brottsligheten är en av de hetaste frågorna just , och brottslighet måste bekämpas. Varhelst den dyker upp behöver samhället, vi alla tillsammans, jobba för att skapa något bättre. När organiserad brottslighet får fäste orsakar den lidande - först och främst för dem som påverkas direkt, men också för alla runt omkring som indirekt påverkas. Brottsligheten som syns i tv och tidningar och på sociala medier handlar ofta om våld, narkotika och mord och får stora rubriker. Det är gängkriminalitet och skjutningar - en kriminalitet som vi absolut måste jobba med. Och vi behöver använda hela paletten för att lyckas. Vi behöver en grund av ekonomisk jämlikhet där alla ska med, för vi vet att det är personer från socioekonomiskt tuffa livssituationer som tyvärr lättare hamnar i en kriminell livsstil. Ett samhälle där det finns gott hopp om en bra framtid kommer att minska riskerna för gängrekryteringar och annan kriminalitet. Men det gäller att inte glömma bort den ekonomiska brottsligheten. Den är ofta inte lika spektakulär och rubrikskapande, men det är inte ovanligt att den hänger ihop med den nämnda brottsligheten. Det finns ett ständigt behov av på ytan lagliga ekonomiska verksamheter för att tvätta pengarna från annan brottslighet. sänktes aktiekapitalkravet från 100 000 till 50 000. vill regeringen genomföra ännu en sänkning av kapitalkravet i aktiebolag från 50 000 till 25 000. Att ytterligare sänka kraven riskerar att skapa en ökning av organiserad välfärdsbrottslighet och annan ekonomisk brottslighet, vilken bedrivs inom ramen för ett aktiebolag. Det har blivit allt vanligare att organiserad brottslighet använder aktiebolag som ett brottsverktyg. Bolagsformen blir allt vanligare i komplexa brottsupplägg. Eftersom det också saknas personligt ansvar och revisionsplikt för de minsta bolagen kan bulvaner och målvakter användas utan insyn från någon aktör. Genom att ytterligare sänka kapitalkraven blir det ännu lättare för kriminella intressen att använda företag som brottsverktyg. I en stor andel av de brottsanmälningar som kommer in till förekommer just aktiebolagsformen. Och ska det nämnas att det i framgår att knappt hälften av de granskade bolagen bedöms ha använts som brottsverktyg. avstyrker förslaget och framhåller att sänkt aktiekapital kommer att göra det enklare att bedriva ekonomisk brottslighet i aktiebolagsform medan ökningen av antalet seriösa företag kommer att bli begränsad. anser inte att det finns skäl för förslaget som presenteras som är övertygande. Vidare framhåller myndigheten att konsekvensanalysen avseende risken för ökad ekonomisk brottslighet är för grund. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag avstyrker förslaget och framhåller att konsekvenserna av det inte i tillräcklig utsträckning har utretts och beaktats avseende risken för att aktiebolag i större utsträckning kan komma att användas vid välfärdsbrottslighet och annan ekonomisk brottslighet. Enligt myndigheten saknas förslag till åtgärder som skulle kunna begränsa de negativa effekterna av en sänkning av kapitalkravet. delar den kritik och de farhågor som ovanstående remissinstanser ger uttryck för. Vi kan konstatera att liknande kritik framfördes i samband med den förra sänkningen av kapitalkravet. har fått stöd av regeringspartierna i sin kritik av liknande förslag. Naturligtvis är det tillåtet att ändra sig, men står fast vid vår uppfattning att kapitalkravet inte bör sänkas. De negativa effekterna överväger de eventuella positiva effekter som en sänkning medför. Vi anser därför att förslaget i propositionen bör avslås. Sänkta krav på aktiekapital ihop med andra beslut såsom slopade krav på revisorer i små bolag har gjort det enklare för kriminella att använda företag som brottsverktyg. Vi behöver ordning och reda i näringslivet. Det är många som drabbas av den kriminella verksamheten. Det gäller till exempel alla de seriösa företagare som vill göra rätt för sig och som riskerar att slåss ut av aktörer som inte har några som helst intentioner att följa lagar och regler. Jag yrkar bifall till reservation. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Vi debatterade frågan . Då frågade man när propositionen skulle komma. levereras den som en del av januariavtalet. Det här är kanske inte det som vi socialdemokrater allra helst skulle vilja göra, men är det som det är. Därför är det inte mycket mer att säga om saken. Tack, , för den underbara bekräftelsen av att det enda skälet till att den här frågan är uppe till beslut är att har lyckats få med den i januariavtalet! Tack för det starka argumentet! bidrog under alliansregeringen till att aktiekapitalet sänktes, den gången från till . Det sågs av många kritiker som ett stort steg och en kraftig underminering av aktiebolagens ekonomiska ställning. Man ansåg att det genast skulle innebära att bolagen användes för oseriös verksamhet av kriminella krafter. diskuterar vi, som var inne på, organiserad brottslighet och kriminalitet utifrån helt andra premisser än företagsamhet, och det är tur det! Småföretagare, startup-företag och småbolag är inte längre per definition kriminella i samhällsdebatten i , utan tvärtom. Och tur är väl det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Halveringen av aktiekapitalet den gången kan ha bidragit till att antalet nystartade företag ökade rejält, från dåvarande 8 000 bolag till 30 000 bolag. Huruvida det helt och fullt är ett resultat av reformen går inte att veta, utan det kan också bero på den dåvarande alliansregeringens företagarvänliga politik. Men i ju större utsträckning det blir möjligt för människor med normala inkomster och förmögenheter att binda pengar i ett aktiekapital, desto mer accepterat och naturligt blir det att starta och driva ett företag. Precis som sa är det sannolikt så att många av de enskilda firmorna som bildades för länge skulle ha varit aktiebolag. Jag kan bekräfta den bilden med egna erfarenheter. Som väl är har vi för länge sedan lämnat den tid då företagande per definition sågs som något suspekt, speciellt om företaget var framgångsrikt och lönsamt och människor tjänade pengar. Och det behöver inte vara något nytt eller något med stora ambitioner från början, även om det med tiden kan utvecklas till just ett . Eftersom jag själv har arbetat på och bland annat har haft detta bolag som kund kan jag konstatera att Volvos etableringar på olika platser på sannolikt har varit en bidragande orsak just till att vi har så många startup-företag, teknologiföretag och tjänsteföretag där. Ju fler det är - unga, kvinnor, män, invandrare och nyblivna ålderspensionärer - som väljer att starta ett företag, desto bättre för och desto bättre för människorna. Det finns en oro från bland andra som förstås är berättigad för att det finns en risk för att fler bolag kan komma att utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Det är uppenbart att det finns risker, speciellt när den organiserade brottsligheten breder ut sig på det sätt som jag beskrev tidigare. Men risker måste alltid vägas mot möjligheter, och i det här fallet väger möjligheterna över. Bland företagarorganisationerna är Företagarna, det vill säga de som främst organiserar dessa bolag, för medan är emot. Det är precis som det var senast aktiekapitalet halverades och resultatet jag nämnde med 30 000 nystartade bolag uppnåddes. Det är inte troligt att vi har fått 30 000 fler kriminella. Om man tycker det måste man säga det till de tjänsteföretag som förväntas bli fler med den här reformen. Det råder, som har konstaterats, stor enighet i riksdag om att det är dags att på nytt halvera aktiekapitalet för ett privat aktiebolag och gå . Det är till och med så att vi beslutade i att regeringen skulle återkomma med ett sådant förslag. Det var senast vi hade ett tillkännagivande på området. Som jag sa inledningsvis: Om inte januariavtalet hade arbetats fram som en grund för regeringsbildningen hade vi förmodligen inte stått här i kammaren och diskuterat denna regelförenkling, som är så bra att endast motsätter sig den. fick vi också bekräftat att det finns tveksamheter från andra partiers sida. Sannolikt hade vi stått här och diskuterat betänkandet Associationsrätt fram på vårkanten och fått till ett nytt tillkännagivande, men det är nu vi ska fatta det historiska beslutet. Är man det minsta intresserad av att främja jobbskapande och det goda företagsklimatet i torde just , och eventuellt andras, invändningar vara ett kvitto på att sju av åtta partier gör rätt. Jag yrkar därför bifall till propositionen och utskottets förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Avslutningsvis vill jag säga att det med all önskvärd tydlighet framgår att reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist måste ses över. Det tycker , och det har vi tyckt tidigare också. Alliansregeringen aviserade att detta var något man tänkte göra, och det finns fog för att kritisera den för att man inte gjorde något. Vi hade en hel mandatperiod på oss men gjorde ingenting. När nu ytterligare en halvering görs träder reglerna om tvångslikvidation in ännu snabbare. Det säger sig självt att är en alltför liten summa om man fullt ut ska kunna ersätta gäldenärer. Frågan har aktualiserats i följdmotion, och vi kan bara hålla med, men eftersom det är tack vare och Liberalernas vilja att gå in i konstruktiva samtal och bland annat sänka aktiekapitalet som en av 73 punkter i januariavtalet har vi återigen ett ansvar som partier att se till att reformen genomförs fullt ut, också om det innebär att vi tillgodoser reservation utan att ställa oss bakom den. Man ska kunna lita på som förespråkare och genomförare av bra allianspolitik och som samarbetsparti. Jag tog replik på av två skäl. Det första är för att tacka och , för precis som vitsordade tidigare i debatten är det tack vare som detta har kommit med i JÖK. Jag är ingen stor anhängare av JÖK när det gäller vare dess form eller dess politiska inriktning, men utan hade detta definitivt inte varit med på 73-punktslistan. Sedan kan man alltid diskutera hur mycket förhandlingsvinst det är att regeringen genomför vad har gjort ett tillkännagivande om, men det är en annan sak. Hur Socialdemokraterna beskriver sin syn på detta i debatten leder dock till en annan fråga, som är det andra skälet till att jag tog replik på . Jag kan ha viss förståelse för att JÖK inte inkluderar reformerade regler om tvångslikvidation. Men man kan diskutera varför det inte är med i propositionen. Vilken är syn? Utifrån hur de andra partierna i JÖK ser på frågan, inom vilken tidsgräns tror att vi kommer att få reformerade regler om tvångslikvidation om vi inte gör ett tillkännagivande här ? Tack, , för dina frågor! Ja, att frågan har kommit upp så här tidigt beror just på att vi har fått med detta i januariavtalet som en punkt som ska genomföras snabbt. Vi kunde ha förhandlat om detta , men eftersom även den gången släpptes fram med gul knapp - även tillhörde den grupp som släppte fram som statsminister utan att förhandla om en enda punkt - står vi här och ska genomföra detta. Vad gäller reglerna om tvångslikvidation tror jag att inser att om reformen ska genomföras snabbt kan man inte genomföra allt på en gång. Jag har lyssnat till hur problematiserar om behovet av ett aktiekapital och gör omfattande utredningar om den saken. Finns det ett intresse hos av att samtala med om den saken är det inget som jag kommer att motsätta mig. Jag kommer dock inte att delta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Jag tror att det är viktigt att vi tillsammans sätter hård press på regeringen eftersom vi båda inser att detta är ett bekymmer. Jag tror att man kan tolka på ungefär samma sätt. Om han inte gillar detta utgår jag från att kommer att vara aktiv socialdemokrat och se till att påverka sin regering och sin statsminister att tillgodose detta som vi är överens om, med olika intresse och engagemang. Som sagt, det tog från det att gjort sitt tillkännagivande. Frågan är: Varför är man inte beredd att skriva på ett tillkännagivande om man håller med om att behovet finns? Om det tog för regeringen med ett tillkännagivande, hur kommer det då att ta utan ett tillkännagivande? Man menar ju tydligt här i talarstolen att man inte vill förändra reglerna. Jag tycker att det är tråkigt att ni inte kan svara på när frågan kommer att beredas och inte heller är beredda att rösta för ett tillkännagivande. Med regeringens nuvarande track record med ett tillkännagivande hängande över sig återkommer frågan: Tror att det kommer att gå snabbare eller långsammare att få till ändrade regler om tvångslikvidation vid kapitalbrist? Det har gått några månader sedan regeringen tillträdde, och detta är en av de första punkter i avtalet som vi beslutar om. Och fler kommer - var så säker! Jag hoppas att och är lika engagerade och entusiastiska över de framgångar som vi har nått. är naturligtvis , men då ska vi addera de då alliansregeringen hade en näringsminister som var centerpartist och en statsminister som var moderat. Alliansregeringen genomförde reformen med att halvera aktiekapitalet från 100 000 till 50 000. Trots att den regeringen mycket väl kände till den problematik som lyfter fram gjordes ingenting då heller. Det har alltså gått , inte . Det gör inte saken mindre angelägen. Det är väldigt viktigt att vi tillsammans driver på för detta. Eftersom detta förslag ska arbetas fram och beslutas snabbt utgår jag från att det inte finns några invändningar från sida mot att så sker. Hade han velat fördröja processen ytterligare hade det varit en annan sak. anmälda åtta minuters talartid gick så snabbt att jag inte riktigt hann ta replik på honom, så jag får ta replik på den andra företrädaren för regeringsunderlaget, , i stället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Sänkningen av aktiekapitalet från 50 000 till 25 000 framställs som rena välgörenheten för alla företag i hela och som om det nu kommer att flyga upp massor med nya arbetstillfällen. Men det är kanske inte riktigt så det ser ut i verkligheten. Det har ju gått att starta företag med noll kronor, och det går fortfarande. Det är bara en fråga om att man förhoppningsvis kan slippa lite av sin personliga borgen genom att ha ett aktiebolag. Det är inte heller en reform som tar bort någon administration, vilket man också nästan har låtit påskina här. Samma motivering som vi använder skulle vi egentligen kunna använda en gång till. Vi skulle kunna säga att vi halverar aktiekapitalet till 12 500 i stället 25 000. Jag tror inte att det heller skulle påverka antalet arbetstillfällen särskilt mycket. Jag är dock högst oroad för vad som händer med kreditvärdigheten hos aktiebolagen. Ser inte och också problem om kreditvärdigheten helt försvinner? Det finns ingen särskilt stor utredning bakom detta som säger vad som händer med kreditvärdigheten. Kommer bankerna att kräva personlig borgen oftare? Det är väl troligt att de kommer att göra det, men det påverkar i så fall alla aktiebolag som är ärliga och har en bra och välfungerande verksamhet. Det är alltså fel att jag får stå här och vara regeringsföreträdare. Det är faktiskt inte en kostym som jag tänkte ta på mig fullt ut. Sanningen är den att jag som ledamot inte på något sätt har varit delaktig i framtagandet av denna produkt, utan det är regeringen som har tagit fram den. Därför är frågan kanske lite felriktad. Men det förefaller som att trots allt inte är så entusiastisk över denna reform. Det framgår ännu tydligare nu än vad det gjorde av hans huvudanförande. Det hade varit intressant att höra vad man egentligen tycker om dessa möjligheter för människor att starta tjänsteföretag. Många av tjänsteföretagen är ju inte företag som startas med stora investeringar i botten och stora lån i bank. Det är ofta små tjänsteföretag. Det kan exempelvis vara en person som startar en städverksamhet eller en person som har skaffat sig en skåpbil och som tänker syssla med transportverksamhet eller något liknande. Detta är en bolagsform och en företagsform som passar väldigt väl för entreprenörer alldeles oavsett vilken bakgrund de har och vilka länder de kommer ifrån. När det gäller kreditvärdigheten är min enkla bedömning, som någorlunda novis i detta sammanhang, att det borde vara en fråga för bankerna i de fall som de tänker låna ut pengar till en person som har ett sådant här bolag. Det handlar om att göra en normal kreditvärdighetsbedömning inte bara av personen i fråga, vilket är fallet när det är en enskild firma, utan också av bolaget och bolagets intjäningsförmåga. Jag vill börja med att vara tydlig med att jag är positiv till sänkningen i sig men bara om det verkligen blir ett fullvärdigt aktiebolag som man då har. Om aktiebolaget helt plötsligt förvandlas till någon form av bolag där man tvingas gå i personlig borgen och där man själv personligen blir skyldig om bolaget skulle gå i konkurs kan man lika gärna ha en enskild firma. För då tappar aktiebolaget hela sitt värde. Aktiebolaget är bara värt någonting om det har ett egenvärde som är så pass högt att bankerna vågar ge en viss kredit utan krav på personlig borgen.