bet · H601FöU8 · 2019-04-04 00:00:00 — Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Utskottet anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden. I betänkandet behandlar utskottet frågor om bl.a. personalförsörjning, mönstring, könsfördelning och andra rekryteringsfrågor inom försvaret. I likhet med tidigare framhåller utskottet att det i första hand är Försvarsmakten som inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken ska utforma myndighetens personalförsörjning. Utskottet anser vidare att flera av de förändringar av verksamheten som föreslås bör övervägas inom ramen för arbetet med en ny försvarspolitisk inriktning. Utskottet utgår därför från att Försvarsberedningen kommer att beakta dessa i sitt arbete och avstyrker därför motionsyrkandena. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V och KD). Cirka 30 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Försvarets personalförsörjning och rekrytering Frivilliga försvarsorganisationer och nätverk Internationella insatser och skydd av barn 1.Personalförsörjning, punkt 1 (M) 2.Personalförsörjning, punkt 1 (C) 3.Personalförsörjning, punkt 1 (KD) 4.Rekrytering och mönstring, punkt 2 (SD) 5.Förmåner och villkor, punkt 3 (SD) 6.Jämnare könsfördelning, punkt 4 (V) 7.Frivilligorganisationernas roll, punkt 5 (C) 8.Frivilligorganisationernas roll, punkt 5 (KD) 9.Finansiellt stöd till organisationer och nätverk, punkt 6 (V) 10.Internationella insatser och skydd av barn, punkt 8 (V) 11.Trakasserier och kränkningar, punkt 9 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkandena 9–11. Reservation 4 (SD) 2018/19:416 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:971 av (M) och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 39. Reservation 5 (SD) 2018/19:409 av m.fl. (V) yrkandena 3–7. Reservation 6 (V) 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2018/19:2718 av och (båda C), 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) Finansiellt stöd till organisationer och nätverk 2018/19:409 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:1779 av (S) och 2018/19:1803 av (S). Reservation 9 (V) 2018/19:395 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och 2018/19:2203 av (S). Internationella insatser och skydd av barn 2018/19:407 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3–6. Reservation 10 (V) 2018/19:409 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 11 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (SD), (MP), (M), (S), (C), (KD) och (L). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Motionerna innehåller förslag som bl.a. handlar om personalförsörjning, mönstring, könsfördelning och andra rekryteringsfrågor inom försvaret. har begärt visst bakgrundsunderlag i dessa frågor från Försvarsmakten och (Utrikes-departementet). Vid utskottssammanträdet lämnade generaldirektör information till utskottet inom ramen för beredningen av ärendet. beslutade om lagstiftning som fastställde att försvarets personalförsörjning ska vila på frivillighet och att en könsneutral totalförsvarsplikt endast ska tillämpas när försvarsberedskapen så kräver (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). När förslaget behandlades konstaterade utskottet att det blivit alltmer uppenbart att totalförsvarsplikten urholkats, och man såg ett behov av att reformera den militära utbildningen och anpassa den till en insatsorganisation i enlighet med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Utskottet utgick från att regeringen och Försvarsmakten noggrant skulle planera för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas. Frågor om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem har tidigare behandlats av utskottet i betänkandena /14:FöU2, 2014/15:FöU7, 2015/16:FöU8 och 2016/17:FöU4. beslutade utskottet att förra försvarspolitiska beslut skulle följas upp. En utredare fick därför i uppdrag att analysera om Försvarsmaktens organisation har utvecklats i enlighet med det beslut som fattade 2009 när det gäller bemanningsläget och att beskriva i vilken omfattning bemanningen har genomförts med anställd respektive värnpliktig personal. Utredarens rapport det som vi tänkt oss? (2014/15:RFR4) överlämnades till utskottet och visade bemanningsgraden /15 i den insatsorganisation som beslutat. För armé-, marin- och flygvapenförbanden uppgick bemanningen till , men i logistik-, lednings- och underrättelseförband uppgick den endast till . I den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) har regeringen konstaterat att det finns fortsatta utmaningar i den nya personalförsörjningen. En särskild utredare har därför haft i uppdrag (dir. 2015:98) av regeringen att föreslå en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret som även i fortsättningen huvudsakligen baseras på frivillighet, men där en ökad användning av totalförsvarsplikten kompletterar frivilligheten när krigsorganisationens behov inte kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Utredaren överlämnade sitt betänkande En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) . Med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt fattade regeringen beslut om att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att mönstra gäller lika för både män och kvinnor . Skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt gäller . När det gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen framhöll arbetsmarknadsutskottet i betänkande 2017/18:AU9 att det är viktigt att värna om principen att det är arbetsmarknadens parter som i stora delar ska ges möjlighet att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal. såg det som centralt att detta även i fortsättningen används som utgångspunkt för att skapa goda förutsättningar på arbetsmarknaden. I betänkandet framhölls att det är statens uppgift att skapa förutsättningar för parterna att ta sitt ansvar som staten måste säkerställa vissa grundläggande villkor. Utskottet beskrev som centralt att arbetsrätten lägger grunden för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. När arbetsmarknadsutskottet behandlade olika förslag om att ändra eller se över hela eller delar av det arbetsrättsliga regelverket framhöll utskottet att dagens arbetsrättsliga regelverk överlag är väl avvägt i fråga om att hitta balansen mellan å ena sidan flexibilitet och å andra sidan anställningstrygghet. ansåg att den svenska arbetsmarknadsmodellen vid upprepade tillfällen har visat sin förmåga till snabb omställning och anpassning. Det gör också att på ett bra sätt kan möta förändringar i vår omvärld. Enligt arbetsmarknadsutskottets bedömning kan frågor om det arbetsrättsliga regelverket därför med stor fördel oftast överlämnas till parterna på arbetsmarknaden för samtal och överenskommelser avtalsvägen. Försvarets personalförsörjning och rekrytering Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om försvarets personalförsörjning, bl.a. om rekrytering och mönstring. Jämför reservation 1 (M), 2 (C), 3 (KD) och 4 (SD). I motion 2018/19:2816 av m.fl. (M) anförs att Försvarsmaktens förmåga att attrahera kompetent personal försämras. Att värnplikten har återaktiverats är bra enligt motionärerna, som menar att den senaste tidens utveckling visar att det inte är någon universallösning. För att kunna utbilda nya förband och kunna ha stående, snabbt insatsberedda förband krävs anställd personal – officerare, soldater och sjömän. Därför kommer det fortsätta att vara viktigt att kunna rekrytera och behålla dessa. Motionärerna anser att mer resurser måste läggas på personalen. Ett helt paket av åtgärder krävs för att förbättra situationen och säkerställa att Försvarsmakten kan attrahera rätt personer. Försvarsmakten bör bl.a. införa fler incitament som faller ut efter en viss anställningstid. Motionärerna anser att det både kan röra sig om ekonomiska och om incitament som premierar utbildning. anser motionärerna att 8 000 personer bör värnpliktsutbildas . För att bredda rekryteringsbasen bör befattningskraven för uttag av värnpliktiga till den militära grundutbildningen ses över. Möjligheten bör ges att låta lämpliga personer utan behörighet antas, för att låta de som har ofullständiga betyg i de centrala ämnena läsa upp dessa vid en eventuell anställning. För att kunna nå ut till unga kvinnor och män i hela landet bör försvaret använda sig av mer flexibla lösningar som t.ex. mobila rekryteringskontor. Fler officerare behövs för att över huvud taget kunna utbilda tillräckligt många nya soldater och sjömän. Motionärerna pekar även på behovet att synkronisera lagstiftningen mellan reservofficerare och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T). De menar vidare att behöver utveckla och förstärka veteranpolitiken och att det är en utmaning att reservofficerare saknar uttrycklig rätt till ledighet för tjänstgöring (yrkande 9). I motion 2018/19:2840 av m.fl. (C) anförs att Försvarsmakten ska vara en attraktiv arbetsgivare och arbeta vidare med att utveckla incitament som gör att Försvarsmakten både kan rekrytera och behålla sin personal och utveckla stödet till veteraner. Motionärerna ser det som viktigt att antalet utbildningsplatser på officers- och reservofficers-utbildningen ökar. Med förbättrad officersförsörjning kan fler soldater utbildas. Motionärerna lägger stor vikt vid att utbildningsplatserna fylls och att incitamentsstrukturen utvecklas. Det i sin tur kräver att Försvarsmakten är en attraktiv arbetsgivare och att många fler än väljer att bli soldat, vilket inte får glömmas bort nu när värnplikten har återinförts. Med en så lokal förbands- och utbildningsstruktur som möjligt bedömer motionärerna att rekryteringsbasen ökar och att folkförankringen stärks, vilket är viktigt för försvarsförmågan (yrkande 4). I motion 2018/19:2472 av m.fl. (KD) anförs att den personalförsörjningsmodell som försvaret lutat sig mot har visat sig otillräcklig och kommer att vara det i än högre grad när krigsorganisationen ska bli större. Motionärerna bedömer att det inte enkom är mer anslagsmedel som kommer att kunna lösa Försvarsmaktens nuvarande situation. Lösningar krävs även på t.ex. personalförsörjningssidan och den rent organisatoriska sidan. Motionärerna anser att värnpliktssystemet behöver utvecklas ytterligare för att fylla upp befintliga förband och för att sätta upp nya förband i Försvarsmakten (yrkande 11). I motion 2018/19:766 av m.fl. (SD) framhålls att införande av ett frivilligt försvar utan utbildning av värnpliktiga var ett stort misstag. Reformen medförde att för få människor engagerar sig aktivt i försvarssektorn och att den folkliga förankringen minskat drastiskt. Motionärerna anser att samtliga unga män och kvinnor bör genomgå mönstring (yrkande 9). För att möta det ökade behovet av personal och för att stimulera lokal rekrytering anser motionärerna dessutom att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör öppna ett rekryteringskontor i (yrkande 10). I och med värnpliktens återaktivering menar motionärerna att det har uppstått ett behov av officerare för att kunna utbilda värnpliktiga, och för att möta behoven bör kontrakts-anställda soldater utbildas till underbefäl så att de kan stödja värnplikts-utbildningen. Motionärerna menar att detta är det verkliga nålsögat för expansionen av det svenska försvaret (yrkande 11). Bakgrund och tidigare behandling Försvarsmakten har genomfört ett omfattande omställningsarbete i syfte att kunna omhänderta både frivilligt sökande och mönstringspliktiga till den militära grundutbildningen. I Försvarsmaktens årsredovisning anges att 3 750 värnpliktiga påbörjade grundutbildning, vilket är något färre än målsättningen. I jämförelse med 2017 har färre värnpliktiga skiljts från grundutbildningen, vilket myndigheten bedömer bottnar i ett aktivt arbete på förbandsnivå med bemötande av den värnpliktiga personalen. Vidare bedöms läget i fråga om officersförsörjningen som bekymmersamt. I Försvarsmaktens årsredovisning anges dock att översynen av kravprofiler för den militära grundutbildningen medfört att de fastställda kraven nu motsvarar de lägsta grundkraven myndigheten ställer på respektive befattning oavsett kön. En effekt av detta är att befattningar som medger behörighet för senare officersutbildning blivit tillgängliga för fler, vilket i sin tur leder till en bredare rekryteringsbas för officersyrket. De nya kravprofilerna har börjat tillämpas för såväl rekrytering som antagning mot grundutbildning och officersutbildningar. Utflödet är trots allt större än inflödet, vilket i huvudsak beror på nuvarande och kommande pensionsavgångar i kombination med färre antagna elever till såväl officersprogrammet som specialistutbildningen. Försvarsmakten redovisar elevantalet för 16 olika utbildningsomgångar inom olika program för officerare (bl.a. officersprogrammet, reservofficersutbildningen och specialistofficersutbildningen) och endast för tre av dessa motsvarar antalet elever det ungefärliga behovet. Nettoutflödet kompenseras enligt bedömningen i årsredovisningen något av att officerare erbjudits enskilda överenskommelser för att arbeta efter tidpunkten för avtalspension samt av att 34 officerare kunnat erbjudas anställning inom ramen för satsningen Fler vägar in. Försvarsmakten uppger att vidmakthållande och utvecklande av organisationen kräver kontinuerliga och uthålliga åtgärder för att säkerställa en fortsatt robusthet i personal- och kompetensförsörjningen. Enligt årsredovisningen har antalet hemvärnssoldater och frivillig personal minskat. Det beror till en del på ett mindre inflöde än planerat från andra personalkategorier i kombination med att individer som endast haft vilande avtal har avregistrerats. Personal med avtal inom Försvarsmaktens hemvärnsförband har minskat från 21 695 till 21 018. För att behålla nuvarande personalvolym krävs ett årligt inflöde av ca 2 000 individer. framhåller i årsredovisningen fokuset på att öka kapaciteten i myndighetens samlade verksamhet, inte minst i prövningsverksamheten. mönstrades eller prövades 14 177 personer (varav 3 299 kvinnor och 10 878 män) jämfört med 13 070 frivilliga . En annan viktig del i arbetet med att öka kapaciteten är att säkerställa tillgången till ändamålsenliga lokaler. har därför arbetat med lokalutvecklingsprojekt, och personalantalet har ökat från 140 personer 2017 till 179 personer 2018. uppger att målet att genomföra mönstring och prövning för att fylla 4 000 utbildningsplatser för grundutbildning (GU) inte har nåtts. Huvudorsaken uppges vara att inte tillräckligt många individer har mönstrats eller prövats. Utifrån erfarenheterna från mönstring inför GU 2018/19 har myndigheten kallat fler totalförsvarspliktiga till mönstring inför GU 2019/20. Av de som föddes fick ca 11 000 besked om att de skulle kallas till mönstring (3 000 kvinnor och 8 000 män). Vid tidigare beredning av frågorna (bet. 2017/18:FöU8) såg utskottet positivt på regeringens beslut att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Utskottet hade för avsikt att noga följa den fortsatta utvecklingen av bemanningsfrågorna inom Försvarsmakten. Utskottet var då inte berett att föreslå några åtgärder med anledning av motionsyrkanden om värnplikt och grundutbildning. Utskottet vidhöll sin tidigare ståndpunkt (bet. 2016/17:FöU4) att ett brett rekryterings-underlag är viktigt för en hållbar personalförsörjning och för försvarets folkförankring. Utskottet ansåg att det i första hand är Försvarsmakten som inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken ska utforma rekryteringen för att nå ut till så många som möjligt, och till alla delar av , för att i förlängningen lägga grunden för att rekrytera och behålla personal inom Försvarsmakten. Utskottet utgick från att Försvarsmakten kontinuerligt överväger vilka åtgärder som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva för att bemanna organisationen i linje med de beslut som fattats av och regeringen. Utskottet bedömer att det under såväl den innevarande som den kommande försvarspolitiska inriktningsperioden finns väsentliga utmaningar när det gäller personalförsörjningen och ser med oro på Försvarsmaktens redovisning om att utflödet av yrkesofficerare är större än inflödet. Utskottet har tidigare anfört att det enskilt viktigaste är att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar och att den samlade förmågan i totalförsvaret säkerställs (bet. 2018/19:FöU6). Eftersom den beslutade ambitionshöjningen för det svenska försvaret inte kan förverkligas med mindre än att organisationen bemannas vill utskottet återigen betona vikten av att åtgärder vidtas och följs upp. Ett brett rekryteringsunderlag är viktigt för en hållbar personalförsörjning och för försvarets folkförankring. Försvarsmakten måste kunna omhänderta både frivilligt sökande och mönstringspliktiga till den militära grund-utbildningen. Utskottet välkomnar ansträngningarna att bredda rekryterings-basen mot officersyrket och att de nya kravprofilerna tillämpas för såväl rekrytering som antagning till grundutbildning och officersutbildningar. Utskottet har tidigare framhållit att det i första hand är Försvarsmakten som inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken ska utforma rekryteringen för att nå ut till så många som möjligt, och till alla delar av , för att i förlängningen lägga grunden för att rekrytera och behålla personal. Utskottet utgick från att Försvarsmakten kontinuerligt övervägde vilka åtgärder som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva för att bemanna organisationen i linje med de beslut som fattats av och regeringen. Utskottet vidhåller den uppfattningen och anser att det är viktigt att värna om principen att det är arbetsmarknadens parter som i stora delar ska ges möjlighet att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal. Detta är en central utgångspunkt även i fortsättningen. Vidmakthållande och utvecklande av organisationen kräver kontinuerliga och uthålliga åtgärder för att säkerställa en fortsatt robusthet i personal- och kompetensförsörjningen. följde utskottet upp bemanningsgraden i den insatsorganisation som hade beslutat om vid det försvars-politiska inriktningsbeslutet . Utskottet avser att noga följa den fortsatta utvecklingen av bemanningsfrågorna inom Försvarsmakten även fortsättningsvis men anser inte att det finns skäl att vidta åtgärder för att förändra inriktningen eller ambitionsnivån när det gäller personal-försörjningen av 2016. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om att vidta åtgärder för att förändra förmåner och villkor för anställd personal eller personer som genomför militärtjänstgöring. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2018/19:416 av (KD) anför motionären att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över frågan om särskild ekonomisk ersättning till den som genomfört och avslutat sin militärtjänstgöring (yrkande 1). Motionären anser även att en utredning bör se över frågan om militärtjänstgöring ska ge särskilda meritpoäng vid antagning till universitet och högskolor (yrkande 2). I motion 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att samtliga heltidsanställda soldater och sjömän med anställningsbeteckning GSS-K (gruppbefäl, soldater och sjömän med kontinuerlig tjänstgöring) ska erbjudas tillsvidareanställning. Det finns vissa typer av förband där GSS-K är mer lämpliga än värnpliktsförband och det finns därför anledning att behålla anställningsformen. Däremot anser de att inga nya GSS-T-kontrakt (gruppbefäl, soldater och sjömän med tjänstgöring) bör tecknas. Det innebär att GSS-T successivt fasas ut för att ersättas med personal med värnpliktig krigsplacering, s.k. GSS-P (gruppbefäl, soldater och sjömän som omfattas av plikt). Motionärerna anser dessutom (yrkande 12) att det finns skäl att utreda om det är lämpligt och ekonomiskt möjligt att stärka villkoren för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän, genom att de: • kan få rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden • kan slippa förmånsbeskattning för enklare mat ute i fält • som bor på logement kan få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag • kan få subventionerade hemresor • som går under anställningsbeteckning GSS-K kan erhålla en premie när en tredjedel, två tredjedelar respektive hela den kontrakterade tiden löpt ut. I motion 2018/19:971 av (M) anför motionären att efterlevandeskyddet för personal inom räddningstjänst, polis och militär behöver ses över i syfte att stärka det. Motionären anför att den här personalen lämnar sin familj för att gå till ett arbete där de riskerar sitt liv för att hjälpa oss andra. De är beredda att ställa upp varje minut dygnet runt, året runt, oavsett om det är , eller . De finns där när det inträffar olyckor i form av eldsvådor, trafikolyckor, drunkningar, skogsbränder, översvämningar och stormskador. Vid de värsta tänkbara olyckorna och dödsfall i tjänst finns det däremot inte ett efterlevandeskydd som svarar upp mot den risk dessa människor tar i sin tjänst. I motion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) anförs att Försvarsmakten bör ges möjligheter att tillhandahålla bostäder till sina tillfälligt anställda. Motionärerna anser att det är angeläget att kommunerna är aktiva i sin markplanering och kan erbjuda tidsbegränsade bygglov för modulbostäder åt studenter på mark som för tillfället står outnyttjad och menar att även Försvarsmakten borde ges samma möjlighet att tillhandahålla bostäder till sina tillfälliga anställda. Försvarsmakten har på sina håll ett akut behov att hitta bostäder åt hundratals anställda soldater. För de typer av bostäder som Försvarsmakten förfogar över anser motionärerna att regelverket bör förenklas för att sänka byggkostnaderna. Motionärerna anser exempelvis att det inte är rimligt att ställa lika omfattande tillgänglighetskrav på bostäder åt Försvarsmaktens tillfälligt anställda soldater som på permanentbostäder för allmänheten (yrkande 39). Regeringen bedömde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att Försvarsmakten inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken borde överväga att ta upp diskussioner om incitaments-strukturer för att uppmuntra att gruppbefäl, soldater och sjömän fullföljer kontrakterad tjänstgöringstid. I betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) konstaterade utskottet att Försvarsmakten tagit viktiga steg när det gäller att använda olika typer av incitament. Utskottet lyfte fram Försvarsmaktens ansvar för att fortsätta att arbeta med att skapa goda relationer till andra arbetsgivare för att möjliggöra för de tjänstgörande att skapa sig en väl fungerande arbetssituation. Utskottet underströk även vikten av att arbetet med att utveckla Försvarsmaktens attraktionskraft som arbetsgivare fortsatte. Utskottet har vid tidigare behandlingar av frågan om bostäder till gruppbefäl, soldater och sjömän delat bedömningen att en förutsättning för en hållbar personalförsörjning också är en fungerande bostadsförsörjning – både för dem som genomgår grundläggande militär utbildning och för dem som genomgår befäls- och officersutbildning (bet. 2015/16:FöU8, bet. 2016/17:FöU4 och bet. 2017/18:FöU8). har utskottet konstaterat att det finns många överväganden som måste göras och hänsyn som måste tas för att bostadsförsörjningen ska kunna lösas på ett godtagbart sätt.