bet · H701TU1 · 2019-12-06 00:00:00 — Av uppdraget framgår även att i samband med planering av ny- och ombyggnationer eller i samband med trimningsåtgärder i vägnätet ska planera åtgärder som underlättar för en privat etablering av trygga och säkra uppställningsplatser i anslutning till vägnätet. Vidare ingår i uppdraget att ska se över och kostnadsuppskatta åtgärder som bidrar till att höja säkerheten på övriga rast- och uppställningsplatser efter vägnätet. I denna del ska redogöra för hur detta påverkar övriga prioriteringar i den nationella planen för utveckling av transportinfrastrukturen. Uppdraget sträcker sig fram till utgången av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029, och kommer att redovisa till (Infrastrukturdepartementet) hur utvecklingen fortskrider. Regeringen uppger att den med detta anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2014/15:123 tillkännagavs att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelbana finns (bet. 2014/15:TU5 punkt 2). I budgetpropositionen framför regeringen bl.a. att den beslutade om förändringar i trafikförordningen (1998:1276) på så sätt att det införs en möjlighet för cyklande från (och förare av mopedklass II) att färdas på körbanan även om det finns en cykelbana om den högsta tillåtna hastigheten på körbanan är högst . Vidare fattade regeringen beslut om ytterligare fem regeländringar som syftar till att främja en ökad och säker cykling. Regeringen uppger att den med detta anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I vissa fall redovisas i budgetpropositionen tillkännagivanden inom ett utgiftsområde som inte hör till det utskott som föreslog tillkännagivandet. På så vis redovisas inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ett tillkännagivande som föreslagits av näringsutskottet och ett av . I riksdagsskrivelse 2017/18:360 tillkännagavs att regeringen bör se över hur ansvariga aktörer ska kunna erbjuda ett likvärdigt alternativ till det kopparbaserade accessnätet (kopparnätet) innan det kopplas bort (bet. 2017/18:NU19 punkt 8). I riksdagsskrivelse 2014/15:195 tillkännagavs att det, för att kunna pröva samdistributionens möjligheter, är angeläget och nödvändigt att nya och mer omfattande försök till en samordnad utdelning av tidningar och post görs och att det är viktigt att även aktörer som är fristående från ges möjlighet att delta i en sådan försöksverksamhet. 2014/15:KU12 punkt 4). Utskottet har inget att invända mot regeringens bedömning av ovan redovisade slutbehandlade tillkännagivanden. Utskottet kommer dock senare under att återkomma till frågor om järnvägstrafik, sjöfart, yrkestrafik och cykel i samband med behandlingen av motioner från bl.a. den allmänna motionstiden . Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt regeringens förslag, lämnar de ekonomiska bemyndiganden som regeringen har begärt och godkänner låneramar, investeringsplaner och ekonomiska mål. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 22 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I området Transportpolitik ingår infrastruktur- och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. Politiken för informationssamhället omfattar områdena övergripande frågor om digitalisering och informationsteknik (digitaliseringspolitik), elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområdet . beräknas anslagsnivån till och till . Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart – utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader m.m. samt statsbidrag till kommuner för hantering av fordon som är registrerade på s.k. fordonsmålvakter – investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar – statligt investeringsbidrag till landningsbanan i – ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive tillgänglighetsanpassningsbidrag), statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala vägar, samt åtgärder för ökad samordning av godstransporter och omlastning av gods till transporter med låga utsläpp – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen – viss myndighetsutövning inom transportområdet – ärendehantering som avser körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – administration av vägavgifter som inte är systemutgifter – bidrag till enligt avtalet mellan staten och – avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen – eventuellt infriande av betalningsutfästelser som avser villkorade aktieägartillskott till – eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till – eventuella kreditförluster som avser den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande – åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet – inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock) – uppdatering av Försvarsmaktens flyghinderdatabas till den del som avser den civila luftfarten – att ersätta transportörer för kostnader för identitetskontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet – investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar – underlag och stöd kring bilstöd till personer med funktionsnedsättning – förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet – investeringar i viss infrastruktur för flygtrafiktjänst – att utbilda eller ge bidrag till utbildning i syfte att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nät-verk får användas till utgifter för – bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverket om finansiering på området för TEN-T och enligt Fonden för ett sammanlänkat (CEF). Anslaget 1:11 Trängselskatt i får användas till utgifter för – investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – medfinansiering av tunnelbaneutbyggnaden i – investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet – system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Anslaget 1:14 Trängselskatt i får användas till utgifter för – finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i – investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet – system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Regeringen föreslår att anvisar anslagen enligt följande tabell: Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning på poster för anslaget 1:1 redovisas i tabellen nedan. Tabell 2 Anslaget 1:1 – fördelning på anslagsposter Större investeringar i nationell plan – Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringen föreslog i propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. biföll regeringens förslag (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Med anledning av beslut höjdes anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur beräkningsmässigt i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100) med 2020. Under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur budgeterades i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) medel för åtgärder och investeringar i viss infrastruktur för flygtrafiktjänst. Regeringen bedömer att det är lämpligt att åtagandet budgeteras under ett separat anslag, bl.a. mot bakgrund av att utgifterna för investeringar avser räntor och avskrivning, till skillnad från vad som är fallet i övrigt under anslaget 1:1. Anslaget minskas därför med 2020. Regeringen framför att den ser ett behov av åtgärder inom infrastruktur- och transportsektorn som kan avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen, framför allt utbildningsinsatser med inriktning mot järnvägssektorn. Regeringen föreslår därför att anslaget även bör få användas till att utbilda eller ge bidrag till utbildning i syfte att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. Regeringen föreslår att en tillsätts för att påskynda arbetet med elektrifieringen av transportsektorn. ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar och andra effektiva tillämpningar. Kommissionen ska vidare belysa finansieringsfrågor, hur el snabbt kan dras fram till väg samt effekter på elförsörjningen av att godstrafiken ställer om. Den ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. För detta ändamål avsätts 2020. samhällsinvesteringar omfattar investeringar och reinvesteringsåtgärder som ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för tranpostinfrastrukturen för perioden –2029 och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden –2029. och länens årliga investeringsvolymer bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp i och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och landsting samt bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och Fonden för ett sammanlänkat (CEF) samt förskotteringar. Förskotteringar påverkar investeringsvolymen ett visst år men inte den totala investeringsvolymen . De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. beräknar att de sammanlagda samhällsinvesteringarna i form av nyanskaffning och vidmakthållande kommer att uppgå till . Tabell 3 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar Väg – nationell plan Väg – regional plan Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslag 1:10 EU-stöd TEN Anslag 1:14 Trängselskatt i Övrig kreditram (lån i ) Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utveckling av statens transportinfrastruktur Regeringen påpekar att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 112 –2050. Regeringen redovisar att det i aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, såsom Västlänken i , i och en första etapp av Norrbotniabanan. Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontrakts- eller avtalstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Därför behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Överskottet från trängselskatten i ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen finansiera Förbifart och andra väganknutna projekt i samt utbyggnaden av tunnelbanan. De investeringar i väginfrastrukturen som finansieras från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i bemyndigandet av samma skäl som anges ovan. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 28 –2057. Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken, samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . De investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från trängselskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det även här behövs en viss buffert i bemyndigandet. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 –2037. har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade väg- och järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. har även ansökt om och beviljats medfinansiering i de s.k. blending-utlysningarna inom EU:s fond för ett sammanlänkat , där projekt som beviljats medfinansiering måste ta upp lån som motsvarar bidragsbeloppen hos för att medfinansiering ska verkställas. investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och infrastrukturavgifter belastar också låneramen. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. Vidare är investeringsutgifterna för Svinesundsförbindelsen lånefinansierade. har beslutat (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen –samt genom , delen –, delen –Ljungarum, delen –, delen Båberg–Väne Ryr och –samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –och –samt järnvägsprojekt i . Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt länsplanen för regional transportinfrastruktur i för perioden –2029 innehåller ett antal investeringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. Det som avses är de objekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen, det västsvenska infrastrukturpaketet och Sverigeförhandlingen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt samt broarna över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis finansieras av inkomster från infrastrukturavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån som totalt får uppgå till i enlighet med den av beslutade planeringsramen för sådana investeringar (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upp-låning uppgår till högst 45 . I tabellen nedan redovisas den ackumulerade skulden –2021. Tabell 4 Beräknad låneskuld 2019–2021 för projekt som med godkännande finansieras med lån Delsumma investeringar som lånefinansieras Västsvenska infrastrukturpaketet (vägar) Västsvenska infrastrukturpaketet (bana) Delsumma investeringar vars kapitalkostnader täcks av avgifter eller trängselskatt Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statsbidrag till drift av enskilda vägar – ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av – kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader som avser godstransporter på väg respektive inom sjöfarten – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät – drift och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar – ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av gällande lagstiftning för järnvägstrafik. Regeringen föreslår att anvisar anslaget enligt följande tabell: Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Tabell 6 Anslaget 1:2 – fördelning på anslagsposter Bidrag för drift av enskild väg Drift, underhåll och trafikledning Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringen föreslog i propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. biföll regeringens förslag (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Med anledning av beslut höjdes anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur beräkningsmässigt i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100) med totalt 2019 och 2020. Av ökningen med 2020 avser vägunderhåll och järnvägsunderhåll. Regeringen framhåller att fortsatta satsningar på t.ex. särskilda driftåtgärder för att förbättra de enskilda vägarnas funktion och bärighet är angelägna för utvecklingen av landsbygden. Vidare betonar regeringen att en väl fungerande järnvägsinfrastruktur är viktig för landsbygdens konkurrenskraft. Det handlar bl.a. om att främja spårbundna godstransporter. Inom ramen för landsbygdspropositionen (prop. 2017/18:179) görs därför en särskild satsning för att förbättra de enskilda vägarnas funktion och bärighet med och underhåll av järnvägar med –2022. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas därför med –2022. Regeringen föreslår vidare en satsning på anslaget 1:7 Trafikavtal. De föreslagna åtgärderna säkerställer tillgängligheten och transportförsörjningen i lands- och glesbygd. Regeringen understryker att en god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet och för att få ett som håller ihop. Anslaget 1:7 Trafikavtal ökas därför med –2023. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 28 –2038. Regeringen anger att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i systemet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt genomförande av åtgärder. Anslaget 1:3 får användas till förvaltningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster eller prestationer. Anslaget får även användas till utgifter för att samordna med branschaktörer och utbildningsanordnare när det gäller åtgärder som syftar till att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området. Anslaget får även användas till modellutveckling och analys inom transportområdet. Anslaget får vidare användas till verksamhet för den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom sjö- och luftfartsområdet samt för administration av drift- och investeringsbidrag till icke-statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Anslaget får även användas till uppföljning av särskilda överenskommelser om transportinfrastrukturinvesteringar. Anslaget 1:7 Trafikavtal får användas till utgifter för statens trafikavtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får användas till utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal och för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet får användas till utgifter för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:9 får användas till utgifter för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får användas till medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) deltagande i EU-projekt. Anslaget får även användas till inrättandet och driften av ett nationellt om cykling. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får användas till Transportstyrelsens förvaltningsutgifter och till att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget får även användas till system- och administrationsutgifter förknippade med Transportstyrelsens uppbörd av andra skatter än trängselskatt, administration av bonus till klimatbonusbilar samt för utbetalning av statsbidrag till vårdgivare för inrapportering av uppgifter till Transportstyrelsens olycksdatabas, .