bet · H701FiU3 · 2019-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 25, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 25 1.Statens budget inom utgiftsområde 25 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 25 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 25 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 25 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Tabell Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2020 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 25 anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motionerna 2019/20:2636 av m.fl. (SD), 2019/20:3016 av m.fl. (V), 2019/20:3122 av m.fl. (KD) och 2019/20:3332 av m.fl. (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), i (M)*, (M)* och (C). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och fyra motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, (januariavtalet). beslutade om ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar (prop. 2017/18:206, bet. 2017/18:KU46, rskr. 2017/18:418). Det innebär att alla landsting blir regioner och tar över det regionala utvecklingsansvaret. Alla landsting använder termen region. har därför också beslutat om att beteckningen för kommuner på regional nivå ska ändras från landsting till region genom lagändringar som träder i kraft /20 (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48–49). Mot den bakgrunden förekommer både termen landsting och termen region i betänkandet. beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Beslutet gäller direkt (). Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Statens budget inom utgiftsområde 25 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt regeringens förslag. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 25 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar fyra anslag: 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader, 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer och 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Utgifterna inom utgiftsområdet föreslås ökas med 2020 jämfört med . Ökningen förklaras främst av ett generellt tillskott till kommunerna med och av en kompensation för det intäktsbortfall som den beslutade sänkningen av skatten för pensionärer innebär för kommunerna, motsvarande . Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Resultatredovisningen för utgiftsområde 25 I propositionen framhålls att resultatredovisningen för utgiftsområde 25 skiljer sig från andra utgiftsområden på grund av hur ansvarsfördelningen mellan stat, kommuner och landsting ser ut. Ramarna för den kommunala verksamheten sätts av och regeringen i form av lagar och förordningar. Ansvaret för en stor del av den svenska offentliga förvaltningen, som t.ex. hälso- och sjukvård samt omsorgs- och utbildningsverksamhet, har på detta sätt ålagts kommunerna och landstingen. har kommuner och landsting genom den kommunala beskattningsrätten ett långtgående ansvar för finansieringen av verksamheterna. Kommunsektorns skatteintäkter utgör cirka två tredjedelar av de totala intäkterna. Staten bidrar till finansieringen av de kommunala verksamheterna genom det generella statsbidraget och genom riktade statsbidrag. svarade dessa bidrag för av intäkterna. Skatteintäkterna och det generella statsbidraget används på det sätt som kommunerna och landstingen själva beslutar. Mot den bakgrunden framhåller regeringen att det är svårt att följa upp hur de generella statsbidragen används och dra slutsatser om sambanden mellan storleken på bidragen, fördelningen av dem och enskilda kommuners och landstings ekonomiska resultat och finansiella ställning. Den uppföljning som görs tar därför i första hand sikte på den första delen av målet för utgiftsområdet, att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting. Redovisningen omfattar bl.a. resursutvecklingen och det demografiska trycket, resultatutvecklingen i kommuner och landsting, utvecklingen av tillgångar och skulder och systemet för kommunalekonomisk utjämning. Kommunsektorn har sammantaget redovisat positiva ekonomiska resultat . redovisade kommunsektorn ett resultat före extraordinära poster på totalt . Det var 221 kommuner () och 14 landsting () som redovisade positiva resultat, vilket var färre än 2017. Andelen kommuner som redovisade negativa resultat var högre bland de befolkningsmässigt minsta kommunerna. De negativa resultaten förklaras bl.a. av ökade kostnader inom kärnverksamheterna skola, vård och omsorg. är det enda landsting som genomgående redovisat positiva resultat . Trots ökade intäkter från statsbidrag och skatter har samtliga landsting med undantag för genomfört skattehöjningar den senaste tioårsperioden. De ekonomiska resultaten har ändå fortsatt att vara svagare i landstingen än i kommunerna, och en större andel av landstingen än kommunerna redovisade negativa resultat och hade en negativ soliditet 2018. Kommunsektorns intäkter mattades av 2018, medan kostnadsökningen låg kvar på samma nivå som 2017. I genomsnitt har intäkterna ökat . var ökningen , vilket främst förklaras av minskad sammantagen ersättning för insatser för asylsökande och nyanlända. Kostnaderna ökade , vilket var något lägre än genomsnittet för den senaste tioårsperioden. Den kommunalekonomiska utjämningens betydelse som intäktskälla skiljer sig enligt regeringen åt mellan enskilda kommuner och landsting. fick kommunerna i genomsnitt per invånare. Beloppen varierade mellan per invånare och –per invånare. Det var tolv av kommunerna som var nettobetalare. Landstingen fick i genomsnitt per invånare i bidrag 2018. Det högsta bidraget uppgick till per invånare. Ett landsting, , var nettobetalare med en avgift om per invånare. Regeringens bedömning är att ramverket bidrar till likvärdiga förutsättningar. De kommunala skatteintäkterna förväntas växa i en långsammare takt 2019–2022 än föregående fyraårsperiod. De föreslagna och beräknade anslagsnivåerna i propositionen beräknas öka de generella statsbidragen , medan de riktade statsbidragen minskar till följd av färre asylsökande och nyanlända. Sammantaget kvarstår statsbidragen på en oförändrad nivå. antas antalet unga och äldre i befolkningen öka, vilket driver på konsumtions- och investeringsutgifterna. Utgifterna bedöms öka i takt med inkomsterna –2022, vilket resulterar i ett relativt oförändrat finansiellt sparande och resultat . Utmaningarna i kommunerna och landstingen bedöms som stora och av skiftande karaktär, bl.a. beroende på lokala och regionala förutsättningar och befolkningens sammansättning och utveckling. Mot bakgrund av dessa utmaningar bedömer regeringen att det finns behov av ytterligare ekonomiska tillskott. För att förbättra förutsättningarna att utveckla välfärdens verksamheter och minska risken för nedskärningar eller skattehöjningar i kommunerna eller landstingen föreslås generella tillskott på till kommunsektorn 2020. Av dessa fördelas på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och på utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Kommunernas och landstingens utmaningar bedöms inte bara vara av ekonomisk karaktär utan handlar också om organisatorisk kapacitet, personal- och kompetensförsörjning samt förmåga till utveckling. Enligt regeringen bör den stigande efterfrågan på kommunala välfärdstjänster mötas på ett kostnadseffektivt sätt, med bl.a. nya och förbättrade arbetsmetoder och ett innovativt nyttjande av teknik och digitala tjänster. För att bedöma effektiviteten i de kommunala verksamheterna är det enligt regeringen nödvändigt att kostnader, volymer och kvalitet analyseras i ett sammanhang. Staten bidrar till att möjliggöra detta genom Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) och databasen . Stödet till RKA föreslås öka. Regeringen anser att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn, men också att det fortfarande finns ett behov av riktade statsbidrag till specifika områden med stora utvecklingsbehov. Regeringen ser allvarligt på att mindre kommuner i vissa fall har svårare att ta del av riktade statsbidrag. Mot den bakgrunden avser regeringen att utveckla en mer strategisk styrning med bidragen, bl.a. genom att se över möjligheten att minska antalet riktade statsbidrag, förenkla utformningen och minska administrationen inom de områden där det är lämpligt. Staten har ett övergripande ansvar för att samtliga kommuner och landsting har förutsättningar och kapacitet att hantera skiftande utmaningar. Regeringen arbetar aktivt med detta inom olika områden, bl.a. genom att stärka och vid behov justera de grundläggande regler som styr kommunsektorn. När det gäller det kommunalekonomiska utjämningssystemet framhålls lagrådsremissen Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. En annan del som framhålls i regeringens arbete med att stärka kommunernas strukturella förutsättningar är tillsättandet av (Fi 2017:02), som ska lämna sitt slutbetänkande . Förslagen till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Regeringen föreslår att för anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 enligt tabellen nedan. Utgiftsområdet föreslås ökas med till 2020 jämfört med . Ökningen beror i huvudsak på ett generellt tillskott till kommunerna med och på att kommunerna och landstingen kompenseras för det intäktsbortfall som regeringens förslag om att sänka skatten för personer innebär. Kompensationen ökar utgifterna med . Därutöver tillkommer bl.a. regleringar till följd av den kommunala finansieringsprincipen på ca . Tabell Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2020 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen Källa: Budgetpropositionen . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Regeringen föreslår att anvisar 2020 till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och även för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Förslaget innebär en höjning av anslaget med ca jämfört med . aviserade och föreslagna tillskott svarar för av höjningen, varav avser den stegvisa överföringen av medel från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen till detta anslag som aviserades i budgetpropositionen . Resterande aviserades i beslut om anslag inom utgiftsområde 25 i betänkande 2018/19:FiU3 (rskr. 2018/19:116–117). Kommuner och landsting kompenseras för minskat skatteunderlag och minskade skatteintäkter till följd av regeringens förslag att sänka skatten för pensionärer genom ett höjt grundavdrag. Det förklarar av höjningen. Nya, tidigare beslutade regleringar och ändringar av tidigare aviserade regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen och övriga ekonomiska regleringar svarar för av höjningen. Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Regeringen föreslår att anvisar ca till anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Statens utgifter för utjämningen av LSS-kostnader motsvarar utjämningsavgiften som kommunsektorn betalar och som redovisas mot inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader. De båda beloppen bör överensstämma, och prognosen för anslaget bör utgå från de senaste tillgängliga uppgifterna om beräknad utgiftsnivå i utjämningssystemet. Förslaget innebär en höjning av anslaget med jämfört med . En höjning av anslaget bedöms som nödvändig för att utjämningssystemet för LSS-kostnader ska kunna upprätthållas. Anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer. Anslaget får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Anslaget får vidare användas till insatser för utveckling av statens styrning av kommuner och landsting. Förslaget innebär en höjning av anslaget med jämfört med . RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor och har i uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (2017:597) om bokföring och redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och Kommuner och Landsting (SKL), som i avtal har förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera . RKR har ansökt om statligt bidrag verksamhet med . Även RKA är en ideell förening. Medlemmarna är staten och SKL. RKA tillhandahåller nyckeltal i databasen för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Även i denna förening har medlemmarna i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet med högst vardera. RKA har ansökt om statligt bidrag verksamhet med . Regeringen anser att RKA utöver detta bör tillföras ytterligare för att vidareutveckla stödet till kommuner och landsting. För att kunna möta kommunsektorns utmaningar, förbättra styrningen i den offentliga sektorn och skapa mer effektiva verksamheter och större nytta för medborgarna utökades anslaget med efter förslag i budgetpropositionen . Regeringen avsatte motsvarande belopp även vid beräkningen av anslaget –2020. Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen Regeringen föreslår att anvisar 2020 till anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting. Stödet fördelas till kommunerna och till landstingen. Vid fördelningen av medel mellan kommunerna ska antalet asylsökande och nyanlända i respektive kommun samt fördelningen mellan barn och vuxna i relation till kommunens befolkningstal beaktas. Vid fördelningen mellan landstingen ska hänsyn tas till antalet asylsökande och nyanlända i respektive landsting. Förslaget innebär en minskning av anslaget med jämfört med . beräknas inga medel fördelas via anslaget. I kommittémotion 2019/20:3332 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med utöver vad regeringen föreslår. Höjningen av anslaget förklaras av ökade generella tillskott utöver det som regeringen föreslår och av att vissa riktade statsbidrag görs om till generella statsbidrag. Därutöver ökar anslaget som en följd av motionärernas förslag om ökad undervisningstid (per dag), förkortat aktivitetsstöd och utökad lovskola. föreslår en utökad skattesänkning för pensionärerna jämfört med propositionen och kompenserar därför kommunsektorn med ytterligare för minskade skatteintäkter till följd av förslaget. För att kommunerna ska klara välfärdsåtagandet anser motionärerna att de behöver ökade resurser och att de behöver förbättra integrationen. Tillskotten till kommunsektorn efter 2019 behöver därför enligt motionärerna villkoras så att alla kommuner använder pengarna mer effektivt och framför allt minskar bidragskostnader och förbättrar integrationen. I kommittémotion 2019/20:2636 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med utöver vad regeringen föreslår. Motionärerna konstaterar att kommunerna har fått en allt större börda att bära och att allt fler kommuner går med förlust. anför att de kommuner som tagit emot migranter nu står med kostnader som staten inte längre kompenserar för när etableringsersättningen fasats ut. I partimotion 2019/20:3016 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med utöver vad regeringen föreslår. Anslaget utökas med som en generell satsning på välfärden och med som en konsekvens av partiets förslag om en utbildningssatsning för att säkra personalförsörjningen inom välfärden, avgiftsfria läkemedel för alla personer , ny utbildningsmodell för barnombud, förbättrad utbildning av personal inom främst , extra utbetalning för de som långvarigt mottagit försörjningsstöd och ett skolmatslyft för näringsrik och god skolmat. Motionärerna lämnar vidare förslag om att införa ett särskilt stöd för att stärka hälso- och sjukvården i glest befolkade regioner och föreslår att extra medel ska avsättas för äldreomsorgen. Förslagen höjer anslaget med 1 respektive . Vidare reglerar motionärerna effekterna av förslag som påverkar det kommunala skatteunderlaget, vilket minskar anslaget med . föreslår även riktade satsningar till kommunsektorn inom andra utgiftsområden för att kunna stärka välfärden. I kommittémotion 2019/20:3122 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med utöver vad regeringen föreslår. Anslaget utökas med för att dämpa effekterna för de kommuner som förväntas öka sina nettobetalningar, som en följd av den förändring av kostnadsutjämningssystemet som regeringen föreslagit ska träda i kraft /20. Motionärerna anför att de prioriterar mer träffsäkra satsningar än de som regeringen infört, varför kostnadsfri tandvård för alla 20–23-åringar, kostnadsfri mammografi för alla kvinnor mellan och kostnadsfri sjukvård för alla avskaffas och anslaget minskas med . Motionärerna föreslår en höjning av milersättningen i reseavdraget och kompenserar kommunerna med för minskade skatteintäkter till följd av förslaget. Utöver de generella bidragen till kommunsektorn inom detta utgiftsområde föreslår motionärerna många prestationsbaserade och riktade satsningar på andra utgiftsområden inom sjukvård, äldreomsorg och skola. Motionärerna bedömer att det är avgörande för kommunsektorn att statliga styrsystem främjar en god hushållning av gemensamma resurser och menar att prestationsbaserade ersättningar är exempel på god statlig styrning. beslut om statens budget 2019 beslut om statens budget inom utgiftsområde 25 innebar bl.a. att resurserna till kommunerna ökade med . Enligt uppgifter till kansliet från ligger den ökning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med som beslutade om kvar även 2020. I beslutet aviserades att skulle tillföras kommunerna 2020 och 2021. Förslaget i propositionen om att höja anslaget med 2020, dvs. med ytterligare , följer av den aviseringen. Avlämnande av proposition med koppling till den kommunala finansieringsprincipen Regeringen avser att lämna förslag om ändringar i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård . För att kompensera landstingen för de utökade åtaganden som ändringarna innebär utökas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med 2020. Ökningen finansieras med en motsvarande minskning av anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Kommuner och Landstings ekonomirapport, Kommuner och Landsting (SKL) räknar i sin prognos med att går in i en mild lågkonjunktur som kommer att fortsätta . Skatteintäkterna förväntas öka långsammare än vad de har gjort som trycket från en ökande andel barn och äldre bedöms som stort. Kommunerna förväntas gå in i ett allt svårare ekonomiskt läge och arbeta med effektiviserings- och besparingsplaner för att få ihop budget och plan för perioden –2022. SKL bedömer att ett nittiotal kommuner och sju regioner kan komma att gå med underskott utifrån enkätsvar från ekonomidirektörer. Skatten förväntas höjas i ett tjugotal kommuner och i fyra regioner . Trots det räknar SKL med att kommuner och regioner kommer att sakna 2023 om kostnaderna ökar i takt med befolkningen och staten inte tillför mer resurser än det som har aviserats. Proposition 2019/20:11 Kostnadsutjämningen beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (prop. 2019/20:11, bet. 2019/20:FiU18, rskr. 2019/20:41) om ändringar i lagen om kommunalekonomisk utjämning. Förslaget innebär att tre nya delmodeller införs i kostnadsutjämningssystemet (vuxenutbildning, infrastruktur och skydd samt verksamhetsövergripande kostnader) och att de nuvarande delmodellerna barn och ungdomar med utländsk bakgrund, befolkningsförändringar, bebyggelsestruktur och löner utgår. Förslaget innebär vidare att kostnadsutjämningssystemet i större utsträckning kommer att beakta bebyggelsestruktur och socioekonomiska förhållanden. Därmed förbättras systemets förmåga att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla välfärd till invånarna. Lagändringarna träder i kraft . Granskningsrapport från (RiR 2019:29) lämnade sin granskningsrapport Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning till . I rapporten har granskat systemet för kommunalekonomisk utjämning. överlämnade till regeringen som ska redovisa för vad den har gjort eller tänker göra med anledning av rapporten.