bet · H601SoU11 · 2019-04-15 00:00:00 — • kartlägger vad som redan pågår i form av olika utbildningsinsatser och antistigmakampanjer för att få en helhetsbild och identifiera luckor • förbereder målgrupps- och behovsanalys • diskuterar möjliga samverkansstrukturer för förankring och genomförande. Utifrån detta kommer en samlad strategi att tas fram för arbetet med genomförande . Omfattningen på det fortsatta arbetet är dock beroende av om myndigheten får ett nytt uppdrag och framåt. I regeringsbeslutet från fick även i uppdrag att fördela medel till ideella organisationer som arbetar med suicidprevention och som tidigare beviljats verksamhetsbidrag. Medlen ska fördelas som verksamhetsbidrag till de verksamheter som bedriver insatser riktade direkt till personer i behov av stöd alternativt till anhöriga och andra personer i deras omgivning. I regleringsbrevet har tiden för avrapportering av uppdraget flyttats fram något, till . beslutade regeringen att avsätta ytterligare till ideella organisationer som bedriver arbete med att förebygga psykisk ohälsa och suicid, utöver de som avsatts för ändamålet. Genom regeringsbeslut (S2017/05586/FS) har ett uppdrag att genomföra en fördjupningsstudie samt fördela medel till arbete med psykisk hälsa och suicidprevention riktad till transpersoner. I studien ingår att lämna förslag till insatser som kan minska den psykiska ohälsan samt förebygga suicid hos transpersoner. Unga transpersoners behov ska särskilt beaktas. Uppdraget ska redovisas till . Genom regleringsbrev gav regeringen i uppdrag att ta fram och sprida en grundläggande webbaserad utbildning om psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga för ledare i ideella organisationer som anordnar aktiviteter för barn och unga. Utbildningen ska ha ett funktionshinders- och barnrättsperspektiv och vara kostnadsfri för organisationerna. Uppdraget ska genomföras i samråd med och och i dialog med berörda ideella organisationer. Utbildningen ska lanseras . Avstämning ska ske med under arbetets gång. publicerade den andra årliga lägesrapporten om suicidprevention, Suicidprevention 2017 – en lägesrapport om det nationella arbetet med att förebygga självmord. Rapporten ger en kortfattad och aktuell lägesbeskrivning av det suicidpreventiva arbetet på nationell nivå . Det omfattar det suicidpreventiva arbete som bedrivs av , andra berörda myndigheter och den ideella sektorn. Därutöver innehåller rapporten aktuell statistik om suicid, suicidförsök och suicidtankar samt en redogörelse för nyheter inom suicidforskningen. Kartläggning av det suicidpreventiva arbetet på regional nivå senaste kartläggning av det suicidpreventiva arbetet på regional nivå visar att antalet landsting med ett uttalat mål att förebygga suicid även utanför den kliniska verksamheten har ökat. I kartläggningen 2017 uppgav 18 landsting () att de arbetar med suicidprevention utanför den kliniska verksamheten, jämfört med 15 landsting () vid undersökningen 2015. Där finns samlad information om suicid och det suicidförebyggande arbetet. På webbplatsen publiceras även fortlöpande aktuell statistik och nya kunskapsstöd. Webbplatsen riktar sig främst till verksamheter och professioner som arbetar med att förebygga suicid. Nationellt centrum för suicidforskning Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (Nasp) är statens expertenhet inom självmordsforskning och självmordsprevention. Vid Nasp bedrivs forskning, metodutveckling och analys och uppföljning av epidemiologiska data. Vidare arbetar Nasp med utbildning och att samla in, sammanställa och analysera kunskap som sedan förmedlas genom utbildningar, riktade informationsinsatser och rapporter och via internet. På 1177 Vårdguidens webbplats finns enkel och kortfattad information om hur personer med självmordstankar kan få hjälp och behandling på rätt vårdnivå. På webbplatsen finns också kontaktuppgifter och direktlänkar till olika stödorganisationer. Föreningen driver Självmordslinjen 901 01. Den är öppen dygnet runt och vänder sig till personer som har självmordstankar eller har en närstående med sådana tankar. Självmordslinjen nås via telefon och chatt. erbjuder Jourhavande präst när många andra resurser är stängda. Jourhavande präst nås via telefon, e-post eller chatt. Telefonjouren är öppen och nås genom larmnumret 112. driver även kris- och samtalsjouren Kyrkans Jourtjänst som bemannas av utbildade volontärer under eftermiddagar och kvällar året om. Kyrkans Jourtjänst nås via telefon och digitalt. SKL har tagit fram skriften Maskulinitet och psykisk hälsa – Strategier för förbättringsarbete i vård och omsorg (2018). I den presenteras konkreta verktyg för hur det suicidpreventiva arbetet inom verksamheter som vård och skola kan anpassas efter pojkars och mäns olika behov och livsvillkor. I skriften förmedlas kunskap om begränsande normer för manlighet och mäns psykiska hälsa, verktyg för att identifiera depression hos män och preventiva insatser. Händelseanalyser – ett arbetssätt för att utreda självmord bland barn och unga och publicerade 2016 ett stödmaterial för kommuner i det förebyggande arbetet som ska motivera kommuner och andra aktörer att göra händelseanalyser när ett barn eller en ung person har begått självmord. Stödmaterialet ska bidra till att resultatet från händelse-analyserna används i ett kontinuerligt utvecklingsarbete för att förhindra nya fall av självmord bland barn och unga. Skriften handlar om hur man kan arbeta med händelseanalyser för att öka den generella kunskapen om självmord bland barn och unga och identifiera förbättringsområden i verksamheten. En händelseanalys ger kunskap om hur och varför självmordet inträffat och visar vad kommunen kan göra för att hindra att det sker igen. En händelseanalys kan också vara en viktig del av stödet till närstående, personalgruppen och andra efterlevande. Anmälan av självmord till Det följer av 3 kap. 3 och 5 §§ patientsäkerhetslagen (2010: 659), förkortad PSL, att en vårdgivare ska utreda och anmäla händelser i vården som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2017:40) om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete. Föreskrifterna trädde i kraft . Vidare har utfärdat föreskrifter om anmälan av händelser som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada (lex ) (HSLF-FS 2017:41). Även dessa föreskrifter trädde i kraft . Av framgår följande. Fram till var det obligatoriskt för vårdgivare att anmäla till om en patient begått självmord efter senaste vårdkontakt. Då upphörde föreskrifter som reglerade detta. bedömde att bestämmelsen saknade lagstöd. anför på sin webbplats följande. Definitionen av vårdskada i PSL kräver att det som inträffat sker efter någon form av kontakt mellan en patient och någon form av hälso- och sjukvårdsverksamhet. Det krävs också att lidandet, skadan, sjukdomen eller dödsfallet skulle ha kunnat undvikas vid patientens kontakt med vården. Med andra ord krävs det ett orsakssamband mellan den givna vården (eller den vård som inte gavs) och konsekvensen (lidandet, skadan, sjukdomen eller dödsfallet). Självmord eller försök till självmord som hade kunnat undvikas om adekvata åtgärder hade vidtagits vid patientens kontakt med hälso- och sjukvården ska alltså även fortsättningsvis utredas och anmälas till i enlighet med bestämmelserna i , HSLF-FS 2017:40 och HSLF-FS 2017:41. I dessa fall finns inte heller längre någon tidsbegränsning . I en rapport (dnr 8.5-6866/2018-6) konstaterar att antalet anmälningar av vårdskador som rör självmord har minskat kraftigt efter det att den obligatoriska anmälningsplikten för självmord som inträffat nära efter en vårdkontakt togs bort. Av rapporten framgår att kommer att fortsätta följa antalet inkomna lex Maria-anmälningar om allvarlig vårdskada som rör självmord. riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom publicerade 2017 en reviderad version av de nationella riktlinjerna för vård vid depression och ångestsyndrom. Dessa riktlinjer innehåller bl.a. rekommendationer inom områdena självmord, självmordsnära tillstånd och självmordsriskbedömning. De nationella riktlinjerna stöder beslutsfattare så att resurserna fördelas efter befolkningens behov och gör största möjliga nytta. genomförde en översyn av riktlinjerna för att säkerställa att de är aktuella och bygger på bästa tillgängliga kunskap. bedömer att riktlinjerna är aktuella. Myndigheten uppger på sin webbplats att den på nytt kommer att bedöma om kunskapsläget har förändrats för att se om riktlinjerna behöver uppdateras. Svar på skriftlig fråga svarade socialminister (S) på en skriftlig fråga om suicid och suicidprevention (fr. 2018/19:244). Socialministern anförde följande: har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att säkerställa att antalet personer som begår suicid minskar samt vilka insatser som specifikt kommer att riktas mot suicidbenägna unga män. Självmord går att förebygga. Regeringen har gett i uppdrag att samordna det suicidpreventiva arbetet på nationell nivå. Vidare har myndigheten i uppdrag att stödja kunskapsutveckling på regional och lokal nivå samt inom den ideella sektorn. Av de som myndigheten har att disponera betalas ut i verksamhetsbidrag till ideella organisationer som bedriver främjande och förebyggande arbete inom området psykisk hälsa och suicidprevention. ger regeringen till Nationellt centrum för suicidforskning och prevention (NASP) vid . Anslaget utökades till . Inom ramen för regeringens strategi inom området psykisk hälsa som antogs 2016 har regeringen fattat beslut om flera åtgärder som ska stärka det förebyggande suicidarbetet. Bland annat har regeringen fördelat medel, via överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL), till utvecklingsarbete i regioner och kommuner och enligt uppföljning av medlen 2018 var suicidprevention en av de vanligaste insatserna. Det finns suicidpreventionssamordnare i nästan alla regioner/län. I flera fall finansieras dessa tjänster och de förebyggande åtgärderna såsom suicidpreventiva utbildningsinsatser, via medlen från överenskommelserna. I drygt hälften av regionerna finns även specifika suicidpreventiva handlingsplaner och flera arbetar med att ta fram sådana handlingsplaner. lanserades döden i län. Det är en gemensam uppmärksamhetskampanj från Mind, Suicide Zero och SPES, med ekonomiskt stöd från och i samarbete med NASP. Stör döden har särskilt fokus på pojkar och män och på att män ofta inte har någon vana av att prata om sitt mående. Kampanjen har fått bred spridning i sociala medier och på många håll i landet görs nu regionala anpassningar av filmerna för att kunna visas på t.ex. lokala biografer. Det suicidpreventiva arbetet kräver insatser av många aktörer inom olika samhällssektorer och på samhällets alla nivåer. Bland annat har flera myndigheter ett aktivt suicidpreventivt arbete. arbetar exempelvis kontinuerligt med att följa utvecklingen och införa åtgärder för att förbättra säkerheten inom väg- och järnvägssystemet i syfte att bl.a. minska medel och metoder för suicid. har ett regeringsuppdrag om att utbilda personal i bemötande av personer med psykisk ohälsa. beslutade om anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg i enlighet med utskottets förslag (bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). I beslutet ingick en utökad satsning på suicidprevention och suicidforskning. I utskottets ställningstagande om anslagen anfördes följande (s. 39): antog ett nationellt program för suicidprevention i . Det förebyggande arbetet är helt centralt och behöver fortgå med kraft. Tillsyn och uppföljning av psykiatrin behöver också prioriteras. Det krävs ytterligare åtgärder för ökad tillgänglighet till vård som t.ex. insatser i primärvården. Inom anslaget föreslår utskottet därför en utökad satsning på suicidprevention och suicidforskning omfattande samt 2020 och 2021. Det behövs ännu mer kunskap om hur självmord kan förebyggas, inte minst när det gäller ungdomar. Utskottet vill därför utöka resurserna till Nationellt centrum för suicidforskning, och prevention av psykisk ohälsa ökas med 2019 och framåt. Resterande del av denna satsning på suicidprevention och suicidforskning får användas av (2019 och ). Dessa medel är avsedda för att stötta de delar av det civila samhället som arbetar med suicidprevention. Mer detaljerade riktlinjer ska utformas i regeringens regleringsbrev till . Motionsyrkanden om suicidprevention och om att tillsätta en när en ung person har begått självmord behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU15. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:107). Det suicidförebyggande arbetet är av yttersta vikt och behöver fortgå med kraft. Utskottet konstaterar att ansvarar för att samordna det suicidförebyggande arbetet på nationell nivå, och av redovisningen ovan framgår att det pågår ett omfattande arbete på området. I överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, anges att det suicidpreventiva arbetet kommer att stärkas ytterligare genom ökade resurser till bl.a. nationell kunskapsspridning och ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar förebyggande. Sammanfattningsvis ser utskottet mycket positivt på det arbete som pågår på området. Utskottet finner därför inte skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionerna 2018/19:288 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:314 (SD), 2018/19:359 (SD) yrkandena 1–9, 2018/19:1250 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1359 (M) yrkande 1, 2018/19:1564 (M), 2018/19:2731 (MP) yrkande 4, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 70 och 2018/19:298 (KD) yrkandena 52 och 53. Motionsyrkandena bör avslås. Sexualitet och reproduktiv hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om abortförebyggande arbete och ungdomsmottagningar. Jämför reservation 9 (SD) och 10 (KD). I motion 2018/19:2477 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att stärka det förebyggande arbetet för att stötta kvinnor vid en oönskad graviditet. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda behov och efterfrågan av förebyggande insatser i . Motionärerna anför bl.a. att för att kunna ge bästa tänkbara stöd till kvinnor som står inför en oplanerad eller oönskad graviditet skulle en utredning behöva göras av vilket stöd som efterfrågas. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 113 föreslås ett tillkännagivande om vikten av abortförebyggande arbete. Motionärerna anför bl.a. att samhällets uppgift måste vara att genom förebyggande arbete såsom informationsinsatser minska oönskade graviditeter samt att erbjuda bästa möjliga stöd för att inte praktiska, ekonomiska eller sociala svårigheter ska utgöra hinder för att fullfölja graviditeten. I motion 2018/19:2138 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga att införa riktlinjer och stöd för landets landsting och regioner för att säkerställa att alla ungdomar i kommuner får tillgång till en mobil eller fast ungdomsmottagning under minst . Bakgrund och pågående arbete Nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och har på regeringens uppdrag (S2009/4860/FS, S2010/4321/FS, S2011/5840/FS och S2012/4528/FS delvis) tagit fram ett underlag för utformningen av en nationell strategi för arbetet inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i . redovisade myndigheterna sin rapport till nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Ungdomsmottagningar berörs i rapporten som ett av flera exempel på centrala arenor för det hälsofrämjande arbetet. Av rapporten framgår att ungdomsmottagningar är ett frivilligt åtagande för kommuner och landsting. Tillgången till mottagningar i landet är därför varierande, liksom organisation, uppdrag, bemanning och innehåll. Vidare tar rapporten upp att det inte finns någon övergripande organisations- eller ledningsstruktur på nationell nivå för ungdomsmottagningarna och att det också saknas nationella rekommendationer och kvalitetsindikatorer. I rapporten anför och att de bedömer att det behövs en nationell samordning för att utveckla och stärka kunskapsstyrningen inom SRHR-området och föreslår därför att regeringen ger ett samordningsansvar. Genom ett tillägg i Folkhälsomyndighetes instruktion ingår att myndigheten ska verka för kunskapsuppbyggnad och nationell samordning inom SRHR-området samt följa upp utvecklingen inom området. Regeringen gav också i uppdrag att låta genomföra en nationell befolkningsstudie på SRHR-området. Kunskapen från denna studie behövs för att t.ex. utveckla en hälso- och sjukvård och skola som möter människors behov även i frågor som rör sexualitet. Resultaten av studien ska presenteras och redovisas för regeringen (S2016/04991/FS). Abort och abortförebyggande arbete I 3 kap. föreskrifter (SOSFS 2009:15) om abort finns bestämmelser om information och stödsamtal. Av 3 kap. 2 § framgår att vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner som säkerställer att kvinnan erbjuds preventivmedelsrådgivning före eller efter en abort, stödsamtal före och efter en abort och stödsamtal före och efter avbrytande av havandeskap enligt 6 § abortlagen (1974:595). presenterade och hälsa bland unga i Sverige UngKAB15 – en studie om kunskap, attityder och beteende bland unga 16–. Analyserna i rapporten är baserade på 7 755 svar från unga i i åldern 16–. Totalt hade av de som svarade erfarenhet av att de själva eller deras partner genomgått en abort. Lite mer än hälften () av dem uppgav att de själva eller deras partner hade haft ett samtal med en kurator, barnmorska eller läkare. Av dem som hade haft ett samtal ansåg att de blev motiverade att fundera på hur de skyddar sig . En högre andel tjejer () än killar () ansåg att de efter samtalet hade bättre koll på hur de kunde använda graviditetsskydd. Enligt statistik utförs mellan 35 000 och 38 000 aborter i . rapporterades knappt 37 000 inducerade aborter till , vilket motsvarar 20 per 1 000 kvinnor i åldern 15–(Statistik om aborter 2017, publicerad 180521). De flesta, , utfördes före vecka sju i graviditeten. Medicinsk metod användes vid av alla aborter , och allt fler medicinska aborter fullföljs i hemmet. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9) föreslogs kostnadsfria preventivmedel inom läkemedelsförmånen för personer för att minska antalet oönskade graviditeter bland unga. beslutade i enlighet med regeringens förslag. är preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånen kostnadsfria för personer som vid inköpstillfället inte har fyllt . Regeringen aviserade i budgetpropositionen en fyraårig satsning om för att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). Medlen skulle användas dels för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete, dels för att stimulera nya initiativ. överenskommelse mellan regeringen och SKL, Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa, ingick en satsning om på ungdomsmottagningar. För att stimulera nya initiativ avsattes . Även i 2017 och överenskommelser mellan staten och SKL avsattes för att stärka ungdomsmottagningarna (S2016/07839/FS respektive S2017/07520/FS). Av SKL:s webbplats framgår att regeringen och SKL ännu inte har tecknat någon överenskommelse . Regeringen gav 2016 i uppdrag att följa upp och analysera överenskommelserna mellan staten och SKL om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016–2018. överlämnade till riktade insatser inom området psykisk hälsa – Uppföljning av 2016 och överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting. När det gäller satsningarna på ungdomsmottagningar visar uppföljning att av medlen har använts till att utöka bemanningen på ungdomsmottagningarna. Övriga medel har använts till att på andra sätt stärka tillgängligheten. UMO, Ungdomsmottagning på nätet, finansieras av regioner och fungerar som ett komplement till de traditionella ungdomsmottagningarna. Verksamheten vänder sig till unga mellan . På finns texter, filmer, bildspel och annat material med information om sex, hälsa och relationer. På webbplatsen finns även bl.a. en anonym frågetjänst där ungdomarna får svar inom från en barnmorska, sjuksköterska, läkare, kurator, psykolog eller dietist. Motionsyrkanden om abortförebyggande arbete och ungdomsmottagningar behandlades i betänkande /17:SoU7 Folkhälsofrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2016/17:108). Yrkanden om abortförebyggande arbete behandlades därefter i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU15 Folkhälsofrågor. Utskottet noterar att ansvarar för att verka för nationell samordning och kunskapsuppbyggnad inom SRHR-området samt för att följa upp utvecklingen inom området. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet noterar vidare att preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånen är kostnadsfria för personer som vid inköpstillfället inte har fyllt . Utskottet ser inte skäl att förslå att tar några initiativ med anledning av motionerna 2018/19:2477 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2989 (KD) yrkande 113. Vidare välkomnar utskottet de satsningar som har gjorts på ungdomsmottagningar inom ramen för överenskommelsen mellan staten och SKL om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa, och på det arbete som bedrivs vid UMO. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2018/19:2138 (S). Kost och fysisk aktivitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell strategi för nutrition och fysisk aktivitet, sockerkonsumtion, kosttillskott och energi- och funktionsdrycker. Jämför särskilt yttrande 4 (KD). Nationell strategi för nutrition och fysisk aktivitet I motion 2018/19:2804 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om ett regeringsuppdrag till exempelvis om en nationell strategi för nutrition och fysisk aktivitet. I motion 2018/19:2096 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av sockerkonsumtionen i . Motionären anser att den nuvarande sockerkonsumtionen inte är hållbar med hänvisning till de livsstilssjukdomar som för hög sockerkonsumtion bidrar till. I motion 2018/19:2655 av (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att bör beakta förekomsten av hälsofarliga substanser i kosttillskott. I motion 2018/19:2342 av (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att sammanställa en kunskapsöversikt över vilken effekt energi- och funktionsdrycker har på hälsan, med ett särskilt fokus på barns och ungdomars hälsa. Bakgrund och pågående arbete Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet Regeringen gav och i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (S2016/03245/FS). Inom ramen för uppdraget skulle myndigheterna analysera och lämna förslag på hur aktörer på nationell, regional och lokal nivå kan medverka i ett långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. I rapporten till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (2017) redovisade och uppdraget gemensamt. Folkhälsopolitikens delmål om fysisk aktivitet och bra matvanor antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken, där ett delmål är ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). ska verka för att det nationella folkhälsomålet uppnås, har samordningsansvaret för folkhälsoarbetet på statlig nivå och ska bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa. Statliga myndigheter som har uppgifter eller verksamheter som påverkar folkhälsan ska beakta effekterna på folkhälsan. Till grund för propositionen låg bl.a. och gemensamma ovannämnda rapport , Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet.