bet · H601UbU11 · 2019-03-15 00:00:00 — Av 5 kap. 9 § gymnasieförordningen framgår att berörda nationella programråd ska höras om en ansökan om att inrätta en särskild variant som avser yrkesprogram behandlas av . Av 10 § förordning (2015:1047) med instruktion för framgår att myndigheten ska ansvara för de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning. Det pågår en försöksverksamhet med s.k. branschskolor. Bakgrunden till försöksverksamheten med branschskolor är att hade i uppdrag att analysera om det finns intresse och förutsättningar för en försöksverksamhet med branschlärlingar, dvs. gymnasial lärlingsutbildning, med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare och om det finns intresse bland arbetsgivare och parter att det lämnas sådana förslag som krävs för en försöksverksamhet. Utredningen hade tät kontakt med ett flertal branschorganisationer och förde diskussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen kunde utvecklas. Utredningen fann att det inte finns något större intresse av att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt, där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. I stället efterfrågade branschorganisationerna inom olika yrkesområden möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbetsmarknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Detta ledde till att utredningen föreslog en försöksverksamhet med s.k. branschskolor (SOU 2015:97 s. 207 f.). biföll proposition 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor (bet. 2016/17:UbU21, rskr. 2016/17:319). Försöksverksamheten innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Branschskolorna erbjuder utbildningar på gymnasial nivå där det lokalt inte finns tillräckligt många elever, men där efterfrågan på arbetskraft är stor. Försöksverksamheten pågår –2023 över hela med tio branschskolor som har utsett. Regelverket finns i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor och förordningen (2017:623) om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till vissa huvudmän. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten med branschskolor, bl.a. i vilken utsträckning dessa har bidragit till att tillgång till yrkesutbildning inom små yrkesområden som efterfrågas på arbetsmarknaden förbättras. Uppdraget ska redovisas till () . Samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden Samverkan mellan arbetsmarknadens branschorganisationer och utbildningsanordnare när det gäller gymnasieskolans yrkesprogram kan ske dels i reglerad form, i nationella och lokala programråd, dels i former som inte är reglerade i författningar eller inskrivna i skolans styrdokument. När det gäller de sistnämnda formerna kan följande sägas. Inom alla gymnasieskolans yrkesprogram förekommer någon form av kvalitetssäkring av utbildningen från branschorganisationer som vill trygga sin framtida kompetensförsörjning. Kvalitetssäkringen sker i samverkan mellan arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet. Den kan ta sig olika former beroende på yrkesområdets behov och förutsättningar. Samverkansmodellerna kan innefatta certifiering av huvudmän och gymnasieskolor, yrkesprov för elever, stödmaterial för arbetsplatsförlagt lärande m.m. Oavsett form är det främsta syftet att öka utbildningens kvalitet och attraktionskraft. De modeller för samverkan mellan arbetsmarknadens branschorganisationer och utbildningssystemet som finns är inte reglerade i författningar eller inskrivna i skolans styrdokument. Det handlar om en frivillig samverkan mellan arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet som är grundad i ett gemensamt intresse att säkra utbildningens kvalitet. Exempel på samverkansmodeller är teknikcollege, gesällbrev och vård- och omsorgscollege (SOU 2015:97 s. 157 och 160). Genom förordningen (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning kan statsbidrag sökas hos för att stimulera yrkescollege och liknande samverkansmodeller och sprida dem till fler branscher. Tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå För de elever som inte kommer in på gymnasieskolans nationella program bör det finnas en första väg in i ett yrke eller en brygga till vidare fördjupning och studier inom exempelvis . Utskottet vill därför se över inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola som leder till jobb eller vidare studier. Till skillnad från Arbetsförmedlingens kurser blir den nya tvååriga yrkesskolan en tydlig del av det ordinarie utbildningssystemet. Utbildningen ska utformas i nära samverkan med näringslivet och innehålla omfattande arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen ska ha hög kvalitet och hög relevans för arbetsmarknaden och blir därmed en väg för dem som snabbare vill ut i arbetslivet. Utskottet anser mot ovanstående bakgrund att regeringen ska låta utreda inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå som är en del av det ordinarie utbildningssystemet. Därmed tillstyrker utskottet motion 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 98 och tillstyrker delvis motionerna 2018/19:2054 (L) yrkande 1 och 2018/19:2918 (M) yrkande 18. Utskottet ser inget behov av att återinföra de tvååriga praktiska gymnasieprogrammen och avstyrker därmed motion 2018/19:375 (SD) yrkande 5. Det pågår en försöksverksamhet med s.k. branschskolor –2023. har fått i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten med branschskolor. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utskottet anser att utvärdering bör avvaktas innan förslag om en ökad satsning på branschskolor övervägs. Någon åtgärd från med anledning av yrkandet om en ökad satsning på branschskolor är därmed inte motiverad och utskottet avstyrker motion 2018/19:2837 (M) yrkande 6. Samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden Samverkan mellan arbetsmarknadens branschorganisationer och utbildningsanordnare är enligt utskottet en förutsättning för att garantera en yrkesutbildning av god kvalitet och att arbetslivets behov av rätt utbildad arbetskraft kan tillgodoses. Samverkan kan ske dels i reglerad form, i nationella och lokala programråd, dels i former som inte är reglerade i författningar eller inskrivna i skolans styrdokument. Exempel på sådana samverkansmodeller är teknikcollege, vård- och omsorgscollege och andra modeller som kan omfatta certifiering, validering och yrkesprov. När det gäller yrkanden om att fler yrkesutbildningar inom gymnasieskolan ska bli en del av samverkansmodellen yrkescollege hänvisar utskottet till att statsbidrag kan sökas hos för att stimulera yrkescollege och liknande samverkansmodeller och sprida dem till fler branscher. När det gäller yrkandena i övrigt anser utskottet att gällande regelverk är väl avvägt. Någon åtgärd från är därmed inte motiverad och utskottet avstyrker motionerna 2018/19:375 (SD) yrkandena 3, 9 och 10, 2018/19:1308 (S) yrkande 1, 2018/19:1975 (S) yrkande 2 och 2018/19:2841 (C) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärlingsutbildning. Jämför reservation 11 (M, C, KD, L), 12 (C) och 13 (L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 99 efterfrågas bl.a. en utökad och breddad lärlingsutbildning. I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ökade möjligheter till lärlingsanställningar som även småföretag kan erbjuda. Motionärerna vill därför bl.a. att det införs en rätt för företag att anställa lärlingar genom gymnasial lärlingsanställning med en timlön motsvarande fullt studiemedel. I yrkande 27 betonas vikten av att vidta åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i svenska företag. Motionärerna i kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 20 föreslår en utökad och breddad lärlingsutbildning. I yrkande 21 efterfrågas att förutsättningarna för att förbättra företagens möjligheter att anställa lärlingar ska utredas. Vidare begärs bl.a. höjd ersättning till arbetsgivare som anställer lärlingar i gymnasial lärlingsanställning och att lärlingsråd ska inrättas. I partimotion 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 3 framhålls bl.a. att lärlingsplatserna ska likna en anställning genom att lärlingarna är s.k. branschlärlingar, med en riktig lärlingslön och en anställning som förväntas övergå i en tillsvidareanställning. Bakgrund och gällande rätt försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Enligt 16 kap. 11 § skollagen (2010:800) får det inom yrkesprogrammen finnas en gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Av 3 § förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning framgår bl.a. att lärlingsersättning får lämnas till elever som deltar i gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan och har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395). Lärlingsersättning lämnas med per studiemånad. Andelen lärlingar har ökat kontinuerligt . fanns det omkring 10 900 lärlingar i gymnasieskolan. Av dessa var kvinnor och män (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 131, prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 103). Den ersättning som en arbetsgivare kan erhålla från huvudmannen uppgår per elev och läsår till totalt högst . Ytterligare i ersättning kan lämnas till arbetsgivare för varje elev som har en anställning enligt lagen (2014:421) om gymnasial lärlingsanställning (3 § förordningen [2011:947] om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning). I proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv föreslogs ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Det föreslogs även att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar dem för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. biföll propositionen (bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Lagändringarna trädde i kraft . ställde sig bakom ett förslag om en ny lag om gymnasial lärlingsanställning. Förändringen innebär att en elev som genomgår en gymnasial lärlingsutbildning inom ett av gymnasieskolans yrkesprogram ska kunna vara anställd i en ny anställningsform, gymnasial lärlingsanställning. Avvikelser från den föreslagna lagen får göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Arbetstagare som omfattas av lagen om gymnasial lärlingsanställning undantas från tillämpningsområdet för lagen (1982:80) om anställningsskydd. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2013/14:80, bet. 2013/14:UbU18, rskr. 2013/14:265). Enligt (rapport 2015:427) har flera elever på introduktionsprogrammet yrkesintroduktion arbetsplatsförlagt lärande (APL) eller praktik i så stor omfattning att de kan sägas gå en lärlingsliknande utbildning. finns det enligt verket en risk för att elever på introduktionsprogrammen missgynnas i konkurrensen om . Arbetsgivare som tar emot en lärling från ett nationellt program har möjlighet att ta del av ett statsbidrag. Den möjligheten finns inte för de arbetsgivare som under lärlingsliknande former tar emot en elev från ett introduktionsprogram. För att stärka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden för elever på introduktionsprogram konstaterade regeringen i budgetpropositionen att målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning bör vidgas så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför utbildning i lärlingsliknande former (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 135 och 197). Ändringarna gällande målgruppen för statsbidraget har därefter vidtagits i förordningen (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning och lärlingsliknande utbildning inom introduktionsprogram som trädde i kraft . ska enligt regleringsbrevet fortsätta insatserna att genomföra utbildning för handledare och stärka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Information om utbildningen ska riktas mot både huvudmän och arbetsplatser som tar emot lärlingar och andra elever på arbetsplatsförlagt lärande. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . I budgetpropositionen anförde regeringen bl.a. följande. har tillkännagett att ställer sig bakom det som utskottet anförde om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra (bet. 2015/16:UbU13 punkt 6, rskr. 2015/16:169). Regeringen har behandlat tillkännagivandet i propositionen En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161) och där ansett att tillkännagivandet får anses slutbehandlat. har konstaterat att regeringen har kommit fram till slutsatsen att det inte bör utredas vidare om en sådan lärlingsutbildning kan införas. anser alltjämt att en lärlingsutbildning är en viktig del i utbildningssystemet och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (bet. 2017/18:KU21, rskr. 2017/18:326). Punkten står därför åter som öppen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 110). försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en alternativ väg till en gymnasieexamen på ett yrkesprogram Andelen lärlingar har ökat kontinuerligt . fanns det omkring 10 900 lärlingar i gymnasieskolan. Utskottet vill i det sammanhanget påminna om att lärlingsutbildningen innebär en stor förändring i det svenska utbildningsväsendet – både genom att den är relativt omfattande när det gäller antalet ungdomar som berörs och för att den till sitt innehåll är annorlunda jämfört med hur yrkesutbildningen fungerat tidigare. Utbildningsformen ställer andra krav inte bara på lärlingarna utan också på gymnasieskolorna och arbetsplatserna. Utskottet kan konstatera att en rad åtgärder har vidtagits för att förbättra lärlingsutbildningen och att antalet lärlingar fortsätter att öka. Utskottet noterar också att tillkännagivande (bet. 2015/16:UbU13 punkt 6, rskr. 2015/16:169) om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra inte är slutbehandlat. Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning för att vidta några åtgärder och avstyrker motionerna 2018/19:2054 (L) yrkande 3, 2018/19:2694 (C) yrkandena 1 och 27, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 99 och 2018/19:2841 (C) yrkandena 20 och 21. Nya inslag på de nationella programmen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. införande av en undersköterskeexamen, Ung Företagsamhet och ett estetiskt ämne på alla nationella program. Jämför reservation 14 (M) och 15 (L). I motion 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 7 efterfrågas nationella kompetenskrav för bl.a. undersköterskor och barnskötare. I kommittémotion 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 8 framhålls att alla skolor bör kunna erbjuda sina elever utbildning om företagande och företagares villkor. Enligt motionärerna har praktisk övning i entreprenörskap många goda effekter, bl.a. att fler senare i livet startar företag, att kvaliteten på de startade företagen ökar och att kvinnor startar företag. Enligt motionärerna i kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 13 bör ett kvalitetslyft genomföras inom gymnasieskolans yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av Ung Företagsamhet. I motion 2018/19:2577 av (M) begärs att en utredning ska tillsättas för att utreda om och hur alla elever kan få möjlighet att läsa Ung Företagsamhet eller motsvarande på gymnasiet. Liknande förslag förs fram i motion 2018/19:1129 av (M) yrkande 2 och i motion 2018/19:2078 av (M). I kommittémotion 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 26 begärs att jägarexamen ska införas som ett ämne i skolan. I motion 2018/19:2552 av (C) yrkande 6 föreslås att e-sport ska tillåtas som inriktning inom gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier. E-sporten har enligt motionären minst lika goda förutsättningar för professionellt utövande som många andra utbildningar som får startas. I motion 2018/19:2850 av och (båda C) föreslås att utbildning i entreprenörskap ska erbjudas fler gymnasieelever än vad som är fallet . I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås att en undersköterskeexamen införs. När fler vårdbiträden anställs är det enligt motionärerna viktigt att tydliggöra undersköterskornas särskilda kompetens och utbildning ytterligare genom att införa en undersköterskeexamen. Yrkesidentiteten är viktig och en examen är en kvalitetsstämpel på utbildningen. I kommittémotion 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 18 framhålls att kultur och bildning hör ihop. Enligt motionärerna måste därför alla elever oavsett inriktning få möjlighet att utveckla sin bildning och sitt skapande. I yrkande 19 begärs att samtliga nationella program i gymnasieskolan ska innehålla minst ett estetiskt ämne. I motion 2018/19:2338 av (MP) begärs att ett estetiskt ämne åter ska bli obligatoriskt i gymnasieskolan. Enligt motionärerna visar flera forskningsrapporter att övning i estetiska och kreativa verksamheter också stärker inlärning av andra ämnen, såsom matematik och språk. Bakgrund och gällande rätt Av 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår bl.a. att ett nationellt program inom gymnasieskolan består av • i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser • kurser inom det individuella valet Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program (se 4 kap. 1 och 2 §§ gymnasieförordningen). Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). Samma bestämmelse föreskriver vidare att varje elev inom utrymmet för det individuella valet har rätt att läsa de kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet på grundnivå om eleven går på ett yrkesprogram. har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner (tidigare kursplaner). föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Av bilaga 1 till gymnasieförordningen framgår att det finns 60 nationella inriktningar på de 18 nationella programmen. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds ett allsidigt urval av nationella program och inriktningar. Vilka gymnasiegemensamma ämnen som ska ingå i alla nationella program beslutas av i lag (se bil. 2 skollagen). Ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena beslutas av regeringen efter förslag från (16 kap. 21 § skollagen). har haft ett regeringsuppdrag att föreslå förändringar av sju nationella program i gymnasieskolan i syfte att möta efterfrågan från branscherna. De program som berörs av förslaget är barn- och fritidsprogrammet, fordons- och transportprogrammet, restaurang- och livsmedelsprogrammet, hotell- och turismprogrammet, hantverksprogrammet, naturbruksprogrammet och humanistiska programmet. Förslaget som överlämnades till regeringen innefattar bl.a. ändringar av inriktningar och i vissa fall yrkesutgångar (dnr 2018:00570). Om regeringen beslutar i enlighet med förslag innebär det i de flesta fall att examensmål och programstrukturer för de berörda programmen kommer att behöva förändras. Ämnen och kurser som tas bort från inriktningar återfinns i stället i respektive programs programfördjupning. Regeringen har ännu inte fattat beslut med anledning av förslag. lämnade (dnr 2018:00686) ett förslag till justeringar i programstruktur och examensmål för vård- och omsorgsprogrammet. I redovisningen finns även förslag på förordningsändringar som krävs vid ett införande av en undersköterskeexamen. Regeringen har ännu inte fattat beslut om de föreslagna ändringarna. I regeringsförklaringen från anförde statsministern att undersköterskors yrkesroll ska förstärkas med legitimation eller skyddad yrkestitel. har i regleringsbrevet haft i uppdrag att föreslå nationella kunskapskrav till yrket undersköterska som skulle redovisas . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att överväga och lämna förslag till hur yrket undersköterska kan regleras i syfte att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen (dir. 2017:103). Utredaren ska bl.a.: • beskriva yrkets innebörd och yrkesrollens beskaffenhet • föreslå en ändamålsenlig reglering för yrkesgruppen undersköterska, dvs. att yrkesgruppen ska omfattas antingen av bestämmelserna om legitimation, skyddad yrkestitel eller annan reglering • förtydliga vilken kompetens som ska krävas • lämna de författningsförslag som behövs. Uppdraget ska redovisas . I proposition 2017/18:184 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program föreslogs att ett estetiskt ämne som omfattar 50 gymnasiepoäng skulle ingå bland de gymnasiegemensamma ämnena i alla nationella program i gymnasieskolan, utom i det estetiska programmet. Ämnet skulle heta estetiska uttryck. avslog förslaget till lagändring (bet. 2017/18:UbU30, rskr. 2017/18:429). Utskottet anförde i sitt ställningstagande bl.a. att de estetiska ämnena har en viktig roll att fylla i skolan. Förslaget innebar dock enligt utskottet att gymnasiearbetets omfattning halverades. Utskottet delade här flera remissinstansers kritik av förslagets konsekvenser, bl.a. att gymnasiearbetets omfattning skulle bli för liten för att fylla sina syften. Utskottet konstaterar att det är eller regeringen som beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan. När det särskilt gäller yrkanden som tar sikte på införande av en undersköterskeexamen och nationella kompetenskrav för undersköterskor så pågår ett arbete med den inriktningen hos relevanta myndigheter och en utredning (dir. 2017:103). Det finns därmed ingen anledning för att vidta några åtgärder. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1129 (M) yrkande 2, 2018/19:1291 (SD) yrkande 26, 2018/19:2041 (L) yrkande 11, 2018/19:2078 (M), 2018/19:2141 (S) yrkande 7, 2018/19:2295 (MP) yrkande 18, 2018/19:2552 (C) yrkande 6, 2018/19:2577 (M), 2018/19:2783 (M) yrkande 13, 2018/19:2837 (M) yrkande 8 och 2018/19:2850 (C). När det sedan gäller yrkanden om att införa ett estetiskt ämne på alla nationella program så konstaterar utskottet att avslog ett förslag till lagändring med den inriktningen (bet. 2017/18:UbU30, rskr. 2017/18:429). Utskottet kan inte se att frågan nu befinner sig i något annat läge än när senast behandlade frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:2295 (MP) yrkande 19 och 2018/19:2338 (MP). Behörighet till gymnasieskolan och högskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behörighet till gymnasieskolan och grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram. Jämför reservation 16 (M) och 17 (M, C, KD, L). I kommittémotion 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågas skärpta behörighetskrav till gymnasieskolan. Enligt motionärerna ska yrkesprogrammen ha samma krav som de högskoleförberedande programmen. Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 100 betonas att på yrkesprogrammen ska högskolebehörighet inte vara obligatorisk.