bet · H601FiU6 · 2019-01-25 00:00:00 — Redovisning av AP-fondernas verksamhet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2017/18:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av verksamheten i fonderna 2017. Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga förvaltningsresultat, kostnadsutvecklingen i fonderna samt fondernas arbete med bl.a. hållbarhet, ägarstyrning och regelefterlevnad. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på 2017. Buffertkapitalet ökade med till . Fondernas redovisade kostnader som andel av förvaltat kapital sjönk något . Utskottet konstaterar dock, i likhet med tidigare, att skillnaderna i kostnadsnivå mellan buffertfonderna är stora. Utskottet behandlar dessutom motioner med förslag om fondernas arbete med hållbarhet och möjligheterna för AP-fonderna att investera i infrastruktur. Utskottet föreslår att avslår motionerna. I betänkandet finns en reservation (V). Skrivelse 2017/18:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Sju yrkanden från allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar AP-fonderna och investeringar i infrastruktur och regionala fonder Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar, punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2017 Tabell 2 Buffertfondernas avkastning Tabell 3 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2017 Tabell 4 Fondernas kostnadsutveckling Tabell 5 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader Tabell 6 Buffertfondernas rörliga ersättningar till personal Tabell 7 Buffertfondernas externa förvaltningskostnader Tabell 8 Buffertfondernas prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Diagram 1 Buffertfondernas resultat Diagram 2 Buffertfondernas kapital jämfört med inkomstindex Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2017/18:130 till handlingarna. Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 16, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2018/19:2940 av (MP) yrkandena 6 och 8. Reservation (V) AP-fonderna och investeringar i infrastruktur och regionala fonder 2018/19:2507 av (C) yrkande 2, 2018/19:2518 av och (båda C) yrkande 1 och 2018/19:2940 av (MP) yrkande 7. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I regeringens skrivelse 2017/18:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet finns en redovisning av fondernas verksamhet 2017. Dessutom redovisar regeringen sina granskningar och utvärderingar av fondernas förvaltningsresultat, kostnadsutvecklingen i fonderna och fondernas arbete med hållbarhet och ägarstyrning. Förutom skrivelsen behandlar utskottet 5 motioner från allmänna motionstiden . En stark börsutveckling gav buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , ett resultat efter kostnader på . Som framgår av tabell 1 motsvarar det en avkastning på kapital på , vilket kan jämföras med en genomsnittlig avkastning för fonderna på starten . Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2017 Uppgifter inom parentes avser 2016 Överföring till pensionssystemet (mdkr) 29,3 (27) 9,6 (9,3) 7,4 (6,6) 332,5 (310,5) 28,8 (30,5) 9,0 (10,3) 7,4 (6,6) 345,9 (324,5) 28,2 (28) 8,8 (9,4) 7,4 (6,6) 345,2 (324,5) 30,1 (30,5) 9,1 (10) 7,4 (6,6) 356,6 (333,9) 3,5 (1,7) 12,3 (6,5) 31,6 (28,1) 119,9 (117,7) 9,2 (9,1) 29,6 (26,4) 1 412 (1 322) Källa: /18:130. var utbetalningarna i pensionssystemet större än inkommande pensionsavgifter (bl.a. på grund av att de stora 1940-talskullarna börjat ta ut pension), vilket innebar att nästan av buffertfondernas medel användes för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna. Detta gäller Första–Fjärde AP-fonderna men inte eftersom det är en sluten fond i den meningen att det inte sker några överföringar till eller från pensionssystemet. Sammantaget innebär detta att buffertfondernas kapital ökade med , från till . Av tabell 1 framgår också att redovisade en högre vinst än . Regeringen konstaterar i skrivelsen att trots vinstuppgången inte nådde upp till sitt mål för förvaltningen men att avkastningen var högre och har varit högre än inkomstindex – det index som ligger till grund för uppräkningen av skulderna i pensionssystemet –under alla tidigare jämförelseperioder. Placeringsstrategin i ändrades 2011 genom att kapitalet till största delen endast ska investeras i mogna onoterade bolag. investerades också i bolag som befann sig i en tidig utvecklingsfas. I skrivelsen bedömer regeringen dels fondernas roll som buffert för hantering av löpande över- eller underskott i pensionssystemet, dels fondernas roll som långsiktig finansiär i pensionssystemet. Enligt regeringen har fonderna klarat sina roller. Sedan starten har AP-fonderna redovisat ett ackumulerat resultat på , och fondernas andel av de totala tillgångarna i pensionssystemet har ökat från . Diagram 1 Buffertfondernas resultat Källa: /18:130. Fondernas resultat styrs av utvecklingen på de internationella kapitalmarknaderna, och som framgår av diagram 1 har resultaten varierat relativt kraftigt mellan åren. Sedan finanskrisen har den svenska och internationella börsutvecklingen varit stark, vilket innebär att av det ackumulerade resultatet har kommit efter finanskrisen. Tabell 2 Buffertfondernas avkastning Fondernas långsiktiga avkastningsmål (nominellt) Källa: /18:130. Som framgår av tabell 2 har fonderna sedan starten också överträffat sina mål för förvaltningen (utom ), med en sammantagen avkastning på . Det innebär i sin tur att fondernas avkastning efter kostnader stigit betydligt mer än inkomstindex, som gått upp med i genomsnitt . Inkomstindex är, som redovisats tidigare, det index som används som grund när skulden i pensionssystemet räknas upp. I diagram 2 görs en jämförelse mellan utvecklingen av fondernas kapital och inkomstindex. Diagrammet visar att om fonderna sedan starten endast hade uppnått en avkastning i nivå med inkomstindex skulle fondernas kapital ha varit betydligt mindre än de som kapitalet uppgick till . När det gäller fondernas roll som buffert för att hantera löpande över- eller underskott i pensionssystemet har fonderna betalat ut för att täcka det underskott som uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension. , 2001–2008, fanns ett överskott i pensionssystemet, och fonderna tillfördes av pensionsavgifterna. Sammantaget innebär det att netto av fondmedlen använts för pensioner . I skrivelsen räknar regeringen med att underskottet i systemet kommer att fortsätta att växa och att ytterligare av fondtillgångarna kommer att behöva användas fram för att täcka underskottet (enligt beräkningar av ). Diagram 2 Buffertfondernas kapital jämfört med inkomstindex Källa: /18:130. I skrivelsen granskar regeringen även fondernas allokering av tillgångar i portföljerna, dvs. fondernas val mellan olika typer av tillgångar. Regeringen konstaterar att andelarna mellan olika typer av tillgångar var relativt stabila då fonderna började öka andelarna av s.k. alternativa investeringar, i t.ex. fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur och hedgefonder, på bekostnad av lägre andelar aktier och räntebärande värdepapper. Ungefär ökade andelen aktier i s.k. tillväxtmarknader på bekostnad av en lägre andel svenska aktier. Andelen svenska aktier är dock fortfarande större än dess vikt på den globala aktiemarknaden. Buffertfondernas resultat jämfört med utländska pensionsfonder Företaget har på regeringens uppdrag jämfört buffertfondernas resultat med sex utländska pensionsfonder. Enligt har de svenska buffertfonderna haft en högre avkastning än genomsnittet för de utländska fonderna under både 2017 och . –2017 redovisade de svenska fonderna ett sammantaget resultat på i genomsnitt av kapitalet mot ett genomsnitt på för de utländska fonderna. över en längre tidsperiod, , var dock avkastningen i de svenska fonderna något sämre än avkastningen i de utländska. –2015 steg AP-fondernas kostnader relativt kraftigt, med . I utskottets betänkande över regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet (bet. 2016/17:FiU6) var utskottet kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna. På utskottets uppmaning har regeringen sedan förra årets skrivelse fördjupat granskningen fondernas kostnader. Som framgår av tabell 3 uppgick den totala kostnaden för förvaltningen av buffertkapitalet till , vilket motsvarar av det förvaltade kapitalet. Det är en ökning med , eller , jämfört med och förklaras av att de totala kostnaderna ökade något i Andra, Fjärde och Sjätte . De interna kostnaderna steg , medan de externa kostnaderna minskade. Det är en trend som pågått i takt med att fonderna successivt ökat andelen internt förvaltat kapital. minskade andelen externt förvaltat kapital från , medan andelen internt förvaltat kapital ökade från . Regeringen konstaterar i skrivelsen att Första–Fjärde AP-fonderna har en hög andel internt förvaltat kapital jämfört med sina internationella motsvarigheter. Enligt regeringen leder en hög andel internt förvaltat kapital till en ökad kostnadseffektivitet i verksamheten. Tabell 3 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2017 209 (187) 236 (271) 445 (458) 0,14 (0,17) 218 (217) 281 (264) 499 (481) 0,15 (0,18) 195 (186) 152 (180) 347 (366) 0,10 (0,12) 214 (195) 132 (132) 346 (327) 0,10 (0,11) 836 (785) 801 (847) 1 637 (1 632) 0,13 (0,14) 86 (92) 31 (13) 117 (105) 922 (877) 832 (860) 1 754 (1 737) 0,13 (0,14) Anm: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Källa: /18:130. Av tabell 3 framgår också att Första och Andra AP-fonderna har en betydligt större kostnadskostym jämfört med Tredje och Fjärde AP-fonderna. Det skiljer ca i årlig kostnad mellan dessa fonder, och som andel av förvaltat kapital uppgick Första och Andra AP-fondernas kostnader till medan Tredje och Fjärde AP-fonderna hade en kostnad på av förvaltat kapital. Skillnaden beror framför allt på att Första och Andra AP-fonderna har en betydligt större andel externa förvaltningskostnader än de övriga fonderna. Som framgår av tabell 4 steg fondernas kostnader . –ökade kostnaderna med i genomsnitt . Enligt skrivelsen berodde uppgången på att fondkapitalet ökade med under loppet av , vilket medförde högre externa kostnader eftersom ersättningen för den externa förvaltningen i huvudsak utgår i form av en andel av det förvaltade kapitalets storlek. En del av uppgången berodde också på att fonderna minskade andelen ränte- och aktieplaceringar i portföljen till förmån för s.k. alternativa placeringar. Förvaltningskostnaden för alternativa investeringar är högre än kostnaden för aktie- och ränteplaceringar. Den negativa kostnadsutvecklingen bröts 2016 då de sammanlagda kostnaderna sjönk med ca , till en nivå som fonderna sammantagna i stort lyckades behålla . Regeringen konstaterar i skrivelsen att buffertfondernas åtgärder för att begränsa kostnaderna har fått avsedd effekt. Det är enligt regeringen viktigt att AP-fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, ständigt arbetar för en hög kostnadseffektivitet. Det bidrar både till nettoavkastningen till inkomst-pensionssystemet och till allmänhetens förtroende för det allmänna pensionssystemet. Tabell 4 Fondernas kostnadsutveckling Förändring jmf föregående år, mnkr Förändring jmf föregående år, procent –5,6 Andel av buffertkapital, procent Anm: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Källa: /8:130. Som framgår av tabell 5 består huvuddelen av fondernas interna kostnader av personalkostnader följt av kostnader för informations- och datatjänster. Antalet anställda i buffertfonderna har ökat med 20 personer och personalkostnaderna har stigit . Andelen kvinnor i förvaltningarna har ökat från . Priserna på informations- och datatjänster sätts, enligt skrivelsen, oftast i dollar, och den starka dollarkursen har bidragit till att kostnaderna inom detta område stigit under framför allt . Tabell 5 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader Källa: /18:130. En del av personalkostnaderna utgörs av rörliga ersättningar till personalen. Som framgår av tabell 6 har Andra–Fjärde AP-fonderna rörliga ersättningsprogram till personalen, men inte Första- och Sjätte . De tre fonderna med incitamentsprogram har betalat ut i rörliga ersättningar. betalade fonderna ut . Ersättningarna har granskats i samband med den årliga revisionen, och regeringen konstaterar i skrivelsen att fonderna följt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna (bortsett från några avvikelser när det gäller uppsägningstid som redovisats ). Tabell 6 Buffertfondernas rörliga ersättningar till personal Källa: /18:130. Fondernas externa förvaltningskostnader består främst av kostnader som betalas till externa företag som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna (vanligtvis i form av en procentuell avgift på förvaltat kapital). De externa kostnaderna bestäms av storleken på det externt förvaltade kapitalet och hur det förvaltas – passivt eller aktivt. De externa kostnaderna steg kraftig –2015 till följd av att kapitalet i fonderna steg snabbt och att en större andel av kapitalet lades ut på extern förvaltning. minskade kostnaderna för extern förvaltning bl.a. till följd av ett aktivt arbete hos fonderna att öka andelen internt förvaltat kapital. Tabell 7 Buffertfondernas externa förvaltningskostnader Förändring jmf föregående år, procent –9,4 –3,3 Anm: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Källa: /18:130. I fondernas externa förvaltningskostnader ingår inte fondernas kostnader för prestationsbaserade arvoden eller förvaltararvoden för onoterade tillgångar där arvoden återbetalas. Dessa kostnader ingår därmed inte heller i AP-fondernas redovisade totala kostnader. Båda dessa arvoden reduceras enligt AP-fondernas redovisningsregler mot resultatet för varje tillgång. Som framgår av tabell 8 har de prestationsbaserade arvodena för extern förvaltning stadigt ökat , från 2014 till 2017. Nettot av erlagda och återbetalda arvoden för onoterade innehav uppgick enligt skrivelsen till 2017, vilket innebär att de erlagda arvodena var högre än de återbetalda. var erlagda arvoden lägre än de återbetalda, med (för ytterligare beskrivning av redovisningen av prestationsbaserade arvoden, se skrivelsen s. 28–29). Tabell 8 Buffertfondernas prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Källa: /18:130. Sjunde AP-fonden tillhör inte buffertfonderna i inkomstpensionssystemet utan är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet – AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades och ersatte fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. infördes AP7 Såfa, vilket är den fond där de som avstått från att välja fond i premiepensionssystemet placeras. Såfa är en s.k. generationsfond med en sammansättning av risk som ska spegla pensionsspararens ålder. Totalt erbjuder Sjunde AP-fonden sex olika placeringsalternativ. Såfa gav en avkastning på , vilket kan jämföras med en genomsnittlig avkastning på för de privata fonderna i premiepensionssystemet. har det s.k. förvalsalternativet (Premiesparfonden och därefter Såfa) gett en avkastning på , mot för de privata fonderna. AP7 Aktiefond gav en avkastning på (före kostnader), vilket var lägre än jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på –0,, vilket var i nivå med jämförelseindex. Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond uppgick till respektive av förvaltat kapital , vilket var samma som året innan. Det kan också jämföras med att den genomsnittliga förvaltningsavgiften för de 840 fonder som ingick i premiepensionssystemet var av förvaltat kapital (1,före rabatter). Sjunde AP-fonden förvaltade ca för ca 3,7 miljoner pensionssparare, vilket motsvarar av de totala medlen i premiepensionssystemet. Regeringen anser i skrivelsen att Sjunde AP-fonden har uppfyllt sin roll i premiepensionssystemet och infriat regeringens förväntningar på fonden vad gäller t.ex. avkastning och arbete med hållbarhetsfrågor. Fondernas arbete med hållbarhet och ägarstyrning Miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter är, enligt regeringen, viktiga delar i AP-fondernas verksamhet. För att uppnå en långsiktigt hög avkastning och en god riskhantering är det viktigt att fonderna integrerar olika hållbarhetsaspekter i förvaltningen. Detta är även viktigt för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensionssystemet. Hållbarhetsfrågorna kommer också att hamna alltmer i fokus när förändringarna i AP-fondslagen träder i kraft och fonderna får ett nytt mål för placeringsverksamheten (se vidare avsnittet Förändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna nedan). Regeringen konstaterar att Första–Fjärde AP-fonderna tillsammans med genomfört intressentdialoger för att identifiera intressenternas förväntningar och prioriterade frågor när det gäller AP-fondernas hållbarhetsarbete. Fonderna har också ökat sina investeringar i s.k. gröna obligationer, investeringar i infrastruktur för vattenrening samt arbetat aktivt med att minska koldioxidavtrycket i fondernas innehav. Regeringen konstaterar också att AP-fonderna fått flera utmärkelser både i och internationellt för sitt hållbarhetsarbete. Ett exempel är den utmärkelse som Första–Fjärde AP-fonderna fått tillsammans med några av största pensionsfonder för sitt uttalande om vikten av att institutionella investerare investerar i lösningar som stöder FN:s globala mål för hållbar utveckling. I skrivelsen redovisas varje enskild fonds arbete med hållbarhet och ägaransvar . Nedan följer en kort sammanfattning. vidareutbildades fondens personal om Agenda 2030 och hur utvecklingsmålen kan användas som styrinstrument i verksamheten. En intressentdialog genomfördes tillsammans med Andra–Fjärde AP-fonderna (se ovan). Fonden deltog i 28 svenska och 629 utländska bolagsstämmor . Fonden har fortsatt arbetet med att integrera hållbarhet i förvaltningen. Bland annat har hållbarhetsfaktorer integrerats i ett index för globala aktier, vilket innebär att fonden har exponering på hållbarhetsfaktorer på alla internt förvaltade utländska aktier, vilket handlar om ca . Andra AP-fonden är också en av de första fonderna som rapporterar sin förvaltning i enlighet med Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCDF) rekommendationer. Fonden har också skrivit under Climate Action 100 plus, ett initiativ som syftar till att få bolag att kommunicera hur de tänker förhålla sig till och hur de tänker sänka sitt koldioxidavtryck. Fonden har röstat i ca 50 svenska och ca 770 utländska bolag. Fonden koncentrerar sitt ägarstyrningsarbete till där chansen att påverka anses vara störst. I det internationella arbetet deltar fonden via och andra stora kapitalförvaltare för att öka förändringstrycket mot bolagen. Fonden fokuserar sin påverkan mot 100 av världens ”smutsigaste” bolag, dvs. bolag med stor exponering mot koldioxid. arbetar fonden med s.k. lågkoldioxidstrategier för att sänka klimatrisken i tillgångarna. bestod av fondens globala aktieportfölj av lågkoldioxidstrategier. utesluter fonden aktier i tobaksbolag i sin portfölj. deltog bolaget i 73 svenska och 896 utländska bolagsstämmor. Fonden samarbetar med Första–Tredje AP-fonderna i för att påverka utländska bolag inom området hållbarhet. pågick ca 200 dialoger med olika bolag. fokuserar på tre områden inom hållbarhet: jämställdhet, mångfald och klimat. Fonden genomförde en intressentdialog och den årliga hållbarhetsutvärderingen av riskkapitalfonder. Fonden deltog även i ett PRI-projekt för framtagande av en vägledning för uppföljning och rapportering inom riskkapital. svartlistade Sjunde AP-fonden, som första investerare, bolag direkt baserat på för att på det sättet bidra till definitionen av vad oacceptabelt klimatagerande är. Fonden fördjupade också sitt engagemang för Agenda 2030 och SDG (rent vatten och sanitet) bl.a. inom ramen för Sidas initiativ SISD (Swedish Investors for Sustainable Development). Sjunde AP-fonden engagerar sig också i Climat 100 plus som ledare för ett av delprojekten i det femåriga samarbetsprojektet mellan 256 globala investerare. En internationellt uppmärksammad rättsprocess var den som Sjunde AP-fonden drev mot Facebook. Processen gällde bolagets förslag att stämpla om A- och B-aktier till C-aktier utan rösträtt. Fonden vann processen och bolaget drog tillbaka sitt förslag. Första–Fjärde AP-fondernas resultat Oro på de internationella finansmarknaderna och en svagare börsutveckling gav fonderna ett något svagare resultat . Det visar en genomgång av Första–Fjärde AP-fondernas halvårsrapporter. Sammantaget gav förvaltningen ett resultat på , vilket kan jämföras med resultatet på nästan . Första–Fjärde AP-fondernas kapital ökade med jämfört med kapitalet . av medlen i fonderna användes för att täcka löpande pensionsbetalningar. Första AP-fonden redovisade ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på av kapitalet. Andra AP-fonden redovisade ett resultat på , eller en avkastning på . Tredje AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , eller en avkastning på , medan redovisade ett resultat på , motsvarande av kapitalet. Nya regler för Första–Fjärde AP-fonderna beslutade om ändrade placeringsregler för Första–Fjärde AP-fonderna (prop. 2017/18:271, 2018/19:FiU14, rskr. 2018/19:52). Regeländringarna innebär bl.a. att fonderna får placera mer kapital i s.k. illikvida tillgångar, att kraven på minsta andel räntebärande värdepapper i fondernas portföljer sänks från samt att kravet på extern förvaltning av tillgångarna tas bort. Dessutom införs ett nytt mål för Första–Fjärde AP-fondernas placeringar. Enligt det nya målet ska fonderna förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Målet ska uppnås utan att fonderna gör avkall på det övergripande målet om långsiktigt hög avkastning. För att nå det nya målet ska fondernas samarbete utvecklas och regleras. Bland annat ska fonderna ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedel. Inom ramen för eller motsvarande organ ska fonderna också utveckla gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Fonderna ska även ta fram gemensamma riktlinjer för redovisning av hur det nya målet uppnåtts. Ändringarna träder i kraft . På uppdrag av Pensionsgruppen utreder om det behövs ytterligare förändringar av Första–Fjärde AP-fondernas placeringsregler. Det handlar bl.a. om fondernas möjligheter att göra direktinvesteringar i onoterade infrastrukturföretag, möjligheten att göra saminvesteringar i onoterade aktier, göra investeringar i illikvida krediter, behålla innehav som överstiger av rösterna vid notering av företag som fonderna investerat i före noteringen samt frågan om att lämna lån till företag som fonderna investerat i. Avsikten är att eventuella nya regler ska kunna träda i kraft . Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att buffertfondernas förvaltning gav ett resultat på 2017 och att buffertkapitalet ökade med till . Som andel av förvaltat kapital sjönk fondernas redovisade kostnader för förvaltningen något . I likhet med tidigare konstaterar dock utskottet att skillnaderna i kostnadsnivå mellan fonderna är stora. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2017/18:130 AP-fondernas verksamhet . En stark internationell börsutveckling fick till effekt att buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , redovisade ett resultat efter kostnader på , vilket är mer än och fondernas fjärde bästa årsresultat sedan starten . Resultatet innebar att buffertfondernas samlade kapital ökade med till . Utskottet har gått igenom halvårsrapporterna .