bet · H701TU4 · 2019-11-22 00:00:00 — Utskottet instämmer med regeringen i att systemomfattande och utbredda it-incidenter därför kan få omfattande konsekvenser för samhället i stort och för enskilda invånares integritet. Det är därför mycket angeläget att den framtida digitala infrastrukturen kan säkras mot tekniska, organisatoriska och rättsliga förhållanden som kan hota säkerhet, integritet och tillgänglighet, och därigenom skada säkerhet. Mot bakgrund av den rådande hotbilden gör regeringen i propositionen bedömningen att det måste vara möjligt att ta hänsyn till säkerhet vid utbyggnad av trådlös digital infrastruktur, som t.ex. 5G-nät. Regeringen understryker att det bör finnas möjligheter att utesluta komponenter, leverantörer, operatörer och radioanvändare som inte håller en tillräckligt hög säkerhetsnivå. Utskottet delar regeringens uppfattning och finner det således lämpligt att i svensk lagstiftning införa möjligheter att ingripa mot radioanvändning som har orsakat eller kan antas orsaka skada för säkerhet. På så vis införs ett anpassat skydd av t.ex. 5G-nät, och den infrastruktur som ligger bakom viktiga samhälleliga och ekonomiska funktioner kommer att bättre kunna värnas mot manipulering och andra it-angrepp som kan innebära skada för säkerhet anser utskottet. Det är () som prövar frågor om tillstånd att använda radiosändare och som är tillsynsmyndighet enligt lagen om elektronisk kommunikation (LEK). är det Säkerhetspolisen och Försvarsmakten som har den helhetsbild över säkerhetsläget och hotbilden mot liksom tillgång till de uppgifter som behövs för att bedöma om radioanvändning kan antas orsaka skada för säkerhet. Utskottet välkomnar därför att regeringen i propositionen aviserar att den planerar att genom en förordning införa en skyldighet för PTS att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten i ärenden som gäller tillstånd att använda radiosändare. Myndigheten ska dessutom på begäran av Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten pröva om det finns skäl att återkalla tillstånd eller ändra tillståndsvillkor på grund av att radioanvändningen har orsakat skada för säkerhet eller kan antas komma att göra det. Mot bakgrund av det växande behovet av trådlös kommunikation i samhället, och inte minst den viktiga roll som 5G-tekniken kommer att ha , finner utskottet sammanfattningsvis att de föreslagna lagändringarna i propositionen är motiverade och ändamålsenliga för att skydda säkerhet vid radioanvändning. Utskottet föreslår därmed att bifaller propositionen och de lagförslag som läggs fram i den. Med tanke på takten i den pågående digitala utvecklingen och de säkerhetsutmaningar 5G för med sig är det angeläget att Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ges möjlighet när det är motiverat utifrån säkerhet att kunna överklaga beviljade tillstånd eller återkallelse av tillstånd att använda radiosändare. Liksom försvarsutskottet anser dock trafikutskottet, till skillnad från regeringen, att sådana överklaganden bör göras till regeringen. Det är också i linje med de remissvar som Säkerhetspolisen och Försvarsmakten har lämnat inför framtagandet av propositionen. Detta är enligt utskottets mening en mer rimlig modell än alternativet att tolkningar av eventuella implikationer för säkerhet ska avgöras av en förvaltningsdomstol. Utskottet noterar att regeringen i propositionen påpekar att utformningen av instansordningen i ärenden som berör säkerhet är aktuell i flera olika sammanhang och att det därför kan finnas anledning att återkomma till frågan. Utskottet vill dock understryka att detta bör ske skyndsamt, inte minst mot bakgrund av de säkerhetsutmaningar som följer i spåren av den nya 5G-tekniken. Utskottet anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. Därmed tillstyrker utskottet motion 2019/20:3387 (M) yrkande 3. I motion 2018/19:3387 (M) yrkande 2 efterfrågas att tillämpningen av de nya reglerna följs upp. Utskottet vill i sammanhanget understryka att det är mycket viktigt för digitaliseringens utveckling att man hittar en säkerhetsnivå som kan möta dagens och framtidens behov, något som även regeringen framhåller i propositionen. Liksom försvarsutskottet förutsätter dock trafikutskottet att regeringen noga kommer att följa tillämpningen av de nya regler som föranleds av propositionen och överväga en utvärdering . Utskottet noterar också i sammanhanget att regeringen i propositionen meddelar sin avsikt att bl.a. följa utvecklingen i frågor som rör ersättning och ekonomisk kompensation vid återkallelser eller ändring av tillstånd för att bedöma om det finns behov av lagstiftningsåtgärder, liksom i frågan om behovet av att utveckla och förnya it-system för tillståndsregister hos PTS och eventuellt även system hos och Försvarsmakten. Utskottet vill här också hänvisa till PTS instruktion där det framgår att myndigheten ska verka för att målen inom politiken för informationssamhället uppnås, vilket också gäller de mål som anges i LEK. Vidare ska myndigheten beskriva och analysera utvecklingen och resultaten inom sitt ansvarsområde samt rapportera detta till regeringen. PTS ska särskilt uppmärksamma och analysera eventuella problem inom området och vidta eller lämna förslag till lämpliga åtgärder när det är påkallat. Myndigheten ska dessutom regelbundet göra strategiska analyser inom området för elektronisk kommunikation och redovisa den långsiktiga inriktningen av myndighetens tillämpning av regleringen på området. Ytterligare en uppgift utskottet vill lyfta fram är att myndigheten ska verka för ökad nät- och informationssäkerhet i fråga om elektronisk kommunikation. Detta sker genom samverkan med andra myndigheter som har särskilda uppgifter inom det som rör informationssäkerhet, säkerhetsskydd och integritetsskydd men även med övriga berörda aktörer på området. Vad gäller önskemålet i motion 2018/19:3387 (M) yrkande 1 om en översyn av befintlig lagstiftning och strategier som berör cyber- och informationssäkerheten vill utskottet till att börja med peka på att regeringen i propositionen framhåller att teknikutvecklingen kräver strategiska överväganden inom flera områden, bl.a. i fråga om att bemöta cyber- och hybridhot, där samlade och långsiktiga intressen och målsättningar analyseras och bedöms. Målsättningen är att säkerställa en tillräckligt hög säkerhetsnivå i den digitala infrastrukturen som beaktar dessa aspekter. Utskottet välkomnar detta. Vissa av de åtgärder som vidtagits för att värna den digitala säkerheten är tydligt sammanbundna med 5G-frågor. Utskottet kan här peka på det regeringsuppdrag som PTS redovisade och som handlar om att lämna ett förslag till riskanalys för it-säkerhet i svenska 5G-nät i enlighet med Europeiska kommissionens rekommendationer (EU) 2019/534 om it-säkerhet i 5G-nät. Vidare kan nämnas att PTS också presenterade ett förslag till nya regler för att höja säkerheten i nät och tjänster inför den kommande utbyggnaden av 5G-näten. I takt med att allt fler tjänster och samhällsfunktioner förlitar sig på fungerande elektroniska kommunikationsnät och -tjänster vill PTS därigenom höja kraven på vad som är rimlig driftsäkerhet. De föreslagna ändringarna innebär främst att operatörerna oftare ska göra riskanalyser samt ta höjd för ytterligare hot i sina riskanalyser. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att det är viktigt att arbetet med säkerhet inte bara begränsas till 5G-utbyggnaden. Utskottet konstaterar därför också med tillfredsställelse att flera angelägna initiativ initierats inom cyber- och informationssäkerhetsområdet i bredare bemärkelse, vilket även framhålls av justitieutskottet och försvarsutskottet i deras respektive yttranden. Exempelvis beslutades om en ny säkerhetsskyddslag (2018:585) mot bakgrund av att digitaliseringen och användningen av informationsteknik genomgått en betydande förändring sedan den tidigare säkerhetsskyddslagen trädde i kraft . Kompletteringar av den nya säkerhetsskyddslagen har därefter utretts för att stärka förmågan att effektivt och samordnat förebygga och hantera omedelbara hot mot och utmaningar för säkerhet (SOU 2018:82) och bereds nu inom . Vidare har det genom lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster som stiftats i syfte att genomföra EU:s direktiv om nät- och informationssäkerhet (NIS-direktivet) bl.a. införts krav på säkerhetsåtgärder för leverantörer av vissa samhällsviktiga tjänster och digitala tjänster. Genom den s.k. cybersäkerhetsakten (och rådets förordning (EU) 2019/881), som syftar till att höja cybersäkerhetsnivån i unionen, fastställs en mekanism för att inrätta en gemensam modell för cybersäkerhetscertifiering. Utskottet vill också påminna om att regeringen beslutade om en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet som utgör en plattform för regeringens arbete på området. Strategin fastställer ett antal målsättningar inom sex prioriterade områden och bidrar till att skapa långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet. Det handlar exempelvis om att öka säkerheten i nätverk, produkter och system och om att stärka förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter. I sammanhanget vill utskottet slutligen också framhålla att regeringen har aviserat att ett nationellt cybersäkerhetscenter ska inrättas 2020 för att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera cyberhot samt minska cybersårbarheterna. Med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete på området finner utskottet sammanfattningsvis ingen grund för att vidta ytterligare åtgärder med anledning av motionsförslaget och avstyrker därmed motion 2019/20:3387 (M) yrkandena 1 och 2. Några frågor om 5G I motion 2019/20:3381 (V) förespråkas att utbyggnaden av 5G-nät bör genomföras i statlig regi. Utskottet vill mot denna bakgrund inledningsvis påminna om att det i ett av de delmål slagit fast under målet för digitaliseringspolitiken anges att elektroniska kommunikationer i första hand ska tillhandahållas genom en fungerande marknad, men att staten har ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Utskottet vill också framhålla att det i bredbandsstrategin betonas att marknaden och det offentliga har en viktig roll att spela för att hela ska få tillgång till snabbt bredband på ett så effektivt sätt som möjligt och att det i sammanhanget därför är avgörande att marknadens aktörer fortsätter sina investeringar och ges incitament och förutsättningar för att uppnå målen i bredbandsstrategin. Strategin understryker vikten av att privata investeringar inte förhindras eller trängs ut, som man måste beakta det offentligas ansvar för att medborgarna får tillgång till och kan använda digitala tjänster. Det innebär att en balanserad försiktighetsprincip bör råda i fråga om hur offentliga aktörer ska investera i bredbandsinfrastruktur för att tillgodose bredbandsbehovet. Utskottet vill även peka på att regeringen i budgetpropositionen framhåller att viktiga faktorer som konkurrens och goda investeringsnivåer är kännetecknande för en gynnsam utveckling av marknaden för elektronisk kommunikation. Utskottet vill också hänvisa till den bedömning som försvarsutskottet gör i sitt yttrande, nämligen att ett 5G-nät i statlig regi inte är en lösning på säkerhetsfrågan. Ansvarsprincipen kräver i stället att alla berörda aktörer har ansvar för att identifiera och möta informationspåverkan inom sina respektive ansvarsområden och att alla måste bidra till att förebygga och förhindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker. delar i allt väsentligt den uppfattningen och anser att den modell som använts för att bygga ut den digitala infrastrukturen i har fungerat väl, vilket betyder att det i första hand är kommersiella aktörer som bygger ut och att det offentliga träder in när situationen så kräver. Motion 2019/20:3381 (V) avstyrks därmed. Med anledning av yrkande 4 i motion 2019/20:3387 (M) om en gemensam nordisk linje i frågan om säkerheten i 5G-nätet vill utskottet uppmärksamma att de nordiska ländernas statsministrar undertecknade en avsiktsförklaring om utveckling av 5G i som innebär att ska vara den första sammanlänkade 5G-regionen i världen. I detta ingår också att identifiera områden där det nordiska samarbetet behöver intensifieras. Arbetet med att följa upp och genomföra avsiktsförklaringen har fortsatt , bl.a. genom ett rundabordssamtal med 5G-experter i syfte att peka ut hinder och lösningar som påverkar 5G-teknikens utvecklingsmöjligheter. De nordiska digitaliseringsministrarna har ansvaret för det fortsatta arbetet på området. Avsiktsförklaringen tar bl.a. fasta på att • uppmuntra utvecklingen av nya testanläggningar • säkerställa teknisk koordination av 5G-frekvensband inom regionen • undanröja hinder för expansion av 5G-nätverk, i synnerhet för utbyggnad av basstationer och antenner • uppmuntra och övervaka utvecklingen av 5G inom några särskilt utpekade områden. Utskottet vill också påminna om de förslag till riskanalys av nationell 5G-infrastruktur som PTS redovisade till regeringen . Underlaget ska bidra till en EU-gemensam riskanalys och förslag till åtgärder på området. Mot bakgrund av vad som anförs ovan ser utskottet inte anledning att tillstyrka förslaget om ett ökat nordiskt samarbete. Utskottet avstyrker därmed motion 2019/20:3387 (M) yrkande 4. Instansordning vid överklagan, punkt 2 (S, C, V, MP) av (V), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2019/20:3387 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi vill inledningsvis påminna om att det av nuvarande bestämmelser i lagen om elektronisk kommunikation (LEK) följer att beslut som rör tillstånd att använda radiosändare får överklagas till förvaltningsrätten och kammarrätten, och om att regeringen inte har föreslagit någon förändring av denna instansordning. Vi vill i sammanhanget också understryka att de prövningar som ska göras enligt de nu föreslagna ändringarna i LEK har likheter med de prövningar som ska göras enligt vissa andra lagar, där överklaganden av myndighetsbeslut som rör säkerhet görs till en förvaltningsdomstol. Vi vill vidare peka på att prövningen i ärenden som rör tillstånd att använda radiosändare kommer att innefatta en rad olika bedömningsgrunder som inte tar sikte på frågan om säkerhet. I dessa delar är det därför inte lämpligt att prövningen av överklaganden görs av regeringen. Vidare kan det, som regeringen påtalar i propositionen, ifrågasättas om överklagande till regeringen i de delar som inte avser säkerhet uppfyller de krav avseende rätt till överklagande som ställs i artikel 31 i och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation. Vi vill också liksom regeringen understryka att det är förenat med praktiska svårigheter att låta de delar av ett överklagande som berör säkerhet överklagas till regeringen medan övriga delar ska prövas av en förvaltningsdomstol. I likhet med justitieutskottet har vi sammanfattningsvis ingen annan uppfattning än regeringen om att den nuvarande instansordningen bör behållas, vilket innebär att det är förvaltningsdomstolen som bör pröva överklaganden av beslut att bevilja eller återkalla tillstånd för radiosändare. Vi vill i sammanhanget också peka på vad regeringen anför om att utformningen av instansordningen i ärenden som berör säkerhet är aktuell i flera olika sammanhang och att det kan därför finnas anledning att återkomma till frågan. Mot bakgrund av vad som redovisas ovan anser vi att motion 2019/20:3387 (M) yrkande 3 bör avslås. Uppföljning och översyn, punkt 3 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3387 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. De senaste årens snabba utveckling av digital kommunikation ställer stora krav på att lagstiftning, strategier och föreskrifter är uppdaterade, relevanta och sinsemellan kompatibla. Utifrån den nya tidens utmaningar har ett antal centrala dokument tagits fram som helt eller delvis berör cybersäkerhetsfrågor. Vi vill här lyfta fram som exempel den nationella säkerhetsstrategin, en ny säkerhetsskyddslag, regeringens nationella strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet och senast propositionen om skydd av säkerhet vid radioanvändning. Fokus i debatten ligger just nu till största delen på nästa generations mobilnätverk, 5G, inte minst utifrån den pågående konflikten mellan och om vilka leverantörer som ska få vara med och bygga 5G-nätet. är det enligt vår mening viktigt att arbetet med säkerhet inte begränsas till endast 5G, som utgör en del av hela det digitala ekosystemet. Vi anser därför att det bör göras en översyn av befintlig lagstiftning och strategier som berör cyber- och informationssäkerhet i syfte att identifiera brister – enskilt och i samordningen – samt att föreslå förbättringar. Vidare anser vi att själva tillämpningen och prövningen av de nya reglerna som regeringen föreslår i proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning kommer att vara mycket viktig framgent för att det ska finnas tydlighet och förutsägbarhet för de aktörer som berörs. Det gäller t.ex. vilka ägare eller nyttjare som anses vara olämpliga eller bedömningar av hur säkerhet påverkas av vilken teknisk utrustning och/eller vilken leverantör som anses vara olämplig exempelvis med avseende på kontraktering och ingående av serviceavtal. Frågorna om digital säkerhet berör inte bara teknik utan i lika hög utsträckning leverantörer. Vår gemensamma ståndpunkt är att regeringen noga bör följa tillämpningen av de nya reglerna och återkomma med en utvärdering efter att reglerna har trätt i kraft. Vi anser också att den reglering som styr rätten att använda radiofrekvenser i de delar som avser samhällsviktiga aktörers behov bör ses över för att garantera dessa aktörers säkerhetsintressen. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Några frågor om 5G, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3387 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:3381 av m.fl. (V). Det saknas en gemensam linje hos de nordiska länderna för hur man ser på säkerhetsriskerna kopplat till leverantörerna av 5G-nätet. Detta utgör enligt vår mening en betydande brist i ljuset av de höga ambitioner som de nordiska länderna har på 5G-området och står även i kontrast till ambitionerna att fördjupa det nordiska säkerhets- och försvarssamarbetet, inklusive samarbetet för att stärka cybersäkerheten. Vidare anser vi att 5G-frågan också har koppling till den bredare problemställningen som handlar om att det saknas lagstiftning för att hindra utländska investeringar i kritisk infrastruktur i flera av de nordiska länderna. Det innebär att det inte finns möjligheter att väga in säkerhetspolitiska överväganden när 5G-nätet ska auktioneras ut . Med nuvarande författningsstöd kan beslut därför enbart fattas med utgångspunkt från pris och prestanda i flera nordiska länder, vilket är otillfredsställande med tanke på de säkerhetspolitiska implikationer som följer av utbyggnaden av 5G-nätet. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör agera för att de nordiska länderna utvecklar en gemensam linje i synen på säkerhetsriskerna med avseende på leverantörer av 5G-nätet och att de nordiska länderna koordinerar sitt agerande och sina ställningstaganden vid internationella förhandlingar om säkerhetsaspekter kopplade till 5G-nätets utbyggnad. De nordiska länderna bör även skapa förutsättningar för att också kunna väga in säkerhetspolitiska faktorer vid upphandlingen eller utauktioneringen av kritisk infrastruktur. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Några frågor om 5G, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3381 av m.fl. (V) och 2019/20:3387 av m.fl. (M) yrkande 4. Jag vill inledningsvis understryka att utbyggnaden av 5G inte enbart handlar om en vidareutveckling av 4G-nätet utan utgör också ett system som medger utveckling av helt nya tjänster. Detta gör det nödvändigt med kommunikationslösningar som inte är beroende av eller riskerar att påverkas av utomstående aktörer. En framgångsrik utbyggnad av 5G-nätet skapar också förutsättningar för ökad elektrifiering inom transportsektorn och förbättrade kommunikations-möjligheter på landsbygden. Enligt min uppfattning har utbyggnaden av 5G-nätet därmed potential att bl.a. lägga grunden för innovativa och klimatsmarta transporter samt minska klyftan mellan stad och land. Att tillgodose dessa kollektiva nyttigheter förutsätter dock att en utbyggnad i alla led säkerställer nationella säkerhetsintressen. Jag anser att ovan anförda strategiska och säkerhetsmässiga motiv stärker skälen för att staten bör äga 5G-nätet och ansvara för utbyggnaden. Med staten som ägare kan förutsättningarna stärkas för att nödvändiga och hållbara framtidsinvesteringar prioriteras framför privata operatörers vinstintressen, och att nationella säkerhetsintressen kan säkerställas. Ett statligt ägt nät är enligt min uppfattning det mest samhällsekonomiskt rationella systemet eftersom telenät är att jämställa med annan samhällskritisk infrastruktur. Med ett statligt ägande av framtida radionät kan tillstånd för radiosändaranvändning avgöras i enlighet med regeringens nya förslag, men med den stora fördelen att staten äger nätet. Ett statligt ägande stänger inte heller dörren för utbyggnad genom externa operatörer där staten inte har kapacitet att bygga ut i egen regi. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på hur utbyggnaden av 5G-nät kan genomföras i statlig regi. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2019/20:3381 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur utbyggnad av 5G-nät kan ske i statlig regi och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3387 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av cyber- och informationssäkerheten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa utvecklingen av tillämpningen av de nya reglerna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör se över vad som anförs i motionen om att beviljade tillstånd och återkallelser bör överklagas till regeringen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en gemensam nordisk linje i frågan om säkerheten i 5G-nätet och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2019/20:JuU3y yttrande 2019/20:FöU4y