bet · H601KU5 · 2019-01-17 00:00:00 — prövar samtliga förslag som översänds till enligt protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. översändes 90 förslag, vilket var en minskning jämfört med då totalt 101 förslag översändes. lämnade totalt 3 motiverade yttranden , vilket var en kraftig minskning jämfört med då 13 motiverade yttranden lämnades. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och fram t.o.m. har prövat totalt 713 förslag och lämnat 62 motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande, vilket innebär att har haft invändningar mot av alla förslag. En majoritet av de förslag som har översänts för subsidiaritetsprövning sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har grundat sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. grundade sig av förslagen på denna artikel. Förslagen återfinns inom de flesta av utskottens beredningsområden. Därefter följer förslag som rör jordbruk och fiskeri, transportpolitik och miljöpolitik. Inom området för frihet, säkerhet och rättvisa dominerar förslag som rör gränskontroll och straffrättsligt samarbete (bilaga 11). Utrymmet för nationella åtgärder till följd av EU-förslag Utskottet har inom ramen för årets uppföljning tagit emot yttranden från åtta utskott. Yttrandena innehåller värdefulla iakttagelser och synpunkter för uppföljningen och är av avgörande betydelse för att uppföljningen ska kunna vara heltäckande. framhåller att det har pågått ett omfattande lagstiftningsarbete på finansmarknadsområdet, vilket inneburit att utrymmet för svensk lagstiftning har minskat på det området. anser att det nationella utrymmet måste värnas. påpekar att det krävs enighet bland medlemsstaterna på skatteområdet. Medlemsstaterna har således bättre möjlighet att värna sin suveränitet inom detta område än inom andra politikområden. anser att det är viktigt att frågan om subsidiaritet ges särskild uppmärksamhet inom det straff- och processrättsliga området. Dessa frågor är en central del av varje stats funktion och legitimitet och återspeglar grundläggande värden, seder och bruk i medlemsstaterna. framhåller vidare att den överföring av kompetens som förslagen om invandringspolitik, gränskontroller, polissamarbete och straffrättsligt samarbete medför syftar till att nå ett effektivt samarbete och därmed får anses nödvändig. framhåller att dess beredningsområde präglas av internationellt samarbete och att åtgärder på EU-nivå är nödvändiga. Det finns gränsöverskridande inslag inom både transport- och telekomområdet. EU har därför getts betydande beslutskompetens inom dessa områden, vilket innebär att utrymmet för nationell lagstiftning till viss del redan är intecknat och har varit så . Miljö- och jordbruksutskottet påpekar att miljö- och jordbrukspolitiken i stor utsträckning präglas dels av det EU-gemensamma regelverket, dels av internationella överenskommelser. Gemensamma åtgärder är nödvändiga för att uppnå politiska mål, t.ex. för att bekämpa gränsöverskridande miljöproblem. konstaterar att även om utrymmet för nationell lagstiftning har minskat genom det samlade antalet utkast som föreslagits och slutligen antagits inom utskottets beredningsområde, har utskottet bedömt att det stora flertalet av dessa har varit förenliga med subsidiaritetsprincipen. Såsom har uttalat kan direktiv i stället för förordningar typiskt sett ge ett större utrymme för medlemsstaterna att vid införlivandet ta hänsyn till nationella förhållanden (jfr utl. 2011/12:KU25). Flera av utskotten framhåller återigen i denna uppföljning att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för direktiv, och att denna utveckling minskar utrymmet för att anpassa EU-lagstiftningen till de konstitutionella förutsättningarna i medlemsstaterna. har gjort en översiktlig genomgång av de förslag som översändes till de nationella parlamenten som visar att av förslagen är förslag till förordningar och förslag till direktiv. Därutöver finns ett antal förslag till beslut. kan konstateras att av förslagen rör ändringar av redan befintliga förordningar och direktiv. efterlyser i sitt yttrande en mer fördjupad studie av huruvida kompetens har överförts eller inte. anser att en sådan studie skulle vara intressant att genomföra men att den inte ryms inom ramen för den årliga uppföljningen av subsidiaritetsprincipen. Det kan dock finnas skäl att återkomma till frågan, möjligen inom ramen för utskottets uppföljning och utvärdering av riksdagsbeslut. Betydelsen av bemyndiganden att anta s.k. delegerade akter eller genomförandeakter Mot bakgrund av att finansutskottet ansett att det kan vara av värde att tar upp frågan om vilken betydelse möjligheten till s.k. delegerade akter och genomförandeakter i utkast till lagstiftningsakter bör ha vid subsidiaritetsprövningar vill framhålla följande. Det är en mycket intressant men komplex fråga som finansutskottet väckt. Frågan rör tolkningen av bestämmelser om subsidiaritetsprincipen och nationella parlaments befogenhet att pröva om ett utkast till lagstiftningsakt är förenligt med principen. Möjligheten att bemyndiga kommissionen att anta delegerade akter och genomförandeakter framgår av artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. Bestämmelser med sådana bemyndiganden tas in i särskilda artiklar i utkasten till lagstiftningsakter. Nationella parlaments subsidiaritetsprövning enligt protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna begränsas till prövningen av utkast till lagstiftningsakter. Nationella parlament prövar således inte de delegerade akter eller genomförandeakter som kan komma att antas med stöd av ett bemyndigande i en lagstiftningsakt. Inledningsvis kan konstateras att den parlamentariska uppmanade utskotten att beakta de angivna ramarna för subsidiaritetsprövningen och hänvisade till möjligheten att kanalisera synpunkter som inte direkt hänför sig till subsidiaritetsprincipens tillämpning genom överläggningar med regeringen (2017/18:URF1 s. 192 och 269). har även framhållit att det inte handlar om att framföra synpunkter i sak på den föreslagna åtgärden inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Som nämnts inledningsvis i detta betänkande handlar subsidiaritetsprövningen om att fastställa på vilken nivå – unionsnivå eller nationell nivå – den föreslagna åtgärden ska företas, inte om den bör företas eller inte. Frågan som först måste ställas är om det är möjligt att uppnå målen för den föreslagna åtgärden på nationell nivå. Om så inte bedöms vara fallet kan det från subsidiaritetssynpunkt i princip inte ha någon betydelse om åtgärden regleras i en lagstiftningsakt, delegerad akt eller genomförandeakt, så länge regleringen är på EU-nivå. I den mån ett utskott har invändningar mot att en åtgärd föreslås regleras i en delegerad akt eller i en genomförandeakt i stället för i lagstiftningsakten, är det således en synpunkt som bör föras fram inom ramen för överläggningar med regeringen och inte inom ramen för prövningen av om utkastet till lagstiftningsakt är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utifrån de avgränsningar som ställs upp i artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget torde i regel ett bemyndigande i en lagstiftningsakt inte heller i övrigt, såvitt utskottet kan bedöma, innebära att lagstiftningsakten kan ifrågasättas ur subsidiaritetssynpunkt. Det kan dock inte uteslutas att ett bemyndigande bedöms innebära stöd för en framtida reglering av åtgärder vars mål bättre tillgodoses på nationell nivå. I sådana fall torde en invändning kunna göras inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Det är då viktigt att utskottet motiverar varför det anser att bemyndigandet medför att utkastet till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet anser att det finns skäl att följa utvecklingen i frågan. Informationsutbyte med andra nationella parlament samlade inte något förslag tillräckligt många invändningar för att tröskeln för ett s.k. gult kort skulle uppnås. Av de 713 förslag som prövats sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har endast 3 förslag lett till ett s.k. gult kort. Ett gult kort innebär att kommissionen blir skyldig att ompröva ett förslag. Efter omprövningen kan kommissionen besluta om den ska behålla, ändra eller dra tillbaka sitt förslag. har, som nämnts, påpekat värdet av informationsutbyte med andra nationella parlament och att det finns skäl att fundera över hur de nationella parlamenten ska kunna utbyta information på ett sådant sätt att möjligheterna att uppnå tröskeln för ett gult kort förbättras. Utskottet har framhållit att representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informellt informationsutbyte med utskott eller motsvarande organ vid andra nationella parlament i syfte att t.ex. uppmärksamma andra parlament på synpunkter som ett utskott i har eller för att samla så många parlament som möjligt för att uppnå de i protokoll nr 2 angivna tröskelvärdena för att få ett förslag omprövat. Utskottet konstaterar att flertalet av utskotten i sina yttranden framhåller att de har goda erfarenheter av kontakterna med representant och att de har nytta av den information som representanten kan lämna, t.ex. om andra parlaments uppfattningar om förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. framhåller att utskottet i sin tur genom sitt kansli informerade representanten i samband med att utskottet justerade sitt utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande om förslaget till direktiv om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (COM(2017) 648). konstaterar att representanten i detta fall informerades i ett relativt tidigt skede eftersom justeringen ägde rum och tidsfristen gick ut . Inget av utskotten uppger sig ha haft några direkta kontakter på politisk nivå. har tidigare framhållit värdet av ett utökat samarbete mellan de nationella parlamenten, om möjligt på politisk nivå. I detta sammanhang kan nämnas att även den parlamentariska ansåg att bör samarbeta mer med andra nationella parlament, och uppmuntrade till ett kompletterande informationsutbyte på politisk nivå baserat på vad som med någorlunda rimlighet kan förutses bli utskottets slutsats i subsidiaritetsprövningen (2017/18:URF1 s. 193). Förutom den tidsmässiga fördelen av att inte avvakta ett faktiskt beslut ansåg att sådant informationsutbyte har den fördelen att det sker direkt mellan beslutsfattarna och på politisk nivå. framhöll att det bör överlåtas åt utskotten att utforma rutiner för att sprida information på politisk nivå till andra nationella parlament. delar uppfattning i dessa frågor. Flera av utskotten upprepar även i denna uppföljning att nyttan av IPEX är begränsad i och med att det sällan finns relevant information att tillgå under beredningen av ett ärende och att informationen endast finns tillgänglig på originalspråket. konstaterar att det fortfarande finns en förbättringspotential i fråga om vilken information som läggs in i IPEX och att den läggs in i anslutning till besluten och att den läggs in på ett språk som är tillgängligt för andra nationella parlament. Tidsfristen börjar dock att löpa för alla nationella parlament, vilket gör att det ofta inte finns information att tillgå under beredningen av ett ärende. Information från kommissionen om kommande förslag Flera av utskotten framhåller att det kan vara svårt att förutse och planera för kommande subsidiaritetsprövningar och att erfarenheten är att informationen i kommissionens planeringsdokument (arbetsprogram, färdplaner och sammanträdesplan) inte är helt tillförlitlig. Det saknas även tillförlitlig information om när de olika språkversionerna väntas bli klara och när åttaveckorsfristen börjar löpa. Som ett exempel anges situationen som rådde inför sommaruppehållet 2018 då ett mycket stort antal utkast till lagstiftningsakter översändes av kommissionen till de nationella parlamenten. Det var länge osäkert när tidsfristen avseende olika förslag skulle börja löpa och därmed om den skulle gå ut eller juli. Eftersom perioden den 1–inte räknas med i tidsfristen blir det stor skillnad om tidsfristen går ut eller . konstaterar att de nationella parlamentens planering av subsidiaritetsprövningarna skulle underlättas betydligt om kommissionen tillhandhöll mer detaljerad och pålitlig information om planeringen för varje enskilt initiativ. När det gäller tidsfristen har kommissionen i meddelandet om en starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018) 703) angett att den anser att perioden över jul och nyår inte bör räknas in i tidsfristen, vilket skulle vara en välkommen förbättring. När det gäller kommissionens motiveringar kan utskottet skönja en positiv trend i och med att endast knappa av förslagen saknade tillfredsställande motiveringar, vilket är en lika stor procentuell andel som (bet. 2017/18:KU5 s. 68). , 2015, saknades motiveringar i av förslagen (bet. 2016/17:KU5 s. 47). varierar motiveringarna till innehåll och omfattning och är i vissa fall alltför kortfattade. anser därför att det finns en förbättringspotential i detta avseende, och uppskattar att kommissionen i meddelandet om en starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018) 703) angett att den avser att använda sig av den bedömningsmodell som Timmermans arbetsgrupp om subsidiaritet föreslagit ska användas vid subsidiaritetsprövningarna, vilket förhoppningsvis kan leda till att motiveringar om subsidiaritetsprincipen alltid lämnas och att motiveringarna blir mer utförliga. Utskottet kommer att granska kommissionens s.k. subsidiaritetspaket där bl.a. meddelandet om en starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018) 703) och kommissionens årsrapport om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (COM(2018) 490) ingår. Utskottets granskningsutlåtande beräknas bli klart . yttrande 2018/19:FiU1y yttrande 2018/19:SkU2y yttrande 2018/19:JuU1y yttrande 2018/19:SfU1y yttrande 2018/19:UbU1y yttrande 2018/19:TU1y Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2018/19:MJU2y yttrande 2018/19:NU1y Avgjorda subsidiaritetsärenden i 2017 COM(2016) 799 Förslag till och rådets förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll COM(2016) 798 Förslag till och rådets förordning om anpassning till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter på området rättsliga frågor som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll COM(2017) 8 Förslag till och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut /2002/EG COM(2017) 481 Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser COM(2016) 788 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1059/2003 vad gäller de territoriella typindelningarna (Tercet) COM(2016) 853 Förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /59/EU vad gäller rangordningen av skuldinstrument utan säkerhet i en insolvenshierarki COM(2016) 854 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /36/EU när det gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder COM(2016) 851 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet COM(2016) 852 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /59/EU vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet och om ändring av direktiv /26/EG, direktiv /47/EG, direktiv /30/EU, direktiv /35/EU, direktiv /56/EG, direktiv /25/EG och direktiv /36/EG COM(2016) 850 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller bruttosoliditetsgrad, stabil nettofinansieringskvot, krav för kapitalbas och kvalificerade skulder, motpartsrisk, marknadsrisk, exponeringar mot centrala motparter, exponeringar mot företag för kollektiva investeringar, stora exponeringar, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av information samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 COM(2016) 856 Förslag till och rådets förordning om en ram för återhämtning och resolution av centrala motparter och om ändring av förordningarna (EU) nr 1095/2010, (EU) nr 648/2012 och (EU) 2015/2365 COM(2017) 114 Förslag till och rådets förordning om europeisk företagsstatistik, om ändring av förordning (EG) nr 184/2005 och om upphävande av tio rättsakter på området företagsstatistik COM(2017) 208 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller clearingkravet, ett tillfälligt upphävande av clearingkravet, rapporteringskraven, riskbegränsningsteknikerna för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart, registreringen och tillsynen av transaktionsregister samt kraven för transaktionsregister COM(2017) 329 Förslag till och rådets förordning om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (”BNI-förordning”) och om upphävande av rådets direktiv /130/EEG, Euratom och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 COM(2017) 331 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1095/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller förfarandena för och de myndigheter som ska delta i auktorisationen av centrala motparter samt om kraven för godkännande av centrala motparter från tredjeland COM(2017) 343 Förslag till och rådets förordning om en europeisk privat pensionsprodukt (PEPP) COM(2017) 538 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1092/2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd COM(2017) 537 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /65/EU om marknader för finansiella instrument och direktiv /138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) COM(2017) 536 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), förordning (EU) nr 1094/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), förordning (EU) nr 1095/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), förordning (EU) nr 345/2013 om europeiska riskkapitalfonder, förordning (EU) nr 346/2013 om europeiska fonder för socialt företagande, förordning (EU) nr 600/2014 om marknader för finansiella instrument, förordning (EU) nr 2015/760 om europeiska långsiktiga investeringsfonder, förordning (EU) 2016/1011 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och förordning (EU) 2017/1129 om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad COM(2016) 758 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG vad gäller mervärdesskattesatser som tillämpas på böcker, tidningar och tidskrifter COM(2016) 757 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG och direktiv /132/EG vad gäller vissa skyldigheter på mervärdesskatteområdet för tillhandahållande av tjänster och distansförsäljning av varor COM(2016) 755 Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 om administrativt samarbete och kampen mot mervärdesskattebedrägeri COM(2016) 825 Förslag till och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 COM(2016) 811 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller tillfällig tillämpning av ett allmänt förfarande för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde COM(2017) 297 Förslag till rådets beslut om ändring av rådets beslut nr 189/2014/EU om tillstånd för att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på ”traditionell” rom som framställs i , , och och om upphävande av beslut /659/EG COM(2017) 335 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang COM(2017) 276 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning COM(2017) 569 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG för harmonisering och förenkling av vissa regler i mervärdesskattesystemet och om införande av ett slutgiltigt system för beskattning av handel mellan medlemsstaterna COM(2017) 567 Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 avseende den certifierade beskattningsbara personen COM(2016) 731 Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 och (EU) 2016/1624 COM(2016) 826 Förslag till och rådets direktiv om bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser COM(2016) 819 Förslag till och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande COM(2016) 881 Förslag till och rådets förordning om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna COM(2016) 882 Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller och om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 samt upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 COM(2016) 883 Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 och om upphävande av förordning (EG) nr 1986/2006, rådets beslut /533/RIF och kommissionens beslut /261/EU COM(2017) 344 Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer för att komplettera och stödja det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris-TCN-systemet) och om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 COM(2017) 352 Förslag till och rådets förordning om Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut /533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 COM(2017) 489 Förslag till och rådets direktiv om bekämpande av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter och om ersättande av rådets rambeslut /413/RIF COM(2017) 571 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna COM(2016) 765