bet · H701JuU8 · 2019-11-11 00:00:00 — Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i . Förslaget innebär dels att ett nytt brott införs, sabotage mot blåljusverksamhet, dels att straffskalan för grovt våld mot tjänsteman skärps. Syftet med förslaget är att skärpa det straffrättsliga skyddet för de centrala blåljusverksamheterna och för myndighetsutövning. Det som föreslås straffbeläggas är att angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse eller annars varit av särskilt farlig art ska det dömas för grovt sabotage mot blåljusverksamhet. Straffet för sabotage mot blåljusverksamhet föreslås vara fängelse i högst och för grovt sabotage mot blåljusverksamhet fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Det föreslås vidare att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman skärps till fängelse i lägst ett och högst . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår sex tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Förslagen rör i korthet följande frågor: • samma straffrättsliga skydd för personal hos och som för poliser • ett utvidgat straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner • en särskild straffskärpningsgrund för angrepp mot viktiga samhällsfunktioner • en egen brottsrubricering för våld mot tjänsteman där straffet ska vara minst sex månaders fängelse • en utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser • en översyn av vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att öka säkerheten på sjukhus När det gäller ovan nämnda tillkännagivanden finns det sex reservationer (S, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt elva reservationer (S, M, SD, V, KD, MP). Proposition 2018/19:155 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning. 17 yrkanden i följdmotioner. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning 1.Livstidsstraff för grovt sabotage mot blåljusverksamhet, punkt 1 (V) 2.Straffskalan för sabotage mot blåljusverksamhet, punkt 3 (SD) 3.Brott som inte begås under pågående utryckning, punkt 4 (KD) 4.Straffrättsligt skydd för och personal, punkt 5 (S, V, MP) 5.Straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner, punkt 6 (S, V, MP) 6.En särskild straffskärpningsgrund, punkt 7 (S, V, MP) 7.En särskild brottsrubricering för brottet våld mot tjänsteman med en skärpt straffskala, punkt 8 (S, V, MP) 8.En särskild brottsrubricering för brott som innebär våld mot personal inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården, punkt 9 (M, KD) 9.Hot mot polis, punkt 10 (SD) 10.Kränkningsersättning till poliser, punkt 12 (S, V, MP) 11.Säkerhet på sjukhus, punkt 13 (S, V, MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Reservantens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Livstidsstraff för grovt sabotage mot blåljusverksamhet antar 13 kap. 5 c § regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2018/19:155 i denna del och avslår motion 2019/20:110 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning antar regeringens förslag till lag om ändring i i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2018/19:155 i denna del. Straffskalan för sabotage mot blåljusverksamhet 2019/20:361 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 25. Reservation 2 (SD) Brott som inte begås under pågående utryckning 2019/20:316 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 3 (KD) Straffrättsligt skydd för och personal ställer sig bakom det som utskottet anför om att och personal bör omfattas av samma straffrättsliga skydd som poliser och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:263 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2019/20:288 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (S, V, MP) Straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner ställer sig bakom det som utskottet anför om ett utvidgat straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:300 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:361 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:2878 av Boriana (M) yrkande 3. Reservation 5 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om en särskild straffskärpningsgrund för angrepp mot viktiga samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:263 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:300 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:316 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 6 (S, V, MP) En särskild brottsrubricering för brottet våld mot tjänsteman med en skärpt straffskala ställer sig bakom det som utskottet anför om att våld mot tjänsteman bör få en egen brottsrubricering där straffet ska vara minst sex månaders fängelse och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:288 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:300 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:361 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 7 (S, V, MP) En särskild brottsrubricering för brott som innebär våld mot personal inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården 2019/20:288 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 8 (M, KD) 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 26. Reservation 9 (SD) Likställande av våld mot polis- och bevakningshundar med våld mot tjänsteman 2019/20:310 av (SD) och 2019/20:440 av (C). ställer sig bakom det som utskottet anför om en utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:288 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:361 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 33. Reservation 10 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om ökad säkerhet på sjukhus och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:316 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 11 (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (MP), (KD) och (L). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2018/19:155 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning. I propositionen föreslår regeringen att det införs ett nytt brott i , sabotage mot blåljusverksamhet, och att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman skärps. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Sex motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även fem motioner från allmänna motionstiden /20. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Det kan nämnas att har gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor som behandlas i detta ärende. En närmare genomgång av dessa görs i det följande avsnittet under rubriken riksdagsbehandling (s.13). Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i och avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen i den del som avser att grovt sabotage mot blåljusverksamhet ska kunna ge fängelse på livstid. ställer sig bakom det som utskottet anför om •att och personal bör omfattas av sammas straffrättsliga skydd som poliser •ett utvidgat straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner •en särskild straffskärpningsgrund för angrepp mot viktiga samhällsfunktioner •att våld mot tjänsteman bör få en egen brottsrubricering där straffet ska vara minst sex månaders fängelse och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. straffskalan för sabotage mot blåljusverksamhet och likställande av våld mot polis- och bevakningshundar med våld mot tjänsteman. Jämför reservation 1 (V), 2 (SD), 3 (KD), 4 (S, V, MP), 5 (S, V, MP), 6 (S, V, MP), 7 (S, V, MP), 8 (M, KD) och 9 (SD). Befintligt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet Polisverksamhet, räddningstjänst och ambulanssjukvård utgör enligt regeringen de centrala blåljusverksamheterna. Angrepp på dessa är genom olika bestämmelser straffbart. Att med våld eller hot angripa blåljuspersonal är straffbart som misshandel eller olaga hot enligt bestämmelser i 3 kap. respektive 4 kap. . Vidare kan bestämmelserna i 17 kap. bli tillämpliga för angrepp vid myndighetsutövning. Att tillgripa samhällsnyttig egendom är straffbart enligt bestämmelser i 8 kap. . Det är vidare straffbart som skadegörelse eller grov skadegörelse enligt 12 kap. att t.ex. genom stenkastning eller på annat sätt skada ett utryckningsfordon, en tjänstehund eller en polishäst. Den som förstör eller skadar sådan egendom som har avsevärd betydelse för upprätthållande av allmän ordning eller säkerhet, eller allvarligt stör eller hindrar användningen av sådan egendom kan dömas för sabotage enligt 13 kap. . För att nå upp till sabotage måste gärningen dock vara förhållandevis kvalificerad. Beroende på situationen kan även ytterligare straffbestämmelser i komma att aktualiseras, exempelvis mordbrand och allmänfarlig ödeläggelse enligt 13 kap. eller våldsamt upplopp enligt 16 kap. . Dessa bestämmelser kräver emellertid att vissa särskilda förutsättningar är uppfyllda. Någon mer övergripande straffbestämmelse som tar sikte på att skydda polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård och deras samhällsnyttiga funktioner finns dock inte. Våld eller hot mot tjänsteman Straffbestämmelsen om våld och hot mot tjänsteman finns i 17 kap. 1 § . I bestämmelsen föreskrivs att den som med våld eller hot om våld förgriper sig på en tjänsteman i hans eller hennes myndighetsutövning eller för att tvinga tjänstemannen till eller hindra honom eller henne från en åtgärd i myndighetsutövningen eller hämnas för en sådan åtgärd döms för våld eller hot mot tjänsteman till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller den som på motsvarande sätt förgriper sig mot en tjänsteman som har utövat myndighet för vad han eller hon har gjort eller underlåtit i myndighetsutövningen. Om brottet är grovt döms för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har innefattat våld av allvarligt slag, har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag, eller annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Regeringen anser att det är ett allvarligt samhällsproblem att polisverksamhet, räddningstjänst och ambulanssjukvård utsätts för återkommande angrepp. Det saknas vidare en övergripande och heltäckande straffrättslig reglering som direkt syftar till att skydda de samhällsnyttiga funktioner som blåljusverksamheterna utgör. De befintliga straffbestämmelser som kan vara tillämpliga speglar, enligt regeringen, inte heller alltid allvaret i att angripa blåljusverksamhet. Problematiken är inte sådan att den enbart kan lösas genom straffrättsliga åtgärder utan måste även mötas med andra insatser. Det är dock av vikt att det därutöver finns ett starkt straffrättsligt skydd mot angrepp på central blåljusverksamhet. Utöver att bidra till att blåljusverksamheterna kan fullgöra sina samhällsviktiga uppdrag kan ett särskilt straffrättsligt skydd för funktionerna leda till att tryggheten hos och respekten för de personer som arbetar inom verksamheterna ökar. Regeringen bedömer därför att det bör införas ett särskilt straffansvar för angrepp på polisverksamhet, räddningstjänst och ambulanssjukvård. En ny straffbestämmelse om sabotage mot blåljusverksamhet Regeringen föreslår att en ny straffbestämmelse ska införas i 13 kap. . Brottet ska benämnas sabotage mot blåljusverksamhet. Bestämmelsen ska omfatta den som angriper eller på annat sätt stör polisverksamhet, räddningstjänst eller ambulanssjukvård genom att – använda våld eller hot om våld mot verksamhetens personal eller mot personer som bistår verksamheten, – tillgripa eller skada fordon eller annat hjälpmedel som används eller ska användas i verksamheten, eller – vidta någon annan otillbörlig åtgärd. Straffansvaret ska gälla endast om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Till begreppet utryckningsverksamhet hänförs dels polisverksamhet på grund av en händelse eller ett brott som påkallar en omedelbar insats, dels räddningsinsatser enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och dels insatser för att utföra hälso- och sjukvårdsverksamhet i eller i anslutning till ambulans. Till brottsbekämpande verksamhet hänförs verksamhet som syftar till att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet samt utreda och beivra brott. Att straffbestämmelsen vid sidan av utryckningsverksamhet också omfattar brottsbekämpande verksamhet innebär att även verksamhet som inte utgör akuta insatser omfattas. Brottet föreslås gradindelas genom att det även införs ett grovt brott. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse eller annars varit av särskilt farlig art. Regeringen anser att straffskalorna för sabotage mot blåljusverksamhet och grovt sabotage mot blåljusverksamhet bör bestämmas i enlighet med övriga sabotagebrott i 13 kap. . Straffet för sabotage mot blåljusverksamhet föreslås därför vara fängelse i högst . Straffet för grovt sabotage mot blåljusverksamhet föreslås vara fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Försök, förberedelse och stämpling till sabotage mot blåljusverksamhet och grovt sabotage mot blåljusverksamhet föreslås också kriminaliseras, liksom underlåtenhet att avslöja eller förhindra sådana brott. Verksamheter som föreslås omfattas av den nya straffbestämmelsen Den nya straffbestämmelsen omfattar enligt förslaget polisverksamhet, räddningstjänst och ambulanssjukvård. Med uttrycket polisverksamhet avses den verksamhet som och Säkerhetspolisen bedriver. Med räddningstjänst avses den verksamhet som staten och kommunerna bedriver enligt lagen om skydd mot olyckor och som går ut på att ansvara för räddningsinsatser vid olyckor och överhängande fara för olyckor. Även fjäll-, flyg- och sjöräddningstjänst samt efterforskning av försvunna personer enligt lagen, som utförs även om det inte inträffat någon olycka eller föreligger överhängande fara för en sådan, är att anse som räddningstjänst. Begreppet räddningstjänst omfattar inte bara genomförandet av räddningsinsatser utan också verksamhet som går ut på att upprätthålla ständig beredskap för och förmåga att effektivt kunna genomföra räddningsinsatser. Med ambulanssjukvård avses hälso- och sjukvårdsverksamhet som utförs i eller i anslutning till ambulans. Med ambulans avses transportmedel avsett och utrustat för ambulanssjukvård och transport av sjuka och skadade. Begreppet ambulanssjukvård omfattar i sammanhanget inte bara utförandet av hälso- och sjukvård utan också verksamhet som går ut på att upprätthålla ständig beredskap för och förmåga att effektivt kunna genomföra sådana insatser. Regeringen anför att det finns andra skyddsvärda verksamheter än de som bedrivs av polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård samt att det finns andra myndigheter än och Säkerhetspolisen som bedriver brottsbekämpande verksamhet, bl.a. och . Enligt regeringen visar dock utredningens kartläggning på återkommande angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård. Den ger dock inte stöd för att det finns behov av en utökad kriminalisering för andra verksamheter. Regeringen anser vidare att de centrala blåljusverksamheterna polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård i viss mån intar en särställning. De intressen som verksamheterna ytterst ska skydda är människors liv och hälsa. Att dessa verksamheter fungerar väl har vidare avgörande betydelse inte bara för enskilda nödställda utan också för samhällets samlade skydd mot hot från olyckor, kriser och påfrestningar. Det förekommer inte sällan situationer då andra personer än blåljuspersonal hjälper blåljusverksamhet, t.ex. när tulltjänstemän bistår polisen vid en insats eller när frivilliga resurser bistår räddningstjänsten vid en insats. Även när sådana resurser angrips kan det, enligt regeringen, vara att anse som ett angrepp på blåljusverksamheten. Straffansvaret föreslås därför även omfatta våld eller hot om våld mot personer som bistår blåljusverksamheten. En ny straffskärpningsgrund föreslås inte införas föreslog i sitt betänkande (SOU 2018:2) att det bör införas en särskild straffskärpningsgrund i 29 kap. 2 § som anger att det, som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet, särskilt ska beaktas om den tilltalade med hot eller våld angripit någon i eller med anledning av dennes yrkesutövning. Detta då det finns behov av att stärka det straffrättsliga skyddet för ett flertal samhällsnyttiga funktioner. Regeringen anför att flera remissinstanser invänder att det finns nackdelar med den föreslagna straffskärpningsgrunden. Till dessa nackdelar hör bl.a. att straffskärpningsgrunden får ett mycket stort tillämpningsområde som är svårt att överblicka, att det finns risk att straffskärpningsgrunden får en liten praktisk betydelse och att den kan komma att omfatta situationer där det inte är motiverat att låta kopplingen till yrkesutövning utgöra en försvårande omständighet. Flera remissinstanser påpekar också enligt regeringen att även ideellt arbete – som inte omfattas av den föreslagna bestämmelsen – kan utgöra en samhällsnyttig funktion och att skälen för ett utvidgat straffrättsligt skydd gör sig gällande också i fråga om sådant arbete. Regeringen bedömer att den föreslagna straffskärpningsgrunden är förenad med betydande nackdelar och att det framstår som tveksamt om den skulle få avsedd verkan som det kan förutses att den skulle ge upphov till betydande tillämpningsproblem. Mot den bakgrunden anser regeringen att det inte framstår som lämpligt att införa den. Frågan om vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett förstärkt straffrättsligt skydd för dessa samhällsnyttiga funktioner kan uppnås på ett annat och mer ändamålsenligt sätt kräver enligt regeringen fortsatt utredningsarbete. Ändrad straffskala för grovt våld eller hot mot tjänsteman Regeringen anför att den bedömer att den generellt skärpta synen på allvarliga våldsbrott i sig inte utgör skäl att justera straffskalan för våld eller hot mot tjänsteman eller grovt sådant brott. Det finns emellertid anledning att lyfta fram risken för otillbörlig påverkan på myndigheters beslutsfattande. Tillgången till uppgifter ur folkbokföringen och andra offentliga register gör att myndighetsföreträdare riskerar att exponeras för våld och hot också utanför arbetstid. Det är visserligen svårt att mäta i vilken grad subtila hot liksom den övriga utsattheten för våld och hot hos myndighetsutövare i praktiken riskerar att påverka ett korrekt beslutsfattande inom ramen för myndighetsutövning. Utifrån den samlade bild som regeringen har fått av förekomsten av våld och hot mot samhällets företrädare bedömer regeringen emellertid att faran för otillbörlig påverkan bör tas på stort allvar. Mot bl.a. denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att skärpa synen på våld och hot mot tjänsteman. Regeringen föreslår att minimistraffet för grovt våld eller hot mot tjänsteman höjs från fängelse till fängelse och att maximistraffet höjs från fyra till fängelse. Enligt regeringen innebär den föreslagna höjningen av minimistraffet för grovt våld eller hot mot tjänsteman att det tillgängliga utrymmet för straffmätning i praktiken ökar för normalgraden av brottet. Den praktiskt tillämpliga straffskalan för ett brott av normalgraden får nämligen regelmässigt anses sluta där minimistraffet för den svårare graden börjar, trots att skalorna överlappar varandra. En höjning av minimistraffet för grovt våld eller hot mot tjänsteman skapar alltså utrymme för en strängare straffmätning även för brott av normalgraden. Regeringen anför att den mot denna bakgrund inte anser att det nu finns skäl att föreslå någon ändring av straffskalan för normalgraden av brottet. Regeringen anför att den avser att återkomma till när det gäller frågan om våld mot tjänsteman ska få en egen brottsbeteckning med en annan straffskala (bet. 2016/17:JuU16 punkt 24, rskr. 2016/17:211), se även nedan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt regeringen behövs inte några särskilda övergångsbestämmelser. har, som nämnts ovan, gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till de som behandlas i propositionen. har tillkännagett för regeringen att den bör se över hur arbetet med att förhindra brott mot rättsväsendets anställda kan stärkas (bet. 2016/17:JuU17 punkt 15, rskr. 2016/17:212). har även tillkännagett för regeringen – att våld mot tjänsteman bör få en egen brottsrubricering där straffet ska vara minst sex månaders fängelse, – våld eller hot mot personal inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården bör straffas lika hårt som våld eller hot mot polisen och att det bör införas ett nytt brott, våld mot alarmeringstjänstpersonal, där det inte uppställs något krav på att angreppet sker mot någon i dennes myndighetsutövning, – en ny brottsrubricering, försvårande av utryckning, bör övervägas, samt – att det bör införas en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff (bet. 2016/17:JuU16 punkt 24, rskr. 2016/17:211). har vidare tillkännagett för regeringen att ett särskilt brott ska omfatta angrepp mot personal inom hälso- och sjukvården samt att våld mot personal inom hälso- och sjukvården och andra vitala samhällsfunktioner ska ha ett minimistraff på sex månaders fängelse (bet. 2017/18:JuU14 punkt 14, rskr. 2017/18:240). har också tillkännagett för regeringen att det är angeläget att regeringen skyndsamt återkommer med förslag till lagändringar i syfte att åstadkomma ett starkt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal (bet. 2018/19:JuU11 punkt 34, rskr. 2018/19:181). Regeringens redovisning av tillkännagivanden I propositionen anför regeringen att den anser att tillkännagivandet om att se över hur arbetet med att förhindra brott mot rättsväsendets anställda kan stärkas (bet. 2016/17:JuU17 punkt 15, rskr. 2016/17:212), får anses slutbehandlat. Detta bl.a. genom den nu aktuella propositionen, förslaget Stärkt ordning och säkerhet i domstol (prop. 2018/19:81) som trädde i kraft , de uppdrag som getts till i regleringsbreven att särskilt redovisa de åtgärder som vidtagits för att bl.a. öka skyddet och säkerheten för de anställda i domstol, samt det uppdrag som getts till att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet inom ett antal områden där hot och våld utgör ett sådant (se prop. 2018/19:155, s. 8). Regeringen anser vidare att vad tillkännagett om att en ny brottsrubricering, försvårande av utryckning, bör övervägas samt att det bör införas en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff (bet. 2016/17:JuU16 punkt 24, rskr. 2016/17:211), tillgodoses genom förslaget att införa ett nytt brott med beteckningen sabotage mot blåljusverksamhet. tillkännagivande till regeringen om att det är angeläget att regeringen skyndsamt återkommer med förslag till lagändringar i syfte att åstadkomma ett starkt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal (bet. 2018/19:JuU11 punkt 34, rskr.