bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Otrygghet är emellertid ett komplext och mångfasetterat fenomen som är svårt att mäta och där nivåerna kan variera relativt kraftigt mellan olika år. Brottslighetens omfattning är också svår att beskriva på ett heltäckande sätt. Utsattheten för brott mot person var något högre i NTU 2018 än 2017. Den sammantagna brottsutvecklingen är emellertid inte entydig. Förtroendet för rättsväsendet ökade ; särskilt tydligt ökade förtroendet för . Regeringen följer utvecklingen på dessa områden noga, och insatser för att öka tryggheten samt bekämpa och förebygga brott är även i fortsättningen högt prioriterade. Regeringen konstaterar vidare att rättsväsendet fått betydande resursförstärkningar , men att rättsväsendets verksamhetsvolymer trots detta präglats av minskningar . redovisar dock något fler ärenden till åklagare, och antalet personuppklarade brott och domslut har ökat något. Regeringen anser att det är av stor vikt att antalet redovisade ärenden från polis till åklagare och antalet personuppklarade brott fortsätter att öka. I detta sammanhang är det också enligt regeringen angeläget att , efter övergången till en enhetlig nationell polismyndighet, fortsätter att kontinuerligt anpassa sin verksamhet för att öka effektiviteten i brottsuppklaringen. Inom har minskningarna av antalet personer placerade i anstalt planat ut och beläggningen ökar i både häkten och anstalter. Regeringen följer utvecklingen noga och vidtar de åtgärder som bedöms vara nödvändiga. Det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet har fortsatt att visa goda resultat. Regeringen bedömer att det gemensamma arbetet ger ett tydligt mervärde i kampen mot den organiserade brottsligheten. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen i budgetpropositionen liksom är utformad på ett pedagogiskt och tydligt sätt, vilket ger utskottet goda möjligheter att både bedöma resultaten och följa resultatutvecklingen . Inledningsvis konstaterar utskottet att förtroendet för rättsväsendet ökade efter att ha minskat . Inte minst har förtroendet för ökat tydligt, vilket är glädjande. Som utskottet anfört i samband med behandlingen av de senaste årens budgetpropositioner är det emellertid viktigt att rättsväsendet fortsätter att utveckla sitt arbete för att höja förtroendet. Allmänhetens förtroende är avgörande för att rättsväsendet på ett effektivt sätt ska kunna förebygga, bekämpa och lagföra brott. Det är däremot oroande att upplevelsen av otrygghet har ökat och fortsatte att göra det . Utskottet noterar dessutom att otryggheten är ojämnt fördelad. Den är betydligt högre bland kvinnor än bland män, och den är särskilt utbredd i områden med socioekonomiska utmaningar. När det gäller brottslighetens utveckling är den, som regeringen också anför, svår att beskriva på ett heltäckande sätt. Antalet anmälda brott har ökat men var på ungefär samma nivå som . Utsattheten för brott mot person var något högre i NTU 2018 än 2017. Särskilt ökade utsattheten bland unga kvinnor, vilket i huvudsak berodde på att fler uppgav att de utsatts för sexualbrott. Även om den sammantagna brottsutvecklingen inte är entydig – och det finns områden där utvecklingen går åt rätt håll, t.ex. vad gäller tillgreppsbrott – finns det enligt utskottet anledning att hysa oro över utvecklingen. Detta gäller inte minst den ökade utsattheten för sexualbrott mot kvinnor och det ökade skjutvapenvåldet. Det är viktigt att regeringen, i enlighet med vad man anför i propositionen, följer utvecklingen noga på dessa områden och prioriterar insatser för att öka tryggheten samt bekämpa och förebygga brott. Trots att rättsväsendet fått betydande resursförstärkningar har resultaten präglats av försämringar. har dock vissa förbättringar skett. Efter att ha minskat , har såväl andelen ärenden som polisen redovisade till åklagare som andelen personuppklarade brott ökat något. Även antalet lagföringsbeslut, som minskat, ökade . Som utskottet konstaterade är det för tidigt att avgöra om detta innebär ett trendbrott. Utskottet ser dock fortfarande positivt på de tecken som finns på att den negativa trenden är på väg att vända, och anser att det är angeläget att den utvecklingen fortsätter. Utskottet anser vidare att den ökade beläggningsgraden i Kriminalvården är oroande och att den riskerar att försämra möjligheterna till återfallsförebyggande arbete och säkerhetsarbete. Det är viktigt att regeringen följer utvecklingen noga och vidtar de åtgärder som bedöms vara nödvändiga. Utskottet anser sammanfattningsvis, mot bakgrund av de iakttagelser som gjorts ovan, att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet endast delvis har uppnåtts. Statens budget inom utgiftsområde 4 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt regeringens förslag och lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 4 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens budgetförslag och de motioner som har väckts med anledning av budgetpropositionen och som avser anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Det gäller följande motioner: 2019/20:3319 av m.fl. (M), 2019/20:2632 av m.fl. (SD), 2019/20:2698 av m.fl. (V) och 2019/20:2727 av m.fl. (KD). I motionerna föreslås ändringar inom ett flertal anslag enligt vad som närmare beskrivs nedan. Vidare behandlar utskottet ytterligare några motionsyrkanden som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 4 för . Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:1 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar 28 till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för utgifter för verksamhet. Anslaget får också användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhopparverksamhet). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . I propositionen redogör regeringen för ett antal förändringar av anslaget som regeringen bedömt vara nödvändiga. Regeringen föreslår inledningsvis att anslaget ökas med . Antalet polisanställda ska successivt öka med sammantaget 10 000 personer. Regeringen föreslår därför att tillförs ytterligare medel som bl.a. ska säkerställa satsningen på hemlig dataavläsning samt att attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas genom bättre villkor. bedriver tillsyn över Säkerhetspolisens och tillämpning av den nya lagen (2019:547) om förbud mot användning av vissa uppgifter för att utreda brott, som ger de båda myndigheterna utökad tillgång till uppgifter från signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. För att finansiera den nya tillsynsuppgiften föreslås anslaget minskas med . Anslaget 1:16 ökas med motsvarande belopp. För att fortsätta bidra till finansieringen av arbetet med den nationella trygghetsundersökningen och för att säkerställa fortsatt kvalitet och bibehållen urvalsstorlek föreslår regeringen att anslaget minskas med . Anslaget 1:7 ökas med motsvarande belopp. Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera en kanslifunktion till Rådet för digitalisering av rättsväsendet. Kanslifunktionen placeras på Brå och anslaget 1:7 föreslås därmed ökas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkandena 3–10 föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. användas till att påtagligt öka antalet poliser för att avsevärt ska kunna förbättra sin förmåga att utreda och klara upp brott. Polisen behöver även bli mer synlig och närvarande i hela landet. Målet är att öka antalet polisanställda med 10 000 personer till 2024. Vidare vill motionärerna göra det möjligt för att anställa eller anlita ordningsvakter för att och fram till dess att polisen är fullt återuppbyggd börja använda sig av ordningsvakter för vissa uppgifter som poliser utför. Tillskottet ska även möjliggöra en höjning av polisernas löner, återanställning av pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket, rekrytering av administrativt stöd till utredningsverksamheten samt en förstärkning av Nationellt forensiskt centrum. Vidare ska tillskottet användas till åtgärder som ska säkerställa att det går att nå inom rimlig tid även vid icke akuta ärenden, för att stärka myndighetens hantering av vapentillstånd i syfte att förkorta handläggningstiderna samt ge myndigheten förutsättningar att fyrdubbla kamerabevakningen. Motionärerna uppger även en önskan om att förstärka polisens hundresurser med målet att dessa bl.a. ska användas som sökhundar för att hitta vapen och narkotika. Vidare vill motionärerna återställa regeringens tidigare neddragning av anslag som gjordes med anledning av Kriminalvårdens ökade kostnader för transportverksamhet. För att bygga ut gränspolisens verksamhet, möjliggöra fler inre utlänningskontroller och snabbt stärka det svenska gränsskyddet vill motionärerna även att gränspolisverksamheten stärks. I kommittémotion 2019/20:2632 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. möjliggöra en höjning av polisernas löner i syfte att bl.a. främja att medarbetare vid myndigheten stannar kvar samt skapa incitament för återrekrytering av poliser som arbetar med annat. Vidare ska tillskottet finansiera anställandet av administrativ personal som kan avlasta polisutbildade, en upprustning och utveckling av polisens utrustning, investeringar i teknik samt utökad kamerabevakning. Motionärerna framför även att tillskottet ska användas för att förstärka gränspolisen, och Nationellt forensiskt centrum samt till att återinföra beredskapspolisen. I kommittémotion 2019/20:2727 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att öka antalet anställda vid , både poliser och civilanställda. Målet är att ytterligare 10 000 poliser ska anställas . Tillskottet ska även användas till en lönesatsning för poliser, en satsning för att locka tillbaka pensionerade poliser som har arbetat som utredare samt till kompetensutveckling för ett stärkt polisiärt ledarskap. Motionärerna vill även att anslagsökningen ska finansiera förstärkta gränskontroller samt inrättandet av ett nytt organ inom myndigheten: . Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:2 Säkerhetspolisen sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:2 Säkerhetspolisen. Anslaget får användas för Säkerhetspolisens förvaltningsuppgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att säkerställa satsningen på hemlig dataavläsning. I kommittémotion 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 11 föreslås att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslagsökningen ska användas för att möta de ökade krav som ställs i arbetet för att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet. Enligt motionärerna innebär resurserna att myndigheten kan öka bemanningen och i högre grad följa de hotaktörer som bedöms vilja skada samhället. Myndigheten kan även använda resurserna inom övriga verksamhetsområden. I kommittémotion 2019/20:2632 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att stärka Säkerhetspolisens förmåga att bekämpa extremism och terrorism. I partimotion 2019/20:2698 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anledningen är att motionärerna avvisar regeringens föreslagna satsning på till hemlig dataavläsning. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:3 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . För att ska kunna bibehålla och utveckla kvaliteten och effektiviteten i verksamheten föreslår regeringen att anslaget ökas med . Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera en kanslifunktion till Rådet för digitalisering av rättsväsendet. Kanslifunktionen placeras på Brå och anslaget 1:7 föreslås därmed ökas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 12 föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att ge rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. För att möta brottsutvecklingen i samhället behöver antalet åklagare bli fler, och dessutom kräver många brott alltmer komplicerade och tidskrävande utredningsåtgärder. För att ska vara rätt krävs det, inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, att myndigheten har långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Vidare föreslår motionärerna att Riksenheten för säkerhetsmål och Riksenheten för internationell och organiserad brottslighet vid ska förstärkas så att inga terroristbrott och krigsbrott ska förbli outredda. I partimotion 2019/20:2698 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Syftet med anslagsökningen är att ska kunna verka för att rättegångar där barn utsatts för brott ska hållas . I kommittémotion 2019/20:2727 av m.fl. (KD) yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om . De anför att liksom övriga delen av rättsväsendet har att hantera allt mer komplexa brottsutredningar, en växande befolkning, grövre brott, mer omfångsrika förundersökningar och internationell samverkan. Myndigheten behöver också en långsiktig planeringshorisont. Enligt motionärerna innebär regeringens budget nedskärningar , då det inflationsjusterade anslaget börjar sjunka. För att säkerställa hela rättsväsendets långsiktiga behov och stärka satsar motionärerna 2021 och 2022. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:4 sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2019/20:2) medräknade. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . För att stärka kapacitet att möta det ökande ärendeinflödet och säkerställa utredning och lagföring i resurskrävande ärenden, såsom bekämpning av systematiska välfärdsbrott, föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020 och med . För att kompensera för de utgifter som uppstår hos till följd av vidtagna eller planerade åtgärder för att öka attraktiviteten i polisyrket och förbättra villkoren föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020 och med . Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera en kanslifunktion till Rådet för digitalisering av rättsväsendet. Kanslifunktionen placeras på Brå och anslaget 1:7 föreslås därmed ökas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2019/20:2632 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:4 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna behöver tillföras utredningsresurser eftersom ärendeinflödet ökar och enskilda ärenden blir alltmer komplexa. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:5 Domstolar sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2019/20:2) medräknade. Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 1:5 Domstolar. Anslaget får användas för utgifter för de allmänna domstolarnas, de allmänna förvaltningsdomstolarnas, hyres- och arrendenämndernas, , , samt verksamhet. Vidare får anslaget användas för utgifter för den regionala avdelningen vid den enhetliga patentdomstolen. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . Regeringen anför att situationen vid Domstolar är ansträngd till följd av att antalet inkomna mål och ärenden till domstolarna har ökat markant. Det behövs enligt regeringen en resursförstärkning för att mål och ärenden även i fortsättningen ska kunna avgöras med bibehållen hög kvalitet och effektivitet. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2020. beräknas anslaget öka med . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med samt med . Bakgrunden är att vattenverksamheter som producerar vattenkraftsel kommer att prövas av mark- och miljödomstolarna för ett nytt tillstånd med moderna miljövillkor. Denna omprövning berör uppskattningsvis ca 7 400 verksamheter. För att hantera omprövningen behöver Domstolar tillföras medel. Denna kostnadsökning finansieras genom prövningsavgiften, som i enlighet med propositionen Vattenmiljö och vattenkraft ses över så att den ger full kostnadstäckning (prop. 2017/18:243, bet. 2017/18:CU31, rskr. 2017/18:383). Regeringen föreslår även att anslaget minskas med för att finansiera en kanslifunktion till Rådet för digitalisering av rättsväsendet. Kanslifunktionen placeras på Brå för digitalisering av rättskedjan och anslaget 1:7 föreslås därmed ökas med motsvarande belopp. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp bör införas vid beskattning av personer som är bosatta utomlands och tillfälligt arbetar i och att det bör träda i kraft . Dessa förslag medför en ökning av antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2021 och med . I kommittémotion 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 13 föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att ärendemängden i domstolarna har ökat. Dessutom kommer satsningarna på fler poliser och åklagare att öka måltillströmningen i betydande omfattning, vilket ställer krav på förstärkta resurser. Utöver ett större ärendeflöde kräver också brottslighetens allt grövre art förstärkta resurser som hög säkerhet behövs i domstolarna. I kommittémotion 2019/20:2632 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet är enligt motionärerna nödvändigt för att möta det ökande flödet av inkomna mål vid domstolarna som är en följd av övriga satsningar på rättsväsendet. Tillskottet ska även användas till kompetensförsörjning, viss digitalisering samt fortsatt arbete med utökad trygghet och säkerhet vid domstolarna. I partimotion 2019/20:2698 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Syftet med anslagsökningen är att domstolarna ska kunna verka för att rättegångar där barn utsatts för brott ska hållas . I kommittémotion 2019/20:2727 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 3 föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet till Domstolar ska täcka upp för en ökad måltillströmning och möjliggöra förbättrad säkerhet i domstolarna. Dessutom vill motionärerna att det ska finnas domstolar på fler platser i än det gör . Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:6 Kriminalvården sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2019/20:2) medräknade. Regeringen föreslår att anvisar 9 till anslaget 1:6 Kriminalvården. Anslaget får användas för Kriminalvårdens förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för utgifter för övervakningsnämnderna, övervakare, biträdande övervakare, förtroendemän och statsbidrag till organisationer inom kriminalvårdens område. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 hade en anslagskredit om utnyttjats. Mot bakgrund av den ansträngda beläggningssituationen i häkten och anstalter anser regeringen att Kriminalvårdens anslag behöver tillföras ytterligare medel för att ge myndigheten förutsättningar att skapa fler tillfälliga och permanenta platser. Regeringen avser att lämna ett antal propositioner inom det straffrättsliga området, vilka medför ökade kostnader för Kriminalvården. För att förslagen ska kunna finansieras och Kriminalvården ska kunna upprätthålla kvalitet, effektivitet och tillräckligt god säkerhet inom verksamheten föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020, 2021 och . Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera en kanslifunktion till Rådet för digitalisering av rättsväsendet. Kanslifunktionen placeras på Brå och anslaget 1:7 föreslås därmed ökas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 14 föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att det behövs fler platser i häkten och anstalter, och att det behövs en kapacitetsgenomlysning av Kriminalvården. Även föreslagna kriminalpolitiska skärpningar kommer att leda till ett ökat tryck på Kriminalvården med ökad beläggning på både häkten och anstalter. Därutöver anför motionärerna att det behöver vidtas åtgärder för att förkorta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet. Fler nödvändiga åtgärder är bl.a. att säkerställa att permissioner genomförs utan ytterligare avvikelser och rymningar, t.ex. genom ökad användning av elektronisk övervakning. För att skapa ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen vill motionärerna att det ska inrättas en ny enhet hos för unga mellan som har begått grova brott. I kommittémotion 2019/20:2632 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna ska anslagsökningen användas för att utveckla kapaciteten i både häkten och anstalter samt tillgodose att beslutade straffskärpningar kan genomföras. I den utsträckning det finns hinder för ut- och nybyggnad bör de tillfördelade medlen kunna användas till anstaltsplatser utomlands. I partimotion 2019/20:2698 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Syftet med anslagsökningen är att inrätta behandlingsprogram för personer som begått hedersrelaterade brott. Vidare föreslår motionärerna en omdisponering av Kriminalvårdens anslag för att användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll inom frivården ska byggas ut för personer som dömts till fängelse . Av anslaget ska öronmärkas till en utökning av frivården i detta syfte. I kommittémotion 2019/20:2727 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 4 föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att det enligt Kriminalvårdens egen bedömning kommer att krävas en ökning till minst 6 300 anstaltsplatser och 3 200 häktesplatser till 2029. Tillskottet ska därför användas för att möta behovet av ett ökat antal platser men även till att möjliggöra en bra miljö i Kriminalvården, vilket är en förutsättning för rehabilitering av de intagna. I motionen, liksom i kommittémotion 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 6, anför motionärerna att det ska inrättas en särskild enhet inom för unga gängmedlemmar. En sådan enhet skulle enligt motionärerna behöva utveckla det återfallsförebyggande arbetet och avhopparverksamheten. Innehållet i verkställigheten behöver också bli mer meningsfullt och innehålla tydliga utbildningsplaner. För att lyckas bättre med unga gängmedlemmar bör individanpassade program användas i högre utsträckning för att bryta det kriminella beteendet. De erfarenheter som Kriminalvården har och bygger upp på den föreslagna enheten kan enligt motionärerna ligga till grund för metodstöd inom andra aktörers arbete med unga kriminella i gängmiljö. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:7 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 .