bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — ändrades bestämmelserna i skollagen om bidrag till enskilda huvudmän för förskolor och skolor i form av tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever (se bl.a. 10 kap. 39 §). Genom ändringarna har det förtydligats att tilläggsbeloppet ska vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Vidare gör regeringen bedömningen att det bör klargöras att ett tilläggsbelopp också kan lämnas för sådana extraordinära stödåtgärder som ett barn eller en elev behöver i undervisningen. Syftet med åtgärderna är att säkerställa att enskilda huvudmän för förskolor och skolor får de resurser som behövs för att tillgodose varje barns och elevs behov av särskilt stöd (prop. 2015/16:134, bet. 2015/16:UbU19, rskr. 2015/16:255). får tilläggsbeloppet även omfatta situationen när elever deltar i lovskola (prop. 2016/17:156, bet. 2016/17:UbU22, rskr. 2016/17:293). Regeringen föreslog i budgetpropositionen en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i enlighet med förslag från den skolkommission som regeringen tillsatte 2015. Med en infasning föreslogs att skulle avsättas för syftet. Ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling skulle fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Bidraget ska vara villkorat så att de tillförda medlen leder till ökade insatser för jämlikhet, kunskapsutveckling och kvalitet i verksamheten. beslutade för ändamålet att anvisa 1 under anslaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling . beslutade att anvisa 3 till anslaget 1:21 . Anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen och (prop. 2017/18:1 utg.omr.16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125 och prop. 2018/19:1 utg.omr. 16, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Riktade statsbidrag till skolan Utskottet behandlade regeringens skrivelse 2017/18:217 om riktade statsbidrag till skolan i sitt betänkande 2017/18:UbU32. Av betänkandet framgår att utskottet finner det angeläget att systemet med de statliga riktade bidragen till skolväsendet fungerar så effektivt som möjligt och att bidragen når ut till alla de skolhuvudmän som behöver dem. Utskottet välkomnade därför regeringens åtgärder för att motverka vissa av de brister som påvisats i systemet i den granskning av som var aktuell. Regeringens då pågående översyn av hur systemet med riktade statsbidrag kan förenklas och förbättras samt insatser för att förenkla huvudmännens hantering av de befintliga statsbidragen är enligt vad utskottet uttalade nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med vissa brister i systemet. En särskild utredare (om en mer likvärdig skola, U 2018:05) har fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklassen och (dir. 2018:71). Syftet är att öka likvärdigheten inom de berörda skolformerna. Utredaren ska bl.a. kartlägga och analysera de bakomliggande orsakerna till skillnaderna i avsatta resurser för undervisning och elevhälsa inom förskoleklass och grundskola mellan kommunerna och mellan de enskilda huvudmännen samt hur skillnaden i avsatta resurser påverkar kunskapsresultaten. Om analysen visar att skillnaderna i avsatta resurser behöver minskas för att förbättra kunskapsresultaten ska utredaren ta fram förslag för att minska dessa skillnader genom resurstilldelning och vid behov också lämna förslag på kompletterande insatser samt lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . I lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV), som regeringen överlämnade till Lagrådet , föreslås att ersättning till enskilda huvudmän för barn och elever som går i fristående förskolor, skolor eller fritidshem ska ges med grundbelopp, strukturbelopp och i förekommande fall tilläggsbelopp. Vidare bedömer regeringen att alla skolhuvudmän bör redovisa ekonomisk information på skolenhetsnivå och att den informationen bör publiceras av på ett sätt som möjliggör jämförelser mellan skolhuvudmännen. Frågan bereds inom (). Utskottet vill inledningsvis framhålla det som anför om att alla skolhuvudmän måste ha tillräcklig kapacitet för sitt uppdrag och att ett stärkt huvudmannaskap ska åstadkommas genom statligt stöd och samverkan på regional nivå. Utskottet välkomnar därför den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () där det framgår att man vill arbeta vidare med förslag från för att öka likvärdigheten i skolan med bl.a. regionaliserade skolmyndigheter. När det gäller yrkanden om att tydliggöra ansvarsfördelningen för skolan samt om statligt huvudmannaskap vill utskottet upplysa om att skolmyndighetsutredning (U 2017:04) överlämnade sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) till regeringen . Utskottet vill även uppmärksamma att det framgår av den sakpolitiska överenskommelsen och av regeringsförklaringen att det ska tas fram ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap. Utskottet avvaktar regeringens beredning av dessa frågor. Utskottet kan när det gäller yrkanden om resursfördelningen och ansvarsfördelningen konstatera att generella statsbidrag bör vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det finns tillfällen när riktade bidrag är lämpliga att använda. Utskottet vill även påminna om att utskottet har behandlat regeringens skrivelse 2017/18:2017 om riktade statsbidrag till skolan i sitt betänkande 2017/18:UbU32. Utskottet välkomnar i betänkandet regeringens åtgärder för att komma till rätta med de brister som har påvisats i systemet med riktade statsbidrag, däribland en översyn av hur systemet med riktade statsbidrag kan förenklas och förbättras. I fråga om resursfördelningen vill utskottet även påminna om det ansvar som kommunerna har enligt skollagen att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov och att resurserna ska fördelas såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Vid fördelning av resurser till enskilda huvudmän ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning till den egna . När det gäller tilläggsbeloppet för en elev som behöver särskilt stöd ska det efter ett förtydligande i skollagen vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Utskottet vill även hänvisa till att beslutade att i budgetpropositionen införa ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling . har för ändamålet anvisat 1 och 3 till anslaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125 och prop. 2018/19:1 utg.omr. 16, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). När det gäller yrkanden om att ändra bestämmelser om enskilda lovangelägenheter ser utskottet ser inga skäl för att ändra bestämmelserna. När det gäller ansvars- och resursfördelningen vill inte utskottet föregripa regeringens arbete i dessa frågor. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:216 (SD), 2018/19:292 (V) yrkande 5, 2018/19:375 (SD) yrkande 1, 2018/19:378 (SD) yrkandena 1 och 42, 2018/19:1168 (S), 2018/19:1903 (M) yrkandena 1 och 4, 2018/19:2044 (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2058 (L) yrkande 4, 2018/19:2085 (S), 2018/19:2301 (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2835 (M) yrkande 5 och 2018/19:2841 (C) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om val av skola och ett fritt skolval. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (C), 20 (V), 21 (KD), 22 (L), 23 (M, C, KD, L), 24 (M), 25 (C) och 26 (KD). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 92 vill motionärerna utveckla det fria skolvalet med bättre information, tydliga jämförelser mellan skolor och mer öppenhet och transparens. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 9 framhåller motionärerna att informationen om skolvalet ska erbjudas på fler språk än svenska för att kunna möta alla familjer. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 17 vill motionärerna att åtgärder vidtas för att värna landsbygdsskolorna. Motionärerna vill motverka trenden att mindre skolor läggs ned till förmån för större. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 1 vill motionärerna värna och utveckla det fria skolvalet så att det tillgängliggörs för fler. Motionärerna är positiva till en mångfald av offentliga och privata aktörer i hela utbildningssystemet, från förskola till högre utbildning. I kommittémotion 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att skolplaceringar i bör utgå från upptagningsområden där en elev får en plats på en skola för att skapa bättre förutsättningar för likvärdig undervisning och ett effektivt utnyttjande av skolans resurser. I yrkande 2 anser motionärerna att det bör ges möjlighet att komma med alternativa önskemål vid en skolplacering. Skäl för annan placering kan t.ex. vara att en skola har en särskild inriktning, särskild pedagogik, sociala skäl eller att en elev har en funktionsnedsättning och kan få bättre stöd vid en viss skola. I kommittémotion 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslår motionärerna att den som valt att inte vaccinera sina barn ska kunna hänvisas till en annan skola eller förskola. Motionärerna anser att valet att avstå från att vaccinera sina barn inte bör drabba andra. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 3 vill motionärerna skapa ett mer fritt och rättvist skolval. Motionärerna anser att det är av stor betydelse att nya skolor planeras så att upptagning från bostadsområden med olika socioekonomisk profil underlättas. I kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 10 vill motionärerna införa ett förbud mot reklam inför skolvalet, framför allt gymnasievalet. Motionärerna anser att korrekt och rättvisande information om skolor ska spridas. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 63 vill motionärerna ha en ökad flexibilitet med bibehållen kvalitet inom skolväsendet på landsbygden. Enligt motionärerna bör kommunerna ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten, t.ex. skolundervisning för mindre barn med lång resväg. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 8 önskar motionärerna att det införs ett aktivt skolval för att säkerställa att alla elever ges möjlighet att använda denna rättighet. Valfriheten är enligt motionärerna en rättighet som alla elever ska garanteras. I motion 2018/19:2225 av (M) vill motionären att man ska överväga att införa aktivt skolval eftersom elever och vårdnadshavare då kommer att göra ett ännu mer genomtänkt val. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 2 vill motionärerna införa ett aktivt skolval då man ser ett behov av att vidareutveckla och förenkla valfriheten så att den tillgängliggörs för fler. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 27 vill motionärerna införa ett aktivt och fritt skolval då det under rätt förutsättningar kan vara kvalitetsdrivande och kan bli lättare för ekonomiskt svagare familjer att välja en skola i ett område där en bra skola ligger. Bakgrund och gällande rätt överlämnade regeringen propositionen Valfrihet i skolan till , som beslutade att införa en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406). blev det möjligt för elever att välja en annan skola än den som låg närmast. Det gick att välja en skola både i och utanför hemkommunen. Enligt nu gällande reglering i 10 kap. 25 § skollagen (2010:800) har en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Särskilda skäl kan vara bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer. Prövningen ska göras av den kommun där barnet önskar fullgöra sin utbildning. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagandet är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte (se prop. 2009/10:165 s. 737). Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. I paragrafen sägs vidare att varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg härifrån får dock göras om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid bedömningen ska särskild vikt fästas vid elevens ålder. I 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Fristående skolors skyldighet att vara öppna för alla elever som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen är föreskriven i lag (t.ex. 10 kap. 35 § skollagen). Vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får en huvudman för en sådan skola, som använder anmälningstid som en urvalsgrund, välja att ta emot ett begränsat antal elever per läsår (särskild kvot) som ges företräde framför övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret (se förordningen [2016:910] om särskild kvot för fristående skolor). Regeringen har tillsatt en särskild utredare (om en mer likvärdig skola, U 2018:05) som ska analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola (dir. 2018:71). Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklass och grundskola samt, vid behov, grundsärskola. I direktiven framhåller regeringen att utgångspunkten för översynen ska vara att det s.k. fria skolvalet (möjligheten att välja skola) ska behållas. På samma sätt som ska det alltså enligt regeringen i första hand vara barnets vårdnadshavare som ska välja skola. Det innebär närmare att utredaren ska kartlägga vilka metoder för placering av elever inom förskoleklass och grundskola som kommuner använder och analysera hur dessa kan användas för att främja en allsidig social sammanställning av elever. Utredaren ska vidare analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om placering kan ändras för att ge kommuner bättre möjlighet att främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklassen och samt säkerställa att kommunerna alltid ska kunna använda syskonförtur som urvalskriterium. Utredaren ska även analysera och ta ställning till om det finns behov att även ändra bestämmelserna om placering i grundsärskolan och till hur kommunens beslut om placering ska kunna överklagas. Utredaren ska slutligen analysera och ta ställning till behovet av följdändringar i andra bestämmelser, exempelvis bestämmelsen om rätten till skolskjuts, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Särskilt om ett aktivt skolval föreslår i sitt slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) att det ska införas ett s.k. aktivt skolval. Placering av elever i förskoleklass och grundskola med huvudman ska enligt förslaget göras utifrån en ansökan från vårdnadshavarna som lämnas in till hemkommunen. Betänkandet bereds inom (). Utredningen om en mer likvärdig skola, som enligt sina direktiv ska analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola (dir. 2018:71), har i direktiven en hänvisning till förslag om att det ska införas ett s.k. aktivt skolval. I direktiven framhåller regeringen att genom ett införande av ett aktivt skolval, dvs. att placering av elever i förskoleklass och grundskola ska göras utifrån en ansökan, skulle vårdnadshavare i ännu större utsträckning än välja skola till sina barn. Det är endast, enligt regeringen, om detta val inte kan tillgodoses som frågan om urval blir aktuell. Enligt direktiven bör det inom ramen för uppdraget kartläggas vilka metoder som kommuner använder vid placering av elever och hur dessa metoder kan användas, utvecklas och kombineras för att främja en allsidig social sammansättning av elever. Exempel på befintliga metoder är utformning av s.k. upptagnings- eller anvisningsområden, dvs. geografiska områden inom vilka elever placeras vid en viss skola. Ett annat exempel är användandet av s.k. skolkedjor, där elever på en skola med lägre årskurser har förtur till en bestämd skola med högre årskurser. Regeringen anser att skolkedjor är ett alternativ som bör undersökas närmare, bl.a. eftersom modellen kan användas för att styra urvalet till högre årskurser – där åtgärder enligt framför allt behövs. Uppdraget ska redovisas . Enligt 29 kap. 19 § skollagen (2010:800) är kommuner skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. Informationen ska utformas enligt vad som anges i 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725), dvs. vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En skolhuvudman för förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan är vidare enligt 29 kap. 19 a § skollagen skyldig att lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden till som behövs för allmänhetens insyn (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). har utvecklat ett informationssystem för att möjliggöra jämförelser mellan skolor på webbplatsen Välja skola (se bl.a. regleringsbrev och redovisning av regeringsuppdraget, rapport , dnr 2012:1002). På webbplatsen presenteras olika mått på skolors kvalitet och resultat. Syftet med webbplatsen är att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola. Webbplatsen ger hjälp att hitta olika jämförbara uppgifter om lärare och elevresultat för skolorna. Det finns också exempel på frågor som elever och föräldrar kan ställa till skolor för att få veta mer. Vidare finns webbplats Utbildningsinfo med möjlighet att söka bland över 50 000 skolor, kurser och program i hela . införde en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola. Utskottet vill framhålla att regeringen i direktiven till Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) framhåller att utgångspunkten för översynen ska vara att det s.k. fria skolvalet (möjligheten att välja skola) ska behållas. På samma sätt som ska det alltså enligt regeringen i första hand vara barnets vårdnadshavare som ska välja skola (dir. 2018:71). När det gäller yrkandena om att värna och utveckla det fria skolvalet, ett mer fritt och rättvist skolval, att alternativa önskemål ska vara möjliga, värna landsbygdsskolorna, att kunna flytta elever m.m. vill utskottet inledningsvis lyfta fram den gällande regleringen i 10 kap. 29 och 30 §§ skollagen. Hemkommunen är skyldig att ordna en plats för alla barn i , och vårdnadshavaren har rätt att välja skola för sitt barn i hela kommunen. Alltså inte bara i den kommundel eller stadsdel där eleven bor. Av bestämmelsen följer att hur många elever som får plats vid varje skolenhet bestäms av kommunen. Kommunen ska i första hand utgå från vårdnadshavarens önskemål när en elev ges en plats vid en skola. Men vårdnadshavarens önskemål får inte gå utöver ett annat barns rätt till placering vid en skolenhet nära hemmet. Den principen kallas för närhetsprincipen. Det kan dock finnas flera skolor i kommunen som ligger nära hemmet, så närhetsprincipen innebär inte alltid att barnet blir placerad i den skola som ligger närmast hemmet. När platserna tar slut på en skola är det kommunen som bedömer vilka elever som har rätt till en plats på skolan. Utskottet vill även framhålla att i uppdraget till Utredningen om en mer likvärdig skola ingår att analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om placering vid kommunala skolenheter bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklassen, och vid behov grundsärskolan. Utskottet inväntar med intresse utredningens resultat. Vidare vill utskottet lyfta fram den gällande regleringen om information om utbildningar, som bl.a. innebär att kommuner är skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Utskottet vill även nämna webbplatsen Välja skola som just har till syfte att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola. När det gäller yrkanden om ett aktivt skolval avvaktar utskottet betänkandet från Utredningen om en mer likvärdig skola som i sina direktiv har en hänvisning till förslag om att det ska införas ett s.k. aktivt skolval. Utskottet avstyrker med hänsyn till gällande reglering och pågående utredningsarbete motionerna 2018/19:292 (V) yrkandena 1 och 2, 2018/19:378 (SD) yrkande 17, 2018/19:2225 (M), 2018/19:2258 (L) yrkande 1, 2018/19:2301 (MP) yrkande 3, 2018/19:2731 (MP) yrkande 10, 2018/19:2736 (KD) yrkande 63, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 92, 2018/19:2835 (M) yrkandena 8 och 9, 2018/19:2841 (C) yrkandena 1 och 2 och 2018/19:2893 (KD) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etablering av fristående skolor, ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor och fristående skolor med konfessionell inriktning. Jämför reservation 27 (M), 28 (SD), 29 (V), 30 (KD), 31 (L), 32 (M, C, KD, L) och 33 (V). Etablering av fristående skolor I kommittémotion 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkande 1 anser motionärerna att det ska finnas ett påvisbart behov, t.ex. en viss pedagogisk profil, av den utbildning som en ny friskola avser att ge för att friskolan ska få starta. Sammantaget vill motionärerna att det ska ställas större krav på att få öppna en friskola. I kommittémotion 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs att en hårdare kontroll av ägare och styrelse måste göras när friskolor startas. Motionärerna framhåller att det finns en risk för att oseriösa ägare startar eller tar över en friskola eller förskola och att den prövning som sker är undermålig. Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor I motion 2018/19:1089 av Lawen Redar m.fl. (S) vill motionärerna att man ser över möjligheterna att reglera och därmed förhindra vinstuttaget i den svenska skolan. Enligt motionärerna har de internationellt sett generösa ekonomiska villkoren för att driva privata skolor i , i kombination med det fria skolvalet, kraftfullt bidragit till att omvandla ett av världens mest jämlika skolsystem till ett system som i stora delar fungerar segregerande. I kommittémotion 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkande 2 vill motionärerna att lika villkor ska gälla mellan fristående och kommunala skolor.