bet · H701SfU1 · 2019-12-12 00:00:00 — Anslaget ökas med 2020 för detta ändamål. Regeringen föreslår vidare att en möjlighet till utvecklingstid ska införas för att bidra till anställdas behov av att utveckla sin kompetens eller utveckla ny kompetens för att stärka sin fortsatta anställningsbarhet (utg.omr. Reformen innebär konsekvenser för främst i form av ökad administration och behov av it-investeringar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2020. Anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Regeringen föreslår att anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen bestäms till . Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. I kommittémotion 2019/20:3300 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att anvisar 10 mindre än vad som föreslås för utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mindre till följd av motionärernas förslag om att sänka taket i sjukförsäkringen och återinföra en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Vidare vill motionärerna införa en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, dvs. vid dag 15, sänka ersättningsgraden inom sjukpenningen samt sänka och korta arbetslöshetsersättningen. Till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mindre till följd av förslag om skärpta krav för kvalificeringen till aktivitets- och sjukersättningarna. Till anslaget 2:1 anvisas mindre än regeringen och till anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringar anvisas mindre än regeringen. I yrkandena 2–4 och 6 begärs tillkännagivanden om karensdag, sänkt sjukpenning, bortre tidsgräns samt sänkt tak i sjukförsäkringen. Även i kommittémotion 2019/20:2257 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska återinföras. I kommittémotion 2019/20:2655 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att anvisar 5 mer än vad som föreslås för utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mer till följd av motionärernas förslag om att införa en ny prövning i rehabiliteringskedjan dag 180 och till följd av indirekt påverkan av förslag inom andra utgiftsområden. Till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mer till följd av att den tidsbegränsade sjukersättningen bör återinföras, garantinivån bör höjas för en försäkrad som är kroniskt sjuk med och den högsta ersättningsbara boendekostnaden i bostadstillägget bör höjas till . Därutöver bör kvalificeringsregeln för flyktingar avskaffas. Till anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning anvisas mer till följd av att motionärerna vill inkludera hjälpbehov i ersättning till vuxna med funktionsnedsättning. Till anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen anvisas mer till följd av att kvaliteten i arbetet och samordningen mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen bör stärkas. Till anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader anvisas mindre på grund av indirekt påverkan av förslaget om reformerat sjuklöneansvar för små företag. Till anslaget 2:1 anvisas mer till följd av stärkt kvalitet i arbetet och samordningen mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen och att kompetens behöver stärkas inom området psykisk ohälsa. Till anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen anvisas mer för att kompensera för flyttkostnader. Motionärerna anser även att det ska införas ett nytt anslag Sjuklön för små företag och anvisar mer för att företag ska få göra avdrag för sina sjuklönekostnader med maximalt . I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda bredare möjligheter till korordineringsinsatser. Motionärerna anför att de föreslagna koordineringsinsatserna endast handlar om behov inom hälso- och sjukvården och att fortfarande kommer att ha samordningsansvaret när det finns behov av en bredare kartläggning och samordning mellan olika aktörer. Enligt motionärerna innebär detta en otydlighet. I stället bör koordineringen och samordningen mellan alla aktörer vid rehabiliteringen kopplas till endast en koordinator. Regeringen bör därför utreda och ta fram förslag till en bredare koordineringsinsats än den som föreslås. Insatsen bör vara nära kopplad till individen och innefatta koordinering, samverkan och samordning med alla inblandade aktörer hos , arbetsgivaren, och hälso- och sjukvården. I kommittémotion 2019/20:2796 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5 och 16 begärs tillkännagivanden om förändrad prövning i rehabiliteringskedjan dag 180 och höjt tak i bostadstillägget, stärkt sjukersättning, möjlighet till tidsbegränsad sjukersättning och att hjälpbehov ska ingå i ersättning till vuxna med funktionsnedsättning. I partimotion 2019/20:3013 av m.fl. (V) föreslås att anvisar 5 mer än vad som föreslås för utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mer för att bl.a. införa en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen genom vilken den försäkrade ska kunna få sjukpenning utan att prövas mot hela arbetsmarknaden. Till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mer för att möjligheterna att få sjukersättning ska kunna förlängas till och att garantinivån ska kunna höjas i aktivets- och sjukersättningarna. I partimotion 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 14 begärs att garantinivåerna i aktivitets- och sjukersättningarna ska höjas med 0,3 prisbasbelopp. I kommittémotion 2019/20:2989 av m.fl. (KD) yrkande 19 föreslås att anvisar mindre än vad som föreslås inom utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mindre till följd av förslag om sänkt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mindre till följd av att kvalificeringsregeln för flyktingar enligt motionärerna bör avskaffas och att garantinivån i aktivitets- och sjukersättningarna bör höjas med per person och år. Till anslaget 2:1 anvisas mer för att införa ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare, samordna utskick av fritidskort med Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och till följd av förslag inom ett annat utgiftsområde. Vidare begärs i yrkandena 11, 15 och 17 tillkännagivanden om att införa ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor, höja garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen och att ändra reglerna för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen. I samma motion yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om rehabiliteringskedjan. Enligt motionärerna finns det ett behov av att utveckla samarbetet mellan hälso- och sjukvården och för att den som är sjukskriven ska få en anpassad rehabiliteringsprocess. Motionärerna anser att det är angeläget med en noggrann uppföljning av regeringens förslag till lag om koordineringsinsatser för att säkerställa att den föreslagna insatsen är ändamålsenlig. I likhet med regeringen anser socialutskottet att det finns ett behov av koordineringsinsatser i hälso- och sjukvården och att det bör vara obligatoriskt för alla regioner att erbjuda sådana insatser. Enligt socialutskottets uppfattning har regeringens lagförslag en väl avvägd utformning, och utskottet föreslår därför att socialförsäkringsutskottet tillstyrker lagförslagen. delar regeringens uppfattning att koordineringsinsatser inom hälso- och sjukvården är en av många åtgärder som behövs för att stärka stödet till individen inom sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Vidare noterar utskottet att regeringen bedömer att samordnings- och tillsynsarbete och utveckling av andra aktörers insatser bör kunna ske parallellt med de förslag som lämnas. noterar slutligen att regeringen avser att besluta om ett uppdrag att följa upp och utvärdera koordineringsinsatserna. föreslår därför att socialförsäkringsutskottet avstyrker motionerna. Utskottet har tagit del av socialutskottets yttrande när det gäller särskilda koordineringsinsatser i hälso- och sjukvården. Utskottet har inte någon annan uppfattning än socialutskottet i frågan och står därför bakom regeringens förslag om att införa en lagstadgad skyldighet för regionerna att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter. Utskottet noterar att regeringen avser att följa upp och utvärdera koordineringsinsatserna. Vidare vill utskottet peka på att koordineringsinsatserna måste ses som en av många åtgärder som behövs för att stärka stödet till individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Utskottet noterar att ett antal åtgärder som rör andra aktörer i processen har vidtagits och att behov av ytterligare åtgärder undersöks i olika utredningar och i uppdrag till myndigheter. Mot bakgrund av vad som angetts tillstyrker utskottet proposition 2019/20:1 punkterna 1–4 och avstyrker motionerna 2019/20:2655 (SD) yrkande 2 och 2019/20:2989 (KD) yrkande 7. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska välfärdsmodellen och har bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. Utskottet kan konstatera att utvecklingen av sjukfrånvaron visar tecken på stabilisering med färre sjukfall och minskad sjukskrivningstid. Arbetet med ett starkt stöd till individen i olika skeden i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen behöver dock utvecklas för att uppnå en ett långsiktigt hållbart arbetsliv och en trygg sjukförsäkring. Bland annat ställer ökade sjukskrivningar och diagnoser vid psykisk ohälsa nya krav. Skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukfrånvaro är också fortsatt . Utskottet kan konstatera att en särskild utredare har i uppdrag att analysera och, om det bedöms nödvändigt, lämna förslag som rör sjukpenningen (dir. 2018:26). Syftet med uppdraget är att säkerställa en mer ändamålsenlig och rättssäker sjukförsäkring. Utredaren ska bl.a. analysera tillämpningen av begreppet normalt förekommande arbete vid bedömningen av rätten till sjukpenning. Utredningen, som har tagit namnet En trygg sjukförsäkring med människan i centrum, ska slutrapportera uppdraget . har den försäkrade rätt till sjukpenning om han eller hon inte kan utföra något arbete på den vanliga arbetsmarknaden. Det gäller inte om bedömer att personen med stor sannolikhet kommer att kunna gå tillbaka till ett arbete hos arbetsgivaren före dag 366. Då bedöms arbetsförmågan i förhållande till ett arbete hos arbetsgivaren även efter dag 180. Det gäller inte heller om det kan anses oskäligt att bedöma arbetsförmågan i förhållande till arbete på den vanliga arbetsmarknaden. Utskottet noterar att utredningen i sitt delbetänkande (SOU 2019:2) har tittat på möjligheterna att i undantagsfall bedöma en sjukskriven persons arbetsförmåga mot arbete hos dennes arbetsgivare, trots att arbetsförmågan ska bedömas mot ett förvärvsarbete som på arbetsmarknaden är normalt förekommande. Utredningens förslag bereds inom . tillämpning av nuvarande regelverk har inneburit att fler personer har sjukpenning i stället för att beviljas sjukersättning. huvudsakliga förslag om sjukersättning i skrivelse S2017/06851/SF innebär att en bedömning av huruvida det är möjligt att inom en rimlig framtid ordna ett lämpligt arbete i enskilda fall blir avgörande för rätten till sjukersättning. Med hänsyn till kraven på likformighet och förutsägbarhet för den försäkrade gör regeringen bedömningen att förslaget inte bör genomföras. Regeringen anser att det är angeläget att både människors arbetsförmåga i möjligaste mån tas till vara och att regelverket är ändamålsenligt utformat så att rätt ersättning ges till rätt person. Regeringen inväntar slutbetänkandet från utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Utskottet delar regeringens bedömning att för att regelverket ska fungera så väl som möjligt för de enskilda sjukskrivna bör , inom ramen för sitt samordningsansvar, utveckla samverkan med Arbetsförmedlingen för att så långt möjligt ta till vara arbetsförmåga även i lämpliga arbeten som inte är normalt förekommande. Utskottet konstaterar att det har vidtagits en rad åtgärder för att stärka den ekonomiska tryggheten för försäkrade. Bland annat höjdes taket i sjukförsäkringen från 7,5 till 8 basbelopp . Vidare höjdes garantiersättningen inom aktivitets- och sjukersättningarna med per person och månad samt bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget som knyts till ersättningarna. Även den ekonomiska tryggheten för den som provar att arbeta med vilande sjukersättning har stärkts. Utskottet anser inte att det finns anledning att höja nivåerna ytterligare eller på något annat sätt utvidga garantiersättningen inom aktivitets- och sjukersättningarna. Utskottet anser vidare att det pågående arbetet bör avvaktas och att det saknas skäl att nu återinföra en möjlighet till tidsbegränsad sjukersättning eller införa en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen. Utskottet anser inte heller att det finns anledning att återinföra den bortre tidsgränsen eller att sänka ersättningsnivån i sjukpenningen. infördes karensavdraget i sjukpenningen. Syftet med ändringen är att det avdrag som görs när man är sjuk ska vara rättvist och förutsägbart. Utskottet är inte berett att införa ytterligare med karensavdrag fr.o.m. dag 15 i sjukpenningperioden. Den nya socialförsäkringsförmånen merkostnadsersättning som ersätter den tidigare handikappersättningen infördes . Utskottet noterar att regeringen aviserar att ska ta fram ett nationellt metodstöd för bedömningen av vad som utgör skäliga merkostnader inom merkostnadsersättningen. Utskottet följer noga utvecklingen av de införda lagändringarna. Vidare noteras att en ersättning för höga sjuklönekostnader infördes för att stärka små företags skydd mot höga sjuklönekostnader. Det har även blivit enklare för arbetsgivare att få ersättning. Utskottet anser inte att det nu finns anledning att utvidga det stödet eller att införa s.k. arbetsplatsrådgivare. Vidare är utskottet inte nu berett att ändra på möjligheterna för flyktingar och andra skyddsbehövande att tillgodoräkna sig bosättningstid i sitt tidigare hemland som faktisk försäkringstid vid prövning av rätt till sjukersättning i form av garantiersättning. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 10 och ett bemyndigande. Utskottet tillstyrker därmed proposition 2019/20:1 punkterna 5 och 6 och avstyrker motionerna 2019/20:2257 (M) yrkande 4, 2019/20:2655 (SD) yrkande 1, 2019/20:2796 (SD) yrkandena 2–5 och 16, 2019/20:2989 (KD) yrkandena 11, 15, 17 och 19, 2019/20:3013 (V), 2019/20:3104 (V) yrkande 14 och 2019/20:3300 (M) yrkandena 1–4 och 6. Statens budget inom utgiftsområde 10 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I partimotionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för (mot. 2019/20:3060) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomisk politiken. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd krävs kloka prioriteringar. Det handlar om betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar också om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp om bidragen, och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. förslag när det gäller statens budget liksom förslag till ram för utgiftsområde 10 behandlas i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 10 läggs fram i kommittémotion 2019/20:3300. budgetalternativ för utgiftsområde 10 innebär följande. Vi vill stärka drivkrafterna för att komma tillbaka till arbete genom att sänka taket och återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen samt trappa ned ersättningsnivåerna i sjukpenningen. Vi vill även införa en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, dvs. vid dag 15. Försäkrade som har aktivitets- eller sjukersättning måste få bättre förutsättningar att bryta sitt utanförskap, och trygghetssystemen bör uppmuntra fler att gå från sjukdom till arbete eller utbildning. Därför vill vi skärpa kraven för kvalificering till aktivitets- och sjukersättningarna. Sammantaget anvisar vi 10 mindre än regeringen till utgiftsområde 10 . Statens budget inom utgiftsområde 10 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 10 inte får överstiga 95 2020 (bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 10. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2682. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 10. Motionen behandlas i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 10 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2655. budgetalternativ för utgiftsområde 10 innebär följande. Vi anser att en försäkrad som är sjukskriven från dag 180 365 enbart bör prövas mot yrken inom sitt kompetensområde. När det gäller sjukersättning bör garantinivån höjas för kroniskt sjuka med och den högsta ersättningen för boendekostnaden i bostadstillägget bör höjas till . Den tidsbegränsade sjukersättningen bör återinföras, medan kvalificeringsregeln för flyktingar bör avskaffas. Inom handikappersättningen bör rätten till ersättning återinföras för rena hjälpbehov. kompetens bör stärkas inom verksamhetsområdet för psykisk ohälsa varför vi avsätter medel för det. Vi vill också införa ett nytt anslag, Sjuklön för små företag, så att företag kan få göra avdrag för sina sjuklönekostnader med . Vi anser att regeringen bör utreda möjligheterna till bredare koordineringsinsatser. De föreslagna koordineringsinsatserna handlar endast om behov inom hälso- och sjukvården och kommer fortfarande att ha samordningsansvaret när det finns behov av en bredare kartläggning och samordning mellan olika aktörer. Det innebär en otydlighet. Koordineringen och samordningen mellan alla aktörer vid rehabiliteringen bör i stället kopplas till endast en koordinator. Regeringen bör därför utreda och ta fram förslag till en bredare koordineringsinsats än den som föreslås. Insatsen bör vara nära kopplad till individen och innefatta koordinering, samverkan och samordning med alla inblandade aktörer hos , arbetsgivaren, och hälso- och sjukvården. Sammantaget anvisar vi 5 mer än regeringen till utgiftsområde 10 . Statens budget inom utgiftsområde 10 (V) (V) anför: tar i sin budgetmotion – En plan för jämlikhet och grön omställning – ett helhetsgrepp om de växande klyftorna. Vi vill att åter ska bli världens mest jämlika land. Under har ojämlikheten i samhället ökat och skattesystemets omfördelning kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än . har den ekonomiska eliten fått det allt bättre i . I det läget lägger regeringen fram en budget som främst gynnar rika män, på välfärdens bekostnad. De nödvändiga satsningarna på välfärden uteblir, trots att det runt om i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. vill satsa på den generella välfärden, satsningar som är centrala för ett jämlikare samhälle. Regeringens budget vidgar klyftorna i samhället och leder till underfinansiering av välfärden i ett läge där behoven är stora. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 10 inte får överstiga 95 2020 (bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 10. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2915. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 10. Motionen behandlas i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 10 läggs fram i partimotion 2019/20:3013. budgetalternativ för utgiftsområde 10 innebär följande. tvingas många som inte klarar av att arbeta före pension att ta ut sin pension , vilket kan leda till alltför låg pension. Vi vill därför införa en särskild åldersfaktor i sjukförsäkringen som gör det möjligt för försäkrade att avsluta sitt yrkesliv tidigare utan att pensionen påverkas negativt. Det bör även vara möjligt att få sjukersättning till . Vidare bör garantinivån i aktivitets- och sjukersättningarna höjas för att förbättra för försäkrade med låg ekonomisk standard. Sammantaget anvisar vi 5 mer än regeringen till utgiftsområde 10 . Statens budget inom utgiftsområde 10 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En väl fungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är grunden för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. behövs en tydlig politisk inriktning för som lägger det mindre angelägna åt sidan och som genomför de strukturellt riktiga reformer som möter de problem samhället står inför. förslag till statsbudget innehåller därför stora resurstillskott till vård, omsorg, socialtjänst och rättsväsende för att främja välfärd och trygghet för alla. sätter välfärd och trygghet före annat. Och vi vill genomföra reformer som stärker samhällsgemenskapen. Det är vad behöver . Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vårt förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3341. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 10. Motionen behandlas i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 10 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2989. budgetalternativ för utgiftsområde 10 innebär följande. Försäkrade med aktivitets- eller sjukersättning har halkat efter ekonomiskt jämfört med övriga samhället och riskerar att hamna i ekonomisk utsatthet. Garantinivån i aktivitets- och sjukersättningarna bör därför höjas med per person och år. Det stöd som arbetsgivare får för rehabilitering av anställda är positivt men därutöver bör det införas ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare i rehabiliteringsfrågor för arbetsgivare. finns det en särskild regel för beräkning av försäkringstiden för personer som har beviljats uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl, som alternativt skyddsbehövande eller som övrigt skyddsbehövande.