bet · H601UbU14 · 2019-05-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om forskning och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. forskningsfinansiering, EU:s ramprogram för forskning, villkor för doktorander och forskare, särskilda forskningssatsningar, riktad fördelning av forskningsanslag, forsknings-infrastruktur och innovationer. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning EU:s ramprogram för forskning Karriärvägar och meritering för forskare Riktad fördelning av forskningsanslag m.m. 1.Forskningsfinansiering, punkt 1 (M) 2.Forskningsfinansiering, punkt 1 (KD) 3.EU:s ramprogram för forskning, punkt 2 (M) 4.EU:s ramprogram för forskning, punkt 2 (SD) 5.EU:s ramprogram för forskning, punkt 2 (L) 6.Karriärvägar och meritering för forskare, punkt 3 (C) 7.Karriärvägar och meritering för forskare, punkt 3 (L) 8.Särskilda forskningssatsningar, punkt 4 (M) 9.Särskilda forskningssatsningar, punkt 4 (SD) 10.Särskilda forskningssatsningar, punkt 4 (KD) 11.Riktad fördelning av forskningsanslag m.m., punkt 5 (SD) 12.Riktad fördelning av forskningsanslag m.m., punkt 5 (C) 13.Riktad fördelning av forskningsanslag m.m., punkt 5 (V) 14.Riktad fördelning av forskningsanslag m.m., punkt 5 (KD) 15.Forskningsinfrastruktur och innovationer, punkt 6 (M) 16.Forskningsinfrastruktur och innovationer, punkt 6 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:1518 av och (båda M), 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 52. Reservation 1 (M) Reservation 2 (KD) EU:s ramprogram för forskning 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1880 av (M), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 33 samt 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (L) Karriärvägar och meritering för forskare 2018/19:88 av (SD), 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 6 (C) Reservation 7 (L) 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:414 av och (båda M), 2018/19:511 av (L), 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Riktad fördelning av forskningsanslag m.m. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1043 av m.fl. (S), 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2018/19:1131 av (M), 2018/19:1226 av (M), 2018/19:1263 av (M), 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:1532 av (M) yrkande 3, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2018/19:1826 av (M), 2018/19:1831 av (M), 2018/19:2022 av m.fl. (S), 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2018/19:2799 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 16, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 12, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 111 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8 och 35, 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:808 av Boriana (M), 2018/19:850 av (M), 2018/19:851 av (M) yrkande 3, 2018/19:894 av (M), 2018/19:983 av m.fl. (M), 2018/19:1227 av (M), 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 5, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 23 samt 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (SD), (V), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Motionerna tar upp frågor om forsknings-finansiering, EU:s ramprogram för forskning, karriärvägar och meritering för forskare, särskilda forskningssatsningar, riktad fördelning av forsknings-anslag, forskningsinfrastruktur och innovationer m.m. En förteckning över de behandlade motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskningsfinansiering. Jämför reservation 1 (M) och 2 (KD). I kommittémotion 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 1 framförs att antalet forskningsfinansiärer behöver konsolideras. Detta skulle enligt motionärerna innebära färre men större forskningsprogram som möjliggör mer omfattande finansiering till ett mindre antal prioriterade projekt. Enligt motion 2018/19:1518 av och (båda M) bör möjligheterna för en ny forskningsfinansiär för geriatrisk och gerontologisk forskning ses över. Det behövs oavhängiga forskningsfinansiärer. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 52 begärs en översyn av tilldelningen av forskningsmedel där det bör övervägas om en större andel bör gå direkt till universitet och högskolor. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete behandlade regeringens proposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (forskningspropositionen, prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). ställde sig bakom regeringens lagförslag och tillkännagav för regeringen att den bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering. Utskottet välkomnade regeringens förslag om att utveckla ett antal tioåriga nationella forskningsprogram. Utskottet uttalade att regeringen betonade att de nationella forskningsprogrammens kärna bör vara den koordinerande och strategiska forskningsagenda som tas fram för programmet gemensamt av ansvariga finansiärer. Regeringen angav vidare att tanken är att programmen ska kunna komplettera andra forskningssatsningar, anpassas och utformas till de olika forskningsområdenas förutsättningar samt bedrivas i flexibla former. Denna ansats, liksom det faktum att programmen ska få långsiktiga planeringsförutsättningar, talade enligt utskottet för att det finns goda möjligheter att få forskningsresultat som kan bidra till att hantera de viktiga övergripande frågor och utmaningar som beskrivs i propositionen. Regeringen angav att den ser positivt på att forskningsfinansiärerna kan använda sig av verktyget nationella forskningsprogram inom andra områden om de anser detta vara lämpligt. Anslagen till forskning m.m. Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av bruttonationalprodukten (BNP) 2020 (bet. 2017/18:UbU1). I 2017 – svensk forskning i internationell jämförelse ges en beskrivning av hela det svenska FoU-systemet i jämförelse med ett urval länder och en fördjupad bild av forskningen inom universitets- och högskolesektorn. FoU bedrivs inom alla samhällssektorer. Enligt uppgift från () beräknas av statsbudgeten gå till FoU. Det motsvarar av de totala anslagen i statsbudgeten och av BNP. Prognosen visar att de statliga anslagen till FoU ökar med jämfört med prognosen , i löpande priser. Prognosen baseras på höstbudgeten . SCB redovisar vidare att i utfördes FoU för i fasta priser, motsvarande en ökning på eller nära (Forskning och utveckling i , SCB). I företagssektorn förbrukades av alla FoU-medel . I universitets- och högskolesektorn utfördes FoU för ca och i den offentliga sektorn lades på FoU (exklusive s.k. ALF-medel [Avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården]). I den privata icke vinstdrivande sektorn utfördes egen FoU för . Företagssektorns FoU finansieras enligt SCB till av medel från företag i , antingen genom självfinansiering eller genom finansiering från andra företag. I universitets- och högskolesektorn finansieras FoU främst av offentliga medel, från ramanslag och statliga myndigheter. FoU i den offentliga sektorn i övrigt finansieras genom självfinansiering (landsting och kommuner) och statliga anslag (statliga myndigheter). beslutade om medel enligt regeringens förslag budgetproposition för de nationella forskningsprogram och andra satsningar som beskrivs i forskningspropositionen (bet. 2016/17:UbU12) och om bemyndiganden för forskningsmyndigheter om fleråriga bidrag med hänvisning till projektåtaganden som sträcker sig över . I budgetpropositionen föreslogs ökade anslag till forskning och innovation med totalt till 2020 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9, 16, 20, 23 och 24). beslutade om fördelning av utgifter på utgiftsområden och den preliminära fördelningen (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I forskningspropositionen beskrevs satsningarna närmare. De beskrivna satsningarna avsåg dels långsiktiga nationella forskningsprogram som utgår från utpekade samhällsutmaningar, dels vissa särskilda forskningssatsningar. Andra satsningar avsåg bl.a. en förstärkning av strategiska innovationsområden vilka ska kopplas till prioriteringarna i regeringens samverkansprogram för forskning och innovation. Vidare redovisades satsningar på forskningsinstitut och test- och demonstrationsmiljöer. I budgetpropositionen redovisades omfattningen av fördelningen av forskningsmedel från olika forskningsfinansiärer liksom vilka satsningar som omfattats. beslutade om medel för de nationella forskningsprogrammen och andra satsningar som beskrivs i den forskningspolitiska propositionen liksom medel till aktuella forsknings-finansiärer. beslutade också om bemyndiganden för forsknings-myndigheter om fleråriga bidrag med hänvisning till projektåtaganden som sträcker sig över (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). har därefter fattat beslut om medel . Särskilda principer tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den beslutades av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen i budgetpropositionen var den budget som hade beslutat efter förslag i budgetpropositionen för de nationella forskningsprogrammen och andra satsningar som beskrivs i den forsknings-politiska propositionen, liksom medel till aktuella forskningsfinansiärer. beslutade vidare om bemyndiganden för forskningsmyndigheter om fleråriga bidrag med hänvisning till projektåtaganden som sträcker sig över (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). kommer att fatta beslut med anledning av regeringens förslag i proposition 2018/19:99 Vårändringsbudget . En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan I direktivet till Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46) uppmärksammades bl.a. frågan om forskningens finansiering, och det redovisades att finansieringsformerna direkta anslag och externa medel kompletterar varandra och kan användas för samma ändamål men att det borde undersökas om det finns anledning att tydligare peka ut vad respektive resurs får användas till. Vidare framhölls att det är viktigt med en väl fungerande samverkan dels mellan lärosäten och forskningsfinansiärer, dels mellan forskningsfinansiärer. Det måste vara möjligt för universitet och högskolor att skapa sammanhållna kunskapsmiljöer i vilka utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället ingår. lämnade Styr- och resursutredningen betänkandet En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6). Utredningen framhåller att ett nära samband mellan utbildning och forskning är en viktig förutsättning för hög kvalitet och förnyelse i båda verksamheterna. I dagens system finns enligt utredningen strukturer som försvårar sambandet mellan utbildning och forskning, och utredningen föreslår ett antal förändringar för att stärka sambandet. Det handlar om att återinföra en bestämmelse i högskolelagen om att lärares arbetsuppgifter normalt ska innehålla både forskning och utbildning. Gemensam behandling av både utbildning och forskning i en samlad proposition, ett samlat anslag som möjliggör flexibel medelsanvändning för att på bästa sätt uppfylla lärosätets uppdrag inom utbildning och forskning samt en förstärkt koppling mellan utökade utbildningsuppdrag och tilldelning av forskningsmedel föreslås. Ett minskat beroende av externa forskningsbidrag i den totala finansieringsbilden och en ökad hänsyn till att forskningsbidrag kan förenas med undervisningsuppgifter föreslås. Lärosätena bör också aktivt främja en akademisk kultur som värderar utbildning och forskning lika högt. Utredningen framhåller att både direkta anslag och externa medel har viktiga roller i forskningsfinansieringen, men också att nuvarande höga andel externa medel har en rad negativa konsekvenser. Regeringen och bör tydligt uttala ett mål och formulera en plan för att andelen direkta statsanslag ska utgöra minst hälften av de totala forskningsintäkterna vid universitet och högskolor i landet inom den närmaste åttaårsperioden. Utredningen framhåller behovet av ökad samordning mellan de statliga forskningsfinansiärerna och föreslår att regeringen tar initiativ till en översyn av den statliga externa forskningsfinansieringen för att åstadkomma en samordnad och flexibel struktur samt säkerställa hög kvalitet i fördelningen av medel oavsett inriktning. Översynen bör inkludera såväl forskningsråden och som övriga myndigheter som finansierar forskning. När det gäller ekonomisk premiering av samverkan föreslås att regeringen utformar särskilda satsningar där medel fördelas som direkta anslag efter en öppen utlysning och en transparent beredningsprocess. Högskolans roll i det nationella innovationssystemet bör bli föremål för en särskild utredning. För att lärosätena ska kunna ta ett helhetsansvar för verksamheten och säkerställa ett nära samband mellan utbildning och forskning menar utredningen att lärosätena måste kunna använda resurserna samlat. För att åstadkomma det föreslås att dagens två verksamhetsgrenar – utbildning på grundnivå och avancerad nivå respektive forskning och utbildning på forskarnivå – slås ihop till en verksamhetsgren som finansieras med ett samlat anslag. Finansieringen av forskning är enligt utredningen i många fall överlappande, och alla forskningsråd finansierar i varierande grad såväl grundforskning som behovsmotiverad forskning. Det svenska systemet beskrivs ibland som fragmenterat där samma forskare vänder sig till olika forskningsråd och andra externa finansiärer med ansökningar om forskningsbidrag. Mot bakgrund av lärosätenas beroende av extern finansiering från många olika källor, det delade ansvaret för finansiering av forskningsinfrastruktur mellan lärosäten och finansiärer samt betydelsen av finansiärernas interna styrning och förmåga att prioritera och genomföra regeringens forsknings-politik, finns enligt utredningens mening anledning för regeringen att genomföra en ny utvärdering av myndighetsorganisationen för forsknings-finansiering för att åstadkomma en samordnad och flexibel struktur. Utredningsbetänkandet remissbehandlas till . biföll regeringens forskningspolitiska proposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. I propositionen lämnades förslag om forskningspolitikens inriktning i ett tioårsperspektiv, med ett särskilt fokus på satsningar . Vid behandlingen av budgetpropositionerna –2019 beslutade om medel utifrån denna inriktning. Utskottet konstaterar att förslag om lärosätenas forskningsfinansiering i vid bemärkelse har lämnats av Styr- och resursutredningen i utrednings-betänkandet En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6). Utskottet vill inte föregripa regeringens behandling av förslagen. Utskottet avstyrker motionerna 2018/19:1518 (M), 2018/19:2832 (M) yrkande 1 och 2018/19:2893 (KD) yrkande 52. EU:s ramprogram för forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s ramprogram för forskning m.m. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD) och 5 (L). I kommittémotion 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att regeringen ska ta fram en handlingsplan för att tidigt kunna påverka kommande ramprogram inom EU. I motion 2018/19:1880 av (M) framhålls att infektions-forskning bör uppmärksammas i EU:s forskningsprogram Horisont . Enligt kommittémotion 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör verka för en förändrad inriktning på forskningen inom EU. Enligt partimotion 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 32 behöver EU öka investeringarna i forskning och utveckling, både genom stora gemensamma satsningar finansierade av EU-budgeten och genom ökade nationella investeringar. I yrkande 33 framhåller motionärerna att det inom EU bör sättas upp bindande mål för nationella investeringar i forskning och utveckling. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete EU:s pågående ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020, omfattar även Euratom (kärnforskning) och för innovation och teknik (EIT). Det är EU:s åttonde ramprogram. Under det förra ramprogrammet, FP7 som var i kraft –2013, var ett av de tio mest framgångsrika länderna, och svenska organisationer beviljades totalt ca , vilket motsvarar av ramprogrammets beviljade medel (2014, ). Av den senaste samlade lägesrapporten från , som inkluderar data som presenterade , framgår att fortfarande återfinns bland de tio mest framgångsrika länderna i det nuvarande ramprogrammet, Horisont 2020 (2016, ). Svenska organisationer har beviljats totalt . Det motsvarar av ramprogrammets fördelade medel (Europeiska kommissionens databas , ). Förslaget till ramprogram för forskning och innovation för perioden –2027, Horisont , som presenterades (2017/18:FPM155), är det nionde ramprogrammet för forskning och innovation . Förslagen till Horisont är uppdelade på ett förslag till förordning om ramprogram, förslag till ett särskilt program för genomförandet och ett kompletterande program för forskning och utbildning inom Euratom. Utskottet har vid ett flertal tillfällen överlagt om det kommande ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont . Utskottet överlade med regeringen (prot. 2017/18:1), (prot. 2017/18:10), (prot. 2017/18:40), (prot. 2018/19:4), (prot. 2018/19:8), (prot. 2018/19:20) och (prot. 2018/19:21). Utskottet har ställt sig bakom regeringens ståndpunkt om att förorda ett uppdrag inom området hälsa och att projekten i Horisont liksom i tidigare ramprogram ska prioriteras utifrån excellens där de högst rankade ansökningarna finansieras. beslutade om en partiell allmän inriktning för ramprogrammet. Horisont kan slutligt antas först efter att förhandlingarna om den fleråriga budgetramen är avslutade. 2020 är EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. En viktig del av 2020-strategin är enligt regeringens webbplats att kvantitativa mål på EU-nivå har bestämts inom bl.a. forskning och utveckling. Målen ska vara uppfyllda . Målet för hela EU är att av EU:s BNP (offentliga och privata utgifter tillsammans) ska investeras i FoU. Flera länder inom EU har ökat sina avsättningar för FoU till följd av detta. Det svenska nationella målet för FoU inom ramen för 2020-strategin är enligt budgetproposition att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Detta mål presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). Utskottet vill understryka betydelsen av att i hög utsträckning tar del av EU:s forskningsmedel och kan konstatera att utvecklingen i detta avseende har varit positiv. Utskottet har tagit aktiv del i processen inför kommande ramprograms inriktning och innehåll och har överlagt med regeringen . Utskottet avser att fortsätta att aktivt följa utvecklingen. Utskottet ser därför ingen anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena om EU:s ramprogram för forskning m.m. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:377 (SD) yrkande 2, 2018/19:1880 (M), 2018/19:2832 (M) yrkande 4 och 2018/19:2040 (L) yrkande 32. Karriärvägar och meritering för forskare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om karriärvägar och meritering i högskolan m.m. Jämför reservation 6 (C) och 7 (L). Enligt motion 2018/19:88 av (SD) bör det vara möjligt att återinträda i akademisk forskning. Det bör skapas nya möjligheter för tidigare forskare som arbetar utanför universitetsvärlden att återuppta den akademiska forskningen. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 30 framhålls att de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i bör undanröjas. Det internationella utbytet är viktigt för att svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen. I partimotion 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs att alla meriteringsanställningar ska ge rätt till prövning för tillsvidareanställning. Högskoleförordningen bör ses över med målsättningen att ge alla meriterings-anställningar rätt till prövning för tillsvidareanställning. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Regeringen har efter förslag i (U 2015:05) betänkande Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) infört en bestämmelse i 4 kap. 12 a § högskoleförordningen (1993:100) som innebär att en biträdande lektor får anställas tills vidare, dock om minst fyra och högst som bestämts av högskolan före anställningen. Syftet med anställningen är att läraren ska ges möjlighet att utveckla sin självständighet som forskare och meritera sig såväl vetenskapligt som pedagogiskt för att uppfylla kraven på behörighet för en anställning som lektor. En biträdande lektor ska enligt 12 c § efter ansökan befordras till en tillsvidareanställning som lektor om den biträdande lektorn har behörighet för en sådan anställning och dessutom bedöms lämplig vid en prövning enligt de bedömningsgrunder som lärosätet vid utlysningen har ställt upp för anställningen. Internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i m.m. Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor hade enligt direktiven (dir. 2017:19) i uppdrag att se över systemet med anmälnings- och studieavgifter, rekrytering och prövning av uppehållstillstånd och att lämna ett sammanhängande förslag till ett välfungerande system. I redovisningen av uppdraget föreslogs att en ny formulering i fråga om internationalisering införs i högskolelagen och att ett tillägg införs i samma lag som innebär att de förmågor som studenterna ska utveckla under sina studier även ska kunna användas i ett internationellt eller interkulturellt sammanhang. Enligt sitt uppdrag föreslog utredaren också en uppföljningsbar nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor som ska omfatta universitetens och högskolornas utbildnings- och forskningsverksamhet och den däri ingående uppgiften att samverka med det omgivande samhället. Vidare föreslogs en bättre samordning av frågor som påverkar internationalisering inom högre utbildning, forskning och forskningsnära innovation genom en plattform för internationalisering där berörda myndigheter och organisationer ingår. Betänkandet har remitterats och bereds nu i . Enligt regeringens propositionsförteckning kan en proposition för att genomföra förslagen i departementspromemorian Genomförande av student- och forskardirektivet (Ds 2018:37) förväntas . I departements-promemorian anges att en utgångspunkt vid genomförandet av direktiv /801/EU om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete (student- och forskardirektivet) är att internationella studenter och forskare är viktiga kunskapsbärare som bidrar till samhällsutvecklingen och att det är angeläget att det finns goda förutsättningar för att attrahera dem till .