bet · H701FiU11 · 2019-11-21 00:00:00 — har ytterligare kostnader uppkommit som en följd av den renovering och ombyggnation av som avslutades och ett initialt högt besöksantal efter återinvigningen. Regeringen anser därför att anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter bör ökas med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Anslaget 2:1 används för myndighetens förvaltningsutgifter. trädde lagen (2019:59) med kompletterande bestämmelser till EU:s geoblockeringsförordning och förordningen (2019:60) med kompletterande bestämmelser till EU:s geoblockeringsförordning i kraft (prop. 2018/19:26, bet. 2018/19:NU6, rskr. 2018/19:129). Till följd av den nya lagen har tillförts nya uppgifter. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Ökningen bör finansieras genom att anslaget 2:2 inom utgiftsområde 24 Näringsliv minskas med motsvarande belopp. Vidare har medel överförts till anslaget från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, efter förslag i budgetpropositionen , för att utveckla Money from (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:UU2, rskr. 2017/18:95). Outnyttjade medel bör nu återföras till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Anslaget bör därför minskas med . Slutligen, för att delvis finansiera ökningen av anslaget 2:2 bör anslaget minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:1 minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. För att ska kunna hantera ett ökat inflöde av ärenden som är alltmer komplexa och klara de krav som regelverket ställer på myndighetens handläggningstider behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 2:2 bör ökas med . Ökningen bör finansieras genom att anslaget 2:1 minskas med och att anslaget 1:9 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med . Vidare bedömer regeringen att anslaget 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter kan bidra till finansieringen utan att det påverkar den verksamhet som finansieras från det anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 2:5 bör minskas med . Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anslaget 1:2 Transportbidrag används för utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag. Det avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Rätten till stöd följer av förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget tillfördes anslaget . Till följd av en fortsatt hög efterfrågan på godstransporter bedöms utgifterna öka mer än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 bör ökas med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Till följd av en svagare kronkurs har utgifterna för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer blivit högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer bör ökas med . Regeringen bedömer att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden kan bidra till att finansiera ökningen utan att det påverkar den verksamhet som finansieras från det anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:4 bör minskas med . Anslaget 1:8 Klimatbonus används för utgifter för klimatbonusen, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Anslaget används även för utgifter som kvarstår för supermiljöbilspremien . Årets anvisade medel har bl.a. använts för att retroaktivt betala ut för supermiljöbilar sålda fram t.o.m. . Det har medfört att de tillgängliga medlen för bidrag till de som köpt en klimatbonusbil blivit mindre än beräknat. har försäljningen av klimatbonusbilar ökat mer än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget 1:8 Klimatbonus bör ökas med . Från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö finansieras bl.a. bidrag för minskad spridning av mikroplaster och avancerad rening av läkemedelsrester. De ansökningar om statliga bidrag för framför allt avancerad rening av läkemedelsrester som kommit in eller beräknas komma in till motsvarar större belopp än tidigare beräknat. För att kunna hantera ansökningarna anser regeringen att bemyndigandet behöver ökas med . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2026. Med stöd av det bemyndigande som finns knutet till anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar har avtal ingåtts i utländsk valuta. Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar samt för att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete som syftar till att bidra till en ökad ambition i genomförandet av . Till följd av den försvagade kronkursen har utgifterna för dessa avtal ökat. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Regeringen bedömer att anslaget 1:10 Klimatanpassning kan bidra till att finansiera ökningen utan att det påverkar den verksamhet som finansieras från anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:10 bör minskas med . Även utgifterna för utestående åtaganden väntas öka på grund av den försvagade kronkursen, och regeringen anser därför att det finns ett behov av att öka bemyndigandet med . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2026. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur med för att möjliggöra insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer. Trots tillskottet finns det flera ärenden där markägare ännu inte har fått ersättning som de är berättigade till. För att möjliggöra dessa utbetalningar och eftersom det behövs ytterligare insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer bör ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:14 bör ökas med . Anslaget 1:7 Energiteknik tillfördes efter förslag i propositionen Vårändringsbudget för att stärka satsningen på solceller. Intresset för att installera solceller är fortfarande högt och det finns ett stort antal ansökningar som behöver hanteras. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Energiteknik bör ökas med . Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används för utgifter för bl.a. långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart. har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upphandla nattåg med dagliga avgångar till flera europeiska städer (N2019/02072/TP). Medel för detta finns på anslaget 1:16 Internationell tågtrafik. För att ska kunna använda dessa medel för en sådan utredning behöver medel föras mellan anslagen. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur bör ökas med och att anslaget 1:16 Internationell tågtrafik bör minskas med motsvarande belopp. Med anledning av de upphandlingar av flyglinjer med s.k. allmän trafikplikt 2019–2023 som beslutat om bedöms utgifterna för trafikavtal bli högre än beräknat. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Trafikavtal bör ökas med . Regeringen bedömer att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur kan bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 1:7 utan att det påverkar den verksamhet som finansieras från anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 bör minskas med . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Flera faktorer har bidragit till att anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. behöver tillföras ytterligare medel. För det första utnyttjades anslagskrediten 2018, vilket har minskat de tillgängliga medlen . För det andra planerar att öka andelen utbetalningar av gårdsstöd från . För det tredje har kronkursen försvagats jämfört med den beräkning som låg till grund för de anvisade medlen. Regeringen anser därför att anslaget 1:10 bör ökas med . Till följd av ett nytt ansökningsförfarande och en ny rutin för handläggning beräknas EU:s skolmjölksstöd för både 2018 och 2019 betalas ut till skolor och förskolor . Det medför att utgifterna blir väsentligt högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. bör ökas med . Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur används bl.a. för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet –2020. Regeringen har ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2020–2026. Inom landsbygdsprogrammet kan stöd lämnas för skötsel av anlagda våtmarker . kan beslut som löper med utbetalningsår fram komma att behöva fattas och bemyndigandets tidsperiod behöver anpassas utifrån det. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2020–2028. Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur används bl.a. för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet –2020. Regeringen har ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2020–2026. Inom landsbygdsprogrammet kan stöd lämnas för skötsel av anlagda våtmarker . kan beslut som löper med utbetalningsår fram komma att behöva fattas och bemyndigandets tidsperiod behöver anpassas utifrån det. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2020–2028. Metangasreduceringsstödet omfattar stöd till produktion av biogas genom rötning av stallgödsel. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget infördes ett tillfälligt stöd för produktion av biogas som också inkluderade andra sätt att framställa biogas (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). För att stärka konkurrenskraften i sektorn bör stöd till sådan produktion av biogas utbetalas även innevarande år. Regeringen anser därför att anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket bör ökas med . Regeringen bedömer att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling kan bidra till finansieringen av ökningen av anslagen 1:7 Turistfrämjande och 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation, utan att det påverkar den verksamhet som finansieras från anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling bör minskas med . Visit ägs till hälften av svenska staten och till hälften av , som ägs av den svenska besöksnäringen. Bolagets uppdrag är att marknadsföra svenska destinationer och som turistland för att medverka till att turismen ökar. Marknaden och förutsättningarna för bolagets verksamhet har förändrats. För att bolaget ska kunna ställa om sin verksamhet och fullgöra sitt uppdrag, bl.a. genom att koncentrera verksamheten mer till och ställa om till ett mer digitalt arbetssätt, behöver ytterligare medel tillföras. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Turistfrämjande bör ökas med . Ökningen bör finansieras genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . Vidare bedömer regeringen att anslaget 1:14 Konkurrensforskning kan bidra till finansieringen. Regeringen anser därför att anslaget 1:14 bör minskas med . Slutligen bedömer regeringen att anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer kan bidra till finansieringen. Regeringen anser därför att anslaget 1:18 bör minskas med . Anslaget 1:19 Finansiering av rättegångskostnader används bl.a. för utgifter för rättegångskostnader med anledning av mål där för talan. har ett omfattande mål avgjorts och har ålagts att ersätta motpartens rättegångskostnader. Utgifterna kommer som en följd av detta att överstiga de medel som anvisats på anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:19 Finansiering av rättegångskostnader bör ökas med . Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation används för utgifter för statsbidrag till () för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. För att säkerställa driften av och att bolaget har möjlighet att genomföra sitt uppdrag när det gäller finansiering och affärsutveckling för små och medelstora företag behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation bör ökas med . Ökningen bör finansieras genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. Regeringen bedömer att anslaget 2:2 kan bidra till finansieringen av förändringarna av anslaget 2:1 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik utan att det påverkar den verksamhet som finansieras från anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 2:2 bör minskas med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader används för kostnadsutjämning mellan kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. De slutliga beräkningarna av LSS-kostnaderna som redovisats av visar att bidragen till kommunerna kommer att överstiga de anvisade medlen. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 bör ökas med . Bidragen och avgifterna i utjämningssystemet är beräknade så att de sammanlagda avgifterna och bidragen uppgår till samma belopp. De sammanlagda utjämningsavgifterna, som vissa kommuner betalar till staten, ökar därför med motsvarande belopp och redovisas mot inkomsttitel. I motion 2019/20:1668 av m.fl. (SD) yrkas avslag på regeringens förslag till anslagsförändring inom utgiftsområde 21 Energi, avslag på vissa av regeringens förslag till anslagsförändringar inom utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård samt delvis avslag på regeringens förslag till anslagsförändring inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Motionärernas förslag framgår av bilaga 2 i detta betänkande. När det gäller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anför motionärerna att de medel som regeringen föreslår till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet bör omprioriteras till välfärdens kärnverksamhet. Motionärerna accepterar dock den del av anslagshöjningen som avser återföring av outnyttjade medel från anslaget 2:1 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Inom utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård avvisar motionärerna regeringens förslag till höjningar av anslaget 1:8 Klimatbonus och 1:14 Skydd av värdefull natur eftersom man i det första fallet anser att dessa styrmedel är ett ineffektivt och dyrt sätt att minska oljeimport och utsläpp av koldioxid, och i det andra fallet anser att det inte är klargjort hur stor del av det föreslagna tillskottet som är ämnat till ersättning för markägare, respektive hur stor del som är tänkt att användas för att undandra ytterligare mark från brukande. Investeringsstödet för installation av solceller inom utgiftsområde 21 Energi kan enligt motionärerna ifrågasättas, eftersom solceller nästan uteslutande producerar elenergi när redan har ett stort produktionsöverskott. Regeringens föreslagna höjning av anslaget 1:8 Energiteknik avvisas därför. Yttranden från andra utskott Miljö- och jordbruksutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka propositionen i berörda delar (yttr. 2019/20:MJU2y). Ledamöterna från ställer sig i en avvikande mening bakom förslaget i motionen. Ledamöterna från , deltog inte i beslutet. Utskottet har inget att invända mot förslagen i sak. Utskottet noterar att förslagen sammantaget medför att de takbegränsade utgifterna ökar med och att den offentliga sektorns finansiella sparande försvagas med . Skillnaden förklaras enligt regeringen huvudsakligen av att de ökade utbetalningarna av gårdsstöd och skolmjölksstöd medför en motsvarande ökad inkomst av EU-medel på budgetens inkomstsida. Enligt regeringens prognos i Budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) bedöms budgeteringsmarginalen uppgå till och det strukturella sparandet till av BNP. Utskottet konstaterar att förslagen i höständringsbudgeten är förenliga med de budgetpolitiska målen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till höständringsbudget . Motionen avstyrks således, vilket också är i linje med miljö- och jordbruksutskottets yttrande. Mot bakgrund av att överskottsmålet utvärderas enligt delvis nya principer som bl.a. innebär att uppföljningen i högre grad ska utgå från det strukturella sparandet för innevarande och nästkommande år, vill utskottet också poängtera att de ekonomiska konsekvenserna av förslag som lämnas i ändringsbudget ingår i uppföljningen av överskottsmålet. Utskottet konstaterar att förslagen i höständringsbudgeten bidrar till skillnaden mellan överskottsmålets nivå på en tredjedels procent av BNP och det redovisade strukturella sparandet i budgetpropositionen. Utskottet vill i detta sammanhang, och i linje med vad utskottet tidigare återkommande har framhållit, understryka vikten av att ändringsbudgetar precis som budgetpropositionen förhåller sig till det finanspolitiska ramverket. Det gäller i synnerhet när det strukturella sparandet bedöms vara i nivå med eller understiga överskottsmålets nivå och förslag utan finansiering lämnas som är av diskretionär karaktär, dvs. där de föreslagna anslagsförändringarna inte direkt följer av ändrade volymer i de statliga transfereringssystemen eller makroekonomiska förutsättningar. Höständringsbudget (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1668 av m.fl. (SD) och bifaller delvis proposition 2019/20:2 punkt 6. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Regeringens förslag till anslagsförändring inom utgiftsområde 21 Energi och vissa av anslagsförändringarna inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård bör avslås. Regeringens förslag till anslagsförändring inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bör delvis avslås. Vårt långsiktiga mål med biståndspolitiken är att mottagarländerna ska kunna ta ekonomiskt och humanitärt ansvar för sin befolkning och respektera grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter. En sådan förändring är tidskrävande och behöver i första hand komma inifrån, drivas av inhemska krafter och individer som har en förståelse för och kunskap om lokala förutsättningar. Vi konstaterar dock att nu är på väg in i en delvis annan situation. De medel som regeringen vill återföra till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet måste därför vägas mot behov inom andra områden, t.ex. investeringar inom vården, rättsväsendet, försvaret och äldreomsorgen. Av denna anledning avvisar vi anslagshöjningen på och uppmanar att dessa medel omprioriteras till välfärdens kärnverksamhet. Vi accepterar dock den del av anslagshöjningen, , som är hänförlig till en återföring av outnyttjade medel från anslaget 2:1 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Medlen var budgeterade till utvecklingen av en tjänst, Money from , som är en jämförelsesida för olika tjänster för att skicka pengar från till andra länder. Det kan konstateras att tjänster för monetära överföringar redan existerar och det kan inte ligga i svenska skattebetalares intresse att bygga upp infrastruktur eller kringtjänster för sådan verksamhet. Det nuvarande bonus–malus-systemet bör avvecklas och vi motsätter oss därför ökningen av anslag 1:8 Klimatbonus. Dessa styrmedel fungerar som en subvention av ett lägre antal dyra bilar och är ett ineffektivt sätt att minska oljeimport och utsläpp av koldioxid. I kombination med höjda bränslepriser missgynnar bonus–malus-systemet dem som behöver biltyper som förbrukar mycket bränsle och dem som inte har råd att köpa en dyr bil. Med tanke på den omfattande exporten av bonusberättigade elfordon fungerar politiken i praktiken också som en mycket kostsam subvention av . Vidare är det inte tydligt hur mycket av det föreslagna tillskottet till anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur som faktiskt är ämnat till ersättningar för markägare, respektive hur mycket som är tänkt att användas till att undandra ytterligare mark från brukande. Den senare användningen ökar problemen och det behövs en utredning innan ytterligare arealer undantas från brukande. Vi motsätter oss därför regeringens föreslagna tillskott. Vi ifrågasätter vidare investeringsstödet för installation av solceller inom utgiftsområde 21 Energi eftersom solceller nästan uteslutande producerar elenergi när redan har ett stort produktionsöverskott. Därför avvisar vi höjningen av anslaget 1:8 Energiteknik. Höständringsbudget (M) (M), (M), i (M) och (M) anför: ser regeringens förslag till höständringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Det är en budget som vilar på en överenskommelse mellan regeringspartierna och och Liberalerna. Vi står inte bakom den beslutade budgeten och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens höständringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi deltar därför inte i beslutet om höständringsbudget . Höständringsbudget (V) (V) anför: ser regeringens förslag till höständringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Det är en budget som vilar på en överenskommelse mellan regeringspartierna och och Liberalerna. Vi står inte bakom den beslutade budgeten och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens höständringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi deltar därför inte i beslutet om höständringsbudget . Höständringsbudget (KD) (KD) anför: ser regeringens förslag till höständringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Det är en budget som vilar på en överenskommelse mellan regeringspartierna och och Liberalerna. Vi står inte bakom den beslutade budgeten och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens höständringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi deltar därför inte i beslutet om höständringsbudget . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:2 Höständringsbudget : 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 230 (avsnitt 3.11). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2022 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift till kunskaps- och innovationsplattformen inom hälsa under för innovation och teknik (EIT Health) på högst (avsnitt 3.12). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-forskning besluta om en årlig medlemsavgift till Infrastructure for in Biological and Biomedical Sciences (Euro-Bioimaging-ERIC) på högst (avsnitt 3.12). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i den ideella föreningen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift på högst (avsnitt 3.12).