bet · H601KU14 · 2019-01-31 00:00:00 — Översyn av – vissa frågor om och , m.m. Utskottet föreslår att i huvudsak antar förslagen till lagändringar i framställningen. Genom ändringarna förstärks sambandet mellan och när det gäller styrning av myndigheten och dess verksamhet. Det som är parlamentariska råd ges ett utvidgat ansvar och byter namn till råd för . Detta råd ska bestå av ledamöter och suppleanter som nomineras av bland dess ledamöter och suppleanter och av finansutskottet bland dess ledamöter och suppleanter. Rådet ska vara verktyg för samråd och insyn i . Rådet har dock inte befogenhet att fatta beslut som gäller . Sådana beslut ska beredas av och finansutskottet. Utskottet förespråkar en fast rutin som innebär att ledamöter i råd för regelmässigt rapporterar till sina respektive utskott. I samband med rapporteringen bör frågor vid behov diskuteras av det berörda utskottet. ska ha ansvar för myndigheten , och finansutskottet ska ansvara för att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet i verksamhet. Denna ansvarsfördelning mellan och finansutskottet medför att beredningen av årsredovisning och revision av ska gå över till . Utskottet framhåller bl.a. att den ansvarsfördelning mellan och finansutskottet som föreslagits i framställningen är den lämpligaste och mest ändamålsenliga samt att den ansvarsfördelningen stämmer väl överens med fackutskottsprincipen genom att lagstiftningen om och myndighetens budget hålls samman. Om en riksrevisors uppdrag upphör ska ha möjlighet att välja en tillförordnad riksrevisor för tiden tills en ordinarie riksrevisor har valts och tillträtt. Eftersom det ska vara ett politiskt ansvar att avgöra om åtgärder som har vidtagits är samhällsnyttiga tas ordet samhällsnytta bort från beskrivningen av den huvudsakliga inriktningen på den effektivitetsrevision som ska utföra. Utskottet föreslår att antar framställningens förslag till lagändringar, med undantag för de förslag som gäller 7 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m., 11 § tredje stycket lagen med instruktion för och förslaget om ändring i studiestödsdatalagen. Utskottet föreslår vidare att avslår motionsyrkandena. Utskottet föreslår att ändringarna ska träda i kraft . (Av detta följer att ändringarna i riksdagsordningens huvudbestämmelser bör beslutas i den ordning som anges i 8 kap. 17 § regeringsformen.) I betänkandet finns en reservation (SD). Framställning 2018/19:RS5 Översyn av – övriga lagändringar. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Några frågor om effektivitetsrevision Riksrevisorers mandattid och redovisning av samhällseffekter i effektivitetsrevisioner Riksrevisorers mandattid och redovisning av samhällseffekter i effektivitetsrevisioner, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2018/19:FiU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser huvudbestämmelserna med den ändringen att lagen ska träda i kraft . Därmed bifaller delvis framställning 2018/19:RS5 punkt 1 i denna del. a antar riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser tilläggsbestämmelser, 2. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 3. lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning, 4. lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna, med den ändringen att lagarna ska träda i kraft b avslår riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. i de delar det avser 7 § och antar lagförslaget i övrigt med den ändringen att lagen ska träda i kraft c avslår riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för i de delar det avser 11 § tredje stycket och antar lagförslaget i övrigt med den ändringen att lagen ska träda i kraft d avslår riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i studiestödsdatalagen (2009:287). Därmed bifaller delvis framställning 2018/19:RS5 punkterna 1 i denna del, 2–5 och 7 samt avslår framställning 2018/19:RS5 punkt 6. Riksrevisorers mandattid och redovisning av samhällseffekter i effektivitetsrevisioner 2018/19:236 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (M), (SD), (SD), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning beslutade på förslag av att göra ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av (bet. 2016/17:KU14, rskr. 2016/17:34). Riksdagsstyrelsen beslutade att en parlamentariskt sammansatt utredning skulle göra en översyn av vissa frågor om . Utredningen, som antog namnet riksrevisionsutredning, redovisade delbetänkandet Översyn av – grundlagsfrågor (2016/17:URF1). Efter remissbehandling av utredningsbetänkandet överlämnade riksdagsstyrelsen framställningen Översyn av – grundlagsfrågor (framst. 2017/18:RS4) till . I framställningen föreslog riksdagsstyrelsen bl.a. vissa ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. De föreslagna lagändringarna innebär bl.a. att bestämmelsen om riksrevisorernas antal flyttas från regeringsformen till riksdagsordningen för att antalet riksrevisorer lättare ska kunna ändras . Det införs också krav på kvalificerad majoritet för ett beslut av om att skilja en riksrevisor från uppdraget. Framställningen Översyn av – grundlagsfrågor behandlades i utskottets betänkande 2017/18:KU15 Översyn av – grundlagsfrågor. ställde sig i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens överväganden och förslag till ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. Utskottet lämnade dock förslag till en viss ändring i riksdagsstyrelsens lagförslag. På grund därav lämnade utskottet ett eget förslag till lag om ändring i regeringsformen. föreslog att skulle anta utskottets förslag till lag om ändring i regeringsformen och riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen som vilande. Utskottet föreslog vidare att behandlingen av riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen med instruktion för ombudsmän och lag om ändring i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. skulle skjutas upp till /19. Vissa motionsyrkanden avstyrktes av utskottet. kammare följde utskottet (rskr. 2017/18:211 och 2017/18:212). behandlade utskottet i betänkandet 2018/19:KU4 Översyn av – grundlagsfrågor (vilande grundlagsbeslut, m.m.) dels frågan om slutligt antagande av ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen, dels följdändringar. När det gäller följdändringar ska nämnas att utskottet på eget initiativ lade fram lagförslag om följdändringar i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. (revisionslagen) och studiestödsdatalagen (2009:287), med hänvisning till att ändringarna hör ihop med övriga förslag i betänkandet och bör träda i kraft . riksrevisionsutredning presenterade Översyn av – slutbetänkande (2017/18:URF2). Efter remissbehandling av utredningsbetänkandet överlämnade riksdagsstyrelsen framställningen Översyn av – övriga lagändringar (2018/19:RS5) till . Framställningen innehåller bl.a. förslag om ändringar i riksdagsordningen, lagen om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen (2002:1023) med instruktion för . Förslagen i framställningen behandlas i detta betänkande. I betänkandet behandlas även en följdmotion med anledning av framställningen. Nämnas bör även att riksrevisionsutredning har bedömt att vissa frågor bör utredas vidare, det gäller dels karenstid och avgångsvillkor för riksrevisorer, dels framtida ledning. Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en utredning om karens och avgångsvillkor för riksrevisorer, som ska redovisa sitt uppdrag . har, på förslag av , gjort ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en utredning om ledningsstruktur (bet. 2018/19:KU6, rskr. 2018/19:7). Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en utredning om organisation som ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet beslutade att ge finansutskottet möjlighet att yttra sig i ärendet. lämnade det yttrande som finns i bilaga 3. I framställningen föreslås även att godkänner att anslaget för flyttas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 1 . Utskottet kommer att behandla det förslaget tillsammans med eventuella andra förslag till ändringar av ändamål och verksamheter i de olika utgiftsområdena (jfr riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 9.5.3 andra stycket). I framställningen föreslår riksdagsstyrelsen ändringar i riksdagsordningen, lagen om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen med instruktion för . Dessutom föreslås vissa följdändringar i andra lagar. Förslagen grundar sig på de lagförslag som riksrevisionsutredning har lämnat i sitt betänkande Översyn av – slutbetänkande (2017/18:URF2). Framställningen innehåller förslag som innebär att om en riksrevisors uppdrag upphör får välja en tillförordnad riksrevisor för tiden till dess att en ordinarie riksrevisor har valts och tillträtt. Vidare föreslås att på eget initiativ eller på begäran av någon av riksrevisorerna ska samråda med en riksrevisor om frågor av organisatorisk art. Sambandet mellan och ska stärkas, och det ska ske genom en förstärkning av parlamentariska råd. För att ge uttryck för rådets stärkta ställning föreslår riksdagsstyrelsen ett namnbyte till råd för . Enligt gällande ordning ska riksrevisorerna redovisa arbetet i de viktigaste granskningarna för rådet. Det föreslås att riksrevisorerna även ska informera rådet om verksamhet och organisation. Rådet ska samråda med och finansutskottet i frågor som berör utskottens ansvarsområden. och finansutskottet ska bereda val av ledamöter i rådet. Endast ledamöter och suppleanter i dessa utskott ska vara valbara till rådet. Ansvaret för frågor om som myndighet föreslås samlas hos . Bland annat ska uppgiften att svara för beredningen av förslaget till anslag på statens budget för föras över till från finansutskottet. ska svara för att det görs revision av . I bestämmelsen om effektivitetsrevisionens inriktning ska ordet samhällsnytta tas bort. Vidare föreslås att beslut att lägga ned en granskning ska redovisas, om den inte avsett endast förberedande åtgärder. Redovisningen ska göras på ett annat sätt än i en granskningsrapport. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar i huvudsak de lagändringar, bl.a. i riksdagsordningen och lagen med instruktion för , som behövs för att genomföra framställningens förslag om myndighetsstyrning av . avslår ett förslag som gäller samråd mellan råd för och respektive finansutskottet, och förespråkar i stället en fast rutin med rapportering. I detta avsnitt behandlas frågor som rör myndighetsstyrning av . Frågorna avser råd för , val till råd för , ansvarsfördelning mellan och finansutskottet, en fråga om ansvarsfördelning mellan utskotten och rådet samt ett särskilt tjänstemannastöd för utövandet av rådets funktioner. Det förslag som läggs fram i framställningen går ut på att stärka det parlamentariska sambandet, vilket ska ske genom en förstärkning av parlamentariska råd. Denna förstärkning ska manifesteras genom att rådet byter namn till råd för . Förändringen innebär en betoning av rådets funktion att vara verktyg för samråd och insyn i verksamhet och organisation. Rådet ska följa granskningsverksamheten samt verka för samråd och insyn i verksamhet och organisation. Riksrevisorerna ska informera rådet om verksamhet och organisation; de ska också redovisa arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. Innan riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut enligt 4 a § lagen med instruktion för om förslag till anslag på statens budget ska han eller hon redogöra för förslaget för rådet. I förhållande till vad som gäller för parlamentariska råd, ges råd för ett bredare ansvarsområde i det att det ska verka för samråd och insyn även i organisation, och riksrevisorernas skyldighet att informera avser nu också verksamhet och organisation. I framställningen pekas på att ett grundläggande motiv för det ursprungliga beslutet om att inrätta var att få till stånd en god och heltäckande statlig revision av hela beslutskedjan i den verkställande makten och därmed ge både och regeringen ett bättre kunskapsunderlag för det politiska beslutsfattandet (framst. 2018/19:RS5 s. 35 f.). Då den nya revisionsmyndigheten kom till främst för att tillgodose ett behov hos statsmakterna är det, enligt riksdagsstyrelsen, naturligt att såg ett behov av samband med och insyn i myndigheten. Detta behov kvarstod när avskaffades och ersattes med ett parlamentariskt råd. Ett förtydligande i lag av vad sambandet med förväntas innebära skulle kunna förebygga att det med tiden blir till endast en formalitet. Därför kan det behöva göras klart att behov av insyn och samråd innefattar sådant som personalpolitik och rekryteringsbehov, personalvård och insatser för fortgående vidareutbildning och kompetensutveckling. Utredningen ansåg att detsamma gäller internrevisionens rapportering samt framförde att det också bör stå klart att rådet självt kan och bör efterfråga information (2017/18:URF2 s. 119). råd för ska bestå av en ledamot från varje riksdagsparti och lika många suppleanter. Se vidare nedan under till råd för . För att rådet ska fungera som ett verktyg för samråd och insyn i verksamhet och organisation är det viktigt att rådet för en dialog med de utskott som ansvarar för organisation och verksamhet, dvs. I framställningen föreslås därför en lagbestämmelse om att råd för ska samråda med och finansutskottet i frågor som berör utskottens ansvarsområden. Se vidare under rubrik Ansvarsfördelning mellan och finansutskottet. Vid utredningens intervjuer med ledamöter i det har det framkommit att det inte alltid stått fullt klart mellan rådet och riksrevisorerna vilka uppgifter rådet kunnat ta sig an som sina. Synpunkter i samma riktning har kommit fram vid utredningens samtal med de tidigare riksrevisorerna. En återkommande synpunkt har varit att inte engagerar sig tillräckligt i vad som rör , särskilt inte i utveckling som myndighet. Under det parlamentariska rådets tid har, enligt vad som framkommit i utredningen, återkommande punkter på dagordningen varit information från till ledamöterna om publicerade och pågående granskningar inom effektivitetsrevisionen, om den årliga revisionen och iakttagelser i samband med den, om granskningsplanen, om den årliga rapporten och om uppföljningsrapporten. har ledamöterna också fått information om den internationella verksamheten. Förslag till budget och anslag på statens budget har återkommande redovisats, och vid olika tillfällen har det även förekommit information om arbetsmiljöfrågor och organisationsförändringar (2017/18:URF2 s. 100). Av utredningens intervjuer med det parlamentariska rådets ordförande och vice ordförande har det framkommit att rådets ledamöter har möjlighet att ställa frågor till riksrevisorerna vid sammanträdena samt att det även finns möjlighet för ledamöterna att peka på möjliga revisionsuppslag. Det förekommer också att riksrevisorerna ber om ledamöternas synpunkter på tänkta revisionsämnen. Information som ledamöterna fått vid sammanträdena kan föras vidare till respektive partigrupp av rådets ledamöter. När det gäller diskussioner vid rådets möten med riksrevisorerna, anför utredningen följande (2017/18:URF2 s. 118): Det framstår i dagens reglering som organ för det levande samband med verksamhet som varit avsett. Att bestämmelsen om dess åligganden gör det möjligt för båda parter, rådet och riksrevisorerna, att upprätthålla en levande dialog sinsemellan är tydligt. Uppenbart är att en sådan dialog kan handla om vad som bör granskas och hur det kan göras. En sådan dialog rubbar inte riksrevisorernas grundlagsfästa självständighet. Den innebär inte någon möjlighet att lämna instruktioner till riksrevisorerna om vad de ska granska eller påbud om vad de inte får granska. Inte heller ska den behöva innebära någon risk för att förhållandet mellan och vänds till en konflikt. En ömsesidig kännedom om och respekt för hur rollerna är fördelade bör kunna förhindra något sådant. Om synpunkter från rådets ledamöter om behovet av granskningar inte vinner gehör hos riksrevisorerna, kan ledamöterna i verka för att få en revisionsliknande utredning till stånd genom egen försorg. När det skapades förutsattes att även frågor om verksamhetens inriktning, ansvarsfördelningen och organisationsfrågor skulle kunna tas upp i rådet. Det finns ingen anledning att nu se annorlunda på detta. Det framstår också som en naturlig del av det parlamentariska rådets funktion att dess ledamöter sörjer för att tillräcklig kännedom om verksamhet och inre förhållanden hålls levande inom partigrupper och utskott. En slutsats kan vara att det befintliga regelverket lämnar utrymme för att vidmakthålla ett levande och betydelsefullt parlamentariskt samband med verksamhet. Det utesluter inte att regelverket kan behöva förstärkas. I framställningen föreslås att val till råd för ska beredas av och finansutskottet som ska föreslå ordinarie ledamöter och suppleanter för kammaren, som därefter har att företa ett val enligt 12 kap. riksdagsordningen. De båda utskotten ska enligt förslaget även bereda val av ordförande och en eller flera vice ordförande i rådet. Rådet ska bestå av en ledamot från varje partigrupp och en suppleant från varje partigrupp, och de ska vara ledamöter eller suppleanter i någotdera av och finansutskottet. Detta anses skapa en formell och praktisk koppling mellan de två utskotten och rådet. Riksdagsstyrelsen hänvisar till utredningen som menar att det sannolikt skulle innebära att kunskaper om och dess verksamhet byggs upp och tas om hand på ett bättre sätt. Utredningen menar vidare att det även ur perspektiv bör anses mer ändamålsenligt att rådet består av ledamöter från och finansutskottet, eftersom det primärt är dessa utskott som ansvarar för kontakter med myndigheten. Synpunkter från rådets ledamöter kan då vara förankrade i utskotten innan de når riksrevisorerna. Det skapar förutsättningar för enklare och rakare kommunikation mellan och . Om en partigrupp inte har ledamöter, och därmed inte heller suppleanter, i eller finansutskottet, måste det anses åligga och finansutskottet att föreslå en ledamot och en suppleant till rådet från en partigrupp som inte är representerad i utskotten (2018/19:RS5 s. 39, se även 2017/18:URF2 s. 124 f.). Kammaren kan sedan med tillämpning av 13 kap. 8 § andra stycket riksdagsordningen välja dessa. Ansvarsfördelning mellan och finansutskottet En ordning föreslås i framställningen som innebär att ansvaret för frågor om som myndighet ska samlas hos . Detta innebär att anslaget på statens budget för ska flyttas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 1 fr.o.m. . (Frågan behandlas av i samband med behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen 2019, tilläggsbestämmelse 9.5.3 riksdagsordningen. Vidare kan noteras att anslaget för internationella verksamhet kommer att ligga kvar inom utgiftsområde 7 som behandlas av utrikesutskottet.) Även beredningen av årsredovisning och upphandlingen av årlig revision av myndigheten ska enligt förslaget vara uppgift. Detta skulle överensstämma bättre med fackutskottsprincipen än den nuvarande fördelningen, genom att ansvaret för lagstiftning och budget då skulle vila på samma utskott. Vidare skulle det innebära en betydande långsiktig fördel genom att en sammanhållen beredning av anslagen för kontrollmakt i dess helhet samlades hos . ska enligt förslaget ansvara för att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet i verksamhet, vilket då framträder mer renodlat. ska även fortsättningsvis bereda den årliga rapporten. Inga förändringar föreslås när det gäller granskningsplanen eller med uppgifter som ursprungligen efterlysts av finansutskottet (bet. 2005/06:FIU2 s. 43 f.). Vidare anges det i framställningen att behöver kunna samråda med i frågor om myndighetens inre förhållanden, och föreslås att det införs en rätt för en riksrevisor att påkalla samråd med om arbetsordningen eller andra frågor av organisatoriska art. På motsvarande sätt ska ha rätt att påkalla samråd med en riksrevisor om samma frågor. Bestämmelsen innebär alltså att samråd ska hållas om en riksrevisor eller begär det. Lagtexten om samrådet föreslås överensstämma med den bestämmelse som reglerar samråd för ombudsmän. En fråga om ansvarsfördelning mellan utskotten och rådet En given uppgift för som huvudman för borde enligt utredningen kunna vara att beställa kvalitetsgranskning av rapporter, på ett likartat sätt som utvärderingar av penningpolitik som genomförts har kommit till efter initiativ från riksdagshåll, (2017/18:URF2 s. 119). Att ta initiativ till att sådana kommer till stånd inom ramen för verksamhet bör enligt utredningens mening vara en naturlig uppgift för rådet. Riksdagsstyrelsen invänder att beslut om utvärdering av verksamhet bör fattas av finansutskottet (2018/19:RS5 s. 50 f.). råd för är inte ett organ som fattar beslut, och rådet ska inte heller kunna besluta om kvalitetssäkring. Däremot kan rådet väcka frågan om behovet av oberoende utvärdering och kvalitetssäkring inom ramen för det samråd som rådet ska ha med och finansutskottet. Ett särskilt tjänstemannastöd för utövandet av rådets funktioner I framställningen görs, i enlighet med den bedömning som riksrevisionsutredning gjort, bedömningen att ett särskilt tjänstemannastöd för utövandet av rådets funktioner bör knytas till och finansutskottet. tar i sitt yttrade särskilt upp två frågor, dels den föreslagna gränsdragningen mellan och finansutskottet, dels finansutskottets ansvar för att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet i verksamhet. tar också upp vissa andra frågor. (yttrande, 2018/19:FiU2y, finns i bilaga 3.) menar att det finns oklarheter i gränsdragningen mellan och finansutskottet. Enligt finansutskottet synes det principiellt, men även praktiskt, tveksamt att skilja uppföljningen av verksamheten från beredningen av anslag och årsredovisning. framhåller att de ändringar som föreslås när det gäller ansvarsfördelningen mellan och finansutskottet hänger ihop med beredningen av anslaget till , något som kan förväntas fatta beslut om . Således behöver inte beslut fattas om frågorna om t.ex. ansvar för årsredovisning och revision av förrän tidigast i samband med beslutet om vilket utgiftsområde anslaget ska höra till. Det finns således möjligheter att under ytterligare överväga den föreslagna gränsdragningen mellan och finansutskottet. menar att en möjlighet är att ansvarsfördelningen mellan utskotten närmare övervägs av den utredning som ska utreda ledningsstruktur. När det gäller årsredovisning anser finansutskottet att det förefaller rimligt att finansutskottet, som berett anslag , också bereder årsredovisning . menar att det är oklart hur mycket råd för ska ägna sig åt granskningsverksamheten samt uppmärksammar en fråga om samråd om granskningsverksamhet i förhållande till utvärderingar. uttalar följande (se bilaga 3 s. 56): När det gäller rollen för råd anges i den föreslagna ändringen i 11 § i instruktion att (s. 17 i framställningen): ”Rådet ska verka för samråd och insyn i verksamhet och organisation” och i författningskommentaren (s. 72) anförs att rådet även ska informera sig om t.ex. myndighetens personalpolitik, rekryteringsbehov, personalvård och insatser för vidareutbildning och kompetensutveckling. Det är oklart hur detta förhåller sig till det som anförs på s. 44 i framställningen om att rådet är ett organ för insyn och samråd när det gäller verksamhet och organisation, ”särskilt i fråga om granskningsverksamhet” (s. 44). Det är således oklart hur mycket rådet ska ägna sig åt granskningsverksamheten.