bet · H701AU1 · 2019-12-06 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 13, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också föreslagna bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Även regeringens förslag om mål för området Åtgärder mot segregation godkänns. I betänkandet finns en reservation (). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för området Åtgärder mot segregation Statens budget inom utgiftsområde 13 Statens budget inom utgiftsområde 13, punkt 2 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 13, punkt 2 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 13, punkt 2 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 13, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för området Åtgärder mot segregation godkänner det mål för utgiftsområde 13 området Åtgärder mot segregation som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 13 punkt 1. Statens budget inom utgiftsområde 13 anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 13 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 17, 2019/20:2018 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2425 av (M), 2019/20:2652 av m.fl. (SD), 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 27, 2019/20:3012 av m.fl. (V), 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 11–15 och 20 samt 2019/20:3325 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 13 punkt 3. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD), (M)*, (SD), (S), (KD)*, Serkan Köse (S), (SD), (L), (S), Alireza Akhondi (C), Ciczie Weidby (V)* och (L). * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som påverkar anslagen inom utgiftsområdet . Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av regeringen genom arbetsmarknadsminister och jämställdhetsminister . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering till 10 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår arbetsmarknadsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Mål för området Åtgärder mot segregation Utskottets förslag i korthet godkänner det mål för utgiftsområde 13, området Åtgärder mot segregation som regeringen föreslår. För att minska segregationen krävs det enligt regeringen insatser både för att förbättra situationen i områden med socioekonomiska utmaningar och för att motverka strukturella orsaker till segregation. Ett nytt mål som fokuserar på båda dessa aspekter bör därför antas för området. Regeringen föreslår att godkänner ett nytt mål för området Åtgärder mot segregation, nämligen Minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. Utskottet konstaterar inledningsvis att det inte har väckts några yrkanden om regeringens förslag i denna del. Som utskottet tidigare noterat är det naturligt att de politiska prioriteringarna formuleras som mål och att dessa mål underställs (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Utskottet instämmer med regeringen i att det för att minska segregationen krävs ett kraftfullt, kontinuerligt och långsiktigt arbete. Utskottet välkomnar att regeringen nu också presenterar ett mål för området Åtgärder mot segregation och föreslår att godkänner att det ska vara Minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Inom utgiftsområdet har beslutat om mål för integrationspolitiken, för politiken mot diskriminering och för jämställdhetspolitiken. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För politiken mot diskriminering är målet ett samhälle fritt från diskriminering. Jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. För politiken mot segregation lämnar regeringen i propositionen förslag till mål för området Åtgärder mot segregation (se ovan). När det gäller målet för integrationspolitiken framgår det av propositionen att det främst är genom generella insatser för hela samhället som målet uppnås. De generella åtgärderna behöver dock enligt regeringen kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras inom utgiftsområde 13. I budgetpropositionen är resultatredovisningen strukturerad efter anslagsstrukturen inom området. Kopplat till målet för integrationspolitiken redovisas också vissa resultatindikatorer för utvecklingen inom områdena arbetsmarknad, utbildning, hälsa, representation och boende. Den resultatredovisning som avser insatser för nyanlända invandrares etablering baseras i huvudsak på återrapporteringar från de myndigheter som är ansvariga för att samordna eller genomföra insatserna, främst länsstyrelserna och . I redovisningen ingår bl.a. indikatorer som beskriver nyanlända invandrares bosättning och mottagande i en kommun och deltagandet i insatser som främjar etablering. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål beslutat om ska gälla för integrationspolitiken. Regeringen anför bl.a. att nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden successivt har förbättrats och nämner i sammanhanget betydelsen av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag, reformer som anställningsstöd och utbildningsinsatser samt en stark konjunktur. Regeringen gör också en bedömning av i vilken utsträckning politiken för nyanlända invandrares etablering bidrar till att nå målen i Agenda om anständiga arbetsvillkor och ekonomiskt tillväxt samt minskad ojämlikhet. När det gäller politiken mot diskriminering anger regeringen att förutom det riksdagsbundna målet utgår arbetet mot rasism från det mål som regeringen beslutat om för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott: ett strategiskt, effektivt och samlat arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . Målet för arbetet med att stärka homo- och bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter utgår från det mål som regeringen beslutat om för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Regeringen bedömer resultaten bl.a. utifrån utvecklingen av lagstiftningen och anmälningar och uppgifter om förekomsten av diskriminering. Bedömningarna baseras främst på redovisningar från berörda myndigheter, i första hand , men även på resultat från vissa utredningar samt underlag från antidiskrimineringsbyråerna på regional och lokal nivå. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål har beslutat ska gälla för politiken mot diskriminering. Regeringen anför bl.a. att tillsynsarbete och informationssatsningar har bidragit till mer kunskap om och ett förstärkt genomförande av diskrimineringslagen. Regeringen gör vidare bl.a. bedömningen att insatser inom den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck har bidragit till att stärka hbtq-personers rättigheter. Utöver det övergripande målet för jämställdhetspolitiken anger regeringen sex underliggande delmål. För respektive delmål listas ett antal resultatindikatorer som ska tydliggöra de centrala aspekterna i målen. Exempel på indikatorer är könsfördelning när det gäller chefer i offentlig och privat sektor och styrelseledamöter och ledning i börsföretag, kvinnors lön som andel av mäns lön samt anmälda våldsbrott. För delmålet jämställd utbildning anges bl.a. indikatorerna utbildningsnivå för befolkningen i åldern 25–och avgångna elever från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program. Regeringen framhåller att arbetet ska bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs; t.ex. handlar mål 5 särskilt om att uppnå jämställdhet. I bilaga 3 till budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) redovisas utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. Även områdena makt och inflytande respektive obetalt hem- och omsorgsarbete berörs i bilagan. Resultatredovisningen innefattar också en redogörelse för utvecklingen och resultatet av strategin jämställdhetsintegrering. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål har beslutat ska gälla för jämställdhetspolitiken. Regeringen anför bl.a. att makten i samhället ännu inte är jämnt fördelad mellan kvinnor och män, även om utvecklingen i flera avseenden har gått framåt, t.ex. när det gäller en ökad representation av kvinnor i . När det gäller mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck konstaterar regeringen bl.a. att såväl självskattad utsatthet som polisanmälda brott fortsätter att öka när det gäller misshandel och våldtäkt av kvinnor och flickor. När det gäller att minska och motverka segregation möjliggörs detta enligt regeringen till stor del genom generella åtgärder. Således redovisas resultat av insatser av betydelse för minskad segregation även inom andra utgiftsområden. När det gäller åtgärder mot segregation anger regeringen att har fått i uppdrag att ta fram en rikstäckande områdesindelning för statistisk uppföljning av socioekonomisk segregation för att förbättra förutsättningarna att följa utvecklingen på området. Vidare har Delegationen mot segregation tagit fram ett förslag till ett sektorsövergripande uppföljningssystem som bereds i . Tills vidare redovisas i propositionen resultat för ett antal indikatorer på hur situationen ser ut i genomsnitt för de 38 områden i som har socioekonomiska utmaningar, dvs. stadsdelar som tidigare omfattats av lokala utvecklingsavtal och urbant utvecklingsarbete. Uppgifter om bl.a. andelen förvärvsarbetande, andelen långtidsarbetslösa, disponibel inkomst, gymnasiebehörighet samt valdeltagande i riksdagsval redovisas som ett genomsnitt för de 38 områdena jämfört med riket som helhet. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen bedömningen att det finns skillnader i uppväxt- och levnadsvillkor mellan områden med socioekonomiska utmaningar och andra områden. Det finns också skillnader mellan könen, t.ex. att det är färre kvinnor än män som förvärvsarbetar. Regeringen konstaterar att i samband med behandlingen av en skrivelse från regeringen om granskning av jämställdhetsintegrering i integrationspolitiken lämnade ett tillkännagivande om att ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration ska införas (bet. 2018/19:AU14, rskr. 2018/19:300). Enligt tillkännagivandet skulle delmålet kunna formuleras på följande sätt: ”Kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i .” Regeringen anger att frågan bereds inom . Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts bör ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar vidare att det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingen av resultatredovisningen fortsätter. När det gäller integrationspolitiken välkomnar utskottet att regeringen redovisar en sammanfattande bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål beslutat om. Som utskottet tidigare uttalat finns det dock ytterligare utvecklingsmöjligheter för att än tydligare koppla analys och slutsatser till målet för området. När regeringen t.ex. beskriver att nyanländas etablering på arbetsmarknaden successivt har förbättrats , innebär det också att vi har närmat oss målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund? När det gäller jämställdhetsområdet välkomnar utskottet att regeringen sammanfattar utvecklingen i förhållande till det riksdagsbundna målet på ett tydligt sätt. Utskottet har tidigare konstaterat att resultatredovisningen utgår från tydliga delmål med tillhörande resultatindikatorer och detsamma gäller denna proposition. För vart och ett av delmålen görs också en bedömning av utvecklingen på området, t.ex. när det gäller den ekonomiska jämställdheten. Detta är något som utskottet välkomnar. Vidare anser utskottet att det är positivt att resultatredovisningen också innefattar en redogörelse för utvecklingen och resultatet av strategin jämställdhetsintegrering. Eftersom jämställdhetsintegrering även i fortsättningen är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen återkommer utskottet till frågan i avsnittet Statens budget inom utgiftsområde 13. När det gäller politiken mot diskriminering noterar utskottet att regeringen i avsnittet resultatredovisning i stora delar uppehåller sig vid olika genomförda insatser men inte talar lika mycket om resultatets av desamma. Utskottet anser att en utgångspunkt för resultatredovisningen är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Utskottet ställer sig också frågan om det vore möjligt att på ett tydligare sätt koppla de olika delmålen, t.ex. arbete mot rasism, till de resultatindikatorer som används för att följa utvecklingen på området. Utskottet konstaterar att regeringen gör en bedömning av resultaten i relation till bl.a. det övergripande målet för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Utskottet anser givetvis att sådana analyser är värdefulla men skulle även vilja se en tydligare koppling till det riksdagsbundna målet om ett samhälle fritt från diskriminering. När det gäller åtgärder mot segregation välkomnar utskottet att regeringen formulerat de politiska prioriteringarna i termer av mål som underställs . När det gäller själva resultatredovisningen noterar utskottet att har fått i uppdrag att ta fram en rikstäckande områdesindelning för statistisk uppföljning av socioekonomisk segregation för att förbättra förutsättningarna att följa utvecklingen på området. Vidare har Delegationen mot segregation tagit fram ett förslag till ett sektorsövergripande uppföljningssystem som bereds i . Utskottet ser fram emot en utvecklad resultatredovisning på området och avstår övrigt från att kommentera den nuvarande strukturen på redovisningen. Avslutningsvis noterar utskottet att delmålen spelar en viktig funktion, t.ex. på jämställdhetsområdet. används inte själva begreppet delmål men utskottet uppfattar det som att t.ex. nationella strategier i praktiken fungerar som just sådana. I alla händelser anser utskottet att det är bra om regeringen när det är motiverat också markerar att delmålen innebär en precisering av det övergripande riksdagsbundna målet och ett förtydligande av regeringens prioriteringar. Detta gäller inte minst om regeringen anger nya delmål. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att utvecklingen när det gäller strukturen i regeringens resultatredovisning är positiv. Utskottet välkomnar detta och ser fram emot att följa fortsatta utvecklingsinsatser för hela utgiftsområdet i nästa års resultatredovisning. Statens budget inom utgiftsområde 13 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. , , och alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för utgifts-område 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering sammanlagt ska bestämmas till 10 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 13 punkt 2). För vissa anslag föreslår regeringen också att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 3). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning för respektive område inom utgiftsområde 13. Inledningsvis redogörs för huvuddragen i den politiska inriktningen. Regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden framgår i tabellform i bilaga 2 och 3. Även om etableringen på arbetsmarknaden går snabbare för nyanlända invandrare än , finns det enligt regeringen betydande skillnader mellan kvinnor och män och mellan personer med olika utbildningsbakgrund. Den positiva utvecklingen behöver därför förstärkas så att fler nyanlända invandrare kan etablera sig på arbetsmarknaden i eller ta del av utbildning som stärker deras möjligheter att få ett varaktigt arbete. Regeringen framhåller att etableringen på arbetsmarknaden tenderar att särskilt försenas för kvinnor som är borta från arbetsmarknaden för att ta hand om barn. Regeringen avser därför att förlänga satsningen på insatser för nyanlända invandrare som är föräldralediga. Insatserna kan även omfatta asylsökande. Vad som också ökar delaktigheten i arbets- och samhällslivet är enligt regeringen bättre kunskap om det svenska samhället. För att förbättra och utöka samhällsorienteringen för nyanlända invandrare föreslås bl.a. att mer fokus läggs på jämställdhet och mänskliga rättigheter, liksom att undervisningen utökas från minst 60 till minst . Vidare anför regeringen att ett ordnat mottagande skapar förutsättningar för människor att etablera sig snabbare. väntas antalet nyanlända invandrare minska som en större andel utgörs av vidarebosatta och anhöriga till skyddsbehövande. De kommuner som har tagit emot ett stort antal nyanlända invandrare påverkas särskilt av att fler anhöriga till skyddsbehövande enligt bedömningar kommer att beviljas uppehållstillstånd . Flera av dessa kommuner påverkas också fortfarande av kostnader för det tidigare mottagandet. Regeringen avser därför att tillskjuta medel till de kommuner som har haft ett relativt högt mottagande av nyanlända invandrare i förhållande till sin befolkning. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för åtgärder för att främja etablering i arbets- och samhällslivet samt för statsbidrag till kommuner för detta ändamål. En reform som innebär att anslaget tillförs medel är att satsningen på insatser för föräldralediga m.fl. förlängs och förstärks. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Anslaget får även användas för utgifter för uttagning av personer som ska vidarebosättas samt för resor för dessa personer vid vidarebosättning. En reform som innebär att anslaget tillförs medel är bidrag till kommuner med ett högt flyktingmottagande. En reform som innebär att anslaget minskar är avskaffandet av grundersättningen till kommunerna för mottagandet av nyanlända invandrare. Under anslaget finansieras också den utökade samhällsorienteringen. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 8 . 1:3 Hemutrustningslån: Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. Färre antal mottagna i kommunerna beräknas ge lägre utgifter. Förlängningen av lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i beräknas ge ökade utgifter. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen anför att arbetet med att säkerställa ett effektivt och heltäckande skydd mot diskriminering fortsätter. I detta ligger bl.a. att följa upp arbetet med de frågor som har aktualiserats i samband med #metoo. Regeringen framhåller vidare att den är fast besluten att ta kampen mot rasismen i samhället. Medel tillförs därför för att fortsätta och stärka arbetet på området, med den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som grund. När det gäller arbete för hbtq-personers rättigheter avser regeringen att komplettera strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck med en handlingsplan för att ytterligare förstärka arbetet. 2:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till .