bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — Däremot omfattas inte marker som inte brukas, såsom t.ex. kalfjäll och orörda våtmarker, eller sjöar och hav. Utskottet noterar att har skickat ut ett meddelande om en färdplan för fler EU-åtgärder för att motverka avskogning och skogsdegradering för konsultation till . Vidare noterar utskottet att FN:s klimatpanel IPCC arbetar med en specialrapport om klimatförändringar och marken som enligt nuvarande tidsplan kommer att publiceras tidig höst 2019. Med hänvisning till det arbete som pågår föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2741 (MP) yrkande 7, 2018/19:204 (SD), 2018/19:2820 (SD) yrkande 14, 2018/19:2745 (MP) yrkande 5 samt 2018/19:2732 (MP) yrkande 30 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet pekar liksom tidigare på att den svenska klimatstrategin lägger stor vikt vid generella ekonomiska styrmedel som koldioxidskatt och utsläppshandel. Vidare anför utskottet som tidigare att syftet med styrmedlen är att uppnå ett pris på koldioxid som ska avspeglas i priset på varorna. Ett system med individuella utsläppsrätter skulle kräva uppgifter om hur stora växthusgasutsläpp alla varor orsakar. Enligt utskottet skulle ett sådant system dessutom leda till en mycket stor administrativ börda. Utskottet hänvisar som tidigare till det arbete som bedrivs för att de globala klimatförhandlingarna ska leda till ett globalt, rättsligt bindande ramverk som innebär att världens länder tar på sig tydliga utsläppsåtaganden. På detta sätt skulle enligt utskottet ett globalt pris på koldioxid skapas. Utskottet ser fortfarande ingen anledning att prioritera en utredning specifikt om koldioxidransonering. Motion 2018/19:392 (V) yrkande 24 avstyrks. Utvärdering och rapportering av klimatpolitiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering och rapportering av klimatpolitiken. Jämför reservation 37 (M), 38 (SD) och 39 (V). Enligt partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 7 bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik av växthus-gasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Fram till dess att ett etappmål för konsumtionsrelaterade utsläpp införts anser motionärerna att det är av stor betydelse att dessa utsläpp uppmärksammas. Enligt kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 3 måste svensk klimatpolitik bygga på en kostnads-nyttoanalys. ser allvarligt på de ökade utsläppen av växthusgaser i världen och de effekter detta kan få och anser att det är viktigt att klimatarbetet bygger på en kostnads-nyttoanalys. Enligt samma motion yrkande 5 finns ett behov av en analys av den svenska föregångspolitiken på klimatområdet. Motionärerna anför att svensk klimatpolitik länge har byggt på premissen att ska gå före och besluta om betydligt större utsläppsminskningar än andra länder, för att på detta sätt ska kunna påverka andra länder att gå i samma riktning. Enligt motionärerna är problemet med denna strategi att det inte finns något som tyder på att den fungerar. anser det vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik. I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att det tas fram beräkningskonventioner för klimatnytta. Motionärerna skriver att en politisk åtgärd enbart är verkningsfull om den genererar extra nytta utöver vad som hade skett om åtgärden inte vidtagits, dvs. Utgångspunkterna för klimatpolitik är att kostnadseffektivitet måste stå i centrum. Vidare anför motionärerna att nuvarande regering inte redovisar hur stora utsläppsminskningar som klimatpolitiken förväntas ge upphov till. Detta beror enligt motionärerna delvis på att det inte finns några allmänt vedertagna beräkningskonventioner för hur klimatnytta ska bedömas. Enligt motion 2018/19:1633 av (M) i denna del ska klimatsatsningars påverkan på utsläpp omräknat i koldioxidekvivalenter redovisas. Motionären framhåller att klimatinvesteringar måste göras med hänsyn till vilken klimatnytta som uppnås per investerad krona. Vidare anser motionären att mängden minskade koldioxidekvivalenter investeringen renderar i tydligt borde redovisas. Enligt partimotion 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 8 ska statsbudgeten redovisa hur anslag, anslagsförändringar och ändrad lagstiftning inom varje utgiftsområde påverkar utsläppen av växthusgaser. Motionärerna anför att det behöver bli tydligare för beslutsfattare och allmänhet hur beslut inom den övriga politiken påverkar klimatmålen. Vidare framhåller motionärerna att det är fullt möjligt att en politiskt prioriterad förändring av lagstiftning inom ett annat område kan få negativa följder för möjligheten att uppnå klimatmålen utan att det uppfattas eller debatteras. I samma motion yrkande 9 föreslås att varje departement i statsbudgeten ska redovisa hur stora utsläpp av växthusgaser som sker inom departementets ansvarsområden. Enligt yrkande 19 i samma motion föreslås att kommunernas möjlighet att rapportera sina utsläppsminskningar i enlighet med bör underlättas, t.ex. genom förbättrad utsläppsstatistik på nivå hos berörda myndigheter. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Svensk konsumtion leder till utsläpp av klimatpåverkande växthusgaser i såväl som andra länder. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr.20) redovisade regeringen att de sammanlagda utsläppen i och i andra länder (sk. konsumtionsbaserade utsläpp) har varit stabila på en hög nivå och att hushållens konsumtion svarar för omkring två tredjedelar. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla mätmetoderna för konsumtionsbaserade utsläpp och komplettera med fler mått med fokus på de områden där det finns potential att minska utsläppen. Uppdraget ska redovisas . En del av underlaget i den kommande rapporten bygger på 6842 Miljöpåverkan från svensk konsumtion – nya indikatorer för uppföljning som är en slutrapport för forskningsprojektet (Policy-Relevant Indicators for National Consumption and Environment). Projektet syftade till att öka kunskapen om svensk konsumtions miljöpåverkan i och utanför gränser. Det handlar om vad konsumtionen orsakar i utsläpp till luft och klimat, påverkan på mark, resurs- och vattenanvändning samt användning av kemikalier och i vilka länder denna miljöpåverkan sker. Av svar på skriftlig fråga 2017/18:813 av (M) till (MP) om konsumtionsutsläpp framgår att regeringens bedömning är att utsläpp i andra länder som orsakas av svensk konsumtion i ökad utsträckning behöver följas upp för att ge en bättre förståelse för hur vår konsumtion påverkar klimatet och hur vi kan bidra till att dessa utsläpp begränsas. I svaret anförs vidare att den metod som används ger en tydlig indikation om den samlade klimatpåverkan av svensk konsumtion, men att metoden har begränsningar och inte lämpar sig så väl för att följa upp klimatpåverkan för specifika produkter. Metoden som används för att uppskatta konsumtionsbaserade utsläpp hämtar data från ekonomisk statistik om branschers inköp och försäljning, som utsläppen sedan kopplas till. En av utmaningarna är att vi inte har fullständiga data om enskilda länders produktionsstrukturer och hur utsläppsintensiv landets produktion är inom olika branscher. Därför används en förenklad modell för att uppskatta klimatpåverkan i andra länder som leder till osäkerheter i skattningarna. Syftet med uppdraget till är att analysera hur metoden kan förbättras och att undersöka om det finns andra indikatorer som kan användas för att följa upp konsumtionens klimatpåverkan inom specifika konsumtionsområden. I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik påminde utskottet i fråga om bokföring av klimatutsläpp om att svenska myndigheter använder internationellt beslutade beräkningsmodeller av territoriella utsläpp för att följa upp klimatmålen som satts upp inom FN och EU och nationellt. Produktions- och konsumtionsbaserade utsläppsberäkningar används som kompletterande metoder. Utskottets sammantagna bedömning var att nuvarande beräkningsmodeller av svenska klimatutsläpp redan möjliggör en adekvat uppföljning av miljömålen. Utskottet bedömde också att regeringen redan aktivt integrerar beräkningar av konsumtionsbaserade utsläpp i sin nationella och internationella klimatpolitik. I likhet med regeringen ansåg utskottet att klimatfrågan är komplex, vilket kräver en politisk hantering som ständigt utvärderas i ljuset av nya vetenskapliga rön. Enligt utskottet råder emellertid ingen tvekan om att klimatpolitiken ställs under noga avvägning och analys. Utskottet ville särskilt framhålla det inrättade som är ett oberoende och tvärvetenskapligt expertorgan. Rådet har bl.a. till uppgift att belysa effekter av beslutade och föreslagna styrmedel från ett brett samhällsperspektiv samt bidra till en ökad diskussion i samhället om klimatpolitiken. Klimatpolitiska rådets första utvärdering av det klimatpolitiska ramverket kommer . I svar på skriftlig fråga 2017/18:1618 av (V) till statsråd aviserade regeringen att förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning bör ses över, vilket gäller fortfarande enligt uppgift från Miljö- och . En utgångspunkt i översynen är enligt regeringen bl.a. att säkerställa att krav ställs på att konsekvenser för klimatet ska analyseras där så är relevant. I klimatlagen (2017:720) som trädde i kraft finns krav på en klimatredovisning. Syftet med klimatredovisningen är att integrera alla politikområden. Klimatredovisningen ska enligt klimatlagen (2017:720) innehålla • en redovisning av utsläppsutvecklingen • en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen • en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Den första klimatredovisningen redovisades som en bilaga till årets budgetproposition (prop. 2018/19:1 utg.omr. Regeringen gjorde en övergripande bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder men presenterade inte vilka sådana åtgärder som kan vara aktuella, till följd av att budgetpropositionen lämnades av en övergångsregering. I proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för framhöll regeringen att en särskild klimatredovisning bör finnas med som bilaga i budgetpropositionen för att underlätta för uppföljning och bedömning av de samlade klimateffekterna på alla politikområden. Enligt Miljö- och ger det klimatpolitiska ramverket genom klimatlagen starkare krav på andra politikområden att förhålla sig till klimatmålen. I betänkande 2018/19:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård framförde utskottet i fråga om resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) sitt önskemål att regeringen bör koppla fler resultat tydligare till målen. Utskottet angav också ett exempel där en sådan koppling finns, nämligen Klimatklivet som väntas minska totala utsläpp med koldioxidekvivalenter . ska lämna en integrerad nationell energi- och klimatplan till . Regeringen presenterade ett utkast . Utkastet till den integrerade energi- och klimatplanen är en sammanställning av energi- och klimatpolitik och scenarier baserade på detta. När det gäller kommunernas möjlighet att rapportera sina utsläppsminskningar arbetar Kommuner och Landsting (SKL) för att energi- och utsläppsstatistiken ska bli mer enhetlig. Det pågår också arbete i kommunerna, på myndigheter och länsstyrelser för att utveckla miljörapporteringen. Ett exempel är de kommunala koldioxidbudgetar som tio kommuner har tagit fram utifrån de utsläpp kommunerna har . Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen gett i uppdrag att dels utveckla mätmetoderna för konsumtionsbaserade utsläpp, dels komplettera med fler mått med fokus på de områden där det finns potential att minska utsläppen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet delar regeringens bedömning att utsläpp i andra länder som orsakas av svensk konsumtion i ökad utsträckning behöver följas upp för att ge en bättre förståelse för hur vår konsumtion påverkar klimatet och hur vi kan bidra till att dessa utsläpp begränsas. Utskottet anser liksom tidigare att klimatfrågans komplexitet kräver en politisk hantering som ständigt utvärderas i ljuset av nya vetenskapliga rön. Det råder emellertid ingen tvekan om att klimatpolitiken ställs under noggrann avvägning och analys. Utskottet vill återigen framhålla betydelsen av det klimatpolitiska rådets arbete. Klimatpolitiska rådets första utvärdering av det klimatpolitiska ramverket kommer . Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:392 (V) yrkande 7, 2018/19:2820 (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2018/19:2895 (M) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. I budgetpropositionen redovisades den första klimatredovisningen i enlighet med klimatlagen (2017:720). Syftet med klimatredovisningen är att integrera klimatfrågan i alla politikområden. Utskottet påminner om sitt önskemål för resultatredovisningen i budgetpropositionen om att regeringen bör koppla fler resultat tydligare till målen. Utskottet konstaterar vidare att ska lämna en integrerad nationell energi- och klimatplan till . Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:1633 (M) i denna del samt 2018/19:2733 (MP) yrkandena 8 och 9 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller kommunernas möjlighet att rapportera sina utsläppsminskningar hänvisar utskottet till att Kommuner och Landsting (SKL) uppgett att det pågår ett arbete för att energi- och utsläppsstatistiken ska bli mer enhetlig. SKL har även uppgett att man arbetar i kommuner, på myndigheter och länsstyrelser för att utveckla miljörapporteringen. Därmed föreslår utskottet att motion 2018/19:2733 (MP) yrkande 19 avslås. ambitioner i det internationella arbetet, punkt 1 (M, KD) av (M), (M), Kopparklint (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 107 och 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 19 i denna del och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 22. Miljösamarbetet i EU och internationellt ger möjligheter till effektiva åtgärder och större miljönytta som stärker svenska företags konkurrenskraft. Att driver på det internationella miljöarbetet är centralt även för att nå våra nationella miljömål. ambitioner i det internationella arbetet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 22 samt 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 19 i denna del och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 107. står upp för en ansvarsfull och effektiv klimatpolitik, där det globala perspektivet ges en central plats. Det globala perspektivet kommer dock i skymundan i svensk klimatpolitik. Det saknas på många håll en grundläggande insikt om att och EU på egen hand inte kan styra de globala koldioxidutsläppen i betydande utsträckning. En för central uppfattning är att bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser ska uppnås utan att äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. anser därmed att regeringen i förhandlingarna om den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att åtagandena för medlemsstaterna ska kunna justeras till faktiska internationella avtal som omfattar alla världens stora utsläppare, såsom , , , och . vill se ett ökat fokus på klimatfrågans internationella dimension. Beräkningarna visar tydligt att internationellt samarbete, genom exempelvis mekanismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM), utgör lågt hängande frukter för utsläppsminskningar i ett globalt perspektiv. Här kan utsläppsminskningar göras till en kostnad av per ton att jämföra med regeringens klimatklivet där beräkningar just nu talar om en kostnad per ton på . Satsningarna på internationella klimatinvesteringar bör ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i . Det är positivt att arbete pågår med nya internationella samarbetsformer utifrån artikel 6 i från . bör inom ramen för det globala klimatarbetet högre prioritera arbetet med att snabbt sjösätta nya internationella samarbetsformer för verkningsfulla internationella insatser för utsläppsminskningar. Genomförandet av och Agenda 2030, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 11. står bakom klimatavtalet från , 2015. Avtalet har av övriga partier beskrivits som ett rättsligt bindande klimatavtal, vilket är korrekt vad gäller exempelvis rapportering av utsläpp. Det finns emellertid flera problem med avtalet och med regeringens linje under föregående mandatperiod. Avtalet saknar helt konkreta åtgärder för hur utsläppen ska minska utan bygger i stället på frivilliga nationella klimatbidrag (NDC, nationally determined contributions) som för många länder handlar om kraftiga utsläppsökningar. Vidare saknas sanktionsmöjligheter för länder som inte håller sig inom ramarna. Alltså är det i praktiken inte ett rättsligt bindande avtal, vilket man bör ta hänsyn till när man analyserar ländernas åtaganden. Vidare är det olyckligt att det är komplicerat att jämföra ländernas frivilliga åtaganden då ländernas mål är konstruerade på helt olika sätt. bör verka för att ländernas frivilliga åtaganden ska vara utformade så att de enkelt ska kunna jämföras med varandra. linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Det finns stora skillnader mellan fattigas och rikas klimatpåverkan även inom länder. Vi anser att det behöver synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket, såväl nationellt som globalt. Det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna som det är män som belastar miljön mest i såväl rika som fattiga länder. Det är därför nödvändigt att lyfta klimatfrågorna ur ett genusperspektiv. Politiska åtgärder mot klimatförändringarna bör inte vara könsneutrala. Kvinnor och män, särskilt i fattiga länder, har olika ansvar, sårbarhet och skilda förutsättningar att minska utsläppen och att anpassa sig till klimatförändringarna. Mycket tyder på att klimatförändringarna kommer att få särskilt allvarliga konsekvenser för kvinnor. Undantag för miljöteknik, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 11. För att utvecklingsländer ska ha några möjligheter att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas behöver de få tillgång till modern miljöteknik. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats (CTCN, , i ), men annars saknas konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. borde ta liknande initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det skulle bl.a. kunna göras genom att reformera bestämmelser om patent och immaterialrätt på vissa utvalda tekniker. ambitioner i EU:s klimatarbete, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 2.3 och 19 i denna del och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Lite mer än hälften av EU:s utsläpp faller utanför utsläppshandeln, t.ex. utsläpp från transporter, byggnader och jordbruk. Medlemsstaterna har bindande mål för att minska utsläppen i dessa sektorer. Därför är det viktigt att medlemsstaterna kan använda effektiva ekonomiska styrmedel för att nå dessa mål och att EU:s klimatambitioner inte motarbetas av stelbenta statsstödsregler eller skatteregler. Nuvarande regelverk behöver ses över så att EU:s åtaganden i ska kunna nås. måste ligga på för att se till att EU uppfyller sina åtaganden i och att alla delar av bidrar till klimatmålen. ambitioner i EU:s klimatarbete, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 2.3 och 19 i denna del och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Det europeiska beroendet av rysk gas bidrar till utsläpp av koldioxid och instabilitet. Flera EU-länder har inte ställt om från kolberoende medan andra ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ned kärnkraft eller investera för lite i förnybara källor. ska fortsätta driva på för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. EU:s klimatmål, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10 och 12 samt 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 1. fattade beslut om ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Enligt beslutet ska utsläppen av växthusgaser minska med inom EU jämfört med , vilket innebär för del. Med reservation för att siffrorna kan redovisas på olika sätt har utsläpp minskat . Sålunda är denna överenskommelse ett ambitiöst men inte orimligt riktmärke. mål är att försöka uppfylla åtagandet och sedan utvärdera utvecklingen innan nya mål sätts upp. bör man hålla öppet för att framtida forskning kan motivera att målen justeras eller rentav slopas. När EU beslutade om bördefördelningen gavs de mest ambitiösa utsläppsminskningskraven av samtliga länder. Detta är besynnerligt mot bakgrund av att utsläpp av växthusgaser per capita redan ligger kraftigt under genomsnittet för industrialiserade länder. vill att regeringen i förhandlingarna om framtida bördefördelningar inom EU ska verka för att inte ska drabbas av hårdare utsläppsminskningskrav än vad som är genomsnittet bland EU-länderna. Det är nödvändigt att åtaganden inom EU kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå. EU står trots allt bara för av världens utsläpp medan resten av världen ökar utsläppen med motsvarande ett helt EU på mindre än . EU:s klimatmål, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: