bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — Utskottet vill också poängtera att det inom den presenterade rymdstrategin för inte finns några förslag om att införliva i EU och understryka att det inte heller finns några sådana förslag inom ramen för det föreslagna rymdprogrammet för unionen. Vidare noterar utskottet att yrkandet om att ska förbli ett mellanstatligt samarbete har behandlats tidigare, senast i samband med skrivelse 2017/18:118 Verksamheten i Europeiska unionen , och att utskottet då avstyrkte yrkandet. Därmed ser utskottet inget skäl att ändra sin bedömning utan föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion 2018/19:3052 yrkande 42. Frågor relaterade till digitalisering gav avtryck även för konkurrenskraftsfrågorna. Digitala frågor behandlades inför , samt i samband med det informella toppmötet . Vid samråden har regeringen fått stöd för sin linje. Inför konkurrenskraftsrådet samrådde regeringen med nämnden om artificiell intelligens, framtidens inre marknad samt onlinebaserade förmedlingstjänster. Regeringen fick, med undantag för framtidens inre marknad där ett parti lämnade en avvikande mening, stöd för sin position. När det gäller transport-, telekom- och energiområdet har nämnden vid flera tillfällen behandlat kommissionens förslag till ramverk om ren energi. Nämnden har kunnat ställa sig bakom regeringens föreslagna linje i På transportområdet har nämnden även återkommande behandlat det s.k. mobilitetspaketet. Det har sammantaget funnits stöd för regeringens linje, dock efter vissa tillägg vad avser cabotage och krav på hållbara och effektiva transporter. När det gäller yrkande om tullsamarbete konstaterar utskottet att Europeiska unionen har exklusiv befogenhet när det gäller EU:s tullunion. konstaterar att trafikutskottet har beslutat att inte yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna som faller inom utskottets beredningsområde. Med anledning av yrkandena om budgetrestriktivitet gällande Fonden för ett sammanlänkat (CEF), EU-finansierad väginfrastruktur, EU- relaterade socioekonomiska åtgärder kopplade till godstransporter och när det gäller EU-relaterade digitala kostnader kan utskottet konstatera att trafikutskottet har subsidiaritetsprövat kommissionens förslag om att inrätta CEF och om att inrätta Programmet för ett digitalt . fann då inte att förslagen stred mot I trafikutskottets granskningsutlåtande Kommissionens EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet 2018/19:TU3 påminde utskottet om budgetrestriktiva hållning när det gäller EU:s fleråriga budgetram och därmed implicit även de sektorsspecifika förslagen. När det gäller socioekonomiska åtgärder påminde utskottet i nämnda utlåtande att frågor som rör tillgång till arbetsmarknadstjänster och sociala tjänster samt utbildning i huvudsak utgör nationell kompetens. I fråga om CEF och infrastrukturinvesteringar påminde trafikutskottet i betänkande 2018/19:TU5 Infrastrukturfrågor om att regeringen välkomnade en koncentration av finansieringen till ett mindre antal projekt med högt europeiskt mervärde och att det är viktigt att hela unionen, även de glest befolkade nordliga delarna, knyts samman med stomnäten för transeuropeiska transportnät (TEN-T). När det gäller yrkande 45 om byggnation av väginfrastruktur fann trafikutskottet i sin subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (COM(2018) 277) att förslaget stred mot subsidiaritetsprövning (utl. 2017/18:TU21). Utskottet såg inget behov av en EU-lagstiftning som på ett genomgripande sätt styr nationella plan- och tillståndsprocesser liksom nationella institutioners funktion. Utskottet menade att målet med förordningsförslaget, dvs. undvika förseningar och osäkerhet när TEN-T:s stomnätsprojekt genomförs, bäst kan uppnås genom processer som utgår från och beaktar nationella, regionala och lokala förutsättningar, kunskaper och resurser. Vidare befarade utskottet att förslaget skulle innebära försämrade möjligheter för kostnadseffektiva beslut genom att lokala och regionala förutsättningar och finansieringsmöjligheter inte vägs in. I fråga om yrkande 46 om fordonsproduktion har trafikutskottet subsidiaritetsprövat kommissionens förslag om komplettering av EU:s typgodkännandelagstiftning med anledning av utträde ur EU (COM(2018) 397) och inte funnit att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. När det gäller yrkandena 48 och 49 om yrkeskompetensbevis har utskottet subsidiaritetsprövat kommissionens förslag om ändring av yrkesförarkompetensdirektiv (COM(2017) 47) och ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Ett yrkande snarlikt yrkande 48 har också behandlats i betänkande 2018/19:TU11. Utskottet avstyrkte yrkandet utifrån att ändringar av regler som rör yrkeskompetensbevis fattas på EU-nivå, och utskottet fann därför inte någon anledning att ta ett initiativ i frågan. Därmed avstyrker utskottet motion 2018/19:3052 yrkandena 39–49, 51 och 53–56. Jordbruk, fiske och miljö Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden relaterade till bl.a. jordbruk, fiske, djurskydd, utsläppsminskningar och avfallshantering. Jämför reservation 37 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för vad som skett när det gäller frågor om jordbruk, fiske och miljö m.m. (s. 133–143). I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 57 av m.fl. (SD) anförs att det nationella inflytandet över jordbrukspolitiken bör öka, vilket också skulle indirekt kunna sänka medlemsavgifterna till EU. Under nuvarande system bör jordbruksstöd i högre grad gå till aktiva lantbrukare och den byråkrati som omger förenklas. I samma motion yrkande 58 anförs att fiskepolitiken ska bedrivas på mellanstatlig nivå. Fiskerikontrollen måste dock vara lika effektiv i alla EU-länder. Motionärerna anför i yrkande 59 bl.a. att ska verka för ett bättre djurskydd genom striktare gemensamma regler vid transporter och att medlemsstaterna gemensamt ska motverka undantag för plågsamma slaktmetoder. Vidare anförs i yrkande 60 att regeringen ska verka för att måste värna den nationella beslutanderätten över skogsbruk. I yrkande 61 anförs att beslut om viltvård bör flyttas närmare de områden som berörs av viltförvaltning. I samma motion finns också yrkanden om klimat- och miljöpolitik. Motionärerna anför i yrkande 62 att avtalet som förhandlades fram på klimatmötet COP 21 inte är att ses som rättsligt bindande. sig diskussioner om att gå längre än redan beslutade utsläppsminskningar på bör verka för att EU:s effektiva utsläppshandelssystem innefattas av fler länder än EU:s. Vidare anförs i yrkande 63 att frågor om avfallshantering ska avgöras på nationell nivå. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att förhandlingarna om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 inletts och noterar att utgångspunkten för en reform av jordbrukspolitiken är att politiken ska bli mer resultatorienterad, med ökat inflytande för medlemsländerna i val av åtgärder samt regler och villkor för åtgärderna. När det gäller den gemensamma fiskeripolitiken är det utskottets mening att gemensamma resurser, såsom fisk, bäst nyttjas och bevaras utifrån ett gemensamt regelverk. Utskottet har vid upprepade tillfällen, senast i betänkande 2018/19:MJU3 Fiskeripolitik, påpekat det självklara i att EU- gemensamma regler måste följas av samtliga parter för att reglerna ska få avsedd effekt. Utskottet ser av denna anledning positivt på att kommissionen lagt fram ett förslag till reviderad kontrollförordning för att bl.a. förbättra efterlevnaden av fiskeripolitikens regler och säkerställa lika villkor för fiskets aktörer. Utskottet påminner om det grundläggande i att fiske bedrivs i enlighet med vetenskapliga rekommendationer och att försiktighetsprincipen tillämpas i det fall det inte finns tillräcklig kunskap att tillgå om beståndssituationen. Utskottet noterar även att regeringen enligt januariavtalet har åtagit sig att vara pådrivande i EU för ett starkare samarbete som anpassar både fångstkvoter och fångstmetoder för att uppnå hållbara fiskbestånd och för att fasa ut subventioner som leder till överfiske. Även om det inte finns någon specifik rättslig grund till en gemensam skogspolitik på unionsnivå konstaterar utskottet att EU-samarbetet rymmer flera processer som, direkt eller indirekt, kan medföra konsekvenser för skog, skogsbruk och skogsnäring. Utskottet påminner om att har tillkännagett för regeringen vikten av att även fortsättningsvis tydligt värna det nationella självbestämmandet över skogsfrågor inom EU-samarbetet. I fråga om djurskydd noterar utskottet att fortsätter att vara pådrivande för ett gott djurskydd i hela EU, bl.a. inom ramen för den europeiska djurskyddsplattformen, och att frågan om djurtransporter är högst aktuell i det samarbetet. Utskottet framförde i betänkande 2018/19:MJU11 Djurskydd att det är utskottets förhoppning att djurskyddsarbetet leder till att slakt utan föregående bedövning förbjuds helt inom EU. Utskottet välkomnade även den utredning som tillsatts för att anpassa den nuvarande lagstiftningen på djurhälsoområdet till EU:s nya djurhälsoförordning. När det gäller det klimatpolitiska arbetet har utskottet , senast i betänkande 2018/19:MJU4 Klimatpolitik, framfört att EU spelar en avgörande roll som ledare i det internationella klimatarbetet, dels genom att bidra till att nå långsiktiga mål, dels genom att visa omvärlden att det går att förena god ekonomisk tillväxt med klimathänsyn. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen fortsätter att verka för att EU utformar en ambitiös och långsiktig klimatstrategi i linje med de långsiktiga målen i samt verkar för effektiva styrmedel för att minska utsläppen. I fråga om avfallshantering har utskottet, bl.a. i betänkande 2018/19:MJU5 Cirkulär ekonomi, framhållit det tillfredsställande i att resurs- och kostnadseffektivitet är prioriterade frågor för såväl regeringen som EU. Därmed anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2018/19:3052 yrkandena 57–63. På klimat- och miljöområdet påbörjades diskussioner om EU:s långsiktiga klimatstrategi. Därutöver har nämnden behandlat förslag om kravnivå för koldioxidutsläpp för lätta respektive tunga fordon. En majoritet av nämndens ledamöter har kunnat ställa sig bakom regeringens förslag till förhandlingslinje om lätta fordon. För tunga fordon fanns det emellertid stöd för regeringens ståndpunkt först efter att en majoritet av nämndens ledamöter fått igenom en strykning av referensen till en minskning av växthusgasutsläppen jämfört med . ansluter sig till de ställningstaganden som görs i miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2018/19:MJU4y. Därmed avstyrker utskottet motion 2018/19:3052 yrkandena 57–63. 2018/19:UU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utbildning, ungdom och kultur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden relaterade till Erasmussamarbetet, utbildning, ungdomar och kultur inom EU- samarbetet. Jämför reservation 38 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse över vad som skett när det gäller frågor om utbildning, ungdom och kultur (s. 144–149). I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 64 anförs av m.fl. (SD) att regeringen bör verka för att Erasmus-plus-samarbetet läggs ned. I samma motion yrkande 65 anförs att förslaget om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen bör tonas ned. Motionärerna anför i yrkande 66 att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet och att den europeiska ungdomspolitiken inte bör ha som mål att få ungdomar att bättre knyta an till . Vidare anförs i yrkande 67 att det inte bör ske någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitiken även i fortsättningen ska vara en nationell angelägenhet. anför att de områden som tas upp i regeringens skrivelse och som ligger inom kulturutskottets beredningsområde, nämligen kultur, ungdom och idrott, är nationella angelägenheter. EU har enbart befogenheter att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder. De två övergripande mål som har legat till grund för EU-samarbetet på ungdomsområdet 2010–2018 var att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden och att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. Utskottet vill understryka vikten av det arbete som bedrivits inom ramen för dessa mål. Det är dock enligt utskottet viktigt att åtgärderna inte inkräktar på de enskilda staternas befogenhet på området. Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska EU bidra till kulturens utveckling och främja samarbetet mellan medlemsstaterna samt vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet. Insatserna får inte innebära någon harmonisering av medlemsstaternas regelverk. Utskottet vill understryka betydelsen av internationella kulturella förbindelser. Internationalisering och interkulturellt arbete är en prioriterad uppgift inom kulturpolitiken och en viktig del när det gäller att uppnå de kulturpolitiska målen (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Kulturen stimuleras och utvecklas i mötet mellan olikheter och ger nödvändiga impulser till svenskt kulturliv som det är betydelsefullt att svensk kultur har möjlighet att nå utanför landets gränser. Utskottet vill också peka på kulturens viktiga roll att främja social sammanhållning inom landet och i relationsskapandet med andra länder. Det är dock enligt utskottet angeläget att understryka att EU:s befogenhet på kulturområdet enbart omfattar att främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Därmed anser kulturutskottet att utrikesutskottet ska avstyrka motion 2018/19:3052 yrkandena 66 och 67. Utskottet kan inledningsvis konstatera att utbildningsfrågor enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är en nationell kompetens men att unionen har befogenheter att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder. EU:s insatser inom utbildningsområdet får enligt artikel 2.5 i EUF-fördraget inte innebära en harmonisering av medlemsstaternas bestämmelser i lagar och andra författningar. Vidare sker EU-samarbetet på utbildningsområdet till stor del genom den s.k. öppna samordningsmetoden, som är en typ av mellanstatligt beslutsfattande som inte leder till bindande EU-lagstiftning. Metoden kräver inte att EU-länderna för in nya eller ändrar befintliga lagar, utan bygger i stället på riktmärken och mellanstatlig utvärdering. När det gäller yrkandet om att lägga ned plus vill utskottet betona vikten av internationella utbyten inom utbildningsområdet. Det är utskottets uppfattning att olika former av gränsöverskridande utbyten har ett stort mervärde både för den enskilda deltagaren och för samhället i stort. Det är därför av stor vikt att utveckla och ta till vara möjligheterna för elever, lärare, studenter, forskare och andra berörda att medverka i olika former av utbyten, menar utskottet. Med det i åtanke anser utskottet att plus spelar en nyckelroll. Mot den bakgrunden menar utskottet att det är välkommet att det föreslagna Erasmus-plus-programmet för nästkommande budgetperiod 2021– 2027 (COM(2018) 367) ska lägga särskild vikt vid inkludering och att nå ut till fler ungdomar från mindre gynnade miljöer, i syfte att ge fler unga möjligheten att studera eller arbeta i ett annat land. Utskottet vill i sammanhanget även poängtera att den halvtidsöversyn av plus (COM(2018) 50) som presenterades visar att programmet värderas högt av både berörda parter och allmänheten samt att programmet är effektivt och relevant och gjort det möjligt för över 1,8 miljoner personer att delta i olika utbyten och för över 240 000 organisationer att delta i olika samarbetsprojekt. Utskottet noterar dessutom att över 23 700 svenskar studerade utomlands under /18. studenterna åkte 7 400 studenter inom ramen för någon form av utbytesprogram, och över 3 000 av dessa åkte inom ramen för ett EU-program. Utskottet vill vidare bl.a. framföra att EU:s mål på utbildningsområdet framgår av artikel 165.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. av målen för unionens insatser på området ska vara att utveckla den europeiska dimensionen inom utbildningen, särskilt genom undervisning i och spridning av medlemsstaternas språk. När det gäller den rådsrekommendation som antogs av rådet för utbildning, ungdom, kultur och idrott (UUKI) om främjandet av gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen vill utskottet framföra att det vid utbildningsutskottets överläggning med regeringen om rekommendationen (prot. 2017/18:32) framgick av den ståndpunkt som regeringen då föreslog att regeringen bedömer att det arbete som bedrivs inom det svenska utbildningsväsendet på de områden som berörs i rekommendationen gör att redan lever upp Utskottet noterar även att yrkandet om att plus ska läggas ned har behandlats tidigare, senast i samband med behandlingen av skrivelse 2017/18:118 Verksamheten i Europeiska unionen . avstyrkte då yrkandet. Därmed ser utskottet inga skäl att vidta några åtgärder eller ändra sin tidigare bedömning. Utskottet föreslår därför att utrikesutskottet avstyrker motion 2018/19:3052 yrkandena 64 och 65. ansluter sig till de ställningstaganden som görs i kulturutskottets protokollsutdrag /19:34 och utbildningsutskottets yttrande 2018/19:UbU2y. Därmed avstyrker utskottet motion 2018/19:3052 yrkandena 64–67. Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns i betänkandet även motionsyrkanden som är föremål för en förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:R3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Utskottet föreslår att skrivelse 2018/19:115 läggs till handlingarna. 1.Den övergripande utvecklingen i EU m.m., punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 10 samt avslår motionerna 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 samt 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1. EU är viktigaste internationella plattform. Med hjälp av det europeiska samarbetet kan vi hantera många av våra framtidsutmaningar och hitta gemensamma lösningar på problem som inte kan lösa på egen hand. Europasamarbetet är en värdegemenskap där demokrati, frihet, rättsstatens principer, respekt för de mänskliga rättigheterna och marknadsekonomin är centrala. Det håller tillbaka och står emot dem som vill slå ned frihet, demokratiska principer, mänskliga rättigheter och öppenhet såväl inom som utanför EU:s gränser. Vi vill se ett fritt, öppet och enat . Europasamarbetet har genom historien säkrat frihet, fred och demokrati i medlemsländerna och fortsätter att göra det för medlemmar och för blivande medlemmar. Många gränsöverskridande frågor kan bara lösas genom Europasamarbetet. har identifierat ett antal områden som vi vill att EU särskilt fokuserar på. Det handlar bl.a. om fler handelsfrämjande reformer, en effektivare miljö- och klimatpolitik, krafttag mot den gränsöverskridande brottsligheten, att utveckla utrikes- och säkerhetspolitiken, en långsiktigt hållbar migrationspolitik och att värna frihet och demokrati i EU och i vår omvärld. är det viktigt att EU inte ges uppgifter som medlemsländerna bäst hanterar själva. Den s.k. subsidiaritetsprincipen som slår fast denna balans mellan EU och dess medlemsländer utgör grunden för vår syn på Europasamarbetet. Därtill bör bara förespråka EU- gemensamt beslutsfattande i frågor där vi kan acceptera och försvara de kompromisser som alltid blir resultatet av samarbete med andra. Konfliktlinjerna inom unionen är många. Den framtida relationen med , Rysslandshanteringen, den finansiella åtstramningspolitiken, ökad federalism i förhållande till återtagen nationell beslutsrätt, migrationskrisens hantering, budgetrestriktivitet inom EU, inflytandet för icke-euroländer i beslut som fattas av men berör hela EU, frihandel och fri rörlighet för människor inom unionen är några av alla konfliktytor. Därtill utmanas EU:s grundläggande värderingar av hur några av EU:s medlemsstater agerar. Det finns en uppfattning i den svenska debatten om att EU antingen behöver fördjupas eller i det närmaste avvecklas. Men efter omröstningen om EU-medlemskapet bör en framåtsyftande diskussion om Europasamarbetet inte främst handla om att vara för eller emot EU. Diskussionen bör fokusera på vad vill ha det europeiska samarbetet till och hur det bäst kan bidra till att lösa genuint gemensamma och gränsöverskridande utmaningar. EU:s viktigaste uppgift i är att slå vakt om det medlemsstaterna gemensamt har uppnått och med det som grund använda alla möjligheter och verktyg som redan finns för att möta de politiska utmaningarna. Samarbetet ska utgå från suveräna medlemsstater och vägledas av fördragen samt viljan att nå kompromisser. Ökade överstatliga inslag stöder inte nödvändigtvis Europasamarbetets legitimitet utan riskerar snarare att skada den. För är det centralt att varje medlemsstat själv tar det huvudsakliga ansvaret för sin ekonomiska politik, finanspolitik och de strukturreformer som måste genomföras för att förbättra konkurrenskraften. Vi menar dock att arbetet med att förbättra den ekonomiska koordineringen inom EU måste fortsätta. Detta arbete ska präglas av öppenhet, insyn, uppföljning och möjlighet att utkräva ansvar. När den globala konkurrensen snabbt hårdnar ser vi tydligare behovet av ökad konkurrenskraft inom EU. Svaret på den utmaningen kan aldrig vara ekonomisk nationalism och protektionism. menar i stället att den ekonomiska friheten i måste öka. Det handlar om att erbjuda individer, familjer och företag rimliga och stabila förutsättningar att studera, arbeta, sälja, konsumera, spara och investera utan onödiga hinder. Ingen annanstans i världen finns en så utvecklad integration mellan självständiga länder som inom den inre marknaden. Den är grunden för ett ekonomiskt välmående och behöver stärkas, inte minst för tjänster och digitala produkter, för att höja konkurrenskraften och produktiviteten. EU behöver dessutom leda utvecklingen för en frihandelsvänlig värld, särskilt när vi nu ser att det globala handelssystemet hotas av protektionistiska krafter. EU-lagstiftning bör dras tillbaka eller upphävas när så är lämpligt. EU behöver en bättre användning av konsekvensanalyser och utvärderingar under hela lagstiftningsprocessen, på såväl EU-nivå som nationell nivå. Detta arbete bör bygga vidare på de framsteg som redan gjorts inom programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit). 2018/19:UU10 RESERVATIONER skulle för svensk del bidra positivt till de diskussioner som ofta återkommer om att EU-lagstiftning i har en tendens att genomföras för ambitiöst, vilket missgynnar . Vi vill även se större insatser för att minska den totala bördan av för företag, särskilt för små och medelstora företag. Ett alternativ till en bred fördjupning av Europasamarbetet är ett EU som utvecklas i olika hastigheter där alla medlemsstater inte ingår i samtliga överenskommelser. Det har till viss del redan skett genom bl.a. , euron och bankunionen. deltar i det förra samarbetet, men inte i de två .