bet · H601FiU30 · 2019-06-13 00:00:00 — Årsredovisning för staten 2018 Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Utskottet har tagit del av årsredovisningen för staten 2018. Utskottet vill framhålla vikten av att kunna följa upp och kontrollera hur beslut om statens budget har genomförts. Informationen i årsredovisningen för staten är av stort värde för en sådan uppföljning och kontroll. Utskottet kan konstatera att regeringen redovisar utfallet för inkomster och utgifter och kommenterar väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfallet. De finansiella delarna i årsredovisningen är enligt utskottets uppfattning viktiga komplement till redovisningen av utfallet för statens budget. Utskottet vill betona vikten av att får information om risker i verksamheten, som t.ex. statliga garantier och utlåning. Utskottet har även tagit del av revisionsberättelse över årsredovisningen för staten 2018. Skrivelse 2018/19:101 Årsredovisning för staten 2018. Redogörelse /19:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2018. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Årsredovisning för staten 2018 Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2018/19:101 Tabell 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Tabell 2 Finansiellt sparande, bakåtblickande tioårssnitt och strukturellt sparande 2009–2018 Tabell 3 Budgeteringsmarginalens användning Tabell 4 Utfallet för statens budget 2018 Tabell 5 Utgifter som skiljer sig mer än från statens budget Tabell 6 Förklarande faktorer till avvikelser från statens budget 2018 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Årsredovisning för staten 2018 lägger skrivelse 2018/19:101 och redogörelse /19:RR4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), i (M), (S), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2018/19:101 Årsredovisning för staten 2018 och redogörelse /19:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2018. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Samtliga utskott har getts tillfälle att yttra sig över Årsredovisning för staten 2018 (skr. 2018/19:101) med eventuella motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde, men inget utskott har valt att göra det. Efter budgetperiodens slut lämnar regeringen en årsredovisning för staten till (9 kap. 10 § regeringsformen). Enligt budgetlagen (2011:203) ska årsredovisningen lämnas till året efter budgetåret (10 kap. 5 §). Den lämnas till genom en årlig skrivelse. Årsredovisningen för staten är ett viktigt komplement till budgetpropositionen och en möjlighet för att följa upp och kontrollera de beslut fattar om statens budget. Årsredovisningen för staten ska ha ett sådant innehåll att den ansluter till beslut om statens budget (prop. 2010/11:40 s. 111). I budgetlagen finns bestämmelser om årsredovisningens innehåll (10 kap. 6 §). Årsredovisningen ska innehålla en uppföljning av de budgetpolitiska mål som har beslutat om. En redovisning ska lämnas av utfallet på de olika inkomsttitlarna och anslagen jämfört med budgeterade belopp. Regeringen ska förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfallet. Årsredovisningen ska även avspegla de övriga ekonomiska beslut som fattat, t.ex. bemyndiganden att beställa varor och tjänster samt att besluta om bidrag, ersättningar och lån som medför utgifter . Dessa delar av årsredovisningen ger viktig information om hur beslut om statens budget har genomförts. Vidare ska årsredovisningen innehålla en resultaträkning, en balansräkning och en finansieringsanalys. Budgetlagen innehåller detaljerade bestämmelser om uppställningsformer m.m. (10 kap. 7–10 §§). Resultat- och balansräkningen är viktiga komplement till redovisningen av utfallet på inkomsttitlar och anslag m.m. ska också i årsredovisningen få en redovisning av utvecklingen av statsskulden och information om förväntade förluster och väsentliga risker när det gäller statens garantier och utlåning. Årsredovisningen ska även innehålla en samlad redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser samt en redovisning av EU-räkenskaperna och ett uttalande av regeringen om huruvida EU-räkenskaperna är rättvisande och det finns en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medel. Årsredovisningen för staten bygger huvudsakligen på underlag som har lämnats av () och . ESV:s underlag omfattar utfallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställningsbemyndiganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, statsskuldens utveckling samt redovisning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning. I övrigt tas redovisningen fram eller kompletteras inom . Kvaliteten i årsredovisningen för staten granskas genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredovisningar, som ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget. Därutöver intygar myndighetsledningarna att respektive myndighets årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll sker även genom etablerade kvalitetssäkringsrutiner i samband med ESV:s konsolideringsarbete och genom beredning av skrivelsen. Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för staten. Av 5 § samma lag framgår bl.a. att granskningen ska göras i enlighet med god redovisningssed och ha till syfte att bedöma om redovisningen och den underliggande redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen ska varje räkenskapsår avslutas med en revisionsberättelse, som enligt tilläggsbestämmelse 9.17.6 riksdagsordningen får lämnas till . Efter granskningen av årsredovisningen och i samband med avlämnandet av revisionsberättelsen kan också lämna en revisionsrapport till regeringen med eventuella övriga iakttagelser som vill uppmärksamma regeringen på. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2018. Redogörelsen omfattar följande delar: • uppföljning av de budgetpolitiska målen • utfallet för statens budget • resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys • utvecklingen av statsskulden • redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning • nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU. I skrivelsen redovisas även de myndigheter som i revisionen 2018 fått en modifierad revisionsberättelse från och skälen för detta. Där lämnas också en sammanställning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen . Årsredovisning för staten 2018 Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2018/19:101 Årsredovisning för staten 2018 och redogörelse /19:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2018 till handlingarna. I skrivelsen anger regeringen att årsredovisningen för staten 2018 har upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska mål som följs upp i årsredovisningen för staten är dels målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), dels utgiftstaket, som båda har fastställts av . Den offentliga sektorns finansiella sparande fastställde 2007 att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet) ska uppgå till i genomsnitt av bruttonationalprodukten (BNP) över en konjunkturcykel (bet. 2006/07:FiU20). följs målet upp enligt de principer som presenterades i skrivelsen om ett ramverk för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med målet använder regeringen som indikator genomsnittet för det finansiella sparandet (2009–2018). För att beakta vilken påverkan konjunkturläget har på den offentliga sektorns finansiella sparande använder regeringen även det strukturella sparandet som en indikator på hur målet uppfylls. ändras nivån på överskottsmålet till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel, och det nya ramverket för finanspolitiken ska tillämpas. Den offentliga sektorn inkluderar staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. redovisade den offentliga sektorn ett överskott. Det finansiella sparandet (inkomster – utgifter) uppgick till (0,av BNP). Inkomsterna hade underskattats med i budgetpropositionen jämfört med utfallet . Bland annat blev inkomsterna från skatter (framför allt bolagsskatter) och kapitalinkomster högre än förväntat. Även utgifterna hade underskattats i budgetpropositionen med (i huvudsak utgifter för investeringar). Det finansiella sparandet blev således lägre än beräknat. I prognosen i budgetpropositionen hade ett överskott på beräknats (0,av BNP). I förhållande till 2017 försvagades det finansiella sparandet med , vilket kan hänföras till både staten och kommunsektorn. Uppgifterna redovisas i tabell 1. Tabell 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Skillnad mot budget 2018 –0,2 Källa: Årsredovisning för staten 2018. Såväl det finansiella som det strukturella sparandet försämrades (se tabell 2). Minskningen av det finansiella sparandet kan i huvudsak hänföras till sparandet i staten och sparandet i kommunsektorn. har sparandet förstärkts. Det genomsnittliga finansiella sparandet –2018 (bakåtblickande tioårssnitt) uppgick till –0,av BNP. Tabell 2 Finansiellt sparande, bakåtblickande tioårssnitt och strukturellt sparande 2009–2018 –0,7 –0,2 –1,0 –1,4 –1,6 –0,2 –0,5 –0,5 –0,1 Källa: Årsredovisning för staten 2018. Regeringen gör i skrivelsen en samlad bedömning av uppföljningen av målet för det finansiella sparandet. Det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2018 låg under målnivån. Sparandet har dock gradvis stigit . Det strukturella sparandet försvagades , men regeringen anser att den finanspolitiska inriktningen innebär en lämplig övergång till det nya överskottsmålet på en tredjedels procent av BNP. Regeringen anser att både det finansiella och det strukturella sparandet låg i linje med överskottsmålet. Utgiftstaket infördes , och de utgiftstak som fastställts av har aldrig överskridits. Utgiftstaket kan användas som ett verktyg för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utgångspunkten är att de nivåer på utgiftstaket som har beslutat om inte ska ändras till följd av andra orsaker än s.k. tekniska justeringar eller till följd av en ändrad inriktning på finanspolitiken efter att en ny regering tillträtt. Utgiftstakets nivå fastställdes av till . Därefter har utgiftstakets nivå justerats av tekniska skäl. Sammantaget har nivån på utgiftstaket höjts med till följd av tekniska justeringar. Flera av dessa tekniska justeringar har motiverats av justerade statsbidrag till kommuner och landsting. De takbegränsade utgifterna är summan av utgifterna under utgiftsområdena 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel. Enligt utfallet för statens budget uppgick de takbegränsade utgifterna till 1 . Därmed underskreds utgiftstaket med en marginal på . Utrymmet mellan utgiftstaket och de faktiska beräknade takbegränsade utgifterna kallas budgeteringsmarginalen. När fastställde utgiftstakets nivå uppgick budgeteringsmarginalen till . Det betyder att budgeteringsmarginalen har blivit mindre sedan utgiftstaket fastställdes (se tabell 3). Tabell 3 Budgeteringsmarginalens användning –54,3 Reviderad pris- och löneomräkning –1,0 Total förändring av budgeteringsmarginalen –4,0 Källa: Årsredovisning för staten 2018. Sammantaget har av budgeteringsmarginalen använts för de reformer som regeringen föreslagit och beslutat om sedan utgiftstaket fastställdes (se tabell 3). I budgetpropositionen föreslog regeringen bl.a. höjda statsbidrag till kommuner. I budgetpropositionen föreslog regeringen bl.a. förstärkningar av resurserna till och försvaret, ett flertal åtgärder inom hälso- och sjukvårdsområdet, en höjning av barnbidraget samt en utökning av antalet utbildningsplatser och möjlighet till studiemedel för dessa. Reviderade bedömningar av de makroekonomiska förutsättningarna har medfört att budgeteringsmarginalen blivit större (se tabell 3). Bland annat har utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget blivit ca lägre till följd av att inkomstindex successivt har reviderats ned. Reviderade bedömningar av volymen i de olika statliga transfereringssystemen har medfört att budgeteringsmarginalen blivit större (se tabell 3). Antalet personer i systemet för sjuk- och rehabiliteringspenning har i prognoserna successivt bedömts vara mindre. Även inom sjuk- och aktivitetsersättningen var antalet ersättningstagare mindre 2018 än vad som bedömdes vid framtagandet av budgetpropositionen . var fler personer inskrivna i mottagningssystem 2018 än vad som bedömdes när utgiftstaket fastställdes. Sammantaget har förändringar till följd av övriga faktorer, som t.ex. nya prognosmetoder eller ny information, medfört att budgeteringsmarginalen blivit större (se tabell 3). Utfallet för statens budget 2018 I skrivelsen redovisas utfallet för statens budget och övriga finansiella befogenheter som regeringen har fått av . Redovisningen av budgeten avser inkomster, utgifter och saldot i statens budget. Redovisningen av utgifter i skrivelsen görs dels i sammandrag, dels per utgiftsområde. I skrivelsen redovisas även den realekonomiska fördelningen av anslagens utfall. Det ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Saldot i statens budget 2018 I inkomsterna i statens budget ingår skatteinkomsterna samt övriga inkomster. Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändringar av anslagsbehållningar. Denna post är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslagsbehållningar. Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev högre än beräknat. Avvikelsen beror främst på att inkomsterna från skatt på kapital blev högre än beräknat. Övriga inkomster blev lägre än den budget som beslutats av . Det beror främst på att inga större försäljningar av statens egendom genomfördes (se tabell 4). Inkomsterna i statens budget specificeras i bilaga 1 till skrivelsen. Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är nästan (0,) lägre än vad som anvisades i budgeten och (2,) lägre än totalt anvisade medel (se tabell 4). Utgifterna i statens budget specificeras i bilaga 2 till skrivelsen. Se också redovisningen nedan av utfallet per utgiftsområde. Saldot i statens budget 2018 blev , och statens lånebehov minskade därmed med motsvarande belopp. I budgeten beräknades saldot till . Saldot blev således högre än beräknat (se tabell 4). Tabell 4 Utfallet för statens budget 2018 Skillnad mot statens budget Utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor m.m. Källa: Årsredovisning för staten 2018. För 6 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än lägre än vad som anvisades i statens budget. För utgiftsområdena 8 Migration och 26 Statsskuldsräntor m.m. blev utgifterna mer än högre än vad som anvisades i statens budget (se tabell 5 nedan). Det högre utfallet för utgiftsområde 8 Migration beror framför allt på att bidrag till kommunerna för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande ensamkommande barn och unga blev högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev utgifterna lägre än vad anvisade. Det beror dels på att antalet utbetalda nettodagar för sjukpenning blev lägre än beräknat, dels på att antalet personer som fick aktivitets- eller sjukersättning blev lägre än beräknat. Utfallet för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror bl.a. på att antalet ensamkommande barn och unga som beviljades uppehållstillstånd och togs emot i en kommun blev lägre än beräknat. Det beror också på att utgifterna för ersättning till kommuner och landsting för mottagandet av ensamkommande barn och unga, både enligt det gamla och det nya ersättningssystemet, blev lägre än förväntat. Vidare blev utgifterna för etableringsersättning till nyanlända som deltar i Arbetsförmedlingens etableringsinsatser lägre än beräknat. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd blev utfallet lägre än vad som anvisades i budgeten. Det beror framför allt på att utgifterna för prioriterat studiebidrag för dem som saknar slutbetyg från grundskola eller gymnasium blev lägre än beräknat och på att antalet studerande med studiemedel och studiestartsstöd blev lägre än beräknat. För utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning blev utgifterna lägre än vad som anvisats i den ursprungliga budgeten. Det beror främst på att medlen under anslag för bl.a. bidrag till lärarlöner och vuxenutbildning inte utnyttjades fullt ut. Utfallet för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik blev lägre än vad som anvisats. Det beror främst på att investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder till studerande blev lägre än beräknat. Utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Det beror bl.a. på högre kurs- och valutaförluster än beräknat. Utfallet för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att EU återbetalade ett överskott till om för den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). nettoutlåning uppgick till , vilket är lägre än vad som beräknades i statens budget. Det beror bl.a. på att överförde garantimedel från bankkonton till konton i , vilket minskade nettoutlåningen. Tabell 5 Utgifter som skiljer sig mer än från statens budget Skillnad mot statens budget 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 16 Utbildning och universitetsforskning 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 27 Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Källa: Årsredovisning för staten 2018. Sammanlagt blev utgifterna i statens budget lägre än den budget som ursprungligen fastställde. Skillnaden kan enligt regeringen förklaras av reviderade volymer i olika transfereringssystem, den makroekonomiska utvecklingen och beslut om ändringar i statens budget. Det kan också finnas andra orsaker. Se tabell 6 nedan för en analys av vilka faktorer som förklarar avvikelserna. Av tabellen framgår att utgifterna blev lägre än i statens budget till följd av ändrade bedömningar av bl.a. antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem, dvs. volymer (framför allt inom utgiftsområde 10). Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att budgetens totala utgifter blev högre än i statens budget. Utgifterna för utgiftsområdena (exklusive utgiftsområde 26) blev högre till följd av beslut om högre anslagsnivåer efter förslag i propositionerna om ändringar i statens budget. Av övriga orsaker blev utgifterna totalt lägre än i statens budget (varav lägre inom framför allt utgiftsområdena 12, 14, 15, 16, 18, 23 och 27). Tabell 6 Förklarande faktorer till avvikelser från statens budget 2018 –2,9 –10,3 –5,8 –5,1 –3,0 –2,9 –15,2 –6,5 Källa: Årsredovisning för staten 2018. * Exklusive statsskuldsräntor. ** Inklusive kassamässig korrigeringspost. I 27 avsnitt presenterar regeringen dessutom utfallet per utgiftsområde. För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan den ursprungligen beslutade budgeten och utfallet. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . Förutom anslagsutfallet redovisas, per utgiftsområde, hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndiganden om statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Av redovisningen framgår även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats. Under varje utgiftsområde redovisas också iakttagelser i fråga om den årliga revisionen för de myndigheter som har fått en revisionsberättelse med reservation eller med upplysning. har granskat 225 myndigheters årsredovisningar , varav 20 myndigheter har fått en revisionsberättelse med reservation och 14 myndigheter en revisionsberättelse med upplysning. Även iakttagelser i fråga om effektivitetsrevisionen redovisas under varje utgiftsområde. En sammanställning av slutbehandlade effektivitetsrapporter finns i bilaga 4 till skrivelsen. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser för det ändamål och med högst det belopp som beslutat. De åtaganden som görs räknas inte som ekonomiska händelser och ska därför inte redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det bemyndigandebelopp som beslutats av . En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden och utestående åtaganden vid utgången av 2018 finns i bilaga 3 till skrivelsen. Det totala bemyndigandebeloppet var , och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena blev lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta beslutade bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. De största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden fanns på utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd samt utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Årsredovisningen för staten upprättas enligt bestämmelserna i 10 kap. budgetlagen (2011:203) och grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar. Dessa upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Redovisningen är en konsolidering av årsredovisningarna hos myndigheterna, vilket innebär att balans- och resultaträkningarna slås samman efter det att interna mellanhavanden i form av fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Finansieringsanalysen upprättas därefter med den konsoliderade resultat- och balansräkningen som underlag. De organisationer som ingår i den konsoliderade resultat- och balansräkningen och finansieringsanalysen finns förtecknade i bilaga 6 till skrivelsen. De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt reglerna i 10 kap. 9 och 10 §§ budgetlagen och de mer detaljerade reglerna i 13–15 §§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. Resultat- och balansräkningen samt finansieringsanalysen omfattar statens samtliga intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning. I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Resultaträkningen visar ett överskott på , vilket är ca mindre än 2017 ().