bet · H601AU8 · 2019-03-22 00:00:00 — Att jämställdhet i arbetslivet, inbegripet jämställda löner, är en fråga som regeringen prioriterar visas bl.a. genom den redan nämnda handlingsplanen för jämställda livsinkomster. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram att alla arbetsgivare enligt regelverket för aktiva åtgärder som relativt reformerades numera ska göra en lönekartläggning . Lönekartläggningar är enligt utskottet ett viktigt verktyg för att kunna upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön mellan kvinnor och män. och Liberalerna har var för sig yrkanden som riktar in sig på främjande åtgärder för kvinnors företagande. Utskottet håller med om att företagarperspektivet bör värnas i jämställdhetspolitiken och vill påminna om att delmålet om ekonomisk jämställdhet även omfattar företagande, att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst. Utskottet uppmärksammar att (), som är en statlig företagsfrämjande aktör med uppdrag att utveckla och finansiera små och medelstora företag, bl.a. har fått ett uppdragsmål av regeringen att andelen kvinnor i kundstock ska överstiga andelen kvinnor i den totala företagspopulationen och nyföretagandet. Utskottet noterar att alldeles har granskat om regeringens och arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet (RiR 2019:7). övergripande slutsats är att och dess dotterbolag strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt men att det finns otydligheter i regeringens styrning av uppdraget och i återrapportering till regeringen. Utskottet avvaktar regeringens skrivelse med en redogörelse för vilka åtgärder den har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser. Vidare kan nämnas det uppdrag som har att underlätta för utrikes födda kvinnor att starta och driva egna företag. Utskottet finner även skäl att hänvisa till det förslag som regeringen lade fram om en sammanhållen politik för landsbygder (prop. 2017/18:179). Förslaget syftar till att ge likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet, bl.a. genom att stimulera företagande och entreprenörskap. Förslaget syftar också till att ge möjligheter till en mer jämställd arbetsmarknad och förbättrade förutsättningar för kvinnors företagande i landsbygder. När det gäller Liberalernas yrkande om ökat kvinnligt arbetskraftsdeltagande i EU:s medlemsländer noterar utskottet skrivningarna i budgetpropositionen om att regeringen aktivt driver att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i alla relevanta EU-processer och att regeringen arbetat för att lyfta fram åtgärder som bidrar till att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Denna inriktning i regeringens EU-arbete får anses ligga i linje med Liberalernas inställning på området. När det gäller diskriminering på grund av ålder anser Liberalerna att det finns behov av att utreda frågan och har förslag på åtgärder i syfte att göra något åt orsakerna till åldersdiskriminering. Utskottet vill här uppmärksamma att skyddet mot åldersdiskriminering förstärktes genom en lagändring som innebar att skyddet mot diskriminering kom att omfatta fler samhällsområden. En annan lagändring i relativ närtid är den utvidgning av skyldigheten att arbeta med aktiva åtgärder som trädde i kraft . Utskottet anser att det genom dessa reformer har skapats klart förbättrade möjligheter att få till stånd en förändring i samhället, t.ex. när det gäller attityderna gentemot arbetstagare i olika åldersgrupper. Utskottet noterar också att regeringen presenterade en delegation med syftet att motverka åldersdiskriminering och bättre ta till vara äldres erfarenhet och kompetens (dir. 2018:83). Delegationen har att slutredovisa sitt uppdrag och är en del av Pensionsgruppens uppgörelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner. När det gäller yrkande om missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet vill utskottet hänvisa till att det i uppdraget för ingår att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen. Av förordningen (2008:1401) med instruktion för framgår också att myndigheten har till uppgift att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde. Utskottet utgår från att myndigheten bedriver ett aktivt arbete utifrån de olika diskrimineringsgrunderna och för att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen samt att också regeringen noga följer utvecklingen på området. Utskottet noterar också att relativt har drivit ett antal mål om missgynnande i arbetslivet i samband med graviditet och föräldraledighet. Utskottet anser i likhet med det som framförs i en av motionerna att det är viktigt att tillräckligt många teckenspråkstolkar utbildas . Utskottet noterar den satsning på tolktjänst i arbetslivet som regeringen gjorde i budgetpropositionen . Satsningen ledde till att fick i uppdrag att administrera och fördela till tolktjänst i arbetslivet –2020, med syftet att stärka förutsättningarna på arbetsmarknaden för kvinnor och män som är döva, dövblinda eller har nedsatt hörsel. Satsningen ska också ge ökad kunskap om hur behoven ser ut. Vidare har Myndigheten för delaktighet fått i uppdrag att informera arbetsgivare och andra berörda aktörer om vilka stöd, tekniker och tjänster som finns för att ge möjligheter till tolktjänst på en arbetsplats. Utskottet förutsätter att regeringen följer upp insatserna på området och är lyhörda för åsikter om hur tolktjänsten kan förbättras. I en motion uppmärksammas den utsatthet som inte sällan drabbar personer med psykisk ohälsa. Utskottet instämmer helhjärtat i att samhället inte får svika dessa personer och att det är angeläget att ta ett brett grepp om frågan. Det är ett komplext område som kräver ett långsiktigt och hållbart arbete. Utskottet noterar att den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, bl.a. innehåller åtgärder för att bekämpa psykisk ohälsa. Regeringen har också tagit emot betänkandet För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) från den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa. Utskottet anser att åtgärder inom området är angelägna men bedömer att det inte finns skäl att rikta något uttalande till regeringen i frågan. Utskottet vill summera avsnittet med att understryka att åtgärder för att främja jämställdhet och motverka diskriminering inom arbetslivet är centrala frågor i samhällsbygget. Med det anförda kan utskottet konstatera att det pågår ett brett arbete när det gäller åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet och relaterade frågor. Utskottet anser därför att det inte finns anledning för att rikta några uttalanden till regeringen med anledning av de aktuella motionsyrkandena, vilka därmed avstyrks. Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillsättandet av en kriskommission mot diskriminering och åtgärder mot diskriminering på grund av trosuppfattning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 15 (V), 16 (KD) och 17 (L). förespråkar i kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. att det ska tillsättas en kriskommission mot diskriminering (yrkande 4). Enligt partiet måste det tas kraftfulla tag mot den diskriminering som nyanlända utsätts för i samhället. bör arbeta för en samlad lösning på försörjningsbehoven och mot strukturell diskriminering. anser i motion 2018/19:2915 av m.fl. att i den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen presenterat bör diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning inkluderas bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser (yrkande 13). Liberalerna anför i partimotion 2018/19:2923 av m.fl. att rasism, främlingsfientlighet och intolerans måste bekämpas (yrkande 27). Ett effektivt arbete mot diskriminering nämns som en viktig komponent i detta arbete. Det ska kosta att diskriminera och den som drabbas ska kunna få hjälp och upprättelse. Liberalerna yrkar vidare att diskriminering på arbetsmarknaden måste bekämpas (yrkande 28). Partiet anför att ingen ska hållas tillbaka av fördomar och diskriminering men att det dessvärre är så att många nyanlända möts av både direkt och indirekt diskriminering bl.a. på arbetsmarknaden. (MP) pekar i motion 2018/19:2743 på att det är viktigt att förstärka det civila samhällets roll och resurser i att ge stöd och juridisk rådgivning till personer med icke-europeisk bakgrund (yrkande 5). Motionären föreslår vidare att regeringen ska tillsätta en utredning i syfte att utveckla och effektivisera arbetet mot rasism och diskriminering riktad mot personer födda utanför (yrkande 6). I ett där alla erkänns för vilka de är ska utrymme inte finnas för rasism och liknande former av fientlighet. Utskottet vill understryka att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av mångfald och respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Ett effektivt arbete mot rasism och hatbrott är enligt utskottet en förutsättning för att nå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Utskottet vill inleda med att lyfta fram den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som antogs av regeringen . Som anförs i förordet till planen krävs ett kontinuerligt och brett arbete i kampen för inkludering och mot rasism. De fokusområden som pekas ut i planen är 1) mer kunskap, utbildning och forskning, 2) förbättrad samordning och uppföljning, 3) civila samhället: ökat stöd och fördjupad dialog, 4) förstärkt förebyggande arbete på nätet och 5) ett mer aktivt rättsväsende. Enligt utskottet är planen ett viktigt verktyg för att förebygga och motverka rasism och polarisering i samhället och skapa förutsättningar för ett solidariskt och sammanhållet . I regeringsförklaringen betonade regeringen att arbetet med den nationella planen fortsätter. Detta välkomnas av utskottet. Utskottet noterar också att det i den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, anges att arbetet mot våldsbejakande extremism samt antiziganism, antisemitism, islamofobi och all annan form av rasism ska stärkas. Liberalernas uppmaning om att rasism, främlingsfientlighet och intolerans måste bekämpas är givetvis något som utskottet instämmer i till fullo. Utskottet känner också sympati för de resonemang som ligger bakom förslag om att tillsätta en kriskommission mot diskriminering. Diskrimineringen i samhället får allvarliga konsekvenser, både för enskilda individer och för samhället i stort. När det gäller det konkreta förslaget om att tillsätta en särskild kommission är utskottet inte berett att ställa sig bakom ett sådant initiativ. Utskottet vill för sin del hänvisa till det arbete som redan pågår eller planeras i syfte att främja ett inkluderande samhälle. Förutom det tidigare nämnda utredningsarbete som bedrivs för att åstadkomma en effektivare diskrimineringslagstiftning och det arbete som bedrivs inom ramen för den nationella planen mot rasism och liknade former av fientlighet och hatbrott, finner utskottet skäl att i sammanhanget hänvisa till det arbete som bedrivs för att minska och motverka segregationen i samhället. Utskottet noterar den långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation för perioden –2028 som regeringen presenterade . Strategin är en vidareutveckling av det långsiktiga reformprogram för minskad segregation som regeringen presenterade . Det övergripande målet med strategin är minskad segregation, jämlika uppväxt- och levnadsvillkor och goda livschanser för alla. I strategin anger regeringen ett övergripande mål, delmål och insatsområden samt inriktningen för genomförande, uppföljning och utvärdering av arbetet. Bland de prioriterade områden som lyfts fram i strategin återfinns utbildning och arbetsmarknad. När det gäller syn på att hatbrott på religiös grund måste tas på allra största allvar delar utskottet denna uppfattning, men anser för sin del att den aktuella nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott tillgodoser detta och ser inget behov av något initiativ till regeringen i denna fråga. Bland annat Liberalerna tar upp frågan om tillgång till hjälp och upprättelse för den som drabbas av diskriminering. Utskottet vill i denna fråga hänvisa till den pågående beredningen av betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87). Utredningsarbetet har syftat till att skapa ett system där aktörer på olika nivåer arbetar aktivt mot diskriminering – ett system där olika aktörer kan komplettera och stödja varandra i arbetet mot diskriminering och med att ge stöd och hjälp till dem som har utsatts för diskriminering. Utskottet ser inga skäl att rikta något initiativ till regeringen och därmed föregripa den pågående beredningsprocessen. Med det sagda anser utskottet att det inte finns skäl för några uttalanden till regeringen från sida. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. påföljderna för brott mot diskrimineringslagen och utvärdering av diskrimineringslagen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående och aviserat arbete. Jämför reservation 18 (M), 19 (C), 20 (V) och 21 (L). yrkar i kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. att den sammanhållna diskrimineringslag som infördes ska utvärderas (yrkande 3). Inom ramen för översynen bör bl.a. möjligheten att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen övervägas. anser i kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. att synen på diskriminering som brott behöver uppgraderas. Partiet yrkar att regeringen återkommer med förslag på höjda skadestånd i diskrimineringsmål och en rätt för arbetssökande som diskrimineras att få skadestånd (yrkande 7). I kommittémotion 2018/19:2229 av m.fl. anser att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur lagen om otillgänglighet som diskrimineringsgrund efterlevs och baserat på resultatet lämna rekommendationer på eventuella åtgärder (yrkande 8). Liberalerna anser i partimotion 2018/19:2923 av m.fl. att diskrimineringslagen bör utvärderas (yrkande 29). Enligt partiet bör en sådan översyn bl.a. inkludera den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. Liknande förslag om utvärdering har Liberalerna i de båda partimotionerna 2018/19:2593 av m.fl. (yrkande 2) och 2018/19:2597 av m.fl. (yrkande 15). Liberalerna anser vidare i partimotion 2018/19:2923 att det i diskrimineringslagen måste tydliggöras var gränsen går mellan religionsfrihet och likabehandling av kvinnor och män samt flickor och pojkar (yrkande 30). Att jobba för likabehandling och jämställdhet måste enligt Liberalerna vara förenligt med svensk diskrimineringslagstiftning. Partiet betonar att det självklart inte får finnas förtäckta regler som utesluter grupper från att söka ett jobb. (M) anser i motion 2018/19:1856 att diskrimineringslagstiftningen bör ses över mot bakgrund av den enligt motionären orimligt höga diskrimineringsavgift som kan utdömas. Samme motionär anser i motion 2018/19:1857 att regeringen bör överväga möjligheten att förbjuda kvotering. Personer ska bedömas efter egna individuella meriter och inte kvoteras in oavsett om det är på grund av kön, etnicitet eller något annat. Kvotering handlar enligt motionären om diskriminering av den bortkvoterade. och (båda SD) anser i motion 2018/19:218 att regeringen bör utreda möjligheterna dels att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen (yrkande 1), dels att införliva politisk åskådning som diskrimineringsgrund i uppdrag (yrkande 2). Att politisk uppfattning ska införas som diskrimineringsgrund i den svenska lagstiftningen föreslår också (SD) i motion 2018/19:580. Enligt motionären lämnar svensk lagstiftning helt öppet för inte bara direkt och indirekt diskriminering utan även för trakasserier mot personer på grund av deras politiska uppfattning eller åsikt. (KD) föreslår i motion 2018/19:2972 att diskrimineringslagstiftningen ska ses över i relation till religionsfriheten. När det gäller diskrimineringslagen och dess syfte att förändra en samhällsstruktur som bygger på normer och värderingar är det enligt utskottet svårt att mäta effekterna av lagstiftningen. Inte desto mindre är utskottets uppfattning att det är angeläget att följa utvecklingen på området och vid behov vidta åtgärder. Utskottet konstaterar att diskrimineringslagen har genomgått en hel del reformer som den nu har varit i kraft. Motionerna i avsnittet har den gemensamma nämnaren att man antingen efterfrågar mer specifika ändringar i diskrimineringslagen eller förespråkar en mer generell översyn av lagen och om avsedda effekter med lagen har uppnåtts. Utskottet vill inleda med att fästa uppmärksamhet vid betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) som Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering presenterade . Utredningen hade till uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras. I arbetet ingick bl.a. att föreslå effektiva sanktioner mot diskriminering. I uppdraget ingick även att se över och vid behov förtydliga roll och mandat. Betänkandet har remissbehandlats, och utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill vidare lyfta fram det kommittédirektiv som beslutades om att utse en särskild utredare med uppdrag att analysera och se över behovet av effektivare sanktionsmöjligheter när bestämmelserna om aktiva åtgärder, inklusive lönekartläggningar, inte följs (dir. 2018:99). Som utskottet konstaterat i föregående avsnitt har regeringen ännu inte utsett en utredare, men utskottet utgår från att en utredning kan komma igång . Utskottet vill ånyo också uppmärksamma att regeringen i regeringsförklaringen deklarerade att diskrimineringslagen ska skärpas. Utskottet vill avvakta den pågående beredningen i vad gäller både det nämnda betänkandet och den planerade utredningen innan det överväger eventuella initiativ till en utvärdering av diskrimineringslagen. När det särskilt gäller frågan om otillgänglighet som diskrimineringsgrund vill utskottet påminna om att diskrimineringslagens skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet ändrades så sent som . Genom ändringen utvidgades skyddet till att även omfatta företag inom området varor och tjänster som har färre än tio anställda. Utskottet vill i detta sammanhang också påminna om det tillkännagivande som i samband med beredningen av den nämnda utvidgningen riktade till regeringen om att utvärdera det utvidgade skyddet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet (bet. 2017/18:AU3, rskr. 2017/18:29). Att tillsätta en utredning i enlighet med vad som förespråkas av är därmed inte motiverat . I fråga om rätt till skadestånd för arbetssökande som diskriminerats, som också föreslår, gäller enligt 2 kap. 1 § första stycket 2 diskrimineringslagen att arbetssökande skyddas av förbudet mot diskriminering i arbetslivet. Om en arbetsgivare bryter mot förbudet i samband med ett anställningsförfarande kan en arbetssökande tilldömas diskrimineringsersättning som kompensation för kränkningen. Ersättning för förlust som uppkommer ges dock inte (se 5 kap. 2 § andra stycket diskrimineringslagen). Utskottet anser att detta är en väl avvägd ordning och är inte berett att ställa sig bakom ett initiativ om att utöka rätten till skadestånd för arbetssökande som diskriminerats. Bland annat Liberalerna efterfrågar en översyn av diskrimineringslagstiftningen i relation till religionsfriheten. Utskottet konstaterar att religionsfrihetens gränser är en komplex fråga som rönt stor uppmärksamhet . Utskottet utgår från att också regeringen noga följer denna debatt och anser att det inte är nödvändigt att föreslå något tillkännagivande till regeringen i frågan. När det gäller att utöka antalet diskrimineringsgrunder, ändra sanktionsbestämmelserna eller på annat vis ändra diskrimineringslagen på sätt som föreslås i ett antal enskilda motioner anser utskottet, under hänvisning till det beredningsarbete som pågår, att det i varje fall inte finns skäl för att rikta något initiativ till regeringen. Med hänvisning till pågående och aviserat arbete samt till det som i övrigt anförts avstyrker utskottet sammanfattningsvis samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. uppdrag. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. Jämför särskilt yttrande 7 (SD). I motion 2018/19:492 föreslår (L) att läggs ned och att myndighetens arbete med främjande och förebyggande arbete mot diskriminering övertas av den nya (yrkande 1). När det gäller enskilda diskriminerings-ärenden anser motionären att uppdraget att bedriva ärenden ska ges till diskrimineringsjurister och fallen drivas på domstolsnivå (yrkande 2). (MP) konstaterar i motion 2018/19:2743 att enbart driver de ärenden som anses kunna ge vägledande domar. Enligt motionären bör samtliga ärenden som uppfyller kriterier för rättslig prövning drivas av myndigheten (yrkande 1). De juridiska resurserna hos myndigheten bör därmed utökas (yrkande 2). Vidare yrkar motionären att ska finnas representerad i alla större städer i (yrkande 3). För att ge personer med icke europeisk bakgrund mer och bättre information om och stöd i sina rättigheter på arbetsplatsen efterfrågas en bättre samverkan mellan och de fackliga organisationerna (yrkande 4). Skyddet mot diskriminering är en av hörnstenarna i arbetet för de mänskliga rättigheterna. Individers möjlighet att hävda sina rättigheter och vidtagandet av åtgärder för att motverka diskriminerande strukturer är centrala element i arbetet för alla människors lika rättigheter och möjligheter. När det gäller frågan om verksamhet och uppgifter vill utskottet framhålla betydelsen av myndighetens arbete med att ta emot anmälningar om diskriminering, bedriva generell tillsyn inom områden med förändringsbehov och utöva tillsyn över bl.a. arbetsgivares förebyggande arbete. uppdrag är främst att arbeta för ett samhälle fritt från diskriminering och inte att företräda enskilda i domstol. Ett av mål med att driva enskilda ärenden i domstol är att skapa vägledande domar som ger effekt för många. Detta är en ordning som utskottet inte ser skäl att ändra. I arbetet med att motverka diskriminering fyller även lokala aktörer som antidiskrimineringsbyråerna en viktig funktion när det gäller att uppmärksamma och synliggöra olika former av diskriminering. Lokala och regionala antidiskrimineringsbyråer finns över hela . De arbetar med att erbjuda juridisk rådgivning och stöd till personer som upplever sig utsatta för diskriminering samt med att utbilda och bilda opinion i diskrimineringsfrågor i lokala och regionala sammanhang. Byråerna är en del av civilsamhället och har en annan roll än vad en myndighet som har. Utskottet anser att antidiskrimineringsbyråer och andra liknande aktörer fyller en viktig funktion som komplement till det arbete som bedriver. När det gäller yrkandet om bättre samverkan mellan och de fackliga organisationerna vill utskottet hänvisa till att myndigheten driver och deltar i ett stort antal nätverk och dialoger för att utveckla och sprida kunskap om diskriminering. Ett exempel är att genomför träffar med myndighetens fackliga nätverk för likabehandlingsfrågor i arbetslivet. Vidare vill utskottet även i detta avsnitt hänvisa till den pågående beredningen inom av betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) som innehåller förslag om och antidiskrimineringsbyråerna.