bet · H601NU14 · 2019-05-29 00:00:00 — Skrivelsen var en avrapportering av ett uppdrag från regeringen att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan, särskilt när det gäller miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker, samt att föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan på måluppfyllelsen kan minska. lanserade regeringen – en långsiktig satsning för att förbereda den svenska industrin . –2040 satsas på att stödja svensk industri i omställningen mot nollutsläpp av växthusgaser. Satsningen innebär stöd till företag hela vägen från forsknings- och innovationsprojekt till demonstrationsanläggningar och fullskaliga anläggningar. fick genom regleringsbrevet i uppdrag att ansvara för Industriklivet. Inom Industriklivet kan stöd ges till forskning, genomförbarhetsstudier, pilot- och demonstrationsprojekt, detaljerade projekteringsstudier och investeringar. beslutade i enlighet med miljö- och jordbruksutskottets förslag att i förhållande till budgetpropositionen sänka beställningsbemyndigandet för anslaget 1:20 Industriklivet för perioden –2026 med 800 miljoner till (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20, bet. 2018/19:MJU1). I vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) föreslår regeringen att anslaget 1:20 Industriklivet ökas med och att beställningsbemyndigandet för anslaget återställs till för perioden –2026. I motionerna 2018/19:956 (S) och 2018/19:1028 (S), 2018/19:1236 (M) och 2018/19:1791 (S) förordas åtgärder för att säkra energiförsörjningen. Utskottet konstaterar att så sent som riktade ett tillkännagivande till regeringen om att behöver ta fram ett leverenssäkerhetsmål som beaktar hela samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination, och att det bör övervägas om målet ska sättas tillsammans med grannländer som elmarknaden är sammankopplad med. Mot denna bakgrund anser utskottet att kan avslå nämnda motioner i de berörda delarna. När det gäller förslagen om torv som förordas i motion 2018/19:169 (SD) behandlades liknande motioner av . Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och ser därmed inga skäl att tillstyrka motionen i de aktuella delarna. Vidare förordas ett riksdagsuttalande om energilagring i motion 2018/19:2784 (M). Även i detta fall har utskottet tidigare hanterat en liknande motion . Utöver det som utskottet anförde då noterar utskottet att slutbetänkandet Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt, innehåller flera förslag om energilagring och att betänkandet remissbehandlas. Med det anförda avstyrker utskottet motionen i den aktuella delen. I motion 2018/19:844 (S) förordas ett tillkännagivande om vikten av att Industriklivet fortsätter. Utskottet noterar att regeringen i vårändringsbudgeten föreslår att anslaget 1:20 Industriklivet ökas med och att beställningsbemyndigandet för anslaget återställs till för perioden –2026. Anslaget 1:20 Industriklivet inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ingår i miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. När det gäller förslaget i vårändringsbudgeten bereds detta av finansutskottet, och miljö- och jordbruksutskottet har tydliggjort sin uppfattning genom ett yttrande (yttr. 2018/19:MJU6y). Enligt utskottets mening kan därmed nämnda motion anses tillgodosedd i berörd del och den avstyrks därmed. Översyn av subventioner, punkt 1 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6. finns det olika former av subventioner för flera energislag, vilket påverkar förutsättningarna för de olika energislagen. Vi förordar därför, i enlighet med vad som framförs i motion 2018/19:2764 (KD), att genom ett tillkännagivande klargör för regeringen att en översyn av subventioner för alla energislag behöver göras. Därmed blir den nyssnämnda motionen tillgodosedd i berörd del och den tillstyrks följaktligen i den här aktuella delen. Det anförda är delvis i linje med vad som framförs i motion 2018/19:2924 (L) om att bl.a. se över olika subventioner, varför även denna motion delvis tillstyrks i den här aktuella delen. Översyn av subventioner, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 9. Elcertifikatssystemet innebär att mogen teknik subventioneras. Det förekommer också subventioner till havsbaserad vindkraft. Därmed ges stöd till ny elproduktion, trots att det egentligen inte behövs ny elproduktion, och dessutom ges stöd till den teknik som påstås vara den billigaste att bygga . Jag välkomnar all form av utsläppsfri elproduktion men anser att den ska byggas där den behövs och på marknadsmässiga grunder och förordar därför att principen om mer marknad och mindre subventioner bör tillämpas. av subventioner, stöd och skatteregler behöver enligt min mening även ses över så att förutsättningarna för de fossilfria kraftslagen blir lika. Lika förutsättningar ser jag nämligen som det mest kostnadseffektiva sättet att nå målet att eliminera utsläppen av koldioxid. Att ge omfattande subventioner till ny vind- och solkraft och pressa ned elpriserna och därmed tvinga fungerande fossilfri elproduktion att stänga leder enligt min åsikt till högre systemkostnader och försämrar konkurrenskraft gentemot omvärlden. Med det ovan anförda tillstyrks motion 2018/19:2924 (L) i berörda delar. Då det anförda delvis är i linje med vad som framförs i motion 2018/19:2764 (KD) om att se över olika subventioner tillstyrks även denna motion delvis i den här aktuella delen. Vissa övergripande frågor om energipolitiken, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:851 av (M) yrkande 1, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 25, 2018/19:2072 av (M), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 21, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 14 samt 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi anser att som industriland är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgång till elenergi under årets alla timmar och att vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vi förespråkar därför en industrivänlig linje och en politik som skapar förutsättningar för att successivt bygga ut och vidareutveckla kärnkraften. Den svenska energipolitiken måste enligt vår uppfattning vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och hög miljöprestanda. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaderna raserar förutsättningarna för att ens nå något av målen och grusar möjligheterna till ett robust energisystem. Vi förordar därför att uppmanar regeringen att ta initiativ till att lägga om energipolitikens inriktning med hänsyn till industrin och den svenska nationens behov i likhet med vad som föreslås i motion 2018/19:164 (SD). Ett snarlikt förslag finns i motion 2018/19:166 (SD) och vi anser även att denna motion bör bifallas av i den aktuella delen. Vidare anser vi att det är viktigt att energipolitiken är inriktad mot att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushållen som näringslivet. Enligt vår uppfattning är det viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning och vi menar därför att en hög grad av självförsörjning bör prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Denna inställning utesluter dock inte att energisystem kan delas över nationsgränser men då företrädesvis med nationer i närområde. Som tidigare anförts strävar vi efter att bibehålla och utveckla landets energisystem med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar, och vi förordar därför i linje med vad som anförs i motion 2018/19:169 (SD) att bör klargöra för regeringen att politiken bör föras med den ovan angivna inriktningen. När det gäller omställningen till s.k. förnybar energi betyder den påfallande ofta i realiteten höjda utsläpp av klimatgaser. Ett tydligt exempel på detta är , där kolkraften byggs ut kraftfullt trots världens mest ambitiösa satsningar på sol- och vindkraft. I ljuset av detta tycker vi att det är märkligt att kärnkraftens betydelse över huvud taget inte finns med i diskussionen i . Att kärnkraften, som är att betrakta som klimatneutral, ställs vid sidan av det som kallas förnybart slår enligt vår mening oerhört fel. Vi förordar därför att tydliggör för regeringen att den i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen i EU ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi i likhet med vad som föreslås i motion 2018/19:2820 (SD). Med det ovan anförda tillstyrks motionerna 2018/19:164 (SD), 2018/19:166 (SD), 2018/19:169 (SD) och 2018/19:2820 (SD) i de aktuella delarna. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa övergripande frågor om energipolitiken, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:851 av (M) yrkande 1, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 25, 2018/19:2072 av (M), 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 14, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi står bakom energiöverenskommelsen som slöts 2016. Den skapar ett långsiktigt mål om utbyggnad av förnybar el. Den förlänger också elcertifikatssystemet, värnar både småskalig och storskalig vattenkraft och skapar stabila marknadsförutsättningar för såväl elproduktionsbolag som mikroproducenter. Den pekar också ut mål och viktiga reformer för ett mer flexibelt elsystem. Som vi ser det ger överenskommelsen de långsiktiga förutsättningar som krävs för att nå ett helt förnybart energisystem. I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2426 (C) anser vi därför att genom ett tillkännagivande till regeringen bör tydliggöra att ska ha ett helt förnybart energisystem. Motion 2018/19:2426 (C) tillstyrks därmed i berörd del medan övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa övergripande frågor om energipolitiken, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 14 samt 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:851 av (M) yrkande 1, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 25, 2018/19:2072 av (M), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 21, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 4. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i ekonomi och avgörande för välfärden. Det är viktigt att svenska företag och konsumenter kan lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är också av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Den energipolitik jag förordar grundas på förvaltningstanken där de ändliga resurserna ska förvaltas i stället för att förbrukas. Därmed ska energipolitiken göra det möjligt för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Jag vill därför se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Enligt min uppfattning är det tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. Jag värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050 och stöder det bindande utsläppsminskningsmålet om inom EU samt målen om förnybar energi och ökad energieffektivisering inom EU till 2030. Jag anser dock att behöver intensifiera arbetet med klimat- och energifrågor på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå de uppsatta klimatmålen. Jag vill i sammanhanget påminna om Agenda 2030 – de mål som FN antagit för global utveckling – där ett av målen handlar om hållbar energi för alla och syftar till att säkerställa att alla har tillgång till tillförlitlig, hållbar och modern energi till en överkomlig kostnad. Sammanfattningsvis förordar jag att ställer sig bakom det som anförts ovan om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål och tillkännager detta för regeringen. Jag förordar också att tydliggör för regeringen vikten av att vidhålla energiunionens syfte, dvs. att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU. Med det ovan anförda tillstyrks de berörda delarna i motion 2018/19:2764 (KD) medan övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa övergripande frågor om energipolitiken, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:851 av (M) yrkande 1, 2018/19:2072 av (M), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 21, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 14 samt 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 17. Som liberal anser jag att ska arbeta för att ska tillhöra det europeiska samarbetets kärna och fullt ut finnas med där de centrala besluten fattas. Det europeiska beroendet av rysk gas menar jag leder både till stora klimatutsläpp och till att försämra säkerheten i EU. Det är därför viktigt att EU:s energiunion utvecklas ytterligare och fokuserar på klimatneutrala energislag som förnybart och kärnkraft då energiproduktionen är en helt avgörande faktor för klimatarbetet. Jag förordar därför att tydliggör att EU:s energiunion bör utvecklas i linje med vad som anförts ovan. Som jag tidigare framhållit i detta ärende är det viktigt med mer likvärdiga villkor för koldioxidfria kraftslag och jag är kritisk till elcertifikatssystemet liksom andra former av subventioner till viss elproduktion som kommer med energiöverenskommelsen. Mot denna bakgrund anser jag att även bör tydliggöra för regeringen vikten av väl fungerande el- och energimarknader som driver på teknisk utveckling och kostnadseffektiva lösningar. Med det ovan anförda tillstyrks de aktuella delarna i motionerna 2018/19:2040 (L) och 2018/19:2924 (L). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om förnybar energi, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 10 och 17, 2018/19:925 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 27, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 13 samt 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 23. De klimathot som världen möter ställer bl.a. krav på en ambitiös energipolitik som inte bara ger svar på dagens utmaningar utan även förutser framtida behov. Vår långsiktiga vision om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning kompletteras med Miljöberedningens mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären för att därefter uppnå negativa utsläpp. Just nu sker en sammanlänkning med övriga genom den europeiska energiunionen. Förhoppningen är att få till stånd en sammanlänkad och väl fungerande elmarknad i EU med ökad handel och större grad av effektivisering. bör driva på för en gemensam energimarknad där långsiktiga konkurrenskraftiga spelregler får råda. bör också verka för att en bred råvarubas tillåts för biobränsle på EU-nivå. Biodrivmedel bidrar till en grönare omställning för industri och transportsektorn, men då en omställning i transportsektorn kommer att ta tid behövs olika typer av biodrivmedel för att underlätta övergången från bensin och diesel till grönare alternativ. Vi förordar därför att genom ett tillkännagivande tydliggör för regeringen att den ska verka för goda möjligheter att nyttja olika råvaror från skog, jordbruk och hav för produktion av olika former av biodrivmedel i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2784 (M). Vi tillstyrker därmed motion 2018/19:2784 (M) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om förnybar energi, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 10 och 17 samt 2018/19:925 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 27, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 13, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 23. Vattenkraften utgör tillsammans med kärnkraften basen för elproduktion. Då vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera kan den också användas som reglerkraft vid snabba förändringar av efterfrågan eller ojämn försörjning från t.ex. vindkraft. Den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften ser vi som ett avslutat kapitel men det finns potential till effektivisering av befintliga anläggningar, t.ex. i de småskaliga vattenkraftstationerna. Där skulle effektiviteten kunna öka utan att vattenflödet behöver öka. finns det också många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Det finns även potential för den småskaliga vattenkraften att kunna delta i reglermarknaden med ny teknik, vilket vi anser att bör uppmärksamma regeringen på genom ett tillkännagivande. Vi förordar vidare att förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften ska utredas, vilket också bör inkludera hur dess potential ska kunna förverkligas. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften till tidpunkter då elenergin efterfrågas mer anser vi även att bör framhålla att förutsättningarna för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften bör utredas. För att uppnå det riksdagsbeslutade planeringsmålet om vindkraftsel måste vindkraften ungefär dubblas. Vi menar dock att en stor andel vindkraft inte bara är kostsamt rent investeringsmässigt utan också blir mycket besvärligt att hantera på elnäten i och med att denna kraftproduktion av förklarliga skäl är beroende av vinden, och vindkraften levererar energi oregelbundet. Det behövs energi till bostäder, sjukhus, industri m.m. även de dagar och de timmar det inte blåser och att reglera svängningarna i produktionen av vindkraft skapar kostsamma svårigheter. Vi anser att det finns stora problem med planeringsmålet och förordar därför att tydliggör för regeringen att målet bör upphävas. När det gäller solceller ser vi även här ett väsentligt problem med att produktionen är så oregelbunden. Solceller är av naturliga skäl beroende av solljus, vilket medför att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader när elbehovet är som störst. Solceller kan med andra ord inte ersätta någonting annat i energisystemet utan det behövs ändå kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som störst. Det här medför att man investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Vill man vara miljövänlig anser vi att man också måste vara resurseffektiv. Vi förordar därför att även klargör för regeringen att investeringsstödet till solceller bör avvecklas. Med det ovan anförda tillstyrks de aktuella delarna i motion 2018/19:169 (SD). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om förnybar energi, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 27 samt 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 10 och 17, 2018/19:925 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 13, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 23. Som tidigare nämnts står vi bakom energiöverenskommelsen och dess långsiktiga mål om utbyggnad av förnybar el. Vår ambition är att den närproducerade elproduktionen ska öka. För att möjliggöra en ökning kan dels skatten för egenanvändning av solel slopas, dels en möjlighet till skatteavdrag om man är bosatt i en lägenhet med mikroproduktionsanläggning införas – något som inte är möjligt . Vi anser också att det krävs åtgärder för att förbättra förutsättningarna för mikroproduktion av förnybar el och förordar därför att tydliggör för regeringen att incitamenten och möjligheterna för att producera solel bör stärkas. Vi vill i detta sammanhang även framhålla att vattenkraften spelar en central roll för att ska uppnå målet om förnybar elproduktion till 2040. Den nya lagstiftningen om vattenkraft har skapat enklare regler och rimliga krav som förenar miljöåtgärder med långsiktig lönsamhet för vattenkraften, ökad produktion av förnybar el och fortsatt skydd för utvecklingen av infrastruktur, bostadsbyggande och gröna näringar. Vi vill poängtera vikten av att den nya lagstiftningen får genomslag i myndigheters och domstolars arbete och prövningar. Vi anser att berörda myndigheter med utgångspunkt i principerna för den nya lagstiftningen ska se över alla relevanta regelverk och föreskrifter så att regelkrånglet minskar, miljöprövningarna blir mindre kostsamma och möjligheten att utveckla den förnybara elproduktionen får fullt genomslag. bör därför tydliggöra för regeringen vad vi här har anfört om att värna, utveckla och stärka lönsamheten för vattenkraften. Med det ovan anförda tillstyrks motion 2018/19:2426 (C) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om energieffektivisering, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2018/19:333 av (SD) yrkande 1, 2018/19:2438 av (C) yrkande 4, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 10. Energieffektivisering har en betydande potential inom både transport, industri och den offentliga sektorn, vilket vi anser måste nyttjas i större utsträckning. Energieffektivisering är ofta samhällsekonomiskt lönsam eftersom många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny elproduktion skulle ha kostat. Miljöeffekten är dessutom större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov än när det sker via renare framställning. För oss är det ur ett resurs- och konkurrensperspektiv en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt eftersom den som ligger i framkant därmed har en konkurrensfördel. För basindustrin i , som till övervägande del består av energiintensiv verksamhet, är just energieffektivisering av stor betydelse med potential till betydande kostnadsbesparingar.