bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet beslutade att följa upp beslut om att bevilja för att genomföra regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar 2010–2012 som ett led i utskottets arbete med uppföljning och utvärdering. I rapporten (2016/17:RFR10) framhåller utskottet bl.a. vikten av att staten inför liknande framtida satsningar är klar över vilken roll den ska spela när handlingsplaner eller olika näringspolitiska stöd övervägs. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24) anges det att det inom ramen för arbetet med exportstrategin har skapats en funktionell och samlad struktur för samordning av export- och investeringsfrämjandet. Strukturen benämns Team , och där ingår representanter för , statliga myndigheter, organisationer och statligt ägda bolag med uppdrag att stödja näringslivets export och internationalisering. Tio undergrupper har bildats för att kunna bedriva ett fördjupat tematiskt samarbete mellan olika aktörer. En av undergrupperna som har bildats är ett Team för kulturella och kreativa näringar, och ett exportpris för dessa näringar har delats ut . Vidare anges att Visit har utvecklat en kommunikationsplattform för att främja turism till genom svensk design, mode och arkitektur. Regeringen förlängde även uppdrag att i samverkan med andra myndigheter utveckla statistik om de kulturella och kreativa näringarna i . Regeringen tillsatte en utredning om konstnärernas villkor med syftet att kartlägga de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konstnärer (dir. 2016:93). Av direktivet framgår att utredaren även ska föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. Utredaren ska bl.a. kartlägga och beskriva konstnärernas förutsättningar att verka professionellt, med utgångspunkt i relevanta samhällsförändringar analysera de befintliga statliga ersättnings- och stödsystemen för konstnärer och vid behov föreslå förändringar i systemen som kan underlätta konstnärernas förutsättningar att vara yrkesverksamma. Betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) lämnades och innehåller en rad bedömningar och förslag om åtgärder som syftar till att bl.a. stärka professionella konstnärers möjligheter att försörja sig på sitt konstnärliga arbete i hela landet. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (SOU 2015:87) konstaterade att energiskatten på el för tjänsteföretag i var jämförelsevis hög i förhållande till andra länder, inklusive länder i omedelbara närhet. sänktes därför energiskatten på förbrukning av elektrisk kraft i större datacenter () till samma nivå som den som gäller för bl.a. tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Syftet med sänkningen var att förbättra konkurrenskraften för datanäringen och stärka förutsättningarna för nyetableringar. I budgetpropositionen föreslog regeringen att energiskattenedsättningen för elförbrukning i datorhallar skulle utvidgas till att även omfatta mindre datacenter. Förslaget väntas gynna den förväntade expansionen av branschen. godkände förslaget (bet. 2017/18:FiU1). Regeringen har vidare gett Business i uppdrag att främja investeringar i datacenter. Business bedriver tillsammans med ett antal regionala aktörer projektet by . Projektet marknadsför internationellt och för en dialog med internationella företag om etablering av datacenter i . Statsrådet (S) besvarade en fråga från Boriana (M) om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att det ska finnas rättvisa förutsättningar för hela datacenterbranschen, inklusive co-location-företagen (fr. 2018/19:170). Statsrådet anförde att regeringen har arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar, dels genom sänkt energiskatt för den som förbrukar el i en datorhall, dels genom att definitionen av datorhall har utvidgats, vilket har inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. Regeringen gav i uppdrag att utifrån ett konkurrens- och näringspolitiskt perspektiv kartlägga och analysera hur delningsekonomi och e-handel utvecklas i (N2016/03446/KSR). och tillväxt på digitala marknader (2017:2) visar vad gäller delningsekonomin att dess utveckling kan förbättra konkurrensen och leda till ökad konsumentnytta men också ställer nya krav på konkurrensmyndigheterna. gör bl.a. bedömningen att regelverket i huvudsak är väl anpassat till att hantera potentiella konkurrensproblem, men att det blir en central utmaning för tillsynsmyndigheterna att på ett effektivt sätt bedriva tillsynsverksamhet när affärsmodellerna komplicerar marknadsanalyserna. Vidare bedöms att utredningsmetoder behöver anpassas för att möta den ökade förändringstakt som digitaliseringen i allmänhet, och inträdet av delningsekonomiska plattformar i synnerhet, för med sig. I rapporten konstateras slutligen att den svenska delningsekonomin är i uppstartsfasen och har en mycket låg omsättning. Regeringen beslutade även att tillsätta en utredning om att kartlägga den nya delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning (dir. 2015:136). Utredningen slutredovisade sitt betänkande Delningsekonomi – På användarnas villkor (SOU 2017:26) . Det konstateras i utredningen att delningsekonomin ännu befinner sig i ett tidigt skede i . I första hand förordas i utredningen en fortsatt och fördjupad datainsamling och analys. Utredningen drar också slutsatsen att det krävs trygghetsskapande åtgärder och funktioner för att delningsekonomin ska kunna etableras och växa och föreslår bl.a. att får i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Till följd av den nämnda utredningen fick i regleringsbrevet (Fi2017/01645/KO, Fi2017/04510/KO) ett uppdrag om transaktioner inom delningsekonomin och avtal mellan privatpersoner om köp av varor och tjänster. Myndigheten ska lämna allmän information om vilka regler som kan vara tillämpliga vid transaktioner inom delningsekonomin och vid andra avtal mellan privatpersoner om köp av varor eller tjänster samt följa hur transaktioner mellan privatpersoner som rör köp av varor och tillhandahållande av tjänster utvecklas. Enligt regleringsbrevet skulle myndigheten rapportera resultatet . Uppdraget upprepades inte i regleringsbrevet . presenterade dock rapporten omvärld 2018 – Tema delningsekonomi (rapport 2018:16). Det anförs i rapporten att belysningen av delningsekonomins utveckling och trender bl.a. visar på att det är svårt att göra en entydig definition av vad delningsekonomi är, och det finns heller någon konsensus kring vad delningsekonomin innehåller, vilket gör att det blir svårt att mäta delningsekonomins omfattning och innehåll. Det konstateras också att resultaten tyder på att delningsekonomin fortfarande inte haft något större genomslag i . Det finns en dubbel struktur i fråga om aktörerna/plattformarna där några få växer sig stora medan det stora flertalet fortsätter att vara små. Många av de små plattformarna kämpar med låg omsättning och förluster. I rapporten ses även en trend mot glidning och omformulering av affärsmodeller, där delningsplattformarna själva tillhandahåller de varor/tjänster som ska delas och att utvecklingen därmed går mot mer traditionella affärsmodeller med en konsument och en näringsidkare. Vidare konstateras det att det inte går att avgöra i vilken utsträckning delningsekonomin bidrar till en miljömässigt hållbar konsumtion, bl.a. beroende på förekomsten av rekyleffekter, dvs. att besparingen används till konsumtion av andra varor och tjänster som belastar miljön. I rapporten anförs även att det kan finnas behov av att få mer kunskap om vilka anpassningar av regelverken som krävs för att ge delningsekonomin goda och rättvisa förutsättningar. Bland annat gäller det att hitta en ändamålsenlig reglering på det skatte- och arbetsrättsliga området samt regler för konsumentskydd som inte hämmar tillväxten av delningstjänster som det är viktigt att konkurrensen inte snedvrids mellan delningsaktörer och andra aktörer. Slutligen konstateras det i rapporten att delningsekonomin befinner sig vid ett vägskäl, att konsekvenserna av delningsekonomin är svårtydda och att det därför finns skäl att fortsätta att följa utvecklingen på ett antal områden. Svar på skriftliga frågor om delningsekonomin Statsrådet (S) besvarade en fråga från (M) ställd till regeringen om hur den avser att följa upp utredningen om delningsekonomin, och vilka åtgärder den arbetar med för att främja delningsekonomins utveckling i (fr. 2018/19:123). Statsrådet framhöll att den samlade bedömningen som gjordes i betänkandet Delningsekonomi – på användarnas villkor (SOU 2017:26) var att det inte fanns tillräckliga erfarenheter för att motivera ett resonemang om ändringar i lagstiftningen. Statsrådet hänvisade sedan till som visar att det alltjämt är relativt få som är involverade i delningsekonomin, även om det skett en viss ökning. Statsrådet anförde vidare att frågan även fortsättningsvis kommer att vara aktuell, bl.a. utifrån överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, där det anges att ett s.k. hyberavdrag och möjligheter att skattefritt upp till ett visst belopp hyra ut lösöre ska införas , samt genom de pågående förhandlingarna i EU i frågor som rör digitala plattformar som agerar mellanhand mellan privatpersoner. Statsrådet (S) besvarade en skriftlig fråga (fr. 2018/19:222) från (M) om varför uppdraget om förbättrat it-stöd och administrativt stöd för köpare och säljare inom delningsekonomin samt uppdraget om att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk inte fanns med i regleringsbrevet till när hade fattat beslut om detta (bet. 2018/19:SkU1, rskr. 2018/19:84). Statsrådet anförde i sitt svar att biföll skatteutskottets förslag till riksdagsbeslut medan övergångsregeringen beslutade regleringsbrev vid årets sista regeringssammanträde som ägde rum . Detta innebar att tiden däremellan var för kort för att möjliggöra en beredning av det här aktuella uppdraget under ordnade former. Statsrådet anförde vidare att regeringen nu bereder eventuella ändringar i regleringsbrevet med anledning av skatteutskottets uttalanden om uppdrag till i betänkande 2018/19:SkU1 och att denna beredning sker inom ramen för en samlad process i hela . Ökade anslag till med anledning av delningsekonomin I betänkandet Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (bet. 2018/19:SkU1) anför skatteutskottet att den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar de traditionella föreställningarna om hur framtidens skattesystem ska utformas. Det är viktigt att skattereglerna utformas så att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig. ansåg att därför bör få i uppdrag att förbättra it-stöd och administrativt stöd för köpare och säljare inom delningsekonomin. Syftet med stödet ska vara att förenkla administrationen samt säkerställa att skatteinbetalningar görs på ett korrekt sätt. För att dessa uppdrag ska kunna genomföras ansåg utskottet att anslaget till sammantaget bör ökas med 2019–2021 i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. Kammaren biföll utskottets förslag. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, som närmare beskrivits ovan anges att de partier som slutit överenskommelsen är överens om att främja utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi, och bl.a. ska det införas ett hyberavdrag liksom möjligheter att skattefritt upp till ett visst belopp hyra ut lösöre som t.ex. bilar, kläder, verktyg eller möbler (punkt 38). En nationell strategi för livsvetenskap beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska fungera som nationell samordnare för området livsvetenskap (dir. 2015:105). Enligt kommittédirektivet ska utredaren bidra med underlag till regeringens arbete med att stärka position inom livsvetenskap. Uppdraget delredovisades och slutredovisades . I slutrapporten anges ett antal rekommendationer för ett fortsatt arbete med utvecklingen av livsvetenskap i där man bör fokusera på ett antal områden, däribland som testbädd för nya former av introduktion och ersättning av läkemedel i syfte att halvera utvecklingstider och utvecklingskostnader och ge patienter snabbare tillgång till dessa, digital transformation av hälso- och sjukvården samt fortsatt arbete med och utveckling av den svenska modellen med en arbetsprocess genom vilken parterna kan prioritera frågor och träffa överenskommelser genom. Regeringen beslutade vid sammanträdet att inrätta en samordningsfunktion för livsvetenskap på . Samordningsfunktionens huvuduppgift är att samordna arbete med frågor som gäller livsvetenskap. Arbetet ska främja kunskapsutveckling, innovation och kvalitet i hälso- och sjukvården, omsorgen och vid universitet och högskolor, samt förbättra förutsättningarna för livsvetenskapsföretag att etableras och verka i . Samordningsfunktionen ska också ta fram en nationell strategi för livsvetenskap. presenterade samordningsfunktionen en färdplan för livsvetenskap som ska ligga till grund för regeringens kommande strategi. Strategiarbetet bereds inom . Tilläggsskydd är en immateriell rättighet som har funnits i EU och förlänger en patenträtt. Tilläggsskydd för läkemedel ska kompensera för den brist på faktiskt patentskydd som uppstår på grund av obligatoriska och långvariga tester och kliniska prövningar av produkterna innan de får säljas. Ett tilläggsskydd kan förlänga ett patent i högst . I strategin för den inre marknaden[2] aviserade kommissionen att den skulle undersöka om vissa aspekter av patent och tilläggsskydd kunde justeras för att stärka tillverkning inom EU och konkurrenskraften för industrisektorer som t.ex. läkemedelsindustrin. Kommissionen föreslog att den befintliga förordningen om tilläggsskydd för läkemedel[3] skulle anpassas till den rådande situationen med global konkurrens på marknaden och att det därför ska införas ett nytt undantag från tilläggsskyddet för export av läkemedel för att på det sättet avlägsna en allvarlig konkurrensnackdel för EU-tillverkarna. Regeringen överlade med utskottet om den svenska positionen i förhållande till förslaget. Regeringen anförde bl.a. att och EU bör värna ett starkt immaterialrättsligt skydd för att stimulera innovation. Det immaterialrättsliga skyddet för läkemedelsuppfinningar är viktigt såväl för den svenska industrin som för hela samhället. Regeringen ansåg att eventuella åtgärder på området måste övervägas noggrant och med stor försiktighet. Det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i denna fråga vid överläggningen. tillsatte regeringen en utredning (dir. 2016:95) för att se över det nuvarande systemet för finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. Regeringen konstaterade att systemet var både komplext och svåröverskådligt och behövde ses över för att förbättra möjligheterna att bedriva en modern hälso- och sjukvård. Översynens övergripande mål är ett långsiktigt hållbart system som möjliggör en samhällsekonomiskt effektiv användning av läkemedel och följer den etiska plattform som gäller inom hälso- och sjukvården som läkemedelskostnaderna kan hållas på en rimlig nivå. Uppdraget redovisades i delbetänkandet Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel – en balansakt (SOU 2017:87) som redovisades och slutbetänkandet Tydligare ansvar och regler för läkemedel (SOU 2018:89) som redovisades . Slutbetänkandet remitterades därefter till ett stort antal remissinstanser med svarsfrist satt till . Regeringen tillsatte en delegation för cirkulär ekonomi med placering på . Delegationens uppgift är bl.a. att ge råd till regeringen, att utarbeta en strategi samt identifiera hinder, behov av utbildning och information inom cirkulär ekonomi, att utgöra ett och att samordna omställningen till en biobaserad och cirkulär ekonomi på regional och nationell nivå. Delegationen ska också redovisa hur arbetet bedrivs och ge förslag till åtgärder som kan vidtas –2021. beslutade regeringen om en strategi för nationella skogsprogram. Syftet med skogsprogrammet är att främja hållbara, konkurrenskraftiga och biobaserade näringar med skogen som bas på lång sikt. Skogsprogrammets strategi fokuserar på mål för fem fokusområden: • ett hållbart skogsbruk med ökad klimatnytta, • mångbruk av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, • innovationer och förädlad skogsråvara i världsklass, • hållbart brukande och bevarande av skogen som en profilfråga i svenskt internationellt samarbete och • ett kunskapskliv för ett hållbart brukande och bevarande av skogen. Målet för fokusområde 3, innovationer och förädlad skogsråvara i världsklass, är att svensk skogsnäring ska vara världsledande när det gäller att skapa och tillvarata innovationer, att hållbart producera förädlad skogsråvara för en växande bioekonomi samt tillgodose efterfrågan på hållbara, fossilfria varor och tjänster på globala marknader. Regeringen anger i programmet att insatserna på detta område behöver inriktas på att dels kommunicera skogsråvarans och skogsnäringens betydelse i en växande bioekonomi, dels skapa goda ramvillkor för att förädla skogsråvara i världsklass, dels stimulera ökat industriellt träbyggande. Utskottets ställningstagande redovisas under rubrikerna • Övrigt om särskilda näringsgrenar. För att ge delningsekonomin möjligheter att växa anförs i motionerna 2018/19:2043 (L) och 2018/19:2902 (M) att regeringen dels bör se över vilka författningsändringar som behövs för att anpassa lagstiftningen till delningsekonomin, dels ska förenkla och anpassa regelverken till ett digitaliserat och delande samhälle. Vidare anförs att regeringen bör genomföra separata utredningar i berörda branscher för ansvarsfull anpassning av regelverk. Utskottet delar motionärernas uppfattning att delningsekonomin har potential att skapa många nya arbetstillfällen och att en genomlysning är viktig för att kunna forma en politik som främjar området. Utskottet har tidigare noterat resultaten av dels den statliga utredningen om delningsekonomin (SOU 2017:26), dels och tillväxt på digitala marknader (2017:2). Utskottet noterar vidare om delningsekonomin (2018:16). Utskottet noterar dessutom beslut om ökade anslag till med anslagsvillkor avseende delningsekonomin (bet. 2018/19:SkU1, rskr. 2018/19:84). Med hänvisning till det pågående arbetet i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, om hyberavdrag för uthyrning av lösöre och det förhandlingsarbete som pågår på EU-nivå om frågor som rör digitala plattformar som tillhandahåller förmedlingstjänster samt regeringens beredning av det nämnda uppdraget till avser utskottet inte att förorda några tillkännagivanden med anledning av motionerna. De nämnda motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Övrigt om särskilda näringsgrenar I ett antal motioner förordas olika insatser för att främja besöksnäringen. Det gäller motionerna 2018/19:144 (SD), 2018/19:482 (L), 2018/19:861 (M), 2018/19:928 (M), 2018/19:2179 (M), 2018/19:2425 (C), 2018/19:2504 (C), 2018/19:2539 (C), 2018/19:2715 (C) och 2018/19:2783 (M). I motionerna efterfrågas bl.a. nationella strategier för besöksnäringen och för mötesindustrin, översyn av roll, översyn av näringens konkurrenskraft, regelförenklingar, gynnsamma villkor för företagande inom turism, kompetensfrågor, bäddpeng samt mer marknadsföring av som turistland. Utskottet vill med anledning av nämnda motioner framhålla att besöksnäringen har utvecklats starkt vad gäller både tillväxt och sysselsättning. Näringens stora tillväxtpotential ligger i att öka antalet utländska besökare. Vidare skapar den många nya arbetstillfällen, och näringen är särskilt betydelsefull i och med att den även erbjuder jobbmöjligheter för personer som traditionellt kan ha svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om slutbetänkandet En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) där utredningen föreslår en samlad strategi för besöksnäringen med olika åtgärder för att främja hållbar turism och växande besöksnäring. Utredningens förslag bereds inom . Här vill utskottet även påminna om tidigare ställningstaganden i detta betänkande när det gäller regelförenkling och insatser för företag inom besöksnäringen och ser inget behov av att förorda något tillkännagivande på detta område. I motionerna 2018/19:2295 (MP), 2018/19:2862 (M) och 2018/19:2904 (KD) framhålls att regeringen med olika åtgärder såsom ökat samarbete mellan berörda sektorer, innovationsstöd, rådgivning och finansiellt stöd bör främja den kulturella och kreativa sektorn. Vidare bör regeringen enligt motionerna underlätta för kulturskapare att driva företag och att därigenom försörja sig själva. Utskottet delar motionärernas uppfattning att de kreativa näringarna är viktiga framtidsbranscher och att det är viktigt med insatser som främjar dessa näringsgrenar. Utskottet vill mot denna bakgrund påminna om dels de åtgärder som vidtagits inom ramen för exportstrategin för att främja exporten av de kulturella och kreativa näringarna genom att bredda kännedomen om svensk design och svenska designupplevelser internationellt, dels satsningar på kulturella och kreativa näringar. Utskottet konstaterar vidare att förslag om åtgärder som syftar till att bl.a. stärka professionella konstnärers möjligheter att försörja sig på sitt konstnärliga arbete i hela landet har lämnats i betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) och att förslagen nu bereds inom . När det handlar om att ta fram en strategi för nyetableringar av datacenter i , så som förordas i motion 2018/19:1965 (S), noterar utskottet att avslog en identisk motion under förra . I detta sammanhang påminde utskottet om Business uppdrag att främja investeringar inom området datacenter. Utskottet noterar vidare den sänkta energiskatten på förbrukning av el som gett branschen en skattemässigt gynnad ställning och ser därför inte heller behov av något tillkännagivande från på området. I motion 2018/19:2783 (M) efterfrågas åtgärder för långsiktigt främjande av sektorn för livsvetenskap. Utskottet konstaterar att det finns en samordningsfunktion för livsvetenskap på som bl.a. har till uppgift att ta fram en nationell strategi för livsvetenskap. Utskottet noterar även färdplanen för livsvetenskap som ska ligga till grund för regeringens kommande strategi och som bereds inom . Utskottet ser därmed inget behov av att förorda några tillkännagivanden på detta område. I motion 2018/19:1469 (C) förordas ett tillkännagivande om att främja den inhemska träindustrin med träförädling. Utskottet konstaterar att ett av målen i det nationella skogsprogrammet är att svensk skogsnäring ska vara världsledande när det gäller att skapa och tillvarata innovationer, att hållbart producera förädlad skogsråvara för en växande bioekonomi samt tillgodose efterfrågan på hållbara, fossilfria varor och tjänster på globala marknader och att insatserna på detta område behöver inriktas på bl.a. att stimulera ett ökat industriellt träbyggande. I motion 2018/19:2333 (MP) föreslås ett tillkännagivande om att ta initiativ till en dialog i EU om globala prisfonder för utveckling av särläkemedel och läkemedel – mot sjukdomar som i huvudsak drabbar fattiga. I avvaktan på resultatet av en sådan dialog föreslås att regeringen utreder hur en prisfond för läkemedelsutveckling skulle kunna inrättas och avgränsas nationellt. Utskottet noterar de pågående förhandlingarna om ändring i tilläggsskyddet för läkemedel. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har gjort en översyn av finansiering, subvention och prissättning av läkemedel och att frågan bereds inom . Utskottet ser ingen anledning att föregå det arbete som pågår på läkemedelsområdet i och inom EU. Därmed anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. Klimatsmart teknik, punkt 1 (M, C, KD, L) av (M), (M), (C), (M), (KD), (L) och (C).