bet · H701AU1 · 2019-12-06 00:00:00 — När det gäller jämställdhetsintegrering i myndigheterna (JiM), en fråga som utskottet uppmärksammat (senast i bet. 2018/19:AU8), gör regeringen den samlade bedömningen att JiM-programmet som helhet har bidragit till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet välkomnar att JiM-programmet ska fortsätta och att regeringen avser att se över om ytterligare myndigheter bör omfattas av uppdraget. För att de jämställdhetspolitiska målen ska uppnås anser utskottet liksom regeringen att det är av central betydelse att statliga myndigheter jämställdhetsintegrerar sin verksamhet. Vidare när det gäller genomförandet av jämställdhetspolitiken välkomnar utskottet att får utökade medel för att kunna fortsätta sitt arbete. Utskottet menar att myndigheten bidrar till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. Utskottet delar därmed inte den kritiska inställning som , framför i sina motioner. Avslutningsvis när det gäller utvecklingen mot jämställdhet kan utskottet liksom regeringen konstatera att framsteg har gjorts men att mer fortfarande måste göras. Inte minst måste utrikes födda kvinnors situation uppmärksammas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det övergripande målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är ännu inte uppnått. Icke desto mindre gläds utskottet åt att enligt en nyligen publicerad studie från (, EIGE) toppar EU:s jämställdhetsindex . Med det anförda ställer sig utskottet bakom de satsningar på jämställdhetsområdet som regeringen föreslår. Utskottet noterar att det framgår av resultatredovisningen att det finns skillnader mellan riket som helhet och ett antal områden med socioekonomiska utmaningar när det gäller t.ex. disponibel inkomst, långtidsarbetslöshet och skolresultat. Även om det finns tecken på en positiv utveckling finns det enligt utskottet mycket kvar att göra. Utskottet kan bara instämma i det som regeringen säger om att människors livschanser tydligt påverkas av uppväxtort, föräldrarnas livssituation och vilken skola man går i. I när det ropas efter snabba och enkla lösningar måste utskottet påminna om att långsiktiga satsningar är av fundamental betydelse för att kunna bryta segregationen. Utskottet noterar att regeringen antagit en långsiktig strategi för att minska och motverka segregation. Utskottet välkomnar att regeringen särskilt lyfter fram barns uppväxtvillkor i områden med socioekonomiska utmaningar. Utskottet håller med om att förutsättningarna för att vända en negativ utveckling på förbättras med rätt insatser i ett tidigt skede. I det fortsatta arbetet anser utskottet liksom regeringen att Delegationen mot segregation (Delmos) kan bidra till långsiktighet, och utskottet välkomnar därför förslaget om fortsatta medel till myndighetens förvaltningsanslag. Utskottet vill i sammanhanget betona betydelsen av det civila samhällets organisationer, bl.a. genom att de kan nå delvis andra målgrupper än vad det offentliga gör. Utskottet noterar att det hölls ett samråd mellan regeringen och det civila samhällets organisationer på temat civilsamhällets roller i arbetet mot socioekonomisk segregation i hela landet. För att bidra till en långsiktig verksamhet för dessa organisationer spelar statsbidrag en viktig roll och utskottet välkomnar därför att nya medel tillförs för detta ändamål med syftet att minska och motverka segregationen. När det gäller de alternativa anslagsförslagen kan det noteras att , vill avskaffa Delmos, och de två förstnämnda partierna vill dessutom helt avskaffa anslaget för åtgärder mot segregation, bl.a. statsbidragen för detta ändamål. Utskottet anser att detta är en prioritering som helt går emot ambitionen att ge kommuner långsiktiga ekonomiska förutsättningar att bryta segregationen och motverka bl.a. långtidsarbetslöshet och brott. Mot bakgrund av det som anförts ovan ställer sig utskottet bakom de satsningar mot segregation som regeringen föreslår. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 13 , liksom förslag om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Regeringens förslag till anslag och bemyndiganden finns sammanställda i bilaga 2 respektive 3. Statens budget inom utgiftsområde 13, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt reservanternas förslag i bilaga 4. 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 17, 2019/20:2652 av m.fl. (SD) och 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 24, bifaller delvis proposition 2019/20:1 utgiftsområde 13 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:2018 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2425 av (M), 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 27, 2019/20:3012 av m.fl. (V), 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 11–15 och 20 samt 2019/20:3325 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i reservanternas förslag i bilaga 5. Därmed bifaller delvis proposition 2019/20:1 utgiftsområde 13 punkt 3. har i sin partimotion om budgeten (mot. 2019/20:2682) lagt fram förslag om utgiftsram för statsbudgetens utgiftsområden och pekat ut de fokusområden som har varit avgörande för partiets prioriteringar i budgeten, bl.a. satsningar på småföretagande och ett stärkt rättsväsen. För utgiftsområde 13 innebär förslag en betydligt snävare ram än vad som föreslås av utskottet. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar (bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i nämnda betänkande. Ett beslut enligt förslag skulle innebära bättre hushållning med statens resurser än vad som kommer att bli följden av beslut om utgiftsramarna. Vi kan konstatera att det inte finns något som hindrar att vi , under det andra steget i beslutsprocessen, ställer oss bakom förslag om anslagen inom utgiftsområde 13 som omfattar nyanländas etablering, diskriminering, jämställdhet och segregation. har påtalat brister i den politik som förts på dessa områden. Genom avsevärt minskade nivåer på flyktingmottagandet kan stora kostnadsbesparingar på utgiftsområdet göras, framför allt när det gäller anslag kopplade till nyanlända invandrares etablering. motsätter sig ineffektiva och dyra etableringsåtgärder och anser att det är oacceptabelt att statliga medel går till exempelvis föreningar baserade på etnicitet och särskilda möjligheter som endast personer födda utanför kan ta del av. I stället bygger vår politik på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommit till vårt land förväntas och ges möjlighet att bli en del av vårt samhälle. De reformer vi gör inom andra områden, såsom satsningar för en balanserad arbetsmarknad, en stark välfärd och ett levande näringsliv, kommer samtliga invånare till del och bygger ett sammanhållet . Med reformer på migrationsområdet skulle merparten av de asylärenden som väntar på avgörande snabbt kunna behandlas. Eventuella satsningar för att främja etablering bör i princip inte göras förrän ett asylärende har avgjorts. Vidare är det inte lämpligt med åtgärder som är riktade mot grupper som avgränsats på etnisk grund. Med detta som utgångspunkt föreslår vi att anslaget 1:1 Etableringsåtgärder tas bort i sin helhet. Som en följd av politik och i takt med minskade mottagningsnivåer finns det stora möjligheter till besparingar när det gäller anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Vidare finns det skäl att helt avskaffa anslaget 1:3 Hemutrustningslån. Det är en naturlig följd av inställning att standarden i boenden i regi bör tillgodose behoven för den som är på flykt och att ytterligare hemutrustning bör finansieras av egna medel. anser att som myndighet har fungerat bristfälligt och bidragit till rättsosäkerhet inom sitt rättsområde då flertalet fall lösts genom förlikning i stället för att prövas rättsligt. Under de år som myndigheten existerat har den också ett flertal gånger kritiserats för att verka opinionsbildande snarare än som en stödinsats för dem som är i behov av hjälp vid rättsliga tvister. Vi föreslår därför att läggs ned och att myndighetens förvaltningsanslag halveras för att påbörja nedläggningen. Därmed får anslaget 2:1 användas till att påbörja en nedläggning av myndigheten. När det gäller jämställdhetsområdet gör vi satsningar som går långt utöver vad regeringen och utskottet föreslår. Vi anser att det är viktigt att prioritera arbetet för kvinnofrid och at förstärka och utvidga jourverksamheternas arbete. För att säkerställa trygghet och långsiktighet i kvinnojourernas arbete förespråkar ett ökat stöd till landets kvinnojourer. föreslår också att det inrättas jourverksamheter som har hedersvåld som särskilt kompetensområde, s.k. hedersjourer. Vidare vill vi utöka stödet till verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid som delvis går ut på att utveckla den nationella stödtelefonen dit våldsutsatta kvinnor kan vända sig om de behöver råd och stöd. anser även att en del befintliga resurser från s.k. jämställdhetsbudgetering och integrering bör omfördelas till brottsoffer- och jourverksamhet. Våra prioriteringar på detta område innebär att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder tillförs . När det gäller anser till skillnad från utskottet att myndigheten bör avvecklas och att de uppdrag myndigheten tagit över bör återföras till dess ursprungliga aktörer. tar dock hänsyn till svårigheterna med att avveckla en myndighet och avser därför att i ett första steg halvera anslaget för att påbörja en avveckling, för att därefter dra in anslaget i sin helhet. Därmed får anslaget 3:2 användas till att påbörja en nedläggning av myndigheten. anser även att anslaget 3:3 Bidrag till kvinnors organisering och tillhörande beställningsbemyndigande, som hanteras av , bör tas bort i sin helhet. motsätter sig anslag som bara kommer en specifik grupp till del och menar att det finns andra sätt att främja kvinnors organisering än med hjälp av riktade statsbidrag. När det gäller åtgärder mot segregation välkomnar visserligen åtgärder som kan medverka till att bryta segregationen i samhället. I motsats till utskottet anser vi dock inte att sådana åtgärder ska utformas så att de riktar in sig mot specifika grupper baserat på dessa gruppers etnicitet. vill i stället se generella lösningar som är lika för alla medborgare och som syftar till att främja etablering på arbetsmarknaden. åtgärder för att komma åt segregationen finns således inom andra utgiftsområden. Mot denna bakgrund bör anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation tas bort i sin helhet. Vi kan heller inte se något mervärde i det arbete som bedrivs av Delegationen mot segregation. En nedläggning av myndigheten bör därför påbörjas och förvaltningsanslaget halveras . Därmed får anslaget 4:2 användas till att påbörja en nedläggning av myndigheten. För att underlätta för barn som växer upp i utanförskapsområden vill att förskolan under vissa omständigheter ska vara obligatorisk för barn mellan tre och . Förskolan ska då kunna fungera som ett fönster in i det svenska samhället. Förhoppningsvis kan detta leda till att barn som växer upp i utanförskap ändå kan få med sig språket och en känsla av att det svenska samhället inte är någonting främmande utan någonting man har förståelse för och en relation till sedan barndomen. avsätter medel för detta ändamål under ett nytt anslag (Obligatorisk förskola). Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 13. Det innebär att vi också avstyrker budgetpropositionen i motsvarande delar. Övriga förslag i budgetpropositionen tillstyrks. Våra förslag till anslag och beställningsbemyndiganden för utgiftsområde 13 finns sammanställda i bilaga 4 och 5. Statens budget inom utgiftsområde 13, punkt 2 (M) (M), (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I partimotionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för (mot. 2019/20:3060) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 13. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd. När tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den. När svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar. Då krävs kloka prioriteringar. I budgetmotion prioriteras därför det som är viktigast för . Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar inte minst också om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp kring bidragen och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. reformer skulle ta tag i största problem. Motionen behandlas i bet. 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 13 läggs fram i kommittémotion 2019/20:3325. Vi anser att ett bejakande av öppenhet mot omvärlden inte är detsamma som oreglerad invandring. Med en rättssäker och reglerad invandring ska följa att ett nej ska vara ett nej. Ett ja ska innebära ett löfte om en riktig möjlighet att bygga sin framtid i vårt land. anser att misslyckas när det gäller båda delarna, vilket leder till ett växande utanförskap där de som har rätt att stanna löper stor risk att fastna i bidragsberoende på en alltmer tudelad arbetsmarknad. Vi menar att haft en hög nivå på asylinvandringen, utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också blir en del av samhället. Vi menar att integrationsproblemen är uppenbara och vi anser att invandringspolitiken måste vara mycket stram framåt. vill ha ett volymmål för asylmottagandet i , tillfälliga uppehållstillstånd som grund, strikt regelverk för anhöriginvandring och skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring. Detta skulle ge minskade kostnader för bl.a. kommunernas flyktingmottagande. När det gäller kommunernas åtaganden för nyanländas etablering gör en satsning genom att utöka samhällsorienteringen så att den även ska omfatta äldre. När det gäller motsatte sig från början införandet av en sådan myndighet. Ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Vi anser att inrättandet av en särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få den oönskade effekten att arbetet på andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. anser att ska läggas ned och avvisar därför regeringens förslag om ökade medel för återinrättandet av myndigheten. Segregation anser vi bör motverkas genom reformer som leder till att fler människor arbetar, att fler lär sig svenska och att fler går ut skolan med fullständiga betyg, med andra ord en förbättrad integration. anser inte att det är lämpligt att prioritera arbetet vid en delegation och föreslår därför att Delegationen mot segregation avskaffas. Statens budget inom utgiftsområde 13, punkt 2 (V) Ciczie Weidby (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 13 inte får överstiga 10 2020 (bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 13. tar i sin partimotion – En plan för jämlikhet och grön omställning (mot. 2019/20:2915) ett helhetsgrepp om de växande klyftorna. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 13. vill att åter ska bli världens mest jämlika land. vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större, den ekonomiska tillväxten högre. vill ha ett samhälle för alla, inte bara för några få. Det kräver en politik som ger alla, oavsett bakgrund, samma möjligheter och samma rätt till god utbildning, arbete och bostad. vill föra en politik för inkludering – en politik som motverkar segregation och underlättar etablering i samhället. En politik som lägger grunden för ett mer jämlikt samhälle. Motionen behandlas i bet. 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 13 läggs fram i partimotion 2019/20:3012. Ett välfungerande flyktingmottagande är en viktig del i en inkluderande politik. Mottagandet av människor på flykt ska – från asylprocessen till boendesituationen och etableringen i samhället – präglas av att den enskilda människans rättigheter står i centrum. Permanenta uppehållstillstånd och möjlighet att leva tillsammans med sin familj förbättrar förutsättningarna för att etablera sig i samhället. Den generella välfärden är central för att upprätthålla de rättigheter som det är vår skyldighet att värna. Vi menar att inkluderingsarbetet måste inledas dag ett, direkt efter ankomsten till . vill införa en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i . Förslaget innebär att en del personer som väntar på beslut om uppehållstillstånd får sin ansökan beviljad, vilket innebär ökade kostnader för kommunmottagandet. När det gäller politiken mot segregation vill jag uppmärksamma att förra mandatperioden fick igenom en tioårig satsning om riktad mot bruksorter, glesbygdskommuner, stadsdelar och förorter runt om i . De avsatta medlen skulle framför allt kunna sökas av kommuner som har områden som karaktäriseras av exempelvis hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och lågt valdeltagande. Till följd av att röstade för det gemensamma förslag som och lade fram minskade anslaget kraftigt och den myndighet som var ansvarig för att handlägga satsningen – Delegationen mot segregation (Delmos) – hotades av nedläggning. Jag välkomnar att regeringen nu återkommer med satsningen på åtgärder mot segregation som är viktig för att kunna öka jämlikheten i . Och liksom utskottet anser jag att Delmos kan bidra till långsiktighet och välkomnar därför också förslaget om fortsatta medel till myndighetens förvaltningsanslag. Statens budget inom utgiftsområde 13, punkt 2 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I partimotion Ett att lita på – trygghet och välfärd (mot. 2019/20:3341) anförs det att det nu behövs en tydlig politisk inriktning för som lägger det mindre angelägna åt sidan och som genomför de strukturellt riktiga reformer som möter de problem samhället står inför. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 13. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. vill skapa fler jobb för de som står utan, genom skattereformer som gör det mer lönsamt att arbeta och får fler jobb att växa fram. vill lösa kompetensbristen genom drivkrafter som får de som orkar och vill att kunna jobba extra och som får unga att utbilda sig och snabbare komma i jobb. Motionen behandlas i bet. 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 13 läggs fram i motion 2019/20:3124. Utgångspunkten för integrationspolitik är att ge människor förutsättningar att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Människor ska ges frihet att i möjligaste mån bygga sin framtid efter eget behov, men en lyckad integration kräver också anpassning till det svenska samhället och de värderingar som präglar vårt samhälle. anser att mottagandet av asylsökande redan från dag ett behöver ha som syfte att inleda integrationsprocessen i . föreslår därför att ett asylprogram införs (se utg.omr. 1) där innehållet består av sfi-undervisning, samhällsinformation och arbete eller organiserad sysselsättning. Detta innebär krav på att asylsökande får och ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . För den som deltar i asylprogrammet ingår ett krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande, att utföra praktik i föreningslivet eller att hjälpa till på det asylboende där man bor. Med sådan aktivitet bryts den passivitet som präglar tiden på asylboenden som etableringen på arbetsmarknaden underlättas. En kraftigt förkortad etableringstid är något som är bra för både den enskilde och samhället i stort. Det bör även införas en möjlighet för asylsökande att arbeta utan avräkning mot dagersättning för inkomster brutto (se utg.omr. föreslår vidare en rad förändringar i förhållande till den politik som regeringen föreslår inom utgiftsområde 13. När det gäller jämställdhetsområdet gör vi satsningar som går långt utöver vad regeringen och utskottet föreslår. Jämfört med utskottets förslag förstärker vi verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid och kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i . När det gäller genomförandet av jämställdhetspolitiken är jag starkt kritisk till att regeringen framhärdar i återinrättandet av . anser att ska läggas ned. Ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag, och har inrättats på bekostnad av en rad fungerande verksamheter, bl.a. samordningen som i bedrev när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål och andra ändamål. För att samordna insatserna på jämställdhetspolitikens område föreslår att det inrättas en delegation för jämställdhet. Bidragen för kvinnors organisering som handläggs av återförs till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. När det gäller kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck som ligger vid i vill att det stärks och permanentas där. Jag beklagar den osäkerhet som råder kring kompetensteamets framtida placering. När det gäller segregationen anser jag att den kan brytas med hjälp av politiska förslag och ett långsiktigt arbete med att få fler att klara skolan, egen försörjning och social rörlighet. En delegation mot segregation anser jag dock inte är en lämplig prioritering, utan jag föreslår därför att myndigheten läggs ned. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 13: 1.Riksdagen godkänner målet för området Åtgärder mot segregation (avsnitt 6.3). 2.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt tabell 1.1. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:544 av m.fl. (SD):