bet · H601FiU40 · 2019-05-17 00:00:00 — Regeringen föreslår att det tröskelvärdet ska behållas. och har synpunkter på regeringens konsekvensanalys. Enligt regeringen är det inte möjligt att med beräkningar eller annan kvalitativ analys ytterligare illustrera konsekvenserna av förslaget. Kostnader och andra konsekvenser Prospektförordningen och de kompletteringar i svensk rätt som föreslås berör främst emittenter, erbjudare, personer som ansöker om upptagande av värdepapper till handel på en reglerad marknad, finansiella mellanhänder, och investerare (både professionella investerare och konsumenter). påpekar att det saknas uppgifter när det gäller antalet berörda företag och deras storlek. Regeringen konstaterar att det inte är möjligt att uppskatta hur många företag som berörs av prospektregelverket eller hur många av de berörda företagen som tillhör kategorin små och medelstora företag. Det går därför inte enligt regeringen att ge en bra bild av de berörda företagen genom sådana uppgifter som efterfrågar. När det gäller prospektförordningens konsekvenser för emittenter, erbjudare av värdepapper och investerare hänvisar regeringen till kommissionens konsekvensanalys[4]. anser att en mer utförlig konsekvensanalys i fråga om förslagets potentiella kostnadsminskningar givet olika scenarier hade varit önskvärd. Regeringen framhåller dock att kostnadsbilden när det gäller framtagandet av prospekt är osäker. En bedömning som rör potentiella besparingar i olika scenarier skulle vara förknippad med motsvarande grad av osäkerhet och anses därför inte tillföra någon väsentlig information. I kommissionens konsekvensanalys finns ingen uppskattning av effekten av en höjning av tröskelvärdet för prospektskyldighet till . Anledningen är att kommissionens ursprungliga förslag avsåg en höjning till men detta ändrades under förhandlingarna i och rådet till . Med ett tröskelvärde på uppskattade kommissionen att av de prospekt som godkändes inte skulle omfattas av prospektkrav. Uppskattningen förefaller enligt regeringen inte vara relevant för eftersom av godkända prospekt åren 2015–2018 avsåg erbjudanden av aktier till allmänheten under motsvarande . anser att de tröskelnivåer som kommer att gälla i andra medlemsstater kan påverka konkurrensen beroende på vilken nivå väljer. Ytterligare uppgifter om hur en lägre nivå skulle påverka svenska företags konkurrenskraft anses därför befogade. Regeringen bedömer dock att den efterfrågade analysen skulle bli mycket osäker och därmed inte utgöra ett avgörande beslutsunderlag. Kommissionen uppskattar att det nya EU-tillväxtprospektet skulle innebära en kostnadsbesparing för de företag som kan använda sig av det på . Regeringen anser dock att det är osäkert om så blir fallet i eftersom kostnaden för att upprätta ett prospekt är olika i olika medlemsstater och är relativt låg i jämfört med motsvarande kostnadsuppskattning för hela EU. Kommissionen uppskattar att de sammanlagda kostnadsbesparingarna i EU för att upprätta prospekt för sekundäremissioner blir lägre jämfört med ett fullständigt prospekt. De sammanlagda kostnadsbesparingarna i EU kan enligt kommissionen uppgå till . Enligt kommissionen kan användningen av det universella registreringsdokumentet innebära att emittenter kan dra fördel av gynnsamma marknadsförhållanden även om det är svårt att göra en uppskattning av de ekonomiska effekterna. Konsekvenser för investerare inklusive konsumenter Några märkbara konsekvenser på investeringsmöjligheterna är enligt regeringen svåra att bedöma. Förslaget innebär att även i fortsättningen ska vara behörig myndighet på prospektområdet och få utökade utrednings- och ingripandebefogenheter. Kostnader som uppstår för i samband med tillsynen över att prospektförordningen följs ska enligt förslagen finansieras via anslag på statens budget. Kostnaderna debiteras därefter de företag som står under tillsyn genom årliga avgifter på samma sätt som . Förordningens krav och de utökade befogenheter för som föreslås ska enligt regeringen hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringen bedömer att det endast kommer att bli fråga om ett fåtal beslut som kommer att prövas i domstol till följd av de bestämmelser som föreslås i propositionen. Även om mål av nu aktuellt slag kan vara komplicerade ska de eventuellt ökade kostnader som kan uppkomma med anledning av förslagen enligt regeringen hanteras inom befintliga budgetramar. Förslagen kan enligt regeringens bedömning inte anses få några konsekvenser för verksamhet. När det gäller tidpunkten för ikraftträdande föreslås att den nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning ska träda i kraft , vilket är det datum när förordningen i sin helhet ska börja tillämpas. Det kan enligt regeringen inte anses finnas något behov av särskilda informationsinsatser med anledning av regeringens förslag. I övrigt kan förslagen inte anses medföra några sådana konsekvenser som behöver redovisas enligt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:83 Kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1306) med kompletterande bestämmelser till EU:s marknadsmissbruksförordning. [1] En warrant är en sorts option som ger innehavaren rättigheten, men inte skyldigheten, att köpa eller sälja en underliggande tillgång till ett bestämt pris innan eller vid en bestämd framtida tidpunkt. Utmärkande för warranter är att de i regel har betydligt längre tidshorisont än vanliga optioner och att de vanligtvis utfärdas av ett värdepappersinstitut. En warrant är överlåtbar. [2] Se prop. 2018/19:4 s. 45–47. [3] och rådets förordning (EU) 2017/1991 av om ändring av förordning (EU) nr 345/2013 om europeiska riskkapitalfonder och förordning (EU) nr 346/2013 om europeiska fonder för socialt företagande. [4] Commission Staff Working Document; Impact Assessment, Accompanying the document Proposal for a Regulation of Parliament and of prospectus to be published when securities are offered to the public or admitted to trading (SWD(2015) 255 final).