bet · H701FiU8 · 2019-10-23 00:00:00 — Statistik över hushållens tillgångar och skulder Utskottet föreslår att regeringen ska tillsätta en utredning om en ny statistik över hushållens tillgångar och skulder och att ska tillkännage detta för regeringen. Utredningen ska bl.a. grundligt belysa och analysera hur en detaljerad statistik över hushållens tillgångar och skulder ska kunna byggas upp och användas utan att den personliga integriteten och personuppgiftsskyddet åsidosätts. Utskottet anser att ska avslå den motion som lämnats i ärendet. I betänkandet finns en reservation (SD). Framställning 2018/19:RB4 Statistik över hushållens tillgångar och skulder. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statistik över hushållens tillgångar och skulder Statistik över hushållens tillgångar och skulder (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statistik över hushållens tillgångar och skulder ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska tillsätta en utredning om en ny statistik över hushållens tillgångar och skulder och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller framställning 2018/19:RB4 och avslår motion 2018/19:3103 av m.fl. (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (V), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (MP), i (M), (S), (M), (S) och (C). fanns det en detaljerad och individbaserad statistik över de svenska hushållens tillgångar och skulder. Statistiken togs fram av (), och en del av underlaget till statistiken var förmögenhetsuppgifter i självdeklarationen. Statistiken upphörde i samband med att förmögenhetsskatten avskaffades och uppgifterna inte längre redovisades i självdeklarationen. I takt med att de svenska hushållens skuldsättning började stiga har frågan om statistik över hushållens ekonomiska ställning återkommande diskuterats. Både och har efterlyst mer detaljerade uppgifter över hushållens tillgångar och skulder för att myndigheterna ska kunna analysera utvecklingen och vidta rätt åtgärder inom t.ex. penningpolitiken och området finansiell stabilitet. Den statliga utredningen i samhället (SOU 2013:78) lyfte också fram behovet av detaljerad statistik över hushållens ställning på individnivå. har () rekommenderat att bygga upp en detaljerad statistik över hushållens ekonomiska ställning för att analysera och möta de risker som den höga skuldsättningen innebär (se t.ex. IMF:s granskning av finansiella sektor 2016). Vidare har () rekommenderat EU:s medlemsländer att ta fram detaljerad statistik över fastighetssektorn, vilket inkluderar statistik över hushållens tillgångar och skulder, för att länderna ska kunna genomföra välgrundade bedömningar av sektorns risker (ESRB/2016/14). SCB har undersökt om det finns alternativa sätt att samla in förmögenhets- och skulduppgifter men inte hittat några möjliga uppgiftskällor, bl.a. eftersom SCB saknar legal möjlighet att begära in individbaserad statistik från finansiella institut. Bristen på statistik gjorde att började utreda möjligheterna att själva samla in detaljerade uppgifter om hushållens ekonomiska ställning. publicerade banken rapporten till ny statistik över hushållens tillgångar och skulder. Rapporten skickades ut på remiss till myndigheter och andra intressenter. Reaktionerna på rapporten var blandade. Bland annat ansåg Datainspektion att saknade stöd i riksbankslagen för att samla in och behandla den typ av personuppgifter som beskrevs i . valde att inte vidareutveckla sitt förslag utan lämnade den aktuella framställningen till om statistik över hushållens tillgångar och skulder (framst. 2018/19:RB4). I framställningen föreslår att det tillsätts en utredning som ska utreda om och hur en ny statistik över hushållens tillgångar och skulder ska samlas in och hanteras. Det framgår också att SCB och ställer sig bakom innehållet i framställningen. En motion, 2018/19:3103 (SD), har lämnats in med anledning av framställningen. I motionen föreslås att avslår förslag, bl.a. på grund av integritets- och säkerhetsskäl och att ett nytt förmögenhetsregister skulle kunna vara en början till att återinföra förmögenhetsskatten. Statistik över hushållens tillgångar och skulder Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom utskottets förslag att regeringen ska tillsätta en utredning om en ny statistik över hushållens tillgångar och skulder. Utredningen ska bl.a. grundligt belysa och analysera hur en detaljerad statistik över hushållens tillgångar och skulder ska kunna byggas upp och användas utan att den personliga integriteten och personuppgiftsskyddet åsidosätts. Jämför reservationen (SD). Hushållens skulder har ökat kraftigt . Skuldsättningen innebär risker för hela det finansiella systemet, risker som kan resultera i stora kostnader i form av finansiell instabilitet, produktionsbortfall, arbetslöshet och försämrade statsfinanser. Sedan förmögenhetsskatten avskaffades 2007 saknas uppgifter och kunskap om vilka individer eller hushåll som är högt skuldsatta, hur stor omfattningen är och hur sårbara de är för störningar i ekonomin. Svenska myndigheter saknar lagstöd för att samla in de uppgifter som krävs för att få fullgod och användbar statistik inom området. För att och ska kunna bedriva ett krisförebyggande arbete och motverka finansiell instabilitet krävs, enligt , detaljerade och individbaserade uppgifter om hushållens tillgångar och skulder samt uppgifter om enskilda systemviktiga finansinstituts utlåning till hushållen. Så kallade mikrodata över hushållens ekonomiska ställning ökar också möjligheter att bedriva en väl avvägd penningpolitik eftersom statistiken ger möjlighet till en grundligare analys och en större förståelse för hur penningpolitiken och ekonomiska förändringar påverkar hushållens ekonomi och i förlängningen bruttonationalprodukten (BNP) och inflationen. Genom mikrodata får t.ex. större möjligheter att utvärdera effekterna av redan vidtagna makrotillsynsåtgärder och göra konsekvensanalyser av eventuella framtida åtgärder. behöver också uppgifterna för att kunna följa enskilda låntagares eller hushålls skulder för att upptäcka s.k. skuldspiraler. publicerar () uppgifter om de svenska hushållens samlade reala och finansiella förmögenhet fördelad på några enskilda tillgångs- och skuldslag. Men dessa uppgifter är, enligt , inte tillräckliga. I stället behövs det mikrodata på hushålls- och individnivå för att man ska kunna göra djupare analyser, t.ex. beräkna skulder i förhållande till tillgångar för alla hushåll i ekonomin för att ta reda på hur många hushåll som är sårbara om det inträffar en negativ ekonomisk händelse. Den statistik över hushållens ställning som fanns byggde bl.a. på uppgifter om förmögenhet i självdeklarationen. Uppgifterna togs bort när förmögenhetsskatten avskaffades. SCB har undersökt om det går att ta fram individuppgifter via andra källor, men inte hittat några sådana. Ett centralt problem, enligt , är att SCB saknar lagstöd för att samla in de aktuella uppgifterna från finansiella företag. har övervägt möjligheten att själva samla in den önskade statistiken, men kommit fram till att riksbankslagen inte ger banken tillräckligt med stöd för att samla in och bearbeta personuppgifter i den omfattning som det skulle röra sig om. Enligt är det nödvändigt att och förbättrar och utökar analysen av hushållens tillgångar och skulder. Men för det krävs detaljerade individuppgifter, data som saknas . En ny statistik med sådana uppgifter behöver byggas upp. saknar , och lagliga möjligheter att samla in och bygga upp en sådan statistik. SCB är den mest lämpliga myndigheten för ett sådant uppdrag, enligt . anser att det bör det tillsättas en utredning med uppgift att analysera vilka uppgifter som ska ingå i statistiken, hur och vilken myndighet som ska samla in uppgifterna, vilka olika statistiska bearbetningar som ska få göras och vilka myndigheter och organisationer som ska få tillgång till uppgifterna. Utredningen ska väga samhällets behov av statistiken mot integritetsskyddsaspekter. I utredningen bör sakkunniga och experter från berörda myndigheter och branschorganisationer ingå. föreslår att ställer sig bakom det anför om behovet av en ny statistik över hushållens tillgångar och skulder. Enligt står SCB och bakom innehållet i framställningen. I motion 2018/19:3103 (SD) föreslår motionärerna att ska avslå förslag. Enligt motionärerna ska den integritetskränkning som en statistik på individnivå över tillgångar och skulder kan ge upphov till inte underskattas. Ambitionen i svensk rätt är att insamling av särskilt integritetskänslig information ska regleras i lag. Det är, enligt motionärerna, också anledningen till att inte har tillräckligt lagstöd för att samla in den här typen av omfattande information. Den säkerhetsmässiga aspekten ska inte heller underskattas. Om ett eventuellt register med information om medborgares ekonomiska ställning skulle hamna i orätta händer skulle det kunna medföra enorma kostnader och problem. Ett ytterligare skäl till att avvisa förslag är, enligt motionärerna, att uppbyggnaden av ett förmögenhetsregister skulle kunna vara en början till att återinföra den förmögenhetsskatt som avskaffades 2007, vilket motionärerna starkt motsätter sig. behandling i finansutskottet och i av frågan om statistik över hushållens tillgångar och skulder och berörde finansutskottet frågan om statistik över hushållens tillgångar och skulder . presenterade företrädare för delar av den dåvarande oppositionen ett förslag till initiativ om statistik över hushållens ekonomiska ställning. Förslaget behandlades i utskottet bl.a. genom att dåvarande finansmarknadsministern kommenterade initiativet i utskottet och genom att den särskilda utredaren presenterade resultatet av utredningen i kreditsamhället (SOU 2013:78). Förslaget till initiativ avslogs. lämnade regeringen en proposition till om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (prop. 2013/14:161, bet. 2013/14:FiU31). I anslutning till propositionen behandlade utskottet tre motioner, 2013/14:Fi2 (V), 2013/14:Fi3 (S) och 2013/14:Fi274 (S), med förslag om att även personuppgifter om hushållens tillgångar och skulder skulle läggas in i den nya databasen. Utskottet avstyrkte förslagen i motionerna bl.a. med motiveringen att den nya databasen av sekretesskäl inte borde innehålla personuppgifter. Ett register över bostadsrätter med t.ex. information om pantsättning skulle kunna vara en del av en statistik över hushållens tillgångar och skulder. lämnade en framställning till regeringen om att det borde inrättas ett centralt statligt bostadsrättsregister med uppgifter om pantsättning. finns genom Lantmäteriet ett sådant register för småhus, medan det saknas för bostadsrätter. Ansvaret för att hålla reda på pantsättning i bostadsrätter ligger i stället på de enskilda bostadsrättsföreningarna. Ett statligt samlat register skulle enligt bankföreningen bl.a. stärka skyddet för enskilda bostadsrättsinnehavare, förbättra och öka digitaliseringen av bolåneprocessen och förbättra förtroendet för säkerställda obligationer. framställning bereds i . Hushållens skulder har ökat kraftigt . Skuldsättningen är en risk som i sin förlängning hotar att leda till instabilitet i det finansiella systemet och en svagare svensk ekonomisk utveckling, vilket bl.a. , och flera internationella organisationer som granskat den svenska ekonomin påtalat . , då förmögenhetsskatten avskaffades och förmögenhetsuppgifterna i självdeklarationen togs bort, saknas det detaljerade uppgifter om hushållens ekonomiska ställning och hur sårbara de är för störningar i ekonomin, t.ex. en större nedgång i fastighetspriserna eller förändringar i ränteläget. Som framgår av beskrivningen i betänkandet har frågan om statistik över hushållens ekonomiska ställning diskuterats , och flera försök har gjorts för att ersätta den tidigare statistiken, men av olika skäl har ingen tillräckligt omfattande och detaljerad statistik kunnat tas fram. Utskottet delar bedömning i framställningen 2018/19:RB4 att det behövs en ny detaljerad statistik över hushållens tillgångar och skulder för att och och eventuellt andra berörda svenska myndigheter ska kunna göra djupgående analyser av skuldutvecklingen, bedriva ett krisförebyggande arbete och motverka finansiell instabilitet i det svenska samhället. Enligt utskottet kompliceras dock frågan bl.a. av att den data som behövs för att bygga upp en grundlig statistik utgörs av känslig och skyddad personinformation. Utskottet anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som grundligt ska belysa och analysera hur en detaljerad statistik över hushållens tillgångar och skulder ska kunna byggas upp och användas utan att den personliga integriteten och personuppgiftsskyddet åsidosätts. I utredningens uppdrag bör ingå att analysera vilka uppgifter som bör vara en del av statistiken, hur och vilken myndighet som är bäst lämpad att samla in uppgifterna, vilka databearbetningar som bör få göras av statistiken samt vilka myndigheter och organisationer som bör få tillgång till uppgifterna och i vilken omfattning. Det som utskottet anför om att det tillsätts en utredning om en ny statistik över hushållens tillgångar och skulder bör ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed förslag i framställningen 2018/19:RB4. Förslaget i motion 2018/19:3103 avstyrks. Statistik över hushållens tillgångar och skulder (SD) Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: 2018/19:3103 av m.fl. (SD) och avslår framställning 2018/19:RB4. Vi anser att ska avslå förslag om en ny statistik över hushållens tillgångar och skulder. Enligt vår uppfattning ska den integritetskränkning som en statistik på individnivå över tillgångar och skulder kan ge upphov till inte underskattas. Ambitionen i svensk rätt är att insamling av särskilt integritetskänslig information ska regleras i lag. Det är också anledningen till att inte har tillräckligt lagstöd för att samla in och bearbeta den här typen av omfattande information. Den säkerhetsmässiga aspekten av statistiken ska inte heller underskattas. Om ett eventuellt register med information om medborgares ekonomiska ställning skulle hamna i orätta händer skulle det kunna medföra enorma kostnader och problem. Ett ytterligare skäl till att avvisa förslag är att uppbyggnaden av ett förmögenhetsregister skulle kunna vara ett första steg till att återinföra den förmögenhetsskatt som avskaffades 2007, vilket vi starkt motsätter oss. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2018/19:RB4 Statistik över hushållens tillgångar och skulder: ställer sig bakom det som anför om behovet av ny statistik över hushållens tillgångar och skulder. 2018/19:3103 av m.fl. (SD): avslår förslaget att ställer sig bakom det som anför om behovet av ny statistik över hushållens tillgångar och skulder.