bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — Om det behövs för att uppfylla kravet på tillgänglighet och användbarhet, ska en byggnad vara försedd med en eller flera hissar (3 kap. 4 och 18 §§ PBF). Byggnader som har färre än tre våningar undantas från detta krav. Vägledning och råd om bl.a. nämnda tillgänglighetskrav finns i BBR. genomfördes flera ändringar i BBR som bl.a. avsåg studentbostäder. Begreppet studentbostad definieras i BBR som bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskolor. I avsnittet om bostadsutformning infördes lättnader för alla bostäder med en boarea om högst . fanns även särskilda undantag för studentbostäder från kraven på vädrings- och ljusförhållanden. De genomförda ändringarna i byggreglerna innebär att bostäder kan byggas med en boyta från och studentbostäder med en boyta från . tillstyrkte utskottet en motion med ett yrkande om behovet av att utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och pröva andra lättnader i byggreglerna för studentbostäder. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:180). Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2014/15:CU10). delar motionärernas uppfattning att det finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte nu ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare. Det bör emellertid vara möjligt att ta större hänsyn till det förhållandet att var och en av de boende endast använder bostaden som studerande vid en högskola eller ett universitet. Det finns också skäl att fästa stor vikt vid de synpunkter som förs fram av bl.a. studentbostadsföretagen och studentorganisationerna. Studentbostadsföretagen har framhållit att tillgänglighetskraven bidrar till högre byggkostnader för studentbostäder och försvårar nya lösningar vad gäller bostädernas utformning. De har även fört fram tankar på att det kan vara lämpligt att utforma mer flexibla regler om tillgänglighet, exempelvis genom att även definiera någon form av besökstillgänglighet. Med en sådan lösning skulle alla nya studentbostäder kunna göras tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, men inte alla vara helt anpassade för att fungera som en egen bostad för studenter med olika former av funktionsnedsättning. behandlade utskottet på nytt motioner i denna fråga. Utskottet föreslog ett nytt tillkännagivande till regeringen om tillgänglighetskraven för studentbostäder. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:234). Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2016/17:CU15): Som framgår ovan har det genomförts ett flertal förändringar i plan- och bygglagstiftningen i syfte att göra det enklare och billigare att bygga bostäder. Flera av förändringarna har varit särskilt inriktade på att underlätta byggande av mindre bostäder avsedda för bl.a. unga och studerande. Utskottet anser dock i likhet med motionärerna att det alltjämt finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte heller ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare utan hänvisar till sitt senaste ställningstagande i denna del. Den tidigare nämnda byggregler har fått i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av bl.a. 8 kap. PBL, 3 kap. PBF och BBR. Syftet är att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Uppdraget ska i denna del redovisas . Motionsyrkanden om studentbostäder behandlades av utskottet . Utskottet anförde att det har genomförts regelförenklingar i PBL som syftar till att göra det enklare och billigare att bygga bostäder av enklare karaktär. Utskottet stod fast vid den uppfattning som utskottet hade uttryckt i samband med de tillkännagivanden som lämnade till regeringen och 2017 om lättnader i tillgänglighetskraven. Utskottet utgick från att regeringen arbetar aktivt och skyndsamt för att åstadkomma de förändringar som tillkännagivandena gav uttryck för. Utskottet ansåg dock att det mot denna bakgrund saknades skäl för att åter föreslå ytterligare åtgärder från sida och föreslog att motionsyrkandena skulle avslås. följde utskottets förslag (bet. 2017/18:CU16). Som utskottet tidigare framhållit har det genomförts ett flertal förändringar i PBL som syftar till att göra det enklare att bygga bl.a. bostäder av enklare karaktär. beslutade och 2017 på utskottets förslag om tillkännagivanden till regeringen om ytterligare lättnader i de tillgänglighetskrav och andra krav som gäller för studentbostäder. Utskottet anser alltjämt att det finns behov av lättnader inom detta område. Utskottet konstaterar att byggregler har i uppgift att genomföra en systematisk och grundlig översyn av bl.a. bestämmelserna i och PBF som reglerar utformningskraven i bostäder. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning att föregripa det pågående utredningsarbetet med ett förnyat initiativ från sida. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om reglering av buller. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 30 (M), 31 (C) och 32 (L). I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 31 anförs att regeringen beslutade om ändrade gränsvärden för utomhusbuller vid en bostadsbyggnadsfasad efter upprepade tillkännagivanden från . Dessa förändringar var enligt motionärerna ändamålsenliga eftersom de skapar bättre förutsättningar för bostadsbyggande i tätbebyggd miljö. Ändamålsenliga förutsättningar för kommande framtida översyner av bullernivåer förutsätter vidare att ansvaret för att utfärda nya regler flyttas från regeringen till . Motionärerna begär ett tillkännagivande om detta. I kommittémotion 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att bullernivåer utomhus bör mätas på insidan av en fastighet i stället för att mätas vid fasaden. Motsvarande förslag framställs i kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 21. m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2018/19:2779 yrkande 16 att en god ljudmiljö är viktig både för hälsan och för välbefinnandet. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder som minskar bullernivåer vid källan, exempelvis genom sänkta värden för bashastigheter. I kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) föreslås tillkännagivanden om dels höjda gränsvärden för utomhusbuller (yrkande 19), dels att ska få i uppdrag att se över om det är möjligt att öka byggandet i närheten av bullerutsatta miljöer som t.ex. flygplatser och idrottsanläggningar (yrkande 20). Motsvarande förslag som rör behovet av att höja gränsvärdena för utomhusbuller framställs i motionerna 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 11. I motion 2018/19:612 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av att sänka gränsvärdena för buller från vindkraftverk. PBL ger flera möjligheter att förebygga och begränsa buller. I en översiktsplan kan en kommun ange en inriktning om hur risker för hälsa och säkerhet bör förebyggas. Kommunen kan i en sådan plan visa hur den avser att hantera bullerfrågor. Av översiktsplanen kan det också framgå var kommunen anser att det är möjligt att bygga bostäder i bullerutsatta lägen och om det behövs vissa åtgärder för att kompensera för bullernivåerna så att de blir godtagbara. I en detaljplan får kommunen vidare bestämma skyddsåtgärder för att motverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl för det, högsta tillåtna värden för störningar genom buller och andra olägenheter som omfattas av 9 kap. . En kommun kan även vid behov ange beräknade värden för omgivningsbuller i planbeskrivningen till en detaljplan, om det handlar om bostadsbyggnader, och i bygglovet, om det avser fastigheter utanför planlagt område (4 kap. 33 a § PBL och 9 kap. 40 § PBL). PBL och gäller parallellt i fråga om buller. Det betyder att en åtgärd som godtagits enligt PBL inte automatiskt ska anses uppfylla krav (jfr bet. 2013/14:CU33). Den prövning som har gjorts genom en detaljplan enligt PBL har dock betydelse för en prövning enligt . Med stöd av bestämmelserna om störningar i har regeringen meddelat föreskrifter om trafikbuller i förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggande. I förordningen finns bestämmelser om vilka bullernivåer som bör vara godtagbara i bostäder. Mätning av riktvärdena för trafikbuller ska ske vid fasaden. Regeringen har efter tillkännagivanden från beslutat om ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggande. Ändringarna innebär att riktvärdena för buller vid en bostadsbyggnads fasad från spår- och vägtrafik för bostäder nu är i stället för det tidigare . För bostäder större än är riktvärdet i stället för det tidigare . Kraven för ljudmiljön inomhus ändrades inte. Vidare ska ett byggnadsverk ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. skydd mot buller (8 kap. 4 § 5 PBL). För att uppfylla kravet ska byggnadsverket vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att buller som uppfattas av användarna eller andra personer i närheten av byggnadsverket ligger på en nivå som inte medför en oacceptabel risk för dessa personers hälsa och som möjliggör sömn, vila och arbete under tillfredsställande förhållanden (3 kap. 13 § PBF). I BBR finns föreskrifter och allmänna råd för tolkningen av nämnda bestämmelser i och PBF när det gäller bl.a. bostäder och offentliga lokaler. Där anges bl.a. vilka gränsvärden för buller från trapphus, gemensamma uteplatser, tvättstugor m.m. som kan anses acceptabla. Vidare anges vissa krav på ljudisolering eller dämpande åtgärder som ska tillämpas eller eftersträvas vid uppförande av nya byggnader. arbetar med vägledningar för bl.a. akustisk design som hjälpmedel för att begränsa oönskade ljud och förstärka positiva ljud. Enligt finns det åtgärder som kan vidtas både vid planering av ny bebyggelse och vid förbättring av befintliga miljöer. nämner att akustisk design t.ex. kan vara att planera in olika slags ”gröna” åtgärder som bygger på ekosystemtjänster, att använda absorberande material eller ljudinstallationer för att förbättra ljudmiljön så att den blir en tillgång och inte ett hinder i planeringen. Vidare har den tidigare nämnda byggregler i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av bl.a. 8 kap. PBL, 3 kap. PBF och BBR. Uppdraget ska redovisas i slutbetänkandet . behandlades motionsförslag om höjning av gränsvärden för buller vid studentbostäder. Utskottet anförde bl.a. att regeringen hade beslutat om en höjning av riktvärdena för trafikbuller vid en bostadsbyggnads fasad. Utskottet hänvisade även till att byggregler genomför en översyn av BBR som omfattar olika krav. Utskottet avstyrkte därför motionsförslagen. följde utskottets förslag (bet. 2017/18:CU18). Övriga motionsförslag om riktvärden för buller behandlades i förenklad ordning i nämnda betänkande. Utskottet stod fast vid sitt tidigare ställningstagande om att det saknades skäl att vidta förnyade åtgärder (bet. 2016/17:CU15). Utskottet avstyrkte därför motionsförslagen, och följde utskottets förslag. Regeringen har relativt , efter tillkännagivanden från beslutat att höja de riktvärden för buller från spår- och vägtrafik som gäller vid en bostadsbyggnads fasad. Syftet med tillkännagivande var att underlätta för bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar. byggregler arbetar nu med en översyn som omfattar bl.a. bestämmelser som reglerar bullerfrågor. Uppdraget ska redovisas i slutet av detta år. Parallellt med detta arbetar med vägledningar som ska bidra till oönskade ljud och förstärka positiva ljud. Med hänsyn till den åtgärd som vidtagits för att underlätta för bostadsbyggandet, och det pågående arbetet med bullerfrågor finns det inte anledning att föreslå någon sådan åtgärd som anges i motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Regler för bygglov och anmälningsärenden Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bygglovsregler och anmälningsärenden. Utskottet hänvisar bl.a. till aviserat arbete. Jämför reservation 33 (M), 34 (SD), 35 (C), 36 (KD) och 37 (L) samt särskilt yttrande 7 (C). m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2590 att det finns många enfamiljshus i äldre områden som inte är förenliga med den detaljplan som gäller för området. Eftersom byggnaderna är planstridiga finns det begränsade möjligheter att bygga om dem. Motionärerna anser att lagstiftningen bör ändras så att det införs en bestämmelse om att byggnader som har tillkommit ett visst antal år, t.ex. , före bygglovsansökan betraktas som planenliga. Motionärerna begär ett tillkännagivande om detta (yrkande 46). Motionärerna föreslår vidare att handläggningen av lovfrågor som avser lägenheter för årsrika och studentbostäder bör ske i ett snabbspår och att det i lag bör införas krav på att handläggningen av sådana ärenden bör prioriteras (yrkande 12). Frågan om handläggningsfrågor som rör lov berörs även i kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD). Motionärerna anför att kommunerna ska ge besked om bygglov från det att en fullständig ansökan har lämnats in och från det att en anmälan har lämnats in. Flera kommuner klarar inte denna lagstadgade frist, vilket leder till att privatpersoner och företag får vänta på besked om sina ansökningar om lov och anmälningsärenden. Motionärerna föreslår att det införs en viss reduktion av ansökningsavgiften för lov och anmälningsärenden, vilket skapar incitament för kommuner att handlägga ärenden snabbare (yrkande 8). Härutöver har det väckts flera motioner som rör regleringen av tidsbegränsade bygglov. I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) anförs att reglerna för tillfälliga bygglov missbrukas eftersom de används för att bevilja lov till t.ex. asylboenden trots att sådana långa tillstånd inte kan anses vara förenliga med bestämmelsens ändamål. Reglerna behöver därför skärpas så att de upprätthåller lagstiftningens syfte (yrkande 5). Ett tillkännagivande begärs om det sagda. Motionärerna begär även ett tillkännagivande om att ta bort bestämmelsen om tidsbegränsade bygglov i PBL. Enligt motionärerna medför bestämmelsen ett hinder mot bostadsbyggandet eftersom den försvårar för en långsiktig samhällsplanering av bebyggelse i ett område (yrkande 6). Frågan om regleringen av de tidsbegränsade byggloven tas upp även i kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 10. Motionärerna anför att bostadsbristen påverkar de flesta kommuner, och på flera platser runt om i landet har reglerna om tillfälliga bygglov bidragit till att kommunerna lättare kan tillgodose allas behov av bostad. Den bestämmelse som möjliggör att det är lättare att få bygglov gäller dock endast till . Den bör enligt motionärerna gälla utan tidsbegränsning. Ett tillkännagivande begärs om det sagda. Vidare har det väckts flera andra förslag som rör bygglovsreglerna. I kommittémotion 2018/19:2425 yrkande 18 av m.fl. (C) begärs ett tillkännagivande om en effektivare handläggning av bygglov så att det blir lättare att kunna bygga bostäder utanför ett detaljplanelagt område. Motionärerna anser att det är viktigt att reglerna om lov möjliggör att man både kan bygga och bedriva verksamhet i strandnära områden. Dessutom bör fler områden kunna pekas ut som värdefulla för landsbygdsutvecklingen. Härutöver bör PBL ändras så att inte har möjlighet att överpröva beviljade kommunala bygglov inom områden som är värdefulla för landsbygdsutvecklingen. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2018/19:2428 yrkande 12 att den enskildes rätt vid handläggningar av bygglovsansökningar behöver stärkas genom att man inför en s.k. omvänd bevisbörda för myndigheterna. Detta skulle innebära att berörda myndigheter ansvarar för att bevisa att en sökt åtgärd strider mot lag i stället för att sökanden ska bevisa att den sökta åtgärden bör få bygglov. Motionärerna begär ett tillkännagivande om detta. I motion 2018/19:1334 yrkande 4 av (M) begärs en översyn av bestämmelserna om prickad mark så att det blir enklare att bygga på sådan mark. Bygglov krävs för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 § PBL). Bygglovspliktens omfattning är inte en gång för alla bestämt i lagen utan den kan variera till följd av kommunala beslut. Systemet är uppbyggt så att kommunerna genom detaljplan och områdesbestämmelser kan under vissa förutsättningar både utöka och minska bygglovspliktens normala omfattning (9 kap. 7 § PBL). Meningen är att kommunerna ska kunna anpassa kraven på lov utifrån den bedömning som kommunerna gör i fråga om markanvändningen, omgivningskaraktär och inverkan för grannar m.m. Från de generella kraven på bygglov finns flera undantag, bl.a. när det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan (9 kap. 3 § PBL). Vidare finns det undantag från bygglovskravet bl.a. för att i omedelbar närhet till ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som inte får större byggnadsarea än (9 kap. 4 § PBL). Handläggningen av lov m.m. Bestämmelserna om handläggning av ärenden om lov finns i 9 kap. 20–29 §§ PBL. Här anges bl.a. vad en ansökan om lov ska innehålla och hur den ska hanteras av . Om en ansökan är ofullständig ska förelägga sökanden att komplettera den och informera om att den kan komma att avvisas eller prövas i befintligt skick om sökanden inte följer föreläggandet. Bestämmelserna innebär att det är sökanden som ger det underlag som sökanden vill att prövar. Bygglov ska beviljas bl.a. om en åtgärd är förenlig med bestämmelserna i en detaljplan. För åtgärder utanför en detaljplan ska bygglov beviljas bl.a. om åtgärden inte strider mot områdesbestämmelser, inte förutsätter detaljplan samt uppfyller vissa lagkrav. prövar om det finns förutsättningar att bevilja lovansökan på grundval av de handlingar som sökanden har lämnat in. Bygglov ska ges om kraven i lag är uppfyllda. Om det saknas underlag som nämnden behöver för att pröva om bygglov ska beviljas ska nämnden be sökanden att lämna in nödvändiga kompletteringar. Nämnden ska även redogöra för skälen till beslutet. Till följd av förslagen i proposition Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan (prop. 2017/18:210) infördes ett system med avgiftsreduktion när tidsfrister för beslut i ärenden om lov och förhandsbesked samt startbesked efter anmälan överskrids. Avgiften för lov, förhandsbesked och anmälan ska reduceras med en femtedel per påbörjad överskriden vecka (12 kap. 8 a § PBL). Lagändringarna innebär även att nämnden ska meddela sitt beslut om lov eller förhandsbesked från den dag ansökan kom in till nämnden eller från den dag då ytterligare underlag kom in till nämnden från sökanden på hans eller hennes initiativ. Om nämnden från den dag ansökan kom in eller den senare dag då ytterligare underlag kom in har förelagt sökanden att avhjälpa en brist i ansökan, räknas tidsfristen från den dag då bristen avhjälptes. Om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet, får den ursprungliga tidsfristen förlängas en gång med högst . (9 kap. 27 § PBL). Ändringarna trädde i kraft (bet. 2017/18:CU27, rskr. 2017/18:366). Till följd av förslagen i proposition Tidsbegränsade bygglov för bostäder (prop. 2016/17:137, bet. 2016/17:CU21, rskr. 2016/17:207) infördes en bestämmelse i 9 kap. PBL om tidsbegränsade bygglov för byggnader för bostadsändamål. Den nya bestämmelsen trädde i kraft och upphör att gälla . Syftet med bestämmelsen var att göra det möjligt att använda tillfälliga bostäder som ett komplement till permanent byggande när bostadsbehovet inte fullt ut kan tillgodoses genom ordinarie plan- och byggprocesser. En bedömning ska göras av om platsen kan återställas och inte, som enligt tidigare ordning, av om behovet av åtgärden är tillfälligt. Ett tidsbegränsat bygglov får ges för sammanlagt högst . genomför efter uppdrag från regeringen en kompetenssatsning för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av PBL. Uppdraget pågår till 2020 och omfattar bl.a. PBL-utbildning för anställda i kommuner och på länsstyrelser samt övriga berörda aktörer, vidareutveckling av nätverk för PBL-experter samt utveckling av ytterligare vägledningar om hur PBL-systemet bör tillämpas. Enligt januariavtalet ska det införas enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område. Frågan om strandskydd kommer också hanteras enligt den uppgörelse som finns i januariavtalet. Motionsyrkanden om tidsbegränsade bygglov behandlades av utskottet i förenklad form (bet. 2017/18:CU16). Utskottet hänvisade till sitt tidigare ställningstagande vid behandlingen av propositionen Tidsbegränsade bygglov för bostäder. Utskottet uttalade då att det delade regeringens bedömning om att det behövs en särskild reglering om tidsbegränsade bygglov för bostäder och för åtgärder som krävs i anslutning till bostadsbyggnaderna, som gör det möjligt att i större utsträckning kunna uppföra byggnader för bostadsändamål än vad dittillsvarande bestämmelser gett utrymme för. Förslaget förväntades medföra att fler bostäder kunde uppföras med stöd av tidsbegränsade bygglov främst i områden med stor bostadsbrist. Utskottet menade att de positiva konsekvenserna av att människor snabbare kunde få tillgång till en bostad övervägde de negativa konsekvenser det skulle kunna innebära att nya bostadsbyggnader uppförs . Enligt utskottets mening säkerställde bestämmelserna om tillsyn att den markanvändning som medgetts med stöd av det tidsbegränsade bygglovet kommer att upphöra och platsen återställas när den medgivna tiden har löpt ut. Genom lagstiftningsärendet Tidsbegränsade bygglov för bostäder infördes särskilda bestämmelser om tidsbegränsade bygglov för bostadsändamål. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att det finns behov av dessa bestämmelser för att i större utsträckning kunna uppföra byggnader för bostadsändamål. I propositionen anförde regeringen att det var svårt att bedöma hur länge behovet av bestämmelsen kommer att finnas kvar, men anförde att framstod som en lämplig giltighetstid. Regeringen betonade dock att utgångspunkten är att bostadsbristen ska lösas genom permanent byggande. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som regeringen redovisade. Motionerna 2018/19:1120 (SD) yrkandena 5 och 6 samt motion 2018/19:2831 (M) yrkande 10 bör därför avslås. När det gäller motionsförslaget om reduktion av avgifter för lov m.m. konstaterar utskottet att det genom lagstiftningsärendet Reduktion av avgifter för lov, förhandsbesked och anmälan infördes en sådan reduktion. Utskottet finner inte anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslaget. Motion 2018/19:2914 (KD) yrkande 8 bör därför avslås. Det finns inte heller anledning att vidta någon åtgärd med anledning av 2018/19:1334 (M) yrkande 4. När det gäller frågan om s.k. omvänd bevisbörda konstaterar utskottet att det finns bestämmelser om att får begära in de kompletteringar av sökanden som behövs för att bedöma om ansökan är förenlig med de lagkrav som ställs för att ansökan ska beviljas. Av nämndens beslut om det sökta lovet ska skälen för beslutet framgå. Enligt utskottets mening har det inte framkommit skäl att ändra regleringen på det sätt som motionärerna föreslår. Motion 2018/19:2428 (C) yrkande 12 avstyrks därför. När det gäller motionsförslagen om effektivare handläggning av bygglov noterar utskottet att det att det finns en bestämmelse om när en tidsfrist börjar löpa, när den upphör och vilka förutsättningar som finns för att förlänga tidsfristen. Det pågår vidare ett arbete inom som rör kompetenssatsning i frågor om hur PBL-systemet bör tillämpas. Ett sådant arbete främjar enligt utskottets mening en effektiv handläggning. Utskottet ser inte heller skäl att införa en sådan generalklausul som föreslås i motion 2018/19:2590 (L) yrkande 46).