bet · H601JuU13 · 2019-04-15 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:759 av m.fl. (V) yrkande 2. För de flesta barn innebär ett frihetsberövande en separation från en viktig vuxen, vilket troligtvis påverkar barn på ett annat sätt än andra former av föräldraförlust. Det unika för barn till frihetsberövade jämfört med andra barn som förlorar en förälder är att deras förlust är associerad med stigma och skam. För att undvika stigmatisering är det vanligt att familjer till intagna håller situationen hemlig, i många fall även för barnen. Barn som har en förälder i fängelse löper större risk att drabbas av psykisk ohälsa, egen kriminalitet och framtida utanförskap. Enligt 5 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och 6 kap. 5 § patientsäkerhetslagen (2010:659) finns det en skyldighet för vården att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd när en förälder eller någon annan som barnet bor med vårdas för missbruk, psykiatriska problem, allvarlig sjukdom eller oväntat avlider. Inom de rättsvårdande myndigheterna finns däremot inte denna skyldighet. Kriminalvården tar ansvar som myndighet för att barnet ska kunna ha kontakt med en anstaltsplacerad förälder, förutsatt att det är till barnets bästa. Kriminalvården arbetar på ett positivt sätt för att bevara föräldraskapet även . Det finns bl.a. specialanpassade familjerum med övernattningsmöjligheter och webbplatsen Insidan som riktar sig till barn med en frihetsberövad förälder. Ett stort problem är att det under hela rättsprocessen, men framför allt , endast finns små möjligheter för barn att ha kontakt med en häktad förälder. har också ett ansvar för dessa barn och det finns även ideella verksamheter som erbjuder hjälp. Stödets omfattning varierar dock mellan olika delar av landet. Ett grundläggande problem är att det saknas en myndighet som tar ett helhetsansvar för dessa barn. Detta gör att många barn och deras familjer inte får nödvändig hjälp då de riskerar att ”falla mellan stolarna” på involverade myndigheter. Vi anser därför att bör få i uppdrag att utreda hur många barn som har föräldrar intagna på anstalt och hur stödet till dessa barn kan förbättras. Anpassa anstalterna för familjeliv, punkt 23 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2474 av m.fl. (KD) yrkande 3. Alltför många återfaller i kriminalitet efter att de avtjänat sitt straff. Här krävs förstärkningar för att minska antalet återfall. Vidare riskerar sex av tio barn som har någon förälder i fängelse att själva hamna i brottslighet. Det är viktigt att arbeta förebyggande i fängelserna. I har man lyckats vända trenden genom en familjemetod där man arbetar med att hitta drivkraften i föräldraskapet hos den intagne, öka antalet besök och göra besöksrummen i fängelserna mer familjevänliga för att skapa en miljö som är mer välkomnande för barn. Genom att arbeta med ett ökat familjefokus inom kriminalvården i kan stora vinster göras för den enskilde internen, för barnen till denne, i det brottsförebyggande arbetet och för samhällsekonomin i stort. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu har anfört. Fängelser anpassade för dem som ska av- eller utvisas samt för livstidsdömda, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi anser att den svenska kriminalvården ska vara human, men anpassad efter verkligheten. Vi vill därför att regeringen återkommer med ett förslag om att upprätta en ny form av medborgare som ska utvisas, avvisas eller väntar på beslut om en sådan åtgärd. Denna nya form av kriminalvård ska vara av enklare standard baserad på basala behov i form av mat och husrum och inte innehålla några rehabiliteringsåtgärder, men med samma krav på säkerhet som övriga anstalter. Även de som dömts till riktiga livstidsstraff i enlighet med förslag bör hänvisas till denna kriminalvård. Plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar, punkt 25 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (M), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 1. har problemet med platsbrist i svenska fängelser uppmärksammats. Den höga beläggningen äventyrar personalens säkerhet, ökar risken för incidenter mellan intagna och försämrar möjligheten till rehabilitering. Kriminalvården har pekat på att olika straffskärpningar och satsningar på andra delar av rättsväsendet även innebär högre krav på Kriminalvårdens verksamhet. kommer skärpningar av kriminalpolitiken att innebära en väsentligt ökad beläggning på både häkten och fängelser. Vi anser därför att det behövs en kapacitetsgenomlysning av Kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. Hyra fängelseplatser utomlands, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 2. Svensk kriminalvård är dyrast i EU. För att kunna genomföra framtida kostnadsbesparingar för svensk kriminalvård vill vi att möjligheterna att hyra fängelseplatser i andra länder ska utredas. Platserna ska delvis kunna användas för livstidsdömda, långtidsdömda eller utländska medborgare där det inte är möjligt att placera dem i ett fängelse i deras hemland, men även för att hantera tillfällig överbeläggning. Genom att säkerställa att det finns etablerade möjligheter att på kort sikt hyra platser i andra länder får vi möjligheten att parera tillfälliga toppar med överbeläggning i svenska fängelser, vilket ger en mer hälsosam arbetsmiljö för personalen och en bättre rehabiliteringsmiljö för de intagna. Särskild enhet för unga som begått grova brott, punkt 28 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 10, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 37, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 6.2 och 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 6. Kriminalvårdens uppdrag och arbete utgår från att verkställigheten ska ges en individuell utformning och ett tydligt innehåll i syfte att verka återfallsförebyggande och underlätta den dömdes anpassning i samhället. Vi anser därför att det är fel väg att gå att skapa en särskild enhet för unga gängmedlemmar eftersom deras behov kan variera stort. Det kan snarare få motsatt effekt. Att utskottet och detaljstyr en myndighets organisation, som motionärerna vill, anser vi inte heller är lämpligt. Kommunernas socialtjänst har det övergripande ansvaret för ungdomarna. (SiS) bestämmer efter samråd med till vilket ungdomshem den dömde ska komma och hur man ska planera och genomföra verkställigheten. Oavsett om det är Kriminalvården eller SiS som ansvarar för verkställigheten har kommunen ett stort ansvar när det gäller utslussningen. För den grupp av unga gängmedlemmar som motionärerna syftar på finns det snarare skäl att se över om SiS uppdrag och ansvar skulle kunna vara större. Mot den bakgrunden saknas det enligt vår mening anledning för att göra något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Frivårdens närvaro i utsatta områden, punkt 29 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 8. ska ha en modern och effektiv kriminalvård som präglas av hög säkerhet, meningsfull och framåtblickande verksamhet och som omfattas av tydliga krav och regler. Som en del av det brottsförebyggande arbetet anser vi att Kriminalvården genom Frivården bör vara mer närvarande i de utsatta områdena genom att förlägga mer av sin verksamhet där. Utökad användning av intensivövervakning med elektronisk kontroll, punkt 30 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:295 av m.fl. (V) yrkande 4. Rätt val av påföljd är en viktig förutsättning för att Kriminalvårdens arbete ska bli framgångsrikt och att deras resurser används effektivt. Människor som har begått brott är en del av vårt samhälle och ska efter verkställighet återvända till det. Med den utgångspunkten är det mycket svårt att förstå poängen med den utbredda användningen av korta fängelsestraff. Jag anser därför att antalet korta fängelsestraff bör minska och att användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll bör utvidgas. Fängelsestraff på mindre än anser jag i regel bör verkställas genom frivård och fotboja. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag som innebär att användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll utökas och kan tillämpas vid verkställighet av en dom på fängelse upp till . Ökat samarbete med andra länder, punkt 31 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 12. Som framgår ovan har Kriminalvården regeringens uppdrag att effektivisera arbetet med överföringar av fängelsestraff och det pågår en utredning om skyndsamhetskravet för att förkorta handläggningstiderna. Vidare har Kriminalvården ett långtgående samarbete med andra kriminalvårdsmyndigheter, framför allt inom och EU. Frågan som motionärerna tar upp är alltså redan uppmärksammad. Mot den bakgrunden saknas det enligt vår mening anledning för att göra något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Uppdrag till Kriminalvården att öka antalet överföringar, punkt 32 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 11. Enligt statistik uppgår antalet personer med utländskt medborgarskap som avtjänar ett fängelsestraff i till ca 1 000 personer, varav ungefär hälften är från andra EU-länder. Antalet utländska medborgare som överfördes från till andra länder uppgick till endast 67 personer 2016. Vi anser därför att Kriminalvården bör ges i uppdrag att påtagligt öka antalet överföringar av fångar med utländskt medborgarskap i svenska fängelser till sina respektive hemländer. Kriminalvården ska bl.a. alltid initiera ett ärende om överföring när en utländsk medborgare ska verkställa ett fängelsestraff eller längre. Statistik om intagnas ursprung och nationalitet, punkt 34 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 11. I är cirka en tredjedel av landets intagna i anstalt utländska medborgare. Om invandrade personer som fått svenskt medborgarskap också skulle inkluderas skulle andelen intagna med utländsk bakgrund givetvis vara ännu högre. är Kriminalvården förbjuden i lag att registrera de intagnas ursprungliga nationalitet eller om de har invandrarbakgrund. Det går med andra ord inte att undersöka om intagna svenska medborgare har invandrat till . På grund av dagens höga invandring är den gruppen alltmer heterogen. Vi anser att detta begränsar förståelsen för utvecklingen i samhället. Vi vill därför att regeringen ska återkomma med ett förslag på hur Kriminalvården ska tillåtas föra statistik även om t.ex. invandrarbakgrund. Vi vill också att Kriminalvården ska ges i uppdrag att göra detta. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:131 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler anstalts- och häktesplatser och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att hyra fängelseplatser utomlands och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fängelser anpassade för dem som ska av- eller utvisas samt för livstidsdömda och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om oövervakade besök på anstalter och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning i cellen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för när permission ska kunna beviljas och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om större inflytande för målsägande vid permission och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skadestånd vid beviljad permission utan delgivning till målsägande och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för permission för intagna i klass 1- eller klass 2-anstalt och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad statistik inom och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:295 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvårdens programverksamhet bör utökas till att även omfatta program för personer som begått hedersrelaterad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att alla intagna på anstalt ges rätt att fullgöra grundskoleutbildning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att tillsammans med funktionshindersorganisationerna kartlägga hur tillgängligheten inom ser ut samt presentera förslag på vilka åtgärder som behövs för att Kriminalvården bättre ska kunna möta personer med olika funktionsnedsättningar, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll utökas och kan tillämpas vid verkställighet av dom på fängelse upp till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:319 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tryggheten för Kriminalvårdens personal genom att se över frågan om att personalen endast behöver ha sitt förnamn på namnbrickan, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:399 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra samhällstjänst till regel för samtliga fängelsedömda och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag till åtgärder mot de som döms till fängelse men vägrar utföra samhällstjänst, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen fånge ska friges innan eventuella skulder är betalda och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:474 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningarna bör utredas för att överföra fullständigt kostnadsansvar och resurser för skyddstillsyn med behandlingsplan från kommunerna till Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:759 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utreda hur många barn som har föräldrar intagna på anstalt och hur stödet till dessa barn kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:953 av Kadir Kasirga och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att Kriminalvården ska kunna genomföra sitt samhällsuppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1650 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att råda bot på gängkriminaliteten genom att intagna placeras långt ifrån sin hemort och förbjuds tillgång till sådant som kan vara statusbringande och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att råda bot på gängkriminaliteten genom att intagna inte ges möjlighet till indirekt fortsatt kriminell aktivitet och erbjuds endast mycket enkel standard och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2453 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2474 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot narkotika på anstalter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kriminalvårdens roll i de nationella insatsteamen mot extremism och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa anstalterna för familjeliv och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala utfallskontrakt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2593 av m.fl. (L): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdig kriminalvård för män och kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få fler utländska medborgare att avtjäna straffet i sitt hemland och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan med socialtjänst och frivilligorganisationer inför frigivning från kriminalvårdsanstalt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en ny enhet hos som övertar ansvaret för unga som begått våldsbrott och andra grova brott, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt exitprogram och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild enhet inom för unga gängmedlemmar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C): 6.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kriminalvårdens arbete och ansvar för att förebygga återfall i brott bl.a. hos unga brottslingar och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser översyn av Kriminalvårdens åtgärder 6.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kriminalvårdens arbete och ansvar för att förebygga återfall i brott bl.a. hos unga brottslingar och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser ny enhet för unga som begått grova brott 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avhopparverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2867 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en genomlysning av Kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bred genomlysning och utvärdering av straffens innehåll i syfte att stärka Kriminalvårdens arbete mot missbruk och för att hjälpa intagna att få ett jobb när de släpps från fängelset, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkställigheten ska påbörjas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att påtagligt förkorta tiderna mellan dom och verkställighet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en regel som innebär att när en person som är häktad döms till fängelse ska domstolen kunna förordna att domen ska gå i verkställighet oavsett om den som döms kommer att överklaga, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att genom frivården vara mer närvarande i de utsatta områdena genom att förlägga mer av sin verksamhet dit och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fotboja ska användas i fler fall när intagna har permission eller transporteras och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Kriminalvården i uppdrag att påtagligt öka antalet överföringar av fångar med utländskt medborgarskap från svenska fängelser till deras respektive hemländer och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvården ska fördjupa samarbetet med kriminalvården i de länder vars medborgare är överrepresenterade i de svenska anstalterna, i syfte att möjliggöra överföring i fler fall, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2871 av m.fl. (M): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införandet av ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar och tillkännager detta för regeringen. Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 21, under punkt 28, från S, V och MP om att inrätta en särskild enhet inom för unga som har begått grova brott. Jag vill yrka avslag på samtliga övriga motionsyrkanden. Som ny i och i justitieutskottet har jag haft förmånen att få göra ett antal olika besök inom bland annat Kriminalvården och fått ta del av verksamheter och träffat människor som på olika sätt berört mig djupt och gett mig olika bilder av ett arbete som har stor betydelse för att skapa ett tryggt samhälle men också ett fungerande rättsväsen. Det är människor som på olika sätt är hängivna uppgiften att göra skillnad, anställda i Kriminalvården som och på riktigt möter de intagna som finns på våra anstalter och som möter människan som finns bakom den kriminella handlingen. Jag träffade som jobbar på kvinnoanstalten utanför . Han beskrev sitt arbete som att vara en drömfångare. Utanför anstalten fanns det för länge sedan en plats där kringresande stannade till på sin väg - ett rastställe för att vila men också för att ta ut riktningen för den fortsatta färden. Det är en bild som också kan beskriva dagens verksamhet vid . beskrev sin uppgift som att nå människorna, få dem att reflektera över sitt liv och också kunna ge dem stöd att formulera realistiska drömmar för att inte återfalla i ny kriminalitet och att ta ut riktningen för sin fortsatta färd. Jag besökte och fick i träffa företrädare för kommunen.