bet · H601NU12 · 2019-05-06 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som rör olika elmarknadsfrågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om ett mål för leveranssäkerheten, säkerheten för svenska elnät, ett mål om fossilfri elproduktion, elområden, utbyggnaden av elnätet och elcertifikatssystemet. I flera fall hänvisar utskottet till pågående insatser och utredningar eller till att yrkandena omfattar energiöverenskommelsen och förslag och bedömningar. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Mål för leveranssäkerheten, punkt 1 (M, SD, KD, L) 2.Säkerheten för svenska elnät, punkt 2 (M, KD) 3.Mål om fossilfri elproduktion, punkt 3 (SD, L) 4.Övrigt om elmarknaden, punkt 4 (M) 5.Övrigt om elmarknaden, punkt 4 (SD) 6.Övrigt om elmarknaden, punkt 4 (C, V) 7.Övrigt om elmarknaden, punkt 4 (KD) 8.Övrigt om elmarknaden, punkt 4 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2018/19:2668 av (S), 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 1 (M, SD, KD, L) Säkerheten för svenska elnät 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 2 (M, KD) Mål om fossilfri elproduktion 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (SD, L) 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 30–34, 2018/19:534 av (L), 2018/19:1477 av (C), 2018/19:1595 av och (båda S), 2018/19:1753 av m.fl. (M, C, KD), 2018/19:1757 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2018/19:1767 av och (S, MP), 2018/19:1792 av Kadir Kasirga och (båda S), 2018/19:1944 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2066 av (M), 2018/19:2218 av (C), 2018/19:2249 av Per Lodenius (C), 2018/19:2293 av (MP), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 18, 22 och 23, 2018/19:2445 av (C), 2018/19:2536 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkandena 15–17, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5, 6 och 8 samt 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 11. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C, V) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (SD), Per Schöldberg (C) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 47 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som rör olika elmarknadsfrågor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ett mål för leveranssäkerheten, säkerheten för svenska elnät, ett mål om fossilfri elproduktion, elområden, utbyggnaden av elnätet och elcertifikatssystemet. Utskottet hänvisar till pågående insatser och utredningar samt till att flera av motionsyrkandena berörs av förslag och bedömningar. Jämför reservation 1 (M, SD, KD, L), 2 (M, KD), 3 (SD, L), 4 (M), 5 (SD), 6 (C, V), 7 (KD) och 8 (L). Elmarknaden i fick sin nuvarande utformning i huvudsak genom det regelverk som trädde i kraft (prop. 1993/94:162, bet. 1993/94:NU22 och prop. 1994/95:222, bet. 1994/95:NU1). produceras och säljs el i konkurrens, medan nätverksamheten som är ett naturligt monopol regleras och övervakas på ett särskilt sätt. Efter elmarknadsreformen har omfattande ändringar gjorts i ellagstiftningen, inte minst med anledning av utveckling på området. I grunden är dock elmarknaden fortfarande organiserad på det sätt som följer av reform. Elmarknaden innefattar dels partihandel (grossistmarknaden), dels detaljhandel (slutkundsmarknaden). Partihandeln avser handel med stora kvantiteter el på organiserade marknadsplatser, och aktörerna i denna handel är producenter, elhandelsföretag och industriföretag med stor elförbrukning. Den viktigaste marknadsplatsen för grossisthandel med el är spotmarknaden där handel bedrivs på elbörsen . Den är en dagen-före-marknad och primärt ett instrument för kraftföretagens produktionsplanering inför det kommande dygnet. Handeln bedrivs genom ett auktionsförfarande som även inkluderar överföringskapaciteten i elnäten mellan de olika elområdena. Vid prisbestämningen ingår även överföringsförbindelserna från och mot övriga europeiska länder. av all el som förbrukas i handlas på , medan resterande handlas genom bilaterala avtal, dvs. avtal direkt mellan två parter. Den s.k. slutkundsmarknaden för el i är sedan elmarknadsreformen konkurrensutsatt. Priset på slutkundsmarknaden är den enda del av den totala elkostnaden som kunderna har något direkt inflytande på. Övriga kostnadskomponenter (exempelvis skatter, elcertifikatskostnader och elnätsavgifter) kan kunden inte påverka på annat sätt än genom att minska sin elanvändning. m.fl. (M, C, KD) föreslår i motion 2018/19:1753 att regeringen utreder hur elnätsinfrastrukturen genom ska säkras. Motionärerna uppger att industrin i länet bidrar till omställningen till en klimatneutral produktionsprocess och att även staten och det offentliga behöver bidra till denna omställning. Bland annat behöver staten skapa långsiktigt hållbara regelverk och en välfungerande infrastruktur för elförsörjningen. och (S, MP) anför i motion 2018/19:1767 att många kommuner och regioner har behov av ett förstärkt stamnät och att situationen på många håll är akut. Konkurrensen om tillgänglig effekt är stor, och kraven på effektuttag kommer sannolikt också att öka . Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om behovet av att planera det svenska stamnätet för el och av ett ökat effektutrymme. I motion 2018/19:1595 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att en långsiktigt hållbar elförsörjning i hela landet ska säkras. Enligt motionen är en säker tillgång till hållbar energi avgörande för att en rättvis och långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet ska kunna uppnås. Regeringen bör bl.a. beakta behovet av en tredje kabel till i det fortsatta arbetet med omställning till världens första fossilfria välfärdsland. I motion 2018/19:1792 av Kadir Kasirga och (båda S) anförs att () saknar egen personal som kan utföra bl.a. underhåll av bolagets anläggningar. är därför beroende av konsulter. Vid ett krisläge är energisystemet sårbart, och det är viktigt att det finns utbildad personal som kan upprätthålla en väl fungerande verksamhet. Motionärerna föreslår därför att gör ett tillkännagivande om behovet av utbildad personal inom energisektorn. I motion 2018/19:2668 av (S) konstateras att i den blocköverskridande energiöverenskommelsen slås betydelsen av hög leveranssäkerhet fast. Motionären anför att ett stabilt och leveranssäkert elsystem är avgörande för svensk industri och sysselsättning, och därmed också för välfärden här i landet. Därför anser motionären att regeringen bör se över frågan om ansvaret för svensk leveranssäkerhet. I kommittémotion 2018/19:2784 av m.fl. (M) framhålls att en ambitiös politik för företagande, frihandel och innovationer går hand i hand med en modern energipolitik. Vidare behövs insatser för att förbättra exportmöjligheterna och motverka vanligt förekommande handelshinder för ny miljövänlig energiteknik. Motionärerna anser att det därför bör tillsättas en konkurrenskraftsutredning med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv samt att se över framtida överföringsbehov, olika tekniska lösningar och systemtjänster (yrkande 2). Vidare framhåller motionärerna att en framtida nätutbyggnad ställer höga krav på de tillståndsprocesser som tar . Det är därför angeläget att om möjligt, och med bibehållen rättssäkerhet, förkorta handläggningstiderna (yrkande 5) samt att nätutbyggnaden sker på ett mer transparent sätt jämte att samhällsekonomiska bedömningar görs (yrkande 6). Därtill menar motionärerna att det bör genomföras återkommande analyser av effektläget på den svenska energimarknaden för att skapa bättre beslutsunderlag för såväl politiken som marknadens aktörer (yrkande 8). I motion 2018/19:1757 av m.fl. (M) anförs att elkonsumenterna i tvingas betala mer för elen , då den nuvarande elområdesindelningen infördes. Detta är ett problem eftersom företag riskerar att lägga ned eller flytta sin verksamhet någon annanstans när kostnaderna blir för höga. I motionen föreslås därför att gör ett tillkännagivande om elområdesindelningen och dess effekter (yrkande 1). Motionärerna anför vidare att de problem med effektbrist som elområdesindelningen har skapat på lång sikt kan lösas genom en utbyggnad av elproduktionen i (främst i elområde 4) samt genom att kraftöverföringskapaciteten norrifrån byggs ut. I motionens yrkande 2 föreslås mot denna bakgrund ett tillkännagivande om de möjliga lösningar på de problem som den nuvarande elområdesindelningen orsakar och som motionärerna pekar på. I yrkande 3 anförs också att det är viktigt att utbyggnaden av överföringskapacitet inom fortsätter, vilken enligt motionen har kunnat öka på grund av de investeringsbemyndiganden beviljade med en alliansregering. Motionärerna anser vidare att Sydvästlänken är det viktigaste exemplet på pågående utbyggnad av kraftöverföringskapaciteten i och menar att de förseningar som inträffat i färdigställandet av projektet är oacceptabla. Därför föreslår motionärerna att regeringen ska säkerställa att arbetet med att färdigställa Sydvästlänken fullföljs och att anläggningen tas i drift utan ytterligare förseningar (yrkande 4). Motionärerna anför också att elområdesindelningen av landet behöver förändras. föreslås därför få regeringens uppdrag att ändra elområdesindelningen genom en sammanslagning av de fyra områdena till två (yrkande 5). Motionärerna föreslår även att ska få i uppdrag att, så länge det finns fyra elområden i , införa ett system med garanterad minimikapacitet i överföringen mellan elområde 3 och 4 (yrkande 6). I motion 2018/19:2066 av (M) anförs att många ser vattenkraften som en garant för att ska kunna upprätthålla effektbalansen i elproduktionen utan risk för elavbrott och störningar. varma och torra sommar menar motionären dock att vattenkraften inte utgör en sådan säkerhet. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om att konkreta åtgärder för att säkra effektbalansen i det svenska elsystemet måste tas fram parallellt med att andelen intermittent (väderberoende) el ökar. I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att regeringen ska ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet (yrkande 30). Motionärerna anför bl.a. att osäkerheten om det totala investeringsbehovet på den europeiska energimarknaden är stor och att det för svenska elkonsumenter måste förtydligas hur investeringsbehovet för elinfrastrukturen ser ut och vilka de ekonomiska konsekvenserna av investeringarna förväntas bli. I motionen anförs även att regeringen bör ta fram en konsekvensanalys för en eventuell utbyggnad av elöverföring till (yrkande 31). Motionärerna uppger att de ställer sig positiva till en kontinental elöverföring, men att en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras eftersom en för låg kapacitet kan hämma import och export av el. En fullt utbyggd kapacitet kan också medföra att elpriset i stiger. Motionärerna pekar vidare på att även om prisskillnaderna inte har blivit så stora som befarades före indelningen av i fyra elområden har elintensiv industri och konsumenter blivit mer utsatta. Elkonsumenter i finansierar bl.a. i högre utsträckning än tidigare investeringar i elnätet genom högre elpriser. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om att systemet med elområden och elområdesindelningen bör ses över (yrkande 32). Motionärerna vill vidare att elcertifikatssystemet fasas ut genom att inga ytterligare anläggningar tilldelas elcertifikat (yrkande 33). Elcertifikatssystemet syftar till att stimulera förnybar elproduktion. Motionärerna menar dock att detta stödsystem snedvrider konkurrensen till förmån för sådana energislag (bl.a. sol- och vindkraft) som inte nödvändigtvis kan tillhandahålla effekt när efterfrågan är som störst. Elcertifikatssystemet uppges också ha bidragit till att produktionsanläggningar som inte bär sina egna kostnader har byggts. I motionen föreslås därför att den påverkan som elcertifikatssystemet innebär och har inneburit för leveranssäkerheten i det svenska kraftsystemet ska utredas (yrkande 34). I motionen föreslår motionärerna att regeringen ska ta fram ett mål för leveranssäkerheten. Bland annat anförs att ett sådant mål behövs för att även säkerställa att det svenska kraftsystemet kännetecknas av en hög kvalitet och god driftssäkerhet (yrkande 36). I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) anförs att varit beroende av kablar från fastlandet för sin elförsörjning, som man på upplevt en allt osäkrare elförsörjning. har meddelat att man avbrutit arbetet med den s.k. Gotlandskabeln. För att möjliggöra en ökad utbyggnad av förnybar kraftproduktion på anser motionärerna därför att regeringen ska ge i uppdrag att fortsätta byggandet av en tredje elnätskabel till (yrkande 18). Vidare anför motionärerna att ny teknik med batterier och digitalisering ger nya förutsättningar och lösningar för effektivisering, energilagring, flexibel användning och smarta elnät, vilket kan skapa exportmöjligheter som det tryggar och dess grannländers elförsörjning. Enligt motionärerna kommer det att kräva både nätinvesteringar och att överföringskapaciteten byggs ut (yrkande 22). Motionärerna konstaterar att med en ökad andel väderberoende kraftproduktion ökar behovet av en mer flexibel elanvändning och större användarflexibilitet för att sänka effektuttaget under vissa perioder. För att kunna planera elanvändningen behövs därför satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion, ökad användarflexibilitet och energilagring samt att elskatten varierar beroende på efterfrågan (yrkande 23). (C) föreslår i motion 2018/19:1477 att regeringen ska återkomma till med förslag på åtgärder för att handläggningstider vid utbyggnaden av viktig infrastruktur ska bli kortare. Motionären menar att de långa handläggningstiderna för projekt som avser utbyggnad av elnätet är en utmaning i arbetet med att utveckla framtidens elnät. och (båda C) föreslår i motion 2018/19:1944 yrkande 3 att teknikval och vägval vid beslut om kraftledningar ska bygga på en samhällsekonomisk bedömning och göras i en transparent process. För att säkerställa en tydlig process vid beslut om kraftledningar krävs enligt motionärerna att en regional instans ges ett helhetsansvar för markanvändningen och befogenheter att reglera vilka alternativa teknikval och dragningar som är möjliga för de olika projekten. Investeringarna görs vidare , och olika aktörer, både myndigheter, statliga affärsverk och privata bolag, är inblandade i olika projekt. saknas dock en samordning av projekten, och ingen har ett övergripande ansvar för samordningen av teknikval och dragning. Motionärerna anser att varje statlig myndighet, som t.ex. , eller affärsverk, som t.ex. , ska vara skyldiga att samordna sina infrastrukturprojekt. Mot denna bakgrund föreslås att statliga myndigheter och bolag ska ges riktlinjer för att kunna värna gemensamma mark- och skogsresurser (yrkande 5). (C) anför i motion 2018/19:2218 att internationella företag fått upp ögonen för som lokalisering för stora datacenter och att e‑ekonomin växer snabbt. Möjligheten att leverera tillräckligt med el till konkurrenskraftiga priser begränsar dock möjligheten till etablering. Motionären föreslår därför att förutsättningarna för ytterligare investeringar i elproduktion och eldistribution ses över. I motion 2018/19:2249 av Per Lodenius (C) anförs att tariffsystem för överföring av el till innebär ett gränshinder. Motionären föreslår därför att regeringen skyndsamt bör utreda hur elöverföringsavgiften mellan och ska kunna tas bort. I motion 2018/19:2445 av (C) framhålls att regeringen har utsett till pilotlän för omställningen till ett förnybart samhälle. Den förstudie som gjorts visar att det kommer att behövas grundläggande infrastruktur för att kunna göra denna omställning. har upplevt en allt osäkrare elförsörjning med allt fler totalavbrott. Motionären anser därför att regeringen bör se över förutsättningarna för att fullfölja planerna på en tredje elkabel till för att säkerställa öns elförsörjning och skapa förutsättningar för omställning till ett klimatsmart samhälle. I motion 2018/19:2536 av och (båda C) anförs att mikroproduktion av förnybar el kommer att vara en viktig beståndsdel för att nå ett helt förnybart energisystem till 2040, men att det kommer att behövas ändringar i nuvarande regler och skatter. Motionärerna föreslår därför det ska bli tillåtet att inom ett område dra elledningar mellan hus så att man kan nyttja det bästa läget för solceller (yrkande 1). Vidare föreslår motionärerna att det ska bli tillåtet att bygga solparker för gemensam konsumtion om inget tak inom ett område lämpar sig för solceller (yrkande 2). Därtill anförs i motionen att gränsdragningen mellan den el man producerar för eget bruk och för den man säljer som producent är för skarp och därför bör ses över för en ökad flexibilitet (yrkande 3). I kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 3 framhålls att och dess grannländer behöver sätta mål för leveranssäkerheten. Motionärerna konstaterar att det saknas en aktör med ansvar för att det långsiktigt finns el i nätet. De föreslår att skulle kunna ges detta ansvar. Myndigheten skulle då kunna avkräva ansvar från elhandlarna om ett långsiktigt agerande. Vidare konstaterar motionärerna att tillgången till el är avgörande för samhället, och att ett lands infrastruktur är beroende av elektricitet. Motionärerna föreslår därför att regeringen ger och i uppdrag att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i samt vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det händer något oförutsett (yrkande 6). I motionen efterfrågas också ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för frihandel på elområdet (yrkande 15). Motionärerna föreslår också att medlemsländernas elnät inom EU ska kunna sammanlänkas så att överföringskapaciteten stärks (yrkande 16). Därtill föreslås i motionen att utreder både det kortsiktiga och det långsiktiga arbetet med elförsörjningen på (yrkande 17). I kommittémotion 2018/19:2924 av m.fl. (L) anförs att på grund av vattenkraften, kärnkraften och investeringar i vind har en säker och effektiv elproduktion med konkurrenskraftiga priser och små utsläpp av växthusgaser. Motionärerna menar att behöver minska utsläppen, som en fossilfri och stabil elproduktion med konkurrenskraftiga priser bibehålls (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att beslutet om ett förnybart elsystem till 2040 som togs i och med energiöverenskommelsen bör rivas upp och ersättas med ett mål om fortsatt fossilfri elproduktion genom en mix av vattenkraft, kärnkraft, vindkraft och solceller (yrkande 2). Därtill framhåller motionärerna att till följd av att mer förnybar elproduktion tillskjuts och kärnkraften försvinner skapas en effektutmaning och leveranssäkerheten sjunker. Motionärerna anser därför att eller bör få i uppdrag att ta fram ett leverenssäkerhetsmål, som beaktar samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination (yrkande 3). Därutöver anför motionärerna att det finns ett behov av att förenkla förnybar elproduktion, som rimliga avvägningar behöver göras mot andra centrala samhällsintressen, som t.ex. miljö- och naturintressen eller försvarets behov (yrkande 7). Därtill framförs i motionen att ett större samarbete mellan de nordiska länderna behövs inom energipolitiken och att det finns stora fördelar med sammankopplingen av elnäten i och . Motionärerna efterfrågar därför bl.a. strategier och samverkan med berörda länder (yrkande 11). (L) föreslår i motion 2018/19:534 att regeringen ska dra tillbaka den nya intäktsförordningen för att underlätta framtida investeringar i elnätet. I motionen anförs bl.a. att förordningen inte tar hänsyn till de investeringar som är nödvändiga , vilket innebär stora risker för svensk industri. I partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 11 framhålls att om ska nå målet om förnybar elproduktion behöver bl.a. elsystemet uppdateras och göras mer flexibelt. Motionärerna anser att det är avgörande att få till investeringar i smarta elnät, att öppna för ökade möjligheter till energilagring och att öka incitamenten för smart konsumentbeteende. (MP) föreslår i motion 2018/19:2293 att ett mål för efterfrågeflexibilitet i elsystemet ska antas. Enligt motionen är marknaden primärt anpassad till kraftproduktion från större enheter, men i takt med att mer förnybar energi byggs kommer marknaden att behöva utvecklas. Den befintliga elanvändningen behöver effektiviseras, elmarknaden utvecklas och elsystemet kompletteras med fler flexibla resurser för att målet om förnybar elproduktion ska kunna nås på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt, enligt motionen. Enligt Energimarknadsinspektionens rapport el- och naturgasmarknad 2017 (Ei R2018:08) består det svenska elnätet av ledning, varav är jordkabel och är luftledning. Elnätet kan delas in i tre nivåer: stamnät, regionnät och lokalnät. Stamnätet transporterar el långa sträckor med höga spänningsnivåer. Regionnäten transporterar el från stamnätet till lokalnäten och i vissa fall direkt till större elanvändare. Lokalnäten ansluter till regionnäten och transporterar el till hushåll och andra slutkunder. Stamnätet i förvaltas av , och regionnäten ägs i huvudsak av Ellevio (f.d. Fortum), Eon och . Lokalnäten ägs till av Ellevio, Eon och och till resterande del av olika privata och kommunala aktörer. Det svenska elsystemet är vidare tätt sammankopplat med angränsande länder, särskilt , och . Utlandsförbindelserna är av två typer, växelström och likström. har växelströmsförbindelser med , och . Likströmsförbindelser finns med , och även med . är indelat i fyra elområden. Gränserna har beslutats av och går vid de tre snitt i där överföringen av el är begränsad. Elområde 1 omfattar nordligaste , elområde 2 området mellan i norr och i söder, elområde 3 det område som sträcker sig från strax söder om i norr till strax söder om i söder och elområde 4 den återstående delen av . Det nordisk-baltiska området bildar ett sammanhängande marknadsområde och består av 15 olika elområden. I marknadsområdet kan el handlas oberoende av nationsgränser så länge nätens tekniska kapacitet att överföra el räcker till. När denna kapacitet är nådd uppstår prisområden som påverkar priset i de olika elområdena. Vid överföringsbegränsningar används en metod som innebär att marknaden delas upp, s.k. marknadsdelning. Detta innebär att handelsområdet delas upp i mindre områden inom vilka det inte finns några överföringsbegränsningar. Vilka elområden som håller ihop och tillsammans bildar ett gemensamt prisområde varierar beroende på utbud, efterfrågan och överföringskapacitet. Detta förfarande innebär också att elområden med produktionsöverskott kommer att få lägre priser än elområden med produktionsunderskott när det finns överföringsbegränsningar mellan områdena. För svensk del gäller att i norra finns ett överskott av elproduktionskapacitet jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Tillgängligheten och produktionen i kärnkraftverken är en viktig komponent för möjligheten att hålla rätt spänning i kraftsystemet, vilket i sin tur påverkar överföringskapaciteten. I finns det ungefär 170 elnätsföretag. Ett nätföretag innehar ett ledningsnät, eller i några fall endast enstaka ledningar, och svarar för drift och underhåll av elnätet. Verksamheten bedrivs med stöd av nätkoncession, dvs. ett tillstånd att bygga och använda en elektrisk starkströmsledning. Ett nätföretag är skyldigt att ansluta elektriska anläggningar till ledningen eller ledningsnätet och att överföra el för någon annans räkning. Det finns alltså en rätt till tredjepartstillträde.