bet · H601NU14 · 2019-05-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som rör olika energipolitiska frågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om översyn av subventioner, förnybar energi, energieffektivisering, kärnkraft, energiforskning och vissa gas- och värmefrågor. I flera fall hänvisar utskottet till pågående insatser, utredningar eller till att yrkandena omfattar energiöverenskommelsen. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, KD, L) och ett särskilt yttrande (V). I en reservation förordas att gör ett tillkännagivande till regeringen om forskning om kärnkraft (M, SD, KD, L). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa frågor om förnybar energi Vissa frågor om energieffektivisering Vissa gas- och värmefrågor 1.Översyn av subventioner, punkt 1 (SD, KD) 2.Översyn av subventioner, punkt 1 (L) 3.Vissa övergripande frågor om energipolitiken, punkt 2 (SD) 4.Vissa övergripande frågor om energipolitiken, punkt 2 (C) 5.Vissa övergripande frågor om energipolitiken, punkt 2 (KD) 6.Vissa övergripande frågor om energipolitiken, punkt 2 (L) 7.Vissa frågor om förnybar energi, punkt 3 (M) 8.Vissa frågor om förnybar energi, punkt 3 (SD) 9.Vissa frågor om förnybar energi, punkt 3 (C) 10.Vissa frågor om energieffektivisering, punkt 4 (SD) 11.Vissa frågor om energieffektivisering, punkt 4 (KD) 12.Vissa frågor om energieffektivisering, punkt 4 (L) 13.Kärnkraftens betydelse för klimatet, punkt 5 (SD, L) 14.Samarbete med andra länder, punkt 6 (SD, KD) 15.Övrigt om kärnkraft, punkt 7 (SD) 16.Forskning om kärnkraft, punkt 8 (M, SD, KD, L) 17.Övrigt om energiforskning, punkt 9 (M) 18.Övrigt om energiforskning, punkt 9 (SD) 19.Övrigt om energiforskning, punkt 9 (KD) 20.Vissa gas- och värmefrågor, punkt 10 (M) 21.Vissa gas- och värmefrågor, punkt 10 (SD) 22.Vissa gas- och värmefrågor, punkt 10 (KD) 23.Vissa övriga frågor, punkt 11 (M) 24.Vissa övriga frågor, punkt 11 (SD) Energipolitik (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6. Reservation 1 (SD, KD) Reservation 2 (L) Vissa övergripande frågor om energipolitiken 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:851 av (M) yrkande 1, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 25, 2018/19:2072 av (M), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 21, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 14, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Vissa frågor om förnybar energi 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 10 och 17, 2018/19:925 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 27, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 13, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Vissa frågor om energieffektivisering 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2018/19:333 av (SD) yrkande 1, 2018/19:2438 av (C) yrkande 4, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (KD) Reservation 12 (L) Kärnkraftens betydelse för klimatet 2018/19:851 av (M) yrkande 2 i denna del och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 13 (SD, L) Samarbete med andra länder 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 14 (SD, KD) 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 5 i denna del och 9 samt 2018/19:2048 av m.fl. (M). Reservation 15 (SD) 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del, 2018/19:851 av (M) yrkande 2 i denna del, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 7 i denna del och 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Reservation 16 (M, SD, KD, L) 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 7 i denna del, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 23. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (KD) Vissa gas- och värmefrågor 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 19, 23, 24 och 29, 2018/19:1210 av (M), 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1339 av m.fl. (S), 2018/19:1939 av (M), 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) Reservation 22 (KD) 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 25 och 26, 2018/19:844 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:956 av och (båda S), 2018/19:1028 av och (båda S), 2018/19:1236 av (M), 2018/19:1791 av m.fl. (S) och 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (V), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 61 yrkanden från den allmänna motionstiden /19 om olika energipolitiska frågor. Motionerna och vissa kompletterande uppgifter redovisas under följande sju avsnitt: Övergripande om energipolitiken, Förnybar energi, Energieffektivisering, Kärnkraft, Energiforskning, Gas- och värmefrågor samt Vissa övriga frågor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av subventioner, inriktning på energipolitiken och vissa internationella frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till de beslut om energipolitikens inriktning som fattade . Jämför reservation 1 (SD, KD), 2 (L), 3 (SD), 4 (C), 5 (KD) och 6 (L). I motion 2018/19:851 av (M) konstaterar motionären att alla länder måste bidra i klimatarbetet och att det därför är viktigt att satsar på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. En energimix fri från koldioxid kan också bli en framtida exportnäring inte minst för att reducera fossil energiproduktion i grannländer såsom , och . Motionären framhåller behovet av en politik som inte skadar klimatet och förordar därför att målet för svensk energiproduktion bör vara att uppnå klimatneutralitet, dvs. att inte bidra till växthuseffekten (yrkande 1). I motion 2018/19:2072 av (M) framhåller motionären vikten av att länderna i får utnyttja sina energiresurser optimalt för att klara den fortsatta energiomställningen och vidare att EU inte alltid delar de svenska och nordiska uppfattningarna om hur ländernas resurser ska nyttjas för att nå klimat- och miljömålen som välstånd och tillväxt bibehålls. Det finns ett antal olika modeller för subventioner och incitament inom EU för att öka den klimatsmarta elproduktionen, men olika ekonomiska förutsättningar gör att investeringarna inte alltid hamnar där de gör mest nytta. Motionären anför vikten av ett systematiskt och formaliserat samarbete kring avgörande EU-frågor som energipolitiken och förordar därför att regeringen ser över möjligheterna till en gemensam nordisk linje om energiproduktion och reglering av energimarknaden. I kommittémotion 2018/19:164 av m.fl. (SD) anför motionärerna att som industriland är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgång till elenergi under årets alla timmar och att vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vidare framhåller motionärerna att de företräder en industrivänlig linje och vill skapa förutsättningar för att successivt bygga ut och vidareutveckla kärnkraften. Motionärerna anser att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben – leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och hög miljöprestanda – och att vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaderna raserar förutsättningarna för att ens nå något av målen. Motionärerna förordar därför att regeringen ska ta initiativ till att lägga om energipolitikens inriktning med hänsyn till industrin och den svenska nationens behov (yrkande 1). I kommittémotion 2018/19:166 av (SD) m.fl. anför motionärerna att svensk basindustri i allmänhet och stålindustrin i synnerhet är starkt beroende av säker tillgång på el. Motionärerna förordar en energipolitik som bygger vidare på den energimix med huvudsakligen vatten- och kärnkraft som tjänat väl. motsätter sig motionärerna subventioner och skattelättnader till t.ex. väderberoende energislag som snedvrider energimarknaden och grusar möjligheterna att behålla ett robust energisystem. Motionärerna förordar ett tillkännagivande till regeringen om att prioritera den svenska basindustrin vid utformningen av energipolitiken (yrkande 1). I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) anför motionärerna att energipolitiken ska vara inriktad mot att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushållen som näringslivet. Den politik som motionärerna står bakom har till syfte att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Motionärerna menar att det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning och de anser därför att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Denna inställning utesluter dock inte att energisystem kan delas över nationsgränser men då företrädesvis med nationer i närområde. Motionärerna strävar efter att bibehålla och utveckla landets energisystem med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar och förordar ett tillkännagivande om energipolitikens inriktning i linje med vad som anförs i motionen (yrkande 1). I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) anför motionärerna att omställning till s.k. förnybar energi påfallande ofta i realiteten betyder höjda utsläpp av klimatgaser. Motionärerna anser att det är märkligt att kärnkraftens betydelse över huvud taget inte finns med i diskussionen i och att det slår fel att kärnkraften, som är att betrakta som klimatneutral, ställs vid sidan av det som kallas förnybart. Motionärerna förordar därför att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi (yrkande 17). I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) anför motionärerna att de står bakom energiöverenskommelsen som slöts 2016. Den skapar bl.a. ett långsiktigt mål om utbyggnad av förnybar el, förlänger elcertifikatssystemet, värnar både småskalig och storskalig vattenkraft och skapar stabila marknadsförutsättningar för såväl elproduktionsbolag som mikroproducenter. Motionärerna menar vidare att överenskommelsen ger de långsiktiga förutsättningar som krävs för att nå ett helt förnybart energisystem och förordar därför att ska ha ett helt förnybart energisystem (yrkande 21). I kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) anför motionärerna att en trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i ekonomi och avgörande för välfärden. Vidare framhåller motionärerna att svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är också av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Energipolitiken ska därför göra det möjligt för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Motionärerna vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Motionärerna framhåller att det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. Vidare framhåller motionärerna att de värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050 och att de stöder det bindande utsläppningsminskningsmålet om inom EU (jämfört med nivåer) och målen om förnybar energi och energieffektivisering inom EU till 2030. Vidare påminner motionärerna om Agenda 2030 – de mål som FN har antagit för global utveckling – där ett av målen handlar om hållbar energi för alla och syftar till att säkerställa att alla har tillgång till tillförlitlig, hållbar och modern energi till en överkomlig kostnad. Sammanfattningsvis förordar motionärerna att ställer sig bakom det som anförts i motionen om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål (yrkande 4). Motionärerna föreslår vidare utan närmare motivering att en översyn av subventioner för alla energislag bör göras (yrkande 9). Motionärerna föreslår också ett tillkännagivande om vikten av att vidhålla energiunionens syfte, dvs. att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU utan närmare motivering (yrkande 14). I partimotion 2018/19:2040 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att bör ta täten i EU:s reformarbete och att energiproduktionen är en helt avgörande faktor för klimatarbetet. Motionärerna menar vidare att det europeiska beroendet av rysk gas leder både till stora klimatutsläpp och till att försämra säkerheten i EU och förordar därför att EU:s energiunion bör utvecklas ytterligare och fokusera på klimatneutrala energislag som förnybar energi och kärnkraft (yrkande 25). I kommittémotion 2018/19:2924 av m.fl. (L) anför motionärerna att de vill se mer likvärdiga villkor för koldioxidfria kraftslag och att de är kritiska till elcertifikatssystemet liksom andra former av subventioner till viss elproduktion som kommer med energiöverenskommelsen. Motionärerna förordar därför väl fungerande el- och energimarknader som driver på teknisk utveckling och kostnadseffektiva lösningar (yrkande 4). Vidare anför motionärerna att elcertifikatssystemet innebär att mogen teknik subventioneras och att det utöver detta även förekommer subventioner till havsbaserad vindkraft. Motionärerna menar att det därmed ges stöd till ny elproduktion trots att det egentligen inte behövs ny elproduktion och att stöd ges till den teknik som påstås vara den billigaste att bygga . All form av utsläppsfri elproduktion välkomnas av motionärerna men de anser att den ska byggas där den behövs och på marknadsmässiga grunder. Motionärerna förordar därför principen om mer marknad och mindre subventioner (yrkande 5). av subventioner, stöd och skatteregler behöver också ses över enligt motionärerna så att förutsättningarna för de fossilfria kraftslagen blir lika. Det är motionärernas uppfattning att lika förutsättningar är det mest kostnadseffektiva sättet att nå målet att eliminera utsläppen av koldioxid (yrkande 6). Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommission – – med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Arbetet genomfördes i tre faser i enlighet med (dir. 2015:25). Under den första fasen gjordes en kunskapsgenomgång och formulering av alternativ. Under arbetets andra fas analyserades de utmaningar och möjligheter energisystemet står inför. Slutligen utarbetade ett antal förslag och bedömningar med utgångspunkt i den energipolitiska ramöverenskommelse som slöts mellan fem av partier 2016. En blocköverskridande energipolitisk ramöverenskommelse slöts mellan , , , och . I överenskommelsen slogs det fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vidare enades man om att målet 2040 ska vara förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är det ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och överenskommelsen innebär inte heller en stängning av kärnkraft som en följd av politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Enligt energiöverenskommelsen ska den förnybara energin fortsätta att byggas ut. Det anges vidare att har fantastiska förutsättningar för förnybar elproduktion och att det är rimligt att är nettoexportör av el även . Partierna är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Enligt överenskommelsen förlängs och utökas elcertifikatssystemet med nya elcertifikat till 2030. Vidare bör anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft slopas enligt partierna. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare, vilket fastslås i överenskommelsen. Principerna som lades fast i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) kvarstår. Det innebär enligt överenskommelsen bl.a. att • avvecklingslagen har avskaffats och inte kommer att återinföras • kärnkraftsparentesen är förlängd genom att man inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåter nybyggnad på befintliga platser • tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd • tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik • något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas. Överenskommelsen omfattar även vissa frågor om Kärnavfallsfonden och om att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis och även att fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Genom överenskommelsen säkerställs även att vattenkraften ska leva upp till moderna miljökrav. slutredovisade sitt uppdrag (SOU 2017:2) och föreslog följande energipolitiska mål: • Målet 2040 är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. • ska 2030 ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). Vidare konstaterade att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. konstaterade vidare att det är en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. I betänkandet lämnar en rad förslag och bedömningar. De innebär bl.a. följande: • Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. • får i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Sektorsstrategierna kommer att tas fram av tillsammans med olika branscher och utgör därmed inget mål som fastställs av . • Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. • Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . • Principerna om förutsättningarna för planering av nya kärnkraftsreaktorer (prop. 2008/09:163) kvarstår. • Placeringsreglementet i Kärnavfallsfonden ska ändras så att placeringsmöjligheterna utökas fr.o.m. starten på nästa treårsperiod 2018. • ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den efter-strävade miljönyttan. • Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, dvs. Skatten ska sänkas stegvis med start . • Det ska utredas hur befintliga regelverk och skattelagstiftning kan förenklas och anpassas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. • Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. • En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling när det gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska styrmedel och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen ur både energi- och effekthänseende. • Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten föreslås ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. • I och i förs en bred diskussion om vilken framtida elmarknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodellen i och . Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. Utöver dessa förslag och bedömningar lämnade en rad bedömningar inom olika delar av energiområdet, bl.a. att det bör inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter för de partier som slöt ramöverenskommelsen med syfte att kontinuerligt följa upp ramöverenskommelsen. Företrädare för , V och L lämnade reservationer i slutbetänkandet. Regeringen överlämnade en proposition om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228). Med energiöverenskommelsen som grund lämnade regeringen förslag om nya energipolitiska mål och sin bedömning av energipolitikens inriktning. Vid behandlingen av propositionen antog de förslag till övergripande mål för energipolitiken som regeringen lagt fram (bet. 2017/18:NU22). Målet innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Med de mål som fastställt ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Förslaget i propositionen om ett mål för energieffektivisering godkändes också. Målet är att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten. biföll också regeringens förslag om att upphäva vissa tidigare beslutade riksdagsbindningar som gällde riktlinjer för energipolitiken. I betänkandet fanns 36 reservationer (M, SD, C, V, L och KD). I propositionen anger regeringen även att energiöverenskommelsen bör förvaltas och uppdateras och att en genomförandegrupp därför bör inrättas för att kontinuerligt följa upp överenskommelsen. Av propositionen framgår vidare att partierna som står bakom energiöverenskommelsen har bildat och påbörjat arbetet inom en arbetsgrupp med uppgift att vårda ramöverenskommelsen, den s.k. genomförandegruppen. Gruppens uppgift är bl.a. att förvalta och uppdatera överenskommelsen och dess målsättningar. Gruppen ska i sitt arbete även följa utvecklingen på elmarknaden såväl på nordisk som på europeisk nivå med hjälp av relevanta myndigheter på området. Regeringen anför vidare att de berörda myndigheterna kontinuerligt bör följa utvecklingen på elmarknaden genom att bl.a. analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven, behovet av ytterligare systemtjänster, nätstabilitet och andra avgörande faktorer så att har ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en god överföringskapacitet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Av propositionen framgår att regeringen avser att genomföra en kontrollstation för att kontinuerligt följa upp energiöverenskommelsen, med planerad start .