bet · H701FiU1 · 2019-11-22 00:00:00 — Det ska ske bl.a. genom ett utvecklat kunskapslyft, förlängd möjlighet till svenskundervisning och medel för språkträning för föräldralediga. Regeringen anser vidare att det behövs fler innovativa och växande företag som skapar fler jobb i hela landet. Politiken föreslås därför inriktas på att sänka skatten på arbete och skatten på att anställa. Regeringen vill därför avskaffa den s.k. värnskatten och införa ett ingångsavdrag som ger arbetsgivare som anställer en person som är ny på arbetsmarknaden eller som varit borta från arbetsmarknaden kraftigt nedsatta arbetsgivaravgifter . ska bli ett fossilfritt föregångsland Regeringen framhåller att ska gå före och visa att en fossilfri värld är möjlig. Ambitionen är att uppnå mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i en mer miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val. Regeringens bedömning är att miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. En grön skatteväxling ska genomföras. Den ekonomiska politiken ska enligt regeringen bidra till att de svenska miljömålen nås; bl.a. ska en handlingsplan tas fram för minskade utsläpp och lagstiftningen ska ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. ska fortsätta att ta en ledande och pådrivande roll för genomförandet av såväl som Agenda 2030. Regeringen anser också att ska vara ledande internationellt för att kunna beskatta fossilt flygbränsle. För att minska klimatutsläppen ska politiken också inriktas på att bl.a. förstärka, effektivisera och utveckla stöden för klimatinvesteringar. Enligt regeringen ska vara ledande i klimatomställningen, både genom sänkta utsläpp och genom utvecklande av grön teknik. Regeringen anser dessutom att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi. Regeringen avser att föra en politik som stärker välfärden. I propositionen framhåller regeringen att en generell och skattefinansierad välfärd byggd på hög sysselsättning bidrar till jämlikhet och jämställdhet och banar väg för bättre livschanser för alla. I när allt fler lever allt längre krävs enligt regeringen omfattande resurser för att upprätthålla en hög kvalitet i välfärden. Regeringen avser därför att fortsätta föra en politik som stärker de allmänna bidragen till kommunsektorn i en jämn takt över hela mandatperioden. En sådan förstärkning bedöms också vara ett effektivt sätt att hålla uppe sysselsättningen vid en ekonomisk avmattning, menar regeringen. En av de viktigaste frågorna för regeringen är att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården så att fler får vård och köerna minskar. Sjuksköterskor ska också få bättre möjligheter till vidareutbildning och karriärtjänster. Regeringen avser även att föra en politik där alla som har rätt till assistans också ska få det. I propositionen framhålls att alla som har jobbat och betalat skatt i under ett helt yrkesliv förtjänar en trygg ålderdom. Regeringen avser därför att föra en politik som stärker de ekonomiska villkoren för äldre som har svårt att få ekonomin att gå ihop, bl.a. genom att förbättra grundskyddet för pensionärer och ta bort skatteklyftan mellan lön och pension. ska vara en framstående kunskapsnation. Alla skolor ska vara bra skolor som präglas av ordning och studiero, kunskapsfokus och likvärdighet. Regeringen avser att föra en politik med reformer som ökar likvärdigheten mellan skolor och som stärker läraryrket. Regeringens ambition är att förbättra styrningen på skolområdet och att ta bort ett antal riktade statsbidrag på skolområdet för att i stället låta dem uppgå i det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Enligt regeringen kan detta vara särskilt betydelsefullt för små kommuner och små enskilda huvudmän som inte har lika utbyggda administrativa stödfunktioner som större huvudmän. Hela landet ska växa I propositionen framhåller regeringen att hela ska leva och växa. För att hela landets potential ska tas till vara anser regeringen att det behövs bättre möjligheter att bo, studera och arbeta i hela landet. Politiken ska därför inriktas på att skapa förutsättningar för detta, bl.a. genom att det införs en skattereduktion riktad till glest befolkade delar av framför allt norra och västra . Landsbygdens utveckling bedöms som avgörande för hela . Regeringen avser därför att föra en politik som stärker den svenska livsmedelsproduktionen, som ökar den statliga närvaron i hela landet och som förstärker utbyggnaden av digital infrastruktur. Politiken ska också inriktas på att förstärka underhållet av vägar och järnvägar på landsbygden. Regeringen föreslår också att politiken ska inriktas på att stärka de kommuner som har tagit emot en stor andel nyanlända i förhållande till sin befolkning. I propositionen konstateras att bostadsbyggandet fortfarande befinner sig på höga nivåer men att takten i byggandet avtar. Bristen på bostäder är enligt regeringens bedömning fortfarande stor och rörligheten på bostadsmarknaden för liten. Regeringen anser att det måste byggas fler bostäder, att boendesegregationen måste brytas och att ungas möjligheter att flytta hemifrån måste förbättras. Mot den bakgrunden avser regeringen att föra en politik som skapar förutsättningar för detta bl.a. genom att förändra stödet till byggandet av bostäder så att det blir mer ändamålsenligt och effektivt och genom att permanent höja taket för uppskovsbeloppet vid bostadsförsäljning. Tryggheten ska öka och demokratin ska värnas I propositionen framhåller regeringen att ska vara ett tryggt land för alla. Brott och deras orsaker ska bekämpas. Demokratin ska värnas, både i och i omvärlden. För att skapa ett tryggt samhälle behövs enligt regeringen ett strategiskt och målmedvetet brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete. Politiken ska därför inriktas på att intensifiera kampen mot brottslighet och dess orsaker, bl.a. genom utökade resurser till polisen och ett fortsatt arbete med att anställa 10 000 fler inom polisen till 2024. Politiken ska också inriktas på att förstärka resurserna till Domstolar och Kriminalvården. Hedersrelaterat våld och förtryck ska synliggöras, förebyggas, förhindras och straffas. demokrati och rätt till självbestämmande ska enligt regeringen värnas från både inre och yttre hot. Regeringen konstaterar att det säkerhetspolitiska läget har försämrats av den politiska utvecklingen i och undergrävandet av den europeiska säkerhetsordningen. Regeringen framhåller att det krävs en ökad försvarsförmåga för att öka tryggheten i och stabiliteten i vårt närområde. Politiken föreslås därför inriktas på att stärka resurserna till det militära försvaret. För att finansiera de ökade resurserna till försvaret avser regeringen att föreslå att en bankskatt införs . Skatteförändringar för jobb och hållbar tillväxt Skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Regeringens inriktning på skattepolitiken syftar till att bidra till en ökad sysselsättning, ett ökat antal arbetade timmar och att klimat- och miljömål nås. Genom att säkra stabila skatteintäkter säkras välfärdens finansiering. Regeringen föreslår att skattepolitiken inriktas på att bl.a. avskaffa den s.k. värnskatten, att ta bort skillnaden i beskattning mellan pension för personer och lön för personer , att införa ett ingångsavdrag med kraftigt nedsatta arbetsgivaravgifter för arbetsgivare som anställer en person som är ny på arbetsmarknaden eller som varit borta länge från arbetsmarknaden samt på att justera skatten på drivmedel. Som en del i en grön skatteväxling avser regeringen att återkomma med förslag om en sänkt inkomstskatt för personer som bor i vissa glest befolkade områden, främst i . I propositionen redovisar regeringen sin prognos för den makroekonomiska utvecklingen i och i omvärlden för perioden –2022 med tyngdpunkt på utvecklingen och 2020. I prognosen har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. Tillväxtutsikterna i omvärlden och 2020 Regeringen konstaterar att tillväxten i världsekonomin har mattats av av hög tillväxt. Indikatorer för tillverkningsindustrin har fortsatt att försvagas och osäkerheterna kring de globala handelsförutsättningarna har ökat. Sammantaget är regeringens bedömning att tillväxten i sammanvägd BNP för de länder som är viktiga för utrikeshandel mattas av 2019 för att därefter växa ungefär i linje med det historiska genomsnittet . För euroområdet är regeringens bedömning att BNP-tillväxten blir lägre 2019 och 2020 än . Den snabba inbromsningen av industrikonjunkturen i har en stor betydelse för euroområdet som helhet. Förtroendeindikatorer tyder dessutom enligt regeringen på en fortsatt dämpad efterfrågan i tillverkningsindustrin i euroområdet framöver. En svagare global efterfrågan väntas leda till att exporten och investeringarna växer långsammare. dämpas arbetsmarknadsutvecklingen, och hushållen förväntas öka sin konsumtion långsammare. Osäkerheterna runt formerna för utträde ur EU bedöms leda till att tillväxten i blir förhållandevis måttlig även . En förhöjd handelsoro och en avtagande effekt av finanspolitiska stimulanser i förväntas leda till att tillväxten i successivt mattas av 2019 och 2020. I framväxande ekonomier som är regeringens bedömning att tillväxten saktar ned 2019 och avtar ytterligare 2020 bl.a. som en följd av en ökad handelsoro. Tillväxtutsikterna för 2019 och 2020 Regeringen konstaterar att konjunkturen i har stärkts och att tillväxten har varit hög. mattades den inhemska efterfrågan dock av. Regeringens bedömning är att tillväxten även blir dämpad och 2020. Den dämpade tillväxten förklaras av en svagare utveckling i omvärlden, minskade bostadsinvesteringar och en minskad offentlig konsumtion. väntas BNP växa respektive år, se tabell 1.1. –0,5 –0,9 –0,7 –0,2 Källa: Budgetpropositionen . Hushållens konsumtion väntas växa i en långsammare takt 2019 än . Den svagare utvecklingen bedömer regeringen till viss del som tillfällig, och hushållen förväntas öka sin konsumtion i en högre takt 2020 än 2019. En stabilisering av läget på bostadsmarknaden och ett högt sparande bland hushåll talar enligt regeringen för en sådan utveckling. De migrationsrelaterade utgifter som är förknippade med nyanländas första år i minskar successivt, vilket bidrar till lägre offentliga konsumtionsutgifter. Bostadsinvesteringarna bedöms minska , bl.a. som en följd av sjunkande priser och ett ökat utbud av bostäder till försäljning. Även utrikeshandeln väntas bli svagare 2019 och 2020 än 2018. Indikatorer tyder enligt regeringen på att exporttillväxten dämpas 2019. Den lägre globala tillväxten tillsammans med en gradvis förstärkning av kronan bedöms enligt regeringen bidra till att exporten ökar långsammare även 2020. Arbetsmarknaden, resursutnyttjande, löner, inflation och räntor Regeringen konstaterar att sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet har stigit och är på historiskt höga nivåer, bland både kvinnor och män. konstaterar regeringen att utvecklingen på arbetsmarknaden dämpades . Indikatorer som t.ex. företagens anställningsplaner tyder på att utvecklingen på arbetsmarknaden kommer att fortsätta vara dämpad. Utvecklingen bedöms också påverkas av att befolkningen i arbetsför ålder väntas växa i långsammare takt både 2019 och 2020 än . Sammantaget är regeringens bedömning att sysselsättningen och arbetskraften kommer att fortsätta öka både 2019 och 2020, men tillväxten väntas avta tydligt jämfört . Arbetslösheten väntas vara oförändrad 2019 jämfört med för att sedan öka marginellt 2020. Resursutnyttjandet i ekonomin bedömer regeringen vara högre än normalt. I takt med att efterfrågan på arbetskraft och rekryteringsbehoven dämpas bedöms resursutnyttjandet gradvis gå mot ett balanserat konjunkturläge. BNP-gapet, dvs. den procentuella skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP, minskar 2019 och 2020. Det ansträngda resursutnyttjandet på arbetsmarknaden väntas i sin tur leda till att löneökningarna blir något högre framöver. Det högre resursutnyttjandet talar enligt regeringen för att inflationen stiger . Ett antal faktorer, som t.ex. företagens inflationsförväntningar, verkar återhållande på inflationen 2019 och 2020. Osäkerheten kring handelsrelationerna mellan och framför allt bidrog enligt regeringen till en oro på de finansiella marknaderna , vilket bl.a. medfört att de längre räntorna i omvärlden har sjunkit. Regeringen konstaterar att ränteförväntningarna har sjunkit även i och att marknadsaktörerna inte förväntar sig att höjer räntan . Utvecklingen 2021 och 2022 I propositionen redovisar regeringen ett huvudscenario för utvecklingen av svensk ekonomi . Regeringens bedömning är att tillväxten i omvärlden normaliseras till genomsnittliga tillväxttakter på 2021 och 2022 och att resursutnyttjandet i det närmaste är balanserat. Detta väntas bidra till att efterfrågan på svensk export växer med , vilket är något långsammare än den genomsnittliga tillväxten . Det förklaras bl.a. av att de senaste årens långsammare tillväxt i världshandeln antas bestå även framöver. För är regeringens bedömning att tillväxten i arbetsutbudet dämpas 2021 och 2022 jämfört till följd av att befolkningstillväxten mattas av som andelen äldre i befolkningen ökar. väntas produktivitetsutvecklingen, som har varit svag , stiga något. Sammantaget är regeringens bedömning att tillväxten i potentiell BNP uppgår till 2021 och 2022. Konjunkturläget bedöms vara balanserat 2021 och 2022. Regeringens bedömning är vidare att den offentliga konsumtionen utvecklas jämförelsevis svagt 2021 och 2022, till följd av antagandet om oförändrade regler. Dessa beräkningstekniska antaganden innebär att finanspolitiken sammantaget blir åtstramande. Effekterna av detta motverkas till viss del av att penningpolitiken blir mer expansiv än vad som annars skulle vara fallet, vilket antas stimulera tillväxten i framför allt hushållens konsumtion och fasta bruttoinvesteringar. Sammantaget bedömer regeringen att BNP-tillväxten 2021 och 2022 blir något lägre än genomsnittet . Regeringen belyser ett antal faktorer som skulle kunna leda till en svagare eller starkare ekonomisk utveckling och 2020 än i prognosen, bl.a. utvecklingen av handelskonflikten mellan och , problem med överkapacitet i statliga företag, obalanser på bostadsmarknaden och en hög skuldsättning i både den privata och den offentliga sektorn. En kraftig inbromsning av tillväxten i bedöms kunna få stora konsekvenser för utvecklingen i världsekonomin. utträde ur EU, klimatförändringar, geopolitiska spänningar och finanspolitik beskrivs av regeringen som ytterligare faktorer som kan komma att leda till allmän finansiell oro. I utgör enligt regeringen utvecklingen på bostadsmarknaden och hushållens höga skuldsättning en osäkerhetsfaktor. Riskerna för en snabb nedgång i bostadspriserna bedöms ha minskat, men om priserna skulle sjunka kraftigt framöver kan det leda till negativa effekter för svensk ekonomi om hushållen drar ned på sin konsumtion. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Uppföljning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Enligt 2 kap. 1 a § budgetlagen ska regeringen redovisa för hur målet för den offentliga sektorns finansiella sparande uppnås. Regeringen ska då beakta effekterna av beslutade och för presenterade budgetpolitiska åtgärder. Enligt det mål för det finansiella sparandet (överskottsmålet) som gäller ska sparandet i den offentliga sektorn motsvara en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det strukturella sparandet för innevarande och nästkommande år används för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till överskottsmålet i ett framåtblickande perspektiv. För att i efterhand utvärdera om överskottsmålet har uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser används ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. I tabell 1.2 redovisas utfall och prognos för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn, det strukturella sparandet samt det bakåtblickande åttaårssnittet för det finansiella sparandet. Den offentliga sektorns finanser redovisade överskott 2015–2018. blev överskottet av BNP. Det finansiella sparandet väntas även 2019 vara positivt men försvagas av BNP jämfört med . Givet beslutade, föreslagna och aviserade budgetpolitiska åtgärder beräknar regeringen att sparandet kommer att vara i stort sett oförändrat för att sedan växa 2022. Mot slutet av prognosperioden bedömer regeringen att inkomsterna växer något svagare än BNP medan utgifterna i framför allt staten successivt minskar som andel av BNP. Regeringen bedömer att det strukturella sparandet uppgår till av potentiell BNP 2020. Till följd av osäkerheten i bedömningen av det strukturella sparandet anser regeringen att så små skillnader i förhållande till målet inte utgör någon tydlig avvikelse. Regeringen bedömer därför att inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. Regeringens bedömning är att finanspolitiken i allt väsentligt är neutral och 2020, och därmed en väl avvägd inriktning i rådande konjunkturläge. Det bakåtblickande åttaåriga genomsnittet av det finansiella sparandet ligger under överskottsmålets nivå. Regeringen konstaterar att sparandet dock gradvis har stigit . Tabell 1.2 Finansiellt sparande i offentlig sektor och indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP Utfall 2018 och prognos 2019–2022 –0,1 1 Andel av potentiell BNP. Källa: Budgetpropositionen . Utgiftstaket för staten – uppföljning Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen redovisa prognoser över utgifterna under utgiftstaket. Om det finns risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas ska regeringen enligt 2 kap. 4 § för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder för . I propositionen görs en uppföljning av de beslutade nivåerna för utgiftstaket –2021. Regeringen bedömer att utrymmet mellan utgiftstaket och de faktiska beräknade takbegränsade utgifterna, dvs. budgeteringsmarginalen, är tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i bedömningen av utgiftsutvecklingen –2021. I tabell 1.3 redovisas de nivåer på utgiftstaket som beslutat om och regeringens förslag på nivå tillsammans med prognosen för de takbegränsade utgifterna. För förslag till beslut om utgiftstakets nivå , se vidare avsnitt 2.1 Utgiftstak för staten. Tabell 1.3 Utgiftstak för staten enligt regeringen Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor Utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Budgeteringsmarginal i procent av takbegränsade utgifter Utgiftstak för staten i procent av BNP Anm.: Prognos . Källa: Budgetpropositionen . Prognoser över statens budget, statsskulden och de offentliga finanserna 2020–2022 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen redovisa prognoser över bl.a. statens lånebehov och den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder. Regeringens prognos visar på ett överskott i statens budget under hela prognosperioden –2022. Budgetsaldot väntas försvagas med 2021 och 2022 då regeringen, till följd av ett antagande om att räntenivån i ekonomin åter blir positiv, förväntar sig att företag kommer att ta ut sina kapitalplaceringar på skattekonton. För en mer detaljerad redovisning av utvecklingen av inkomster och utgifter i statens budget 2020–2022, se avsnitt 2.2–2.4 och 2.9. Överskottet i statens budget bidrar till en lägre statsskuld. Skulden fortsätter att minska både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden, beräknas minska både till följd av överskotten i de offentliga finanserna och till följd av att amorterar på delar av sitt valutalån i . beräknas bruttoskulden uppgå till av BNP. Bruttoskulden understiger referensvärdet i EU:s som innebär att skulden inte bör överstiga av BNP. Tabell 1.4 Statens budgetsaldo och statsskulden enligt regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av såld egendom Utgifter i statens budget Statsskuld i procent av BNP Maastrichtskulden i procent av BNP1 1Skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av statspapper. Källa: Budgetpropositionen . I tabell 1.5 redovisas den offentliga sektorns finansiella sparande och dess fördelning på respektive delsektor. Staten förväntas redovisa stora överskott under hela prognosperioden, och regeringen beräknar att det finansiella sparandet i staten överstiger av BNP . beräknas överskottet i staten successivt stärkas till följd av att utgifterna minskar som andel av BNP. Det är enligt regeringen bl.a. utgifter inom migrationsområdet och utgifterna för aktivitets- och sjukersättningar som förväntas minska. Dessutom medför de beslutade och föreslagna budgetpolitiska åtgärder som aviserats att sparandet ytterligare förstärks . Även det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet beräknas redovisa överskott under hela prognosperioden. Det förklaras av att direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar bedöms vara högre än avgiftsunderskottet i ålderspensionssystemet. För kommunsektorn beräknas underskotten i det finansiella sparandet uppgå till av BNP . Kommunsektorns skatteinkomster beräknas öka något mindre än vad de gjorde föregående fyraårsperiod. Det beror främst på att antalet arbetade timmar i ekonomin utvecklas i något långsammare takt. hålls tillväxten av statsbidrag tillbaka på grund av minskande migrationsrelaterade statsbidrag. Kommunsektorns utgifter bedöms också öka i en något måttligare takt framöver. snabb tillväxt av investeringsutgifter bedömer regeringen att utvecklingen av dessa dämpas . Sammantaget beräknas kommunsektorns utgifter öka något mer än inkomsterna –2022, vilket medför ett något minskat finansiellt sparande . Tabell 1.5 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Uppföljning av statens budget och de offentliga finanserna 2019 Enligt prognosen bedöms statens skatteinkomster minska med jämfört med beräkningarna i statens budget . Jämfört med beräkningarna i statens budget är prognosen för skatt på arbete och skatt på kapital i stort sett oförändrad. Mervärdesskatteintäkterna beräknas bli lägre än enligt beräkningen i statens budget , medan punktskatteintäkterna bedöms bli något högre. Intäkterna från skatt på arbete bedöms vara i nivå med prognosen i statens budget . Prognosen för övriga inkomster, dvs. inkomster av statens verksamhet, inkomster av såld egendom, återbetalning av lån, kalkylmässiga inkomster, bidrag m.m. från EU samt avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet, har reviderats ned med jämfört med beräkningen i statens budget . Statens utgifter beräknas sammantaget bli lägre än de anslag som anvisats, inklusive ändringarna i samband med förslag i vår- och höständringsbudgetarna. Nedrevideringarna av utgifterna hänförs till utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (–4,), utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (–2,), utgiftsområde 15 Studiestöd (–2,), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–1,), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (–1,) samt utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (–1,). Regeringen har reviderat ned prognosen för den offentliga sektorns finansiella sparande med i förhållande till den prognos som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen anger att inkomsterna från bl.a. skatt på kapital förväntas bli lägre än i den tidigare prognosen. har utgifterna för konsumtion och investeringar reviderats upp. Även förslag och aviseringar i budgetpropositionen medför högre utgifter.