bet · H601KU5 · 2019-01-17 00:00:00 — Förslaget gällde jordbruk och fiskeri och även ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Miljö- och jordbruksutskottet lämnade ett fjärde utlåtande om kommissionens förslag till förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen (COM(2012) 576, utl. 2012/13:MJU6, rskr. 2012/13:131). Förslaget gällde miljöpolitik. lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om upprättandet av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden (COM(2013) 133, utl. 2012/13:MJU20, rskr. 2012/13:203). Förslaget gällde jordbruk och fiskeri, transportpolitik, miljöpolitik och energipolitik. Tabell 16 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och utkast till lagstiftningsakter inom miljö- och jordbruksutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Art. 42, 43 Art. 53, 55 Art. 91, 100 Tillnärmning av lagstiftning (immateriella rättigheter) Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Forskning och teknisk utveckling Associering av och territorier *Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade 17 utkast till lagstiftningsakter . I samtliga fall ansåg utskottet att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att nio av utkasten gällde energipolitik och att sex av utkasten grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Två utkast vardera gällde etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och strukturfonder. Ytterligare två rörde miljöpolitik. Övriga utkast gällde fri rörlighet för unionsmedborgare (1), jordbruk och fiskeri (1), social trygghet (1), transportpolitik (1), konkurrensregler (1) och inhämtade av information (1). Följande utkast berörde flera politikområden: – kommissionens förslag till förordning om styrningen av energiunionen m.m. (COM(2016) 759) som rörde miljöpolitik och energipolitik – kommissionens förslag till direktiv om tillämpningen av direktiv /123/EG om tjänster på den inre marknaden, om fastställande av ett anmälningsförfarande för tillståndsförfaranden och krav avseende tjänster, och om ändring av direktiv /123/EG och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (COM(2016) 821) som rörde etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och tillnärmning av lagstiftning – kommissionens förslag till direktiv om den rättsliga och operativa ramen för det europeiska elektroniska tjänstekort som införs genom tjänstekortsförordningen (COM(2016) 823) som rörde etableringsfrihet och fri rörlighet för tjänster – kommissionens förslag till direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (COM(2017) 142, som rörde konkurrensregler och tillnärmning av lagstiftning – kommissionens förslag till förordning om fastställande av villkor och förfarande genom vilka kommissionen får begära att företag och företagssammanslutningar tillhandahåller information när det gäller den inre marknaden och närliggande områden (COM(2017) 257, som rörde jordbruk och fiskeri, transportpolitik, tillnärmning av lagstiftning, miljöpolitik, energipolitik och inhämtande av information – kommissionens förslag till förordning om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster m.m. (COM(2017) 256, som rörde fri rörlighet för unionsmedborgare, social trygghet och tillnärmning av lagstiftning. Totalt –prövade näringsutskottet 70 utkast till lagstiftningsakter. Av sammanställningarna framgår det att flest utkast (25) grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Därefter följer 18 utkast som gällde energipolitik, 15 utkast som gällde strukturfonder och 5 utkast som gällde tillnärmning av lagstiftning som rörde immateriella rättigheter. Fyra utkast vardera gällde etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. Tre utkast gällde jordbruk och fiskeri. Två utkast gällde miljöpolitik. Två utkast vardera gällde konkurrensregler och gemensam handelspolitik. Därutöver gällde två utkast inhämtande av information, och lika många gällde statistik. Ytterligare två utkast gällde särskilda åtgärder till förmån för de s.k. yttersta randområdena. Övriga utkast gällde fri rörlighet för unionsmedborgare (1), social trygghet (1), transportpolitik (1), transeuropeiska nät (1), industripolitik (1), turism (1), utvecklingssamarbete (1) samt ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer (1). Totalt har näringsutskottet lämnat fem utlåtanden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft, varav följande tre utlåtanden ledde till motiverade yttranden från . lämnade näringsutskottet ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till direktiv om energieffektivitet m.m. (COM(2011) 370, utl. 2011/12:NU8, rskr. 2011/12:8). Förslaget gällde energipolitik. lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (COM(2011) 834, utl. 2011/12:NU17, rskr. 2011/12:127). Detta förslag gällde industripolitik och turism. Utskottet lämnade även ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (COM(2012) 372, utl. 2012/13:NU5, rskr. 2012/13:14). Förslaget gällde etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. De två utlåtanden som inte ledde till några motiverade yttranden från lämnades på begäran av en minoritet av minst fem ledamöter. Det första av dessa utlåtanden lämnades och gällde kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer m.m. (COM(2011) 658, utl. 2011/12:NU15). Förslaget gällde transeuropeiska nät. I det ärendet begärde en minoritet att ett utlåtande skulle lämnas. Utskottsmajoriteten ansåg dock att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. biföll utskottsmajoritetens förslag, vilket innebar att inget motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (prot. 2011/12:52). Det andra utlåtandet lämnades och gällde kommissionens förslag till direktiv om skydd för företagshemligheter (COM(2013) 813, utl. 2013/14:NU28). Detta förslag grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. biföll även i detta fall utskottsmajoritetens förslag, vilket innebar att utlåtandet lades till handlingarna (prot. 2013/14:62). Tabell 17 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och utkast till lagstiftningsakter inom näringsutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Unionsmedborgare (fri rörlighet för unionsmedborgare) Art. 49, 50, 53 Fri rörlighet för tjänster Art. 56, 62 Art. 91, 100 Tillnärmning av lagstiftning (immateriella rättigheter) Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Art. 175, 177, 178 Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer Särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena *Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade två utkast till lagstiftningsakter . Utskottet lämnade ett utlåtande på förslag av en minoritet som ansåg att utkastet stred mot subsidiaritetsprincipen. I fråga om det andra utkastet ansåg inte utskottet att utkastet stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Båda utkasten gällde socialpolitik. Totalt –prövade arbetsmarknadsutskottet 25 utkast till lagstiftningsakter. Av sammanställningarna framgår det att tio av utkasten gällde socialpolitik och fyra utkast fri rörlighet för arbetstagare. Ytterligare fyra utkast gällde strukturfonder. Tre utkast gällde Europeiska socialfonden och två utkast etableringsrätt. Ytterligare två utkast rörde sysselsättning. Därutöver grundade sig två utkast på flexibilitetsklausulen. Övriga utkast gällde jordbruk och fiskeri (1), fri rörlighet för tjänster (1) och tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden (1). Vissa av utkasten berörde flera politikområden. har lämnat fyra utlåtanden med förslag till motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft, varav tre har lett till motiverade yttranden från . lämnade arbetsmarknadsutskottet ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (COM(2011) 608, utl. 2011/12:AU3). Detta utkast gällde jordbruk och fiskeri samt strukturfonder. Utskottet lämnade också ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011) 609, utl. 2011/12:AU4). Detta utkast innehöll förslag om fri rörlighet för arbetstagare, sysselsättning, socialpolitik och strukturfonder. biföll utskottets förslag i båda dessa fall, och motiverade yttranden översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:54, rskr. 2011/12:55). lämnade utskottet även ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, den s.k. (COM(2012) 130, utl. 2011/12:AU14). Utkastet grundade sig på artikel 352 i EUF-fördraget, dvs. biföll utskottets förslag, och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:214). På EU-nivå uppnåddes tröskeln för ett gult kort, vilket var första gången. Till följd av detta drog kommissionen tillbaka sitt förslag. I detta sammanhang kan nämnas att totalt tre gula kort har delats ut sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Det gäller utöver den s.k. (se ovan) ett förslag till en ny europeisk åklagarmyndighet (COM(2013) 534) som prövades av justitieutskottet . Det gäller vidare förslaget till det s.k. utstationeringsdirektivet (COM(2016) 128) som prövades av arbetsmarknadsutskottet . ansåg inte att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom ett protokollsutdrag. På EU-nivå uppnåddes dock tröskeln för ett gult kort. lämnade arbetsmarknadsutskottet på förslag av en minoritet i utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare m.m. (COM(2017) 253, utl. 2016/17:AU17). Förslaget gällde socialpolitik. Utskottets majoritet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. I utlåtandet fanns två reservationer (M, C och KD samt SD). biföll utskottsmajoritetens förslag, vilket innebar att inget motiverat yttrande lämnades till , rådets och kommissionens ordförande och att utlåtandet lades till handlingarna (prot. 2016/17:129). Tabell 18 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och utkast till lagstiftningsakter inom arbetsmarknadsutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Art. 42, 43 Fri rörlighet för arbetstagare Art. 45, 46 Fri rörlighet för tjänster Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Art. 175, 177 *Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. Kommissionens motiveringar med avseende på subsidiaritetsprincipen Enligt artikel 5 i protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritetsprincipen. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. I många av kommissionens lagstiftningsutkast finns det en särskild rubrik, Subsidiaritetsprincipen eller liknande, under vilken kommissionen brukar lämna sin motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. I vissa förslag finns det en motivering i ingressen till själva förslaget till rättsakt. Motiveringarna är inte sällan relativt kortfattade. En översiktlig genomgång har gjorts av motiveringarna av subsidiaritets-principen i de utkast till lagstiftningsakter som prövades , se tabell 19 nedan. I tabellen nämns de utkast till lagstiftningsakter som helt saknar en subsidiaritetsmotivering eller där motiveringen är mycket kortfattad och därmed bedöms som otillfredsställande. Tabell 19 Utkast till lagstiftningsakter som saknar tillfredsställande subsidiaritetsmotiveringar COM(2016) 799 Förslag till förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll COM(2016) 798 Förslag till förordning om anpassning till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter på området rättsliga frågor som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll COM(2017) 8 Förslag till förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut /2002/EG COM(2017) 297 Förslag till ändring av rådets beslut nr 189/2014/EU om tillstånd för att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på ”traditionell” rom som framställs i , , och och om upphävande av beslut /659/EG COM(2016) 818 Förslag till ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen COM(2017) 150 Förslag till förordning om fastställande av den justeringsgrad som avses i förordning (EU) nr 1306/2013 för direktstöd avseende Vid den förra uppföljningen som gällde subsidiaritetsprövningar saknades tillfredsställande motiveringar i sex av förslagen från kommissionen, dvs. i av förslagen. Därutöver saknades en motivering i ett förslag som lämnades på förslag av (bet. 2017/18:KU5 s. 68), totalt alltså i av förslagen som subsidiaritetsprövades . Vid årets uppföljning bedöms tillfredsställande motiveringar saknas i totalt sex av förslagen från kommissionen, dvs. i av förslagen som prövades . Yttranden från andra utskott konstaterar i sitt yttrande att antalet genomförda subsidiaritetsprövningar var ungefär lika många som . prövade utskottet 15 utkast till lagstiftningsakter och lämnade tre utlåtanden, varav ett avsåg två lagstiftningsakter. prövade utskottet 16 utkast och lämnade ett utlåtande. Utskottet konstaterar vidare att det pågått ett omfattande lagstiftningsarbete på finansmarknadsområdet, vilket innebär att utrymmet för svensk lagstiftning har minskat på området. Utskottet anser att det nationella utrymmet måste värnas. I två av utskottets utlåtanden lyfte utskottet fram att kommissionens förslag riskerade att minska möjligheten till flexibilitet med anledning av nationella förhållanden. I subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag till ändringar i tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet underströk utskottet att medlemsstaternas möjligheter och rättigheter att vidta eventuella ytterligare åtgärder i syfte att säkerställa den finansiella stabiliteten i respektive land måste värnas (utl. 2016/17:FiU38). Vidare ansåg utskottet i subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag om en översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna att de föreslagna bestämmelserna riskerar att få till följd att ansvarsförhållandena mellan vad som ska ligga på EU-nivå respektive nationell nivå blir otydliga. Utskottet ansåg att förslaget kan leda till att tillsynen blir mindre effektiv, mindre förutsägbar och sämre anpassad till nationella förhållanden (utl. 2017/18:FiU31). Utskottet framhåller att subsidiaritetskontrollen har inneburit att kunnat framföra sina synpunkter direkt till EU:s institutioner. Utskottet noterar att av de 15 utkast som prövades var 11 förslag till förordningar och 4 förslag till direktiv. Utskottet observerar att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för direktiv och att denna utveckling minskar handlingsutrymmet för de nationella parlamenten att anpassa EU-lagstiftningen till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskild medlemsstat där den ska genomföras Utskottet betonar vikten av att kommissionen fullödigt motiverar sina förslag med utgångspunkt i subsidiaritetsprincipen. I samtliga utkast till lagstiftningsakter som utskottet har prövat har kommissionen lämnat en motivering till varför utkasten bör anses förenliga med subsidiaritetsprincipen, men det varierar hur fullödig motiveringen är. Enligt utskottet används IPEX, men det tillför sällan någon relevant information vid subsidiaritetsprövningarna. Kontakterna med representant vid EU:s institutioner fungerar väl, och utskottet har nytta av representantens bevakning av arbetet inom EU och den löpande information om arbetet inom EU som representanten lämnar. Utskottet anser att det är mycket viktigt att EU:s institutioner respekterar tidsgränsen för subsidiaritetsprövningen och inte föregriper utfallet av den. Utskottet noterade under pågående subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredjeland att kommissionen lämnade ett förslag som ändrade det liggande förslaget. Det nya förslaget ändrade dock inte utskottets uppfattning i subsidiaritetsfrågan (utl. 2017/18:FiU7). Det förekommer även att kommissionens förslag på EU-nivå behandlas med en tidsram som resulterar i att utskottet överlägger med regeringen om förslaget innan utskottet prövar förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. anför som exempel det nämnda förslaget om ändrade regler för centrala motparter i EU och i tredjeland och om kommissionens förslag till en europeisk privat pensionsprodukt (COM(2017) 343). har i de senaste yttrandena ansett att det kan vara av värde om i kommande uppföljningar tar upp frågan om vilken betydelse möjligheten till delegerade akter och genomförandeakter i utkast till lagstiftningsakter har haft vid subsidiaritetsprövningen. noterar att i förra årets betänkande noterade finansutskottets efterfrågan, och att inte ville föregripa resultatet av den då pågående . Mot bakgrund av att slutfört sitt arbete lyfter finansutskottet återigen frågan om vilken betydelse möjligheten till delegerade akter och genomförandeakter i utkast till lagstiftningsakter bör ha vid subsidiaritetsprövningen. I sitt yttrande anför skatteutskottet att utskottets beredningsområde har direkt anknytning till . Antalet prövningar inom utskottets område har vanligtvis varit lågt. kunde man notera en viss ökning av antalet prövningar som gällde utkast om åtgärder till förmån för de yttersta randområdena inom EU. Dessa utkast medförde inte några utlåtanden. ökade antalet prövningar i utskottet. Av åtta prövningar utmynnade sex i motiverade yttranden. Ökningen sågs som en följd av arbete med programmet Base Erosion and Profit Shifting (BEPS). var antalet subsidiaritetsärenden i utskottet högt (tio stycken). Samma antal utkast prövades 2014, men antalet har aldrig varit högre. Utkasten gällde framför allt harmonisering av indirekta skatter, vilket är normalt. Några av de utkast som utskottet prövade har lett till EU-lagstiftning, vilket därmed har minskat utrymmet för nationella åtgärder inom dessa politikområden. På skatteområdet krävs enighet bland medlemsstaterna, vilket kan medföra justeringar och fördröjningar av förslagen innan dessa blir EU-lagstiftning. Medlemsstaterna har således möjlighet att bättre värna sin suveränitet på detta område än inom andra politikområden. Kommissionen lämnade motiveringar i fråga om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i de ärenden som utskottet prövade under den nu aktuella tidsperioden. Utskottet anför att informationen i IPEX har använts , men att den i regel varken är fullständig eller särskilt relevant när utskottet behandlar subsidiaritetsärenden, vilket är naturligt eftersom alla parlament i medlemsländerna arbetar inom samma tidsram. Utskottet håller en löpande kontakt med representant vid EU:s institutioner och anser att denna möjlighet att skaffa information är mycket värdefull. hänvisar vidare till att det i sitt yttrande till lämnade synpunkter som bl.a. avsåg att efterlevnaden av gällande regelverk enligt utskottets mening hade brustit från kommissionens sida vid ett flertal tillfällen. Formerna för nationell parlamentarisk prövning borde enligt utskottet respekteras. Utskottet pekade också på brister i kommissionens hantering av de förslag som utskottet hade subsidiaritetsprövat . Kommissionen hade i flera fall inte gjort någon konsekvensanalys av det förslag som skulle subsidiaritetsprövas. Det fanns också i flera fall andra brister i kommissionens underlag till förslagen. redogör i sitt yttrande för vilka av de förslag som utskottet subsidiaritetsprövade som innebär att nationell kompetens överlämnas till EU och vilka som inte gör det. Utskottet anser att det är viktigt att frågan om subsidiaritet ges särskild uppmärksamhet när det handlar om lagstiftningsförslag inom det straff- och processrättsliga området. Dessa frågor är en central del i varje stats funktion och legitimitet och är av särskild betydelse eftersom de återspeglar grundläggande värden, seder och bruk i medlemsländerna. Därför är det viktigt att lagstiftning på EU-nivå inom det straff- och processrättsliga området endast initieras om det står klart att sådan lagstiftning bidrar till ett betydande mervärde. Vidare är utskottet positivt till åtgärder som leder till ökad säkerhet inom EU och . Ett rättssäkert arbete och utbyte av information är viktiga aspekter i ett effektivt samarbete mellan medlemsstater. Det samarbete som finns på det straffrättsliga området efter Lissabonfördragets ikraftträdande innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU. Det medför att lagstiftningen på EU-nivå stärks och att utrymmet för nationell lagstiftning minskar i motsvarande utsträckning. Utskottet anser att den överföring av kompetens som förslagen om invandringspolitik, gränskontroll, polissamarbete och straffrättsligt samarbete medför syftar till att nå ett effektivt samarbete och därmed får anses nödvändig. Utskottet hänvisar till att det i tidigare yttranden (senast i yttr. 2017/18:JuU3y) påpekat att det är viktigt att uppmärksamma den samlade effekten som olika förslag kan ha, vilken kan vara svår att överblicka vid enskilda förslag. Avslutningsvis anser utskottet att subsidiaritetsprövningarna fungerar väl och vill framhålla att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar är ett viktigt demokratiskt instrument. Det är också av största betydelse att kommissionen i sitt fortsatta lagstiftningsarbete tar hänsyn till medlemsstaternas synpunkter i dessa avseenden. Kommissionen var förslagsställare i alla de tio ärenden som utskottet prövade , och utskottet konstaterar att kommissionen i samtliga fall redogjorde för sin syn på förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Utskottet hänvisar till att det dels har betonat vikten av att det klart framgår hur kommissionen har resonerat i subsidiaritetsfrågan, dels har konstaterat att kommissionens motiveringar i några fall varit alltför kortfattade. Utskottet vidhåller denna uppfattning.