bet · H601AU10 · 2019-05-03 00:00:00 — Liberalerna framför i kommittémotion 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. förslag om att det ska bli enklare att tipsa och anmäla till och (yrkande 3). Genom en mer systematisk strategi för att ta emot och uppmuntra anställda att lämna tips skulle fler arbetsplatser med bristande arbetsmiljö upptäckas och inspekteras, vilket förhoppningsvis skulle resultera i att fler arbetsgivare börjar agera förebyggande men också tar sitt ansvar när diskriminering uppenbarar sig på arbetsplatserna. I samma motion anför Liberalerna vidare att personer som vågar anmäla och påtala brister, s.k. visselblåsare, måste få stöd av såväl myndigheter och arbetsgivare till att göra så. Liberalerna föreslår därför att ska ges i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare att rapportera utan att riskera påföljder från såväl arbetsgivare som andra anställda (yrkande 4). och (båda S) anser i motion 2018/19:697 att arbetsmiljöarbetet måste förstärkas och framhåller att måste få de resurser som krävs för att myndigheten ska kunna utveckla sitt arbete. I motion 2018/19:1967 föreslår och (båda S) att får i uppgift att undersöka kopplingen mellan belastningsskador och arbetsskador till följd av den organisatoriska och sociala arbetsmiljön (yrkande 1). Motionärerna föreslår vidare att får i uppdrag att ta fram statistik över hur många som omkommer på grund av arbetssjukdomar (yrkande 2). Motionärerna framför likalydande förslag i motion 2018/19:1176. (S) anser i motion 2018/19:1309 att det behövs stärkta insatser för att förebygga skador från asbest (yrkande 2). Motionären förespråkar bl.a. att får i uppdrag att förstärka informationsinsatserna kring asbest så att många fler människor nås av informationen. har regeringens uppdrag att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen följs. uppdrag handlar ytterst om att bidra till att skapa en säker arbetsmiljö så att människor inte skadar sig eller blir sjuka i sitt arbete. Det sker huvudsakligen genom att se till att arbetsmiljölagen efterlevs och att man på arbetsplatserna bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete i syfte att förebygga och därigenom minska riskerna för arbetsskador. Myndigheten genomför bl.a. inspektionsaktiviteter som är planerade och samordnade på nationell och regional nivå där utgångspunkten är att fokusera på de arbetsmiljöaspekter och arbetsplatser där arbetsmiljöriskerna är störst. Flera av motionerna i detta avsnitt innehåller förslag om att ska ges möjlighet att stärka sin tillsyn. föreslår att ska stärka tillsynen inom bl.a. vård och omsorg, och föreslår att myndigheten ska ges möjlighet till riktade insatser mot sexuella trakasserier. för sin del lyfter fram att bör göra fler inspektioner i skolan. Utskottet vill inledningsvis påminna om att resurserna till förstärktes under föregående mandatperiod, med en permanent ökning av myndighetens förvaltningsanslag på , bl.a. för att göra det möjligt för myndigheten att anställa fler inspektörer. Utskottet vill också framhålla den nationella inspektionsinsats som påbörjat och som kommer att pågå –2020. Syftet med inspektionerna är att förebygga ohälsa och olycksfall, där arbetsbelastning, arbetstidens förläggning, kränkande särbehandling eller hot och våld kan vara orsaker till att medarbetare drabbas av sjukdom eller olycksfall. Även andra arbetsmiljöfrågor ska kunna hanteras vid inspektionen vid behov. kommer en rad olika branscher att inspekteras. Urvalet baseras på statistik, intresseorganisationers rapporter och tips som kommit in till . kommer att inspektera arbetsplatser inom bl.a. HVB och LSS-hem, primärvården och ambulanssjukvården. Vidare noterar utskottet att regeringen med utgångspunkt från gällande arbetsmiljöstrategi har gett i uppdrag att genomföra en särskild satsning på tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen med särskilt fokus på psykosocial arbetsmiljö, stress samt arbetstagarnas möjligheter till inflytande och delaktighet inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Tillsynsuppdraget startade och pågår t.o.m. och berör såväl kommunala som privata huvudmän. Resultatet kommer att analyseras och sammanställas i en rapport för hela insatsen. När det särskilt gäller sexuella trakasserier i arbetslivet noterar utskottet också att tillsammans med på uppdrag av regeringen har tagit fram en digital plattform för information med stöd till arbetsgivare för att förebygga och förhindra sexuella trakasserier i arbetslivet. har också haft i uppdrag att vidta särskilda kunskapshöjande insatser och tillsynsinsatser när det gäller skyldigheten för arbetsgivare att genomföra förebyggande och främjande insatser för att motverka sexuella trakasserier och andra former av diskriminering. När det gäller förslag om att bör ges ett brottsutredande uppdrag vill utskottet påminna om den satsning som gjorts om för att utveckla metoderna för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Företag som medvetet fuskar för att uppnå konkurrensfördelar bryter ofta mot flera olika lagar och regler. Det kan handla om t.ex. brott mot arbetsmiljölagen, skattelagstiftningen och utlänningslagen samt bedrägerier och arbetskraftsexploatering. Utskottet konstaterar att berörda myndigheter har olika uppdrag och ansvarsområden när det gäller att bekämpa dessa problem. De har också olika kunskap och metoder att tillgå, och utskottet delar inte uppfattning att uppdrag bör ändras. Utskottet noterar vidare att har utökade möjligheter att genomföra arbetsplatsinspektioner. har rätt att göra stickprovskontroller på arbetsplatser inom riskbranscher för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . Lagändringen har gett polisen bättre verktyg att komma åt oseriösa arbetsgivare. När det gäller tips och anmälningar instämmer utskottet visserligen med Liberalerna om att det ska vara enkelt att rapportera och att det måste råda goda förutsättningar för att våga anmäla. En effektiv hantering av tips och anmälningar hos bl.a. kan bidra till att arbetsplatser med bristande arbetsmiljö upptäcks och åtgärdas. Ett systematiskt sätt att hantera tips kan även bidra till nollvisionen mot dödsolyckor och arbete med att förebygga arbetsolyckor samt vara ett sätt att stärka arbetet mot osund konkurrens. Utskottet förutsätter dock att regeringen i den dialog den har med löpande tar upp frågor om hur tillsynsverksamheten kan utvecklas och förbättras, vilket innefattar hanteringen av tips och anmälningar. I sammanhanget vill utskottet också påminna om det tillkännagivande som riktade till regeringen om att vidta åtgärder så att kan införa förbättrade rutiner för att ta emot tips och anmälningar (bet. 2017/18:AU8, rskr. 2017/18:177). Ärendet bereds inom . När det gäller Liberalernas yrkande om bättre stöd till s.k. visselblåsare vill utskottet peka på det stärkta skydd för visselblåsare som infördes genom lagen (2016:749) om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Vidare bör framhållas det allmänna skydd som finns mot repressalier när offentligt anställda använder sin grundlagsskyddade meddelarfrihet. föreslår att inleder ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera den egna arbetsplatsens arbetsmiljö genom s.k. arbetsmiljödeklarationer. Utskottet konstaterar att detta är ett förslag som utskottet har behandlat tidigare, senast i betänkande 2017/18:AU8 (s. 12 f.). Liksom tidigare kan utskottet konstatera att det i föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) anges att arbetsgivarna ska göra en årlig uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet och att uppföljningen ska dokumenteras skriftligt om det finns minst tio anställda i verksamheten. Utskottet är förvisso inte främmande för att nya metoder kan behöva prövas i arbetet för att skapa förutsättningar för en god arbetsmiljö men anser fortfarande att det inte finns något skäl att införa s.k. arbetsmiljödeklarationer. Vidare anser utskottet att det beredningsarbete som pågår när det gäller hanteringen av tips och anmälningar bör avvaktas. När det gäller motionsyrkandena om att bör ta fram statistik om hur många som omkommer i arbetssjukdomar samt undersöka kopplingen mellan arbetsskador och den organisatoriska och sociala arbetsmiljön vill utskottet anföra följande. En viktig del i uppdrag är att ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde. Myndigheten har även regeringens uppdrag att samla in och sammanställa statistik om arbetsskador och arbetsmiljö. För detta har myndigheten bl.a. ett informationssystem om arbetsskador som bygger på anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar. Ett komplement till anmälningarna är de undersökningar som görs om hur den sysselsatta befolkningen upplever sin arbetsmiljö och de eventuella besvär den medför. Utskottet konstaterar vidare att urval av vilka arbetsplatser som myndigheten ska inspektera görs utifrån en samlad riskvärdering som baseras på omvärldsanalyser, arbetsskade- och olycksfallsstatistiken, dialog med arbetsmarknadens parter, anmälningar från skyddsombud och andra samt läkares anmälningar. Utskottet förutsätter att i detta sammanhang tar fram statistik och gör analyser i linje med det som efterfrågas i de aktuella motionsyrkandena. När det gäller yrkandet om att bör förstärka sin information om asbest vill utskottet inleda med att uppmärksamma föreskrift om asbest (AFS 2006:1). Vidare noterar utskottet att det på myndighetens webbplats finns en utförlig informationssida om bl.a. risker med asbest och hur arbete med asbest eller asbesthaltigt material bör utföras. Utskottet noterar också att i sin återrapportering till regeringen angett att den har förändrat prioriteringen i den tillsyn som gäller utifrån tips och arbetstagares anmälan, och att myndigheten nu agerar i alla ärenden som berör bl.a. asbest – förutsatt att de är tillsynsbara. När det slutligen gäller resurstilldelningen till , vilket tas upp i enskild motion, noterar utskottet att myndigheten lämnade sitt budgetunderlag –2022 till regeringen. Utskottet förutsätter att regeringen noga kommer att analysera detta underlag och ser inte anledning för att rikta något uttalande till regeringen i denna fråga. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Särskilt om kvinnors arbetsmiljö Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. arbetssjukdomar och sjukfrånvaro bland kvinnor. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 9 (M), 10 (C), 11 (KD) och 12 (L). konstaterar i kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. att flera faktorer bidrar till att kvinnor haft en högre sjukfrånvaro än män, bl.a. utvecklingen i fråga om organisatoriska och sociala arbetsmiljöproblem inom branscher som vård och omsorg. Partiet anser att det krävs ytterligare åtgärder för att möta den höga sjukfrånvaron bland kvinnor (yrkande 9). I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. anser att det bör övervägas att ge ett uppdrag till eller till Myndigheten för arbetsmiljökunskap som tillsammans med berörda parter bör se över de ökande sjukskrivningarna och belysa jämställdhetsaspekten av sjukskrivningarna (yrkande 6). anser i kommittémotion 2018/19:2992 av m.fl. att bör få i uppdrag att verka för kvinnors hälsa (yrkande 31). Partiet anser att bör kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och utveckla verktyg för hur man kan förebygga dessa riskfaktorer. Liberalerna anser i kommittémotion 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. att arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken måste förbättras (yrkande 2). Partiet uppmärksammar att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor till följd av organisatoriska och sociala problem har ökat . Partiet anser att svensk arbetsmiljöpolitik behöver ändra riktning så att psykisk hälsa, mobbning och sexuella trakasserier tas på fullaste allvar och förebyggs. (S) anför i motion 2018/19:2757 att det är dags att se över varför kvinnor är mer sjukskrivna än män och vilka åtgärder som behöver vidtas för att minska hälsoklyftan. Motionären anser att analysen bör göras utifrån kvinnors hela livssituation för att kunna vidta mer träffsäkra åtgärder. m.fl. (S) konstaterar i motion 2018/19:1029 att det i kvinnodominerade yrkesgrupper och branscher inte finns tillgång till arbetskläder. För att uppnå en jämställd verksamhet inom förskola och annan pedagogisk omsorg föreslår motionärerna bl.a. en ändring av arbetsmiljölagen i syfte att det ska vara arbetsgivarens skyldighet att tillhandahålla arbetskläder. (SD) anser i motion 2018/19:725 att det bör inrättas ett klädbidrag till förskolepersonal och föreslår att regeringen låter utreda denna fråga. Utskottet delar den oro som uttrycks i flertalet av motionerna i detta avsnitt över att kvinnor har betydligt högre sjukfrånvaro än män. Skillnaden har vuxit stadigt första hälft, och är kvinnor sjukskrivna i nästan dubbelt så hög utsträckning som män. Det finns därmed tydliga behov av insatser och åtgärder för att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet. Arbetsmiljörelaterade problem kopplade till stress och psykisk ohälsa har ökat vid sidan av mer traditionella fysiska arbetsmiljöproblem. är stress och andra psykiska orsaker de vanligaste orsakerna till arbetsrelaterade besvär för både kvinnor och män. Utskottet noterar att det främst är ohälsan på grund av organisatoriska och sociala faktorer i arbetsmiljön som ökat och det framför allt bland kvinnor. är en viktig aktör genom sin roll att bl.a. bedriva informations-, kommunikations- och analysverksamhet inom arbetsmiljöområdet. En av slutsatser med anledning av dess regeringsuppdrag om kvinnors arbetsmiljö 2011–2016 var att arbetsmiljön i är ojämställd och att det krävs ett genusmedvetet arbetsmiljöarbete för att synliggöra strukturerna som driver den arbetsrelaterade ohälsan. Utskottet välkomnar därför att myndigheten på sin webbplats bl.a. erbjuder olika verktyg för att göra arbetsmiljöer mer jämställda. Som ett exempel kan nämnas broschyren Hur kan arbetsmiljön bli bättre för både kvinnor och män? Den inspektionsverksamhet som bedriver inom sitt tillsynsuppdrag bör också framhållas. Som utskottet nämnt i föregående avsnitt har påbörjat en nationell inspektionsinsats som sträcker sig och omfattar en rad olika branscher. Projektet förväntas bidra till ett mer offensivt arbete med de organisatoriska och sociala arbetsmiljöfrågorna ute på arbetsplatserna. Utskottet noterar också det regeringsuppdrag som Myndigheten för arbetsmiljökunskap fått om att sammanställa kunskap om faktorer som skapar friska och välmående arbetsplatser. Ett särskilt fokus ska vara på den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast i samband med myndighetens årsredovisning . Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av uppdraget och förväntar sig att detta kan bidra till att skapa bättre förutsättningar för ett hållbart arbetsliv, inte minst inom kvinnodominerade sektorer där ohälsan ofta är kopplad till brister i den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Vidare noterar utskottet den granskning som genomför av orsaker till könsskillnader i sjukfrånvaro. Syftet med granskningen är att analysera om män och kvinnor behandlas likvärdigt i sjukskrivningsprocessen när det gäller bedömning av arbetsförmåga och rätt till sjukpenning. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Utskottet vill vidare lyfta fram betydelsen av en kraftfull arbetslivsforskning. Kunskapen om långsiktigt socialt och organisatoriskt arbetsmiljöarbete och om hur arbetsmiljöer påverkar olika grupper behöver utvecklas. Utskottet noterar att för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) har ett särskilt uppdrag att fördela forskningsmedel inom området arbetsmiljö i kvinnodominerade sektorer. 2016 genomfördes en utlysning där tio projekt fick finansiering –2018. Som ett led i spridningsarbetet av forskningen tog Forte fram publikationen 10 projekt om arbetsmiljö i kvinnodominerade sektorer, där projekten presenteras på ett populärvetenskapligt sätt. Det fortsatta arbetet med att tillämpa och dra nytta av forskningsresultaten kommer enligt Forte att ske i samverkan med det tioåriga forskningsprogrammet inom arbetsliv, som Forte fick i uppdrag att inrätta utifrån den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft). Inom ramen för programmet kommer pågående projekt att samordnas för att öka kännedomen och skapa synergieffekter. Programmet kommer att verka för strategisk samverkan med berörda aktörer samt för att sprida och dra nytta av forskningsresultat. I Fortes dialog med Myndigheten för arbetsmiljökunskap kommer också kunskapen från de finansierade forskningsprojekten att lyftas, i syfte att skapa förutsättningar för ytterligare spridning och tillämpning. När det gäller den oroande utvecklingen med att allt fler lever med psykisk ohälsa anser utskottet att det måste tas ett brett grepp om frågan. Oavsett hur ohälsan uppkommit är det en fråga som måste hanteras ute på arbetsplatserna. Som anges i regeringens strategi för statens insatser inom området psykisk hälsa 2016–2020 är en viktig del i att förebygga och motverka psykisk ohälsa att skapa hälsosamma arbetsplatser. Som utskottet framhöll i sitt betänkande 2018/19:AU8 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering (s. 26) är psykisk ohälsa ett komplext område som kräver ett långsiktigt och hållbart arbete. Utskottet noterar liksom då att den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, bl.a. innehåller åtgärder för att bekämpa psykisk ohälsa. När det gäller frågan om tillgång till arbetskläder inom förskola och annan pedagogisk omsorg, som bl.a. uppmärksammas i två enskilda motioner, anser utskottet att det är en viktig jämställdhetsfråga men bedömer inte att det är aktuellt med något initiativ från sida. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen i sin regeringsförklaring uttryckte att anställda inom ska få kostnadsfria arbetskläder. Utskottet anser sammanfattningsvis att det är av stor vikt att öka kunskaperna om arbetsrelaterad ohälsa för kvinnor och orsakerna till skillnaderna i sjukfrånvaron mellan kvinnor och män. Med hänvisning till pågående arbete och vad som i övrigt anförts ovan ser utskottet emellertid inte behov av att rikta några uttalanden till regeringen från sida. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utöka preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som bedrivs för att motverka osund konkurrens. Jämför reservation 13 (SD). anför i kommittémotion 2018/19:78 av m.fl. att utredningsarbetet vid arbetsplatsolyckor är komplicerat då entreprenader ofta sker i flera led. Preskriptionstiden för normalgraden av arbetsmiljöbrott är och vid grova brott . anser att är för kort och föreslår därför att den bör utökas till minst det dubbla, dvs. för normalgraden och för grova brott (yrkande 6). Utskottet konstaterar inledningsvis att utskottet behandlat likalydande yrkanden från tidigare, senast i betänkande 2017/18:AU8 (s. 18 f.). Liksom tidigare konstaterar utskottet att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott följer de allmänna preskriptionstiderna i och beror på straffskalan för brottet – ju strängare straff, desto längre preskriptionstid. Utskottet anser givetvis att det är angeläget att arbetsmiljöbrott i likhet med andra allvarliga brott inte preskriberas innan utredningarna är slutförda. Som utskottet framhållit ovan behöver arbetet för att skapa en god arbetsmiljö på samtliga våra arbetsplatser intensifieras. I detta ligger bl.a. att det finns tillräckliga resurser för att utreda misstänkt brottslighet på arbetsmiljöområdet och att utredningar om arbetsmiljöbrott ges hög prioritet. Vidare anser utskottet att det även i detta sammanhang finns anledning att lyfta fram det myndighetsövergripande arbete som bedrivs mot det som kallas osund konkurrens. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen på området och är öppen för att överväga ytterligare åtgärder för att komma vidare i arbetet med att skapa sund konkurrens och friska och välmående arbetsplatser. Utskottet noterar också att arbetsmarknadsministern i en interpellationsdebatt i om dödsfall på jobbet uttalade att preskriptionstider är en fråga som behöver ses över (prot. 2018/19:55 anf. Utskottet anser med det anförda att det inte finns anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen i enlighet med begäran. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillträdesrätten för regionala skyddsombud och modernisering av skyddsombudens uppdrag. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 14 (V) och 15 (L). tar i partimotion 2018/19:383 av m.fl. upp frågan om de regionala skyddsombudens tillträdesrätt. Enligt partiet bör arbetsmiljölagen ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget (yrkande 31). Vidare anser partiet att nuvarande lagstiftning inte är tillräcklig för att garantera skyddsombuden den utbildning de behöver för att kunna utföra sitt uppdrag. föreslår därför att skyddsombudsutbildningens längd regleras i arbetsmiljölagen och att den uppgår till minst (yrkande 32). Vidare anser att det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning för skyddsombud motsvarande (yrkande 33). I kommittémotion 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. anser Liberalerna att skyddsombudens verksamhet bör ses över (yrkande 5). Liberalerna vill att det tillsätts en statlig utredning med uppdrag att modernisera skyddsombudens uppdrag för att hantera den verklighet som vi arbetar och verkar i. Av 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen framgår bl.a. att ett eller flera skyddsombud (lokalt skyddsombud) ska utses bland arbetstagarna på arbetsplatser där minst fem arbetstagare regelbundet sysselsätts. Skyddsombud utses av en lokal arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Finns det inte någon sådan organisation, utses skyddsombud av arbetstagarna. På arbetsställen där det inte har tillsatts någon s.k. skyddskommitté, sammansatt av företrädare för arbetsgivaren och arbetstagarna, får en lokal avdelning inom ett förbund eller en sammanslutning av arbetstagare som är jämförlig med en sådan avdelning utse ett skyddsombud utanför kretsen av arbetstagarna på arbetsstället (regionalt skyddsombud). Rätten att utse ett regionalt skyddsombud gäller dock endast om arbetstagarorganisationen har minst en medlem på arbetsstället. Av 6 kap. 4 § första stycket arbetsmiljölagen framgår bl.a. att skyddsombud företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor och ska verka för en tillfredsställande arbetsmiljö. I det syftet ska skyddsombuden inom sitt skyddsområde vaka över skyddet mot ohälsa och olycksfall samt över att arbetsgivaren uppfyller kraven i 3 kap. 2 a §. Enligt 6 kap. 4 § andra stycket svarar arbetsgivare och arbetstagare gemensamt för att skyddsombud får nödvändig utbildning. Enligt 6 kap. 5 § har skyddsombud rätt till den ledighet som fordras för uppdraget. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på starka och ansvarstagande parter, och i det svenska arbetsmiljösystemet utgör skyddsombudens verksamhet en central och viktig del. Skyddsombudens verksamhet är enligt utskottet grundläggande för att det systematiska arbetsmiljöarbetet på landets arbetsplatser ska fungera.