bet · H601NU13 · 2019-05-28 00:00:00 — kom fram till att EU:s förbud var tillåtet enligt gällande handelsregler, men att undantaget för skyddsjakten var diskriminerande och därmed inte förenligt med WTO-rätten. EU genomförde WTO-utslaget, och det svenska undantaget togs bort fr.o.m. , trots att och andra aktörer verkade för att undantaget skulle bestå. Det enda kvarvarande undantaget från EU:s förbud är för sälprodukter från urfolks jakt inom och utanför EU. Vissa frågor om internationell handel När det gäller de aktuella motionsyrkanden som rör olika åtgärder för att främja internationell handel har utskottet , (bet. 2017/18:NU11) behandlat flera identiska och liknande förslag. Vid det senaste tillfället avstyrkte utskottet sådana motionsyrkanden och hänvisade bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. Då tydliggjorde företrädare i utskottet för , avvikande uppfattningar i olika reservationer. I det nämnda handelspolitiska betänkandet behandlades även motionsyrkanden om tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal och gränshinder i handeln med . Utskottet avstyrkte dessa yrkanden mot bakgrund av bl.a. pågående arbete. I reservationer från företrädare för , i utskottet uttrycktes avvikande uppfattningar i reservationer. avstyrkte utskottet flera motionsyrkanden som är samstämmiga med de som behandlas här under avsnittet Handel och hållbarhet (bet. 2017/18:NU11). Dessa yrkanden rörde handelshinder för miljövänlig energiteknik, hållbarhetsaspekter på internationella handelsavtal och hållbart företagande. Utskottet hänvisade främst till pågående arbete och de regler som gäller inom respektive område. Företrädare i utskottet för och reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. Utskottet har tidigare avstyrkt förslag som rör undantaget för handel med sälprodukter, (bet. 2018/19:NU11). Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning att undantaget kan skapa problem i vissa medlemsstater och att detta bör beaktas vid framtida utvärderingar. Utöver detta kan nämnas att miljö- och jordbruksutskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att en licensjakt på säl under nuvarande förutsättningar kan införas utan att sälarternas bevarandestatus hotas (bet. 2018/19:MJU9). Företrädare för Socialdemokraterna, i miljö- och jordbruksutskottet anförde i en reservation att arbete på området pågår inom och att inte borde göra något tillkännagivande. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Vissa frågor om internationell handel – Handel och hållbarhet – Handel med sälprodukter. Vissa frågor om internationell handel I motionerna 2018/19:165 (SD), 2018/19:2040 (L), 2018/19:2694 (C) och 2018/19:2903 (M) behandlas bl.a. vikten av att främja internationell handel, olika aspekter på internationella handelsavtal och motverkande av protektionism. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis påminna om vad det anfört när det behandlat liknande förslag (senast i bet. 2017/18:NU11). Det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis vara en tydlig röst inom EU och sådana internationella forum som WTO för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska tendenser. Som utskottet tidigare uttalat kan frihandel vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. hölls WTO:s elfte ministerkonferens i . Framgångar inom det multilaterala samarbetet är av stor vikt, och det är utskottets uppfattning att multilaterala avtal är det bästa sättet att främja en fri och rättvis internationell handel. Utskottet tvingas dock konstatera att fram-gångarna uteblev vid ministerkonferensen. Utskottet är bekymrat över den amerikanska administrationens inställning till WTO och konstaterar att det kommer att krävas ett hårt arbete fram till nästa ministerkonferens för att kunna komma framåt i det multilaterala samarbetet. Arbetet inom WTO och den stora utestående frågan om hur Doharundan ska hanteras måste därför prioriteras även i fortsättningen. Utskottet kan även fortsättningsvis konstatera att den amerikanska administrationen försöker hitta ett sätt att undvika att lösa handelstvister via WTO, vilket är djupt oroande. Utskottet ser därför ett fortsatt behov av att regeringen inom ramen för EU, WTO och andra internationella forum handfast och med styrka står upp för de överenskomna principerna inom WTO. När det gäller handelsrelationen mellan och kan utskottet konstatera att har fått mandat att inleda nya förhandlingar inom vissa begränsade områden. Utskottet ser positivt på att EU ämnar upprätthålla en strukturerad och konstruktiv dialog med . Det minskar risken för en upptrappad handelskonflikt och ökad oförutsägbarhet för svenska företag. Vidare vill utskottet, i likhet med vad det har anfört, framhålla att det delar uppfattningen som kommer till uttryck i vissa av de nämnda motionerna att är en viktig handelspartner för EU och i synnerhet . utträde ur EU kommer att vara en stor förlust för EU och kommer oundvikligen att innebära en försämring för svenska företag jämfört med oavsett resultatet av utträdesförhandlingarna. Utskottet kan konstatera att har enats om en andra förlängning av tidsfristen för det brittiska utträdet, längst t.o.m. . Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen noga. I motion 2018/19:2783 (M) förordas ett tillkännagivande om tvistlösningsmekanismer i handelsavtal. Utskottet kan konstatera att det avstyrkte ett identiskt förslag (bet. 2018/19:NU11), där det bl.a. hänvisade till det pågående arbetet med en multilateral investeringsdomstol. Utskottet har inte ändrat uppfattning och ser därför ingen anledning att ompröva sitt ställningstagande. Problem med handelshinder mellan och är något som lyfts fram i motionerna 2018/19:915 (M) och 2018/19:2709 (C). Utskottet vill med anledning av detta påminna om att det hanterat liknande motioner vid ett flertal tidigare tillfällen, (bet. 2017/18:NU11). Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att avlägsna handelshinder mellan och och motverka att nya uppstår. kan utskottet konstatera att det pågår arbete på området med den inriktning som efterfrågas i motionerna, och att utskottet förordar några tillkännagivanden så som motionärerna förespråkar kan därför inte anses nödvändigt. Samtliga motioner avstyrks härmed i berörda delar. I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden som har koppling till handel och hållbarhet. I flera av de aktuella motionerna framhålls att ska verka för att minska tull och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik och att det ska komma till stånd ett frihandelsavtal för gröna varor (). Utskottet kan konstatera att det dessvärre fortfarande inte finns något sådant avtal på plats och vill i likhet med tidigare understryka vikten av att regeringen med kraft fortsätter driva på för att ett avtal ska kunna nås. Utskottets fortsatta förhoppning är att detta avtal ska kunna utvecklas till ett multilateralt avtal. I en av de aktuella motionerna anförs att internationella handelsavtal kan beakta fler aspekter än de ekonomiska. Utskottet är av uppfattningen att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. De får heller inte leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. Utskottets uppfattning är vidare att möjligheterna för utvecklingsländerna att delta fullt i världshandeln och i WTO:s arbete behöver förbättras. EU behöver fortsätta att bedriva en progressiv handelspolitik, som bidrar till miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet, liksom till arbetet mot klimatförändringar och för Agenda 2030. De positiva effekterna av en öppen och fri handel ska komma kvinnor och män till del i samma utsträckning. Flera motioner berör hållbart företagande och de svenska riktlinjerna på området. Utskottet anser att hållbart företagande i första hand ska vila på företagen själva och deras vilja att göra hållbart företagande till en viktig del av sin verksamhet. Många svenska företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Det som staten kan och bör göra är enligt utskottet att vidta åtgärder för att på olika sätt uppmuntra och stödja företagen i den här strävan. Utskottet konstaterar att regeringen vidtagit ett antal åtgärder inom ramen för exportstrategin och handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter. Utskottet noterar också att regeringen gett Statskontoret i uppdrag att göra en bedömning av hur följer FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Statskontoret överlämnade en rapport som bereds inom . Som framgår av det föregående finns det ett antal riktlinjer och vägledande principer till stöd för företagens arbete med hållbarhet. Även om de inte är bindande för företagen har de betydelse för att fästa uppmärksamhet på problem i skärningspunkten mellan handel och miljö, arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. Som utskottet anfört ovan anser det i första hand att hållbart företagande ska vila på företagen själva. Det innebär dock inte att staten inte ska kunna ställa krav på företagen, t.ex. i fråga om statens exportfrämjande verksamhet. Utskottet vill också i likhet med föregående år framhålla att staten har ett ansvar för att vara föregångare i arbetet med hållbart företagande, och påminna om att hållbart företagande ingår i förvaltningen av de statliga bolagen. När det avslutningsvis gäller de förslag som framställdes av Sida i myndighetens skrivelse Utnyttjande av utvecklingssamarbetet för att motverka det krympande utrymmet för civilsamhället, och som berörs i en motion som är aktuell i detta avsnitt, noterar utskottet att skrivelsen bereds inom . Med detta sagt ser utskottet inga skäl att förorda några tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i motionerna 2018/19:165 (SD), 2018/19:371 (V), 2018/19:450 (SD), 2018/19:723 (V), 2018/19:757 (V), 2018/19:2783 (M), 2018/19:2784 (M), 2018/19:2895 (M) och 2018/19:2903 (M). Dessa motioner avstyrks därmed i berörda delar. I motion 2018/19:2890 (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en strategi för hur den har tänkt agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter ska tillåtas igen. Som redovisats infördes ett import- och försäljningsförbud för sälprodukter inom EU. Som resultat av bl.a. svenskt påverkansarbete tillkom dock ett undantag för fortsatt försäljning av sälprodukter från skyddsjakten inom EU. har därefter kommit fram till att undantaget var diskriminerande och därmed inte förenligt med WTO-rätten. Utskottet kan konstatera att verkade för att undantaget skulle bestå men att nu måste rätta sig efter gällande förordning och således är förhindrat enligt nuvarande utformning att sälja sälprodukter inom EU. Den aktuella motionen avstyrks därmed i berörd del. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör vissa frågor om EU:s inre marknad och exportförbudet för snus. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken, gällande rätt och pågående insatser. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD), 11 (C), 12 (L) och 13 (M, SD) samt särskilt yttrande 2 (V). Vissa frågor om EU:s inre marknad Palmoljeindustrin uppges enligt vad som anförs i motion 2018/19:752 av (S) hota ovärderliga ekosystem och ignorera ursprungsbefolkningars rättigheter. Motionären vill därför se högre och tuffare krav på både företag som använder palmolja i sin produktion och företag som handlar med palmolja samt förordar tillkännagivanden om dels att regeringen ska arbeta för att ställa högre krav på att det i endast ska användas certifierad palmolja (yrkande 1), dels att regeringen bör arbeta för en hållbar leverantörskedja av palmolja och ställa sig bakom Amsterdamdeklarationen (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) framhålls att protektionismen ökat i världen det . Kampen för ökad frihandel måste fortsätta, sägs det i motionen. EU:s inre marknad måste därför utvecklas och tjänstedirektivet breddas för att omfatta ökad rörlighet inom flera sektorer såsom digitala tjänster och varor (yrkande 25). I kommittémotion 2018/19:161 av m.fl. (SD) konstateras att stölderna av framför allt koppar har ökat i takt med att metallpriserna har stigit. Problemen med metallstölder drabbar allt från småföretag till kyrkor och tåg-trafiken och leder bl.a. till att kulturarv utarmas och till stora sam-hällsekonomiska kostnader. För att komma till rätta med problemen förordar motionärerna att genom tillkännagivanden bör uppmana regeringen att återkomma med förslag om att dels införa ett kontantförbud vid hanteringen av handel med metallskrot (yrkande 1), dels återinföra tillståndskravet för handel med metallskrot (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:1121 av m.fl. (SD) anförs att en minimering av antalet berusade trafikanter på vägarna är prioriterat. En del i detta är enligt motionärerna att alla alkomätare som säljs ska vara godkända av ett ackrediteringsföretag (yrkande 40). Det framhålls i motionen att de billigare alternativen av alkotestare generellt inte är pålitliga, vilket kan leda till en falsk trygghet för användaren. I motion 2018/19:305 av (SD) påtalas att tester har visat att det finns stora skillnader mellan de olika alkoholmätare som säljs på marknaden. Motionären efterlyser en standard med tillförlitlighet för alkoholmätare och anser att de apparater som inte håller måttet inte bör få säljas. För att en alkoholmätare ska få säljas bör den vara godkänd av ett ackrediteringsföretag så att användaren kan vara säker på resultatet. bör därför tillkänna-ge för regeringen att det enbart får säljas certifierade alkoholmätare. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2018/19:2426 att en energideklaration för personbilar vid nybilsförsäljning bör införas. Det ska bidra till fler medvetna val vid bensinstationen eller hos bilförsäljaren (yrkande 11). I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) anförs bl.a. att den inre marknaden bör öppnas ytterligare, särskilt när det gäller den digitala inre marknaden där stark nätneutralitet bör råda (yrkande 17 i denna del). I motion 2018/19:2776 av (KD) framhålls hur viktigt är som handelspartner till . Motionären vill se ett ökat samarbete mellan och och menar att det skulle vara möjligt om den politiska viljan finns och föreslår därför att ska tillkännage för regeringen att den inom ramen för EU-samarbetet bör intensifiera samarbetet med (yrkande 1). Motionären anser även att regeringen bör utveckla en nationell strategi för ett utökat samarbete med (yrkande 2). I partimotion 2018/19:2040 av m.fl. (L) framhålls att ska motsätta sig nationella lösningar när det gäller handel inom EU för att underlätta handel på den inre marknaden och därmed bidra till fler jobb, tillväxt och ökad konkurrenskraft (yrkande 6). Motionärerna vill även att den digitala inre marknaden ska fortsätta att utvecklas och att gemensamma regler som stöder innovation, delningsekonomi och e-handel tas fram och förordar att ska tillkännage detta för regeringen (yrkande 7). I kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att upphäva exportförbudet för snus inom EU. Tillåten export av snus skulle enligt motionärerna potentiellt kunna minska rökningsrelaterad cancer i EU som det skulle kunna skapa möjligheter till fler jobb i (yrkande 25). Av motion 2018/19:1279 framgår att (M) anser att försäljningsförbudet för snus i övriga EU bör hävas. Motionären anför att man ur ett folkhälsoperspektiv bör anta ett mer nyanserat förhållningssätt och att ett hävt förbud skulle skapa många arbetstillfällen i (yrkande 1). I motion 2018/19:2006 av (M) förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Motionärerna påtalar att det svenska snuset är den enda produkt som är totalförbjuden, vilket är den hårdaste av alla tillgängliga handelsregleringar. Vidare framhålls att det finns principiellt goda anledningar, inte minst utifrån ett folkhälsoperspektiv, för att återkommande påminna regeringen och kommissionen om att inte accepterar de skäl som anges för totalförbudet. I kommittémotion 2018/19:162 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Snusförbudet är enligt motionärerna oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Vidare framhålls att det inte finns några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet; tvärtom är argumenten för att tillåta export långt mycket tyngre. Förbudet är enligt motionärerna också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader eftersom det innebär stora summor i förlorade exportintäkter för . Kommissionens strategier för den inte marknaden Kommissionen presenterade två meddelanden som rör EU:s inre marknad: meddelande om en strategi för en inre digital marknad i (COM(2015) 192) och meddelande om att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015) 550). Utskottet har i ett tidigare betänkande beskrivit innehållet i dessa två meddelanden (bet. 2016/17:NU13). Utskottet skrev ett utlåtande om det senare meddelandet (utl. 2015/16:NU16). I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. att det delade kommissionens övergripande målsättningar. På ett övergripande plan ansåg utskottet att målsättningen måste vara att handelshinder avvecklas, nya han-delshinder inte uppstår och att den inre marknadens potential utnyttjas fullt ut. Enligt utskottets uppfattning var det angeläget att kommissionen skulle vidta åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för tjänstehandel, bättre villkor för småföretag och gränsöverskridande e-handel samt öppenhet mot omvärlden. Utskottet framhöll också vikten av att redan överenskomna åtgärder genom-förs på ett korrekt sätt och i rätt tid i alla medlemsländer och välkomnade kommissionens ambitioner på detta område. presenterade kommissionen ett tjänstepaket som innehåller tre lagstiftningsförslag som ska undanröja handelshinder på EU:s inre marknad för tjänster genom en förbättrad tillämpning av EU:s tjänstedirektiv. För-slagen i tjänstepaketet tar sin utgångspunkt i de redan befintliga tjänste- och yrkeskvalifikationsdirektiven. Vidare presenterade kommissionen det s.k. varupaketet (COM(2017) 787). Syftet med varupaketet är att ta ett helhetsgrepp om de svagheter kommissionen identifierat för att ordna en bättre fungerande inre marknad för varor. Paketet innehåller två långtgående lagstiftningsförslag. Det första handlar om bättre överenstämmelse med och hur de ska genomföras (COM(2017) 795). Det andra syftar till en modernare och enklare tillämpning av ömsesidigt erkännande på den inre marknaden (COM(2017) 796). Varupaketet kompletteras av en rapport om tillämpningen av direktiv (EU) 2015/1535 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och föreskrifter för informationssamhällets tjänster , en rapport om tillämpningen av förordning (EG) nr 765/2008 samt mjuk lagstiftning i enlighet med meddelandet med målet att bygga upp förtroendet för den inre marknaden. uppmanade att göra en lägesbedömning av den inre marknaden när det gäller genomförande, tillämpning och efterlevnad av den gällande lagstiftning som är av avgörande betydelse för den inre marknadens funktionssätt samt när det gäller kvarvarande hinder och möjligheter för en fullt fungerande inre marknad. Kommissionen redovisade resultatet av detta uppdrag i meddelandet Den inre marknaden i en värld som förändras – En unik tillgång som kräver ett nytt politiskt åtagande (COM(2018) 772). Kommissionen konstaterar bl.a. att betydande resultat har uppnåtts på den inre marknaden, men att den kräver och kommer att fortsätta kräva ansträngningar för att kunna upprätthållas och förbättras och för att anpassas till ny utveckling och nya utmaningar. Kommissionen hänvisar till att den har lagt fram ambitiösa åtgärder i syfte att ytterligare fördjupa den inre marknaden och göra den mer rättvis, men att det fortfarande återstår att anta 44 av 67 förslag som av olika skäl fortfarande inte kunnat godkännas av och rådet. Orsaken till detta är enligt kommissionen att skillnaderna mellan olika uppfattningar om vad som ska prioriteras ökar och att det finns motstridiga uppfattningar om de potentiella fördelarna. Utskottet hanterade meddelandet (utl. 2018/19:NU10) och framhöll bl.a. betydelsen av att effektivisera tjänstemarknaden och skapa en bättre fungerande inre marknad för såväl varor som tjänster. Därtill är en fortsatt anpassning till den digitala ekonomin central i arbetet med att förbättra den inre marknadens funktion. I utlåtandet fanns en reservation (SD) och ett särskilt yttrande (V). Regeringens prioriteringar för den inre marknaden –2024 Strategin för en digital inre marknad och inremarknadsstrategin för varor och tjänster har varit två av den nuvarande kommissionens tio prioriteringar för mandatperioden och även en del av regeringens övergripande EU-prioriteringar . När arbetet för den nuvarande kommissionen, och därmed även arbetet med de två strategierna, nu är i sitt slutskede diskuteras parallellt vad EU och nästkommande kommission bör rikta in sitt inremarknadsarbete på under nästa EU-institutionella mandatperiod. kan särskilt noteras den 20–, samt att rådslutsatser om den inre marknaden antogs vid . Rådslutsatser om ett digitalt kommer att behandlas vid Rådet för transport, telekommunikation och energi . Enligt promemoria Prioriteringar för den inre marknaden –2024: fri rörlighet för varor, tjänster, digital inre marknad och standardisering (dnr. UD2019/08002/HI) från är regeringens utgångspunkt att den inre marknaden bör främjas och stärkas genom att politikområdet förblir högprioriterat under nästkommande kommission och femårsperiod, 2019–2024. En välfungerande inre marknad anses vara viktig för att säkra EU:s internationella konkurrenskraft. Inremarknadspolitiken bör utformas utifrån en bred ansats som innefattar samtliga politikområden som har stor inverkan på den inre marknadens funktion, och med beaktande av den internationella handelspolitiken. Den inre marknaden ska vidare vara öppen mot omvärlden. Hållbarhets- och klimatmålen ska uppnås parallellt med att den inre marknadens integration och tillväxt fortsätter, och med sociala hänsyn och miljöhänsyn. Utvecklingen av den inre marknaden bör vidare utgå från användarna – medborgare och företag – och fokusera på vad som gör störst skillnad för dem. Utvecklingens ledstjärnor bör vara innovation och nya affärsmodeller, goda ramvillkor, bättre lagstiftning och hållbarhet. Såväl stora som små, nya och traditionella företag ska ha bästa möjliga förutsättningar att förnya sig, växa och utvecklas på den inre marknaden och anpassa sig till den digitala ekonomin. Regeringen anser att den fria rörligheten för tjänster särskilt bör prioriteras i ljuset av den lägre mognadsgraden för tjänsterörligheten och eftersom tjänstehandeln ökar alltmer i betydelse. Fokus bör vara efterlevnad av existerande regelverk, särskilt tjänstedirektivets materiella bestämmelser och dess anmälningsplikt. På varuområdet anser regeringen att funktionaliteten i och tillämpningen av regelverket behöver stärkas. var handeln med varor så stor som handeln med tjänster. Den fria rörligheten för varor är generellt sett välfungerande, men mer kan göras för att se till att varurörligheten fungerar som den ska. En fortsatt anpassning av den inre marknaden till den digitala utvecklingen är också något som regeringen anser bör prioriteras.