bet · H601CU8 · 2019-02-27 00:00:00 — Kooperativa hyresrättsföreningar enligt ägarmodellen bör enligt utredningen också upprätta en kassaflödesanalys och presentera nyckeltal i årsredovisningen på samma sätt som bedöms lämpligt för bostadsrättsföreningar. Utredningens förslag innebär att framtida vägledning för bostadsrättsföreningar i relevanta delar även bör omfatta kooperativa hyresrättsföreningar. Bestämmelserna om ekonomisk plan vid ombildning till kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen samt bestämmelserna om intygsgivning av planen bör enligt utredningen också ändras på motsvarande sätt som föreslås för bostadsrättsföreningar. Betänkandet bereds inom . Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner om särskilda åtgärder för att främja utvecklingen av upplåtelseformen kooperativ hyresrätt. hänvisade utskottet till att varit aktivt när det gäller att tillhandahålla information om den kooperativa hyresrätten, till det pågående arbetet med Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknadens betänkande och till att staten inte ska gynna en upplåtelseform framför andra (bet. 2017/18:CU9). Utskottet vidhåller sin uppfattning att staten inte ska gynna en upplåtelseform framför andra. Med hänsyn till detta samt insatser och det pågående arbetet inom , är utskottet fortfarande inte berett att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandet. Utskottet avstyrker därmed motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ett avgiftsfinansierat bostadsrättsregister. Utskottet anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av förslagen. Jämför reservation 24 (L). I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 25 anför motionärerna att förutsättningarna för att inrätta ett avgiftsfinansierat bostadsrättsregister i offentlig regi ska utredas. (SD) framför ett liknande förslag i motion 2018/19:351 yrkande 3. Det finns inte något centralt register över bostadsrätter, varken statligt eller privat. Däremot ska en bostadsrättsförenings styrelse förutom medlemsförteckningen föra en lägenhetsförteckning. Förteckningarna kan bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem. De kan också föras med automatisk databehandling eller på annat liknande sätt (9 kap. 8 § bostadsrättslagen [1991:614]). Medlemsförteckningen ska ha till ändamål att ge föreningen, medlemmarna och andra underlag för att bedöma medlemsförhållandena i föreningen. Förteckningen ska innehålla uppgift om varje medlems namn och postadress, tidpunkten för medlemmens inträde i föreningen och den bostadsrätt som medlemmen har. Förteckningen ska hållas tillgänglig hos föreningen för var och en som vill ta del av den (9 kap. 9 § bostadsrättslagen). Lägenhetsförteckningen ska för varje lägenhet ange lägenhetens beteckning, belägenhet, rumsantal och övriga utrymmen, dagen för registrering av den ekonomiska plan som ligger till grund för upplåtelsen, bostadsrättshavarens namn och insatsen för bostadsrätten. Uppgifterna ska genast föras in i lägenhetsförteckningen när en lägenhet upplåts med bostadsrätt. om att en bostadsrätt har pantsatts eller om någon uppgift i förteckningen ändras, ska detta genast antecknas. Vid en överlåtelse av en bostadsrätt ska en kopia av överlåtelseavtalet fogas till förteckningen på lämpligt sätt. Dagen för anteckningen ska anges (9 kap. 10 § bostadsrättslagen). En pantsättning av en bostadsrätt får sakrättsligt skydd när bostadsrättsföreningen underrättas om pantsättningen. har föreslagit att ett bostadsrättsregister och ett system för bostadsrättsinteckningar ska införas (SOU 1998:80). Förslaget innebär bl.a. att det införs ett inteckningssystem för bostadsrätter liknande det som gäller för fastigheter. Enligt förslaget ska det vidare byggas upp ett centralt statligt bostadsrättsregister över alla bostadsrätter. Lantmäteriet ska vara ansvarigt för registret, men en ny myndighet ska stå för prövning och registrering. Promemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter I promemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter (Ds 2007:12) behandlas främst två redan framförda förslag. Det ena förslaget är det som lämnat och som nämnts i föregående avsnitt. Det andra förslaget har tagits fram av en projektgrupp med representanter för några av de stora bostadsrättsorganisationerna och . Enligt båda förslagen bör det införas ett enhetligt system för registrering av bostadsrätter. Förslagen syftar också till att förbättra förhållandena vid pantsättning. Det utredningsuppdrag som har mynnat ut i promemorian har gått ut på att komplettera projektgruppens förslag och jämföra de båda förslagen, dock utan att lämna några författningsförslag. Utredaren presenterar dessutom – översiktligt – ett eget förslag. Utredaren anser att inte något av de båda förslag som varit utgångspunkten för utredningsuppdraget bör väljas. Bland annat anför utredaren att förslag är onödigt ingripande. Det finns i stället anledning att överväga ett tredje alternativ, som kan ta till vara bra delar från båda förslagen. Ett sådant alternativ bör enligt utredaren ha följande utgångspunkter. Utredaren anser att det behövs ett centralt bostadsrättsregister för att snabbt och enkelt ge upplysning om bostadsrätter. Registret behövs också för registrering av pantsättningar. Kreditgivare och mäklare, men även andra intressenter såsom bostadsrättsföreningar och förvaltare, efterfrågar register-uppgifterna. Registerinnehållet ska koncentreras till uppgifter om bostadsrättshavare, pantsättningar och den information som behövs för att knyta dessa uppgifter till en viss lägenhet. Även vissa uppgifter om förvärv (pris m.m.) behöver registreras. Dagens modell för pantsättning kan i princip behållas. Panträtten bör dock registreras vid källan, dvs. Genom registreringen får panträtten sakrättsligt skydd. Även uppgifter om bostadsrättshavaren och bostadsrätten bör registreras vid källan, närmare bestämt av bostadsrättsföreningarna och deras förvaltare. Det ska inte göras någon myndighetsprövning av överlåtelser. Enligt utredaren talar övervägande skäl för ett statligt bostadsrättsregister under Lantmäteriets ansvar, men registret ska skötas av användarna. Främst för mindre bostadsrättsföreningar behöver det finnas ett ”pappersalternativ”. Det ska göras möjligt för en förening att överlåta registreringen till Lantmäteriet. Kreditgivare, bostadsrättsföreningar, förvaltare och mäklare ska ha direktåtkomst till registret. Användarna bör medverka i uppbyggnaden och utvecklingen av det nya registret. Kostnaden för det tredje alternativet bedöms vara lägre än för de båda andra. Registret föreslås bli finansierat genom avgifter från dem som använder registret. Beredningen av promemorian inom avbröts av den dåvarande regeringen. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden konstaterar i sitt betänkande Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31) i likhet med de tidigare utredningarna att det finns allvarliga brister i det nuvarande systemet för pantsättningar av bostadsrätter. En betydligt mer betryggande ordning skulle man enligt utredningen få om man införde ett centralt register för bostadsrätter, i vilket uppgifter om pantsättningar kunde registreras. Några förslag lämnas dock inte i denna del eftersom det inte ingick i uppdraget, och utredningen anser att frågan återigen bör utredas särskilt. Betänkandet bereds inom . Förslag om att införa ett statligt bostadsrättsregister har behandlats och avstyrkts av utskottet . hänvisade utskottet till Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknadens bedömning att frågan om att införa ett centralt register för bostadsrätter bör övervägas på nytt (bet. 2017/18:CU9). Som framgår ovan har Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden konstaterat att frågan om att införa ett centralt register för bostadsrätter bör övervägas på nytt. Utredningsbetänkandet bereds fortfarande inom , och utskottet anser inte att frågan har en sådan prioritet att bör vidta några åtgärder med anledning av motionsförslagen. Till följd av detta avstyrker utskottet motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om möjligheterna att ombilda till bostadsrätt och ombildningsprocessen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 25 (V). I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) begärs tillkännagivanden om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter (yrkande 14), att hembudsrätten bör avskaffas (yrkande 24) och att rättssäkerheten i ombildningsprocessen ska förbättras (yrkande 25). I motion 2018/19:614 av (KD) i denna del anför motionären att det ska vara lättare för fastighetsägare att omvandla hyreslägenheter till bostadsrätter. Ett beslut om att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt ska fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster ska vara medlemmar i bostadsrättsföreningen och, när det gäller bostadshyresgäster, folkbokförda på fastigheten (9 kap. 19 § bostadsrättslagen [1991:614]). Innan ett beslut om förvärv av ett hus fattas ska en ekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig för hyresgästerna (9 kap. 20 §, jfr 3 kap.). Ett beslut om förvärv i strid med lagens bestämmelser är ogiltigt (9 kap. 21 §). En ansökan om lagfart ska avslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt (20 kap. 6 § 10 jordabalken). Om ett förvärv har skett i strid med lagens bestämmelser och lagfart har meddelats, är beslutet om förvärv dock giltigt (9 kap. 21 § bostadsrättslagen). Om hyresgästerna har intresse av att förvärva sitt hus för ombildning, kan de anmäla detta intresse till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Intresseanmälan ska för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening. Föreningen ska till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om bl.a. att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av ombildningen samt att dessa hyresgäster är medlemmar i föreningen och – om de är bostadshyresgäster och anmälan avser ombildning till bostadsrätt – även är folkbokförda på fastigheten. Huset som intresseanmälan gäller får inte överlåtas utan att den förening som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva huset. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Hembud sker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan från fastighetsägaren. Hembudet antas genom att föreningen från den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på de villkor som anges i fastighetsägarens förslag till köpeavtal. Om föreningen från hembudet skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen är intresserad av att förvärva den hembjudna egendomen, förlängs tiden för att anta hembudet från den dag då hembudet skedde. Bestämmelserna finns i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt (ombildningslagen). Även i hembudsfallet måste föreningens beslut om att förvärva fastigheten fattas på föreningsstämman. Fram till gällde att hyresgästerna i mer än hälften av lägenheterna måste ha gått med på ett förvärvsbeslut respektive förklarat sig intresserade av ombildningen. , fram till , hade ett krav på två tredjedels majoritet gällt. Genom lagstiftning vid /03 infördes kravet på folkbokföring för att förhindra s.k. falska bostadsrättsföreningar, dvs. sådana fall där fastighetsägaren inför ombildningen tecknat hyreskontrakt med bulvaner som inte haft sin bostad på fastigheten (prop. 2002/03:12, bet. 2002/03:BoU2, rskr. 2002/03:96). En bostadsrättshavare kan föra talan vid tingsrätt mot föreningen och begära att ett stämmobeslut ska upphävas eller ändras om beslutet inte har kommit till på ett formellt riktigt sätt eller om det materiella innehållet strider mot bostadsrättslagen, vissa bestämmelser i föreningslagen eller förenings-stadgarna. Enligt huvudregeln ska talan väckas från beslutets dag (klandertalan). Upphävs eller ändras stämmans beslut gäller domen även mot den som inte fört talan (9 kap. 14 § bostadsrättslagen och 7 kap. 17 § föreningslagen). har haft i uppdrag att överväga vissa frågor om ombildning och har i sitt delbetänkande Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47) föreslagit vissa ändringar som syftar till att säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om föreningens beslut om att förvärva huset för ombildning till bostadsrätt. förslag i denna del bereds fortfarande i . Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner med liknande förslag om möjligheterna att ombilda hyresrätt till bostadsrätt och ombildningsprocessen. hänvisade utskottet till pågående berednings- och utredningsinsatser (bet. 2017/18:CU9). Det är givetvis angeläget att lagstiftningen tryggar rättssäkra ombildningsprocesser. Utskottet utgår från att frågorna om ombildningsprocessen följs inom med fokus på om reglerna missbrukas. har föreslagit vissa ändringar för att säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om föreningens beslut att förvärva huset för ombildning till bostadsrätt. Utredningsbetänkandet i denna del bereds fortfarande inom . Utskottet anser att bör avvakta med att ta ställning i sak till de ombildningsfrågor som väckts, till dess att beredningen avslutats. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändringar i bostadsrättslagen och om ett stärkt konsumentskydd vid köp av bostadsrätt vid nyproduktion. Utskottet anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av förslagen. Jämför reservation 26 (SD) och 27 (L). I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 24 föreslås en översyn av bostadsrättslagen. Motionärerna anför att det saknas uttryckliga regler om vem som är behörig att ansöka om att försätta en bostadsrättsförening i konkurs. I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 8, begärs ett tillkännagivande om att bostadsrättsföreningars ställning när kommuner vill köpa bostadsrätter ska stärkas. I motion 2018/19:1861 av Boriana (M) och i motion 2018/19:1275 av (M) framförs liknande förslag om att bostadsrättsföreningar ska få rätt att neka kommuner och landsting medlemskap i föreningen. och (båda MP) föreslår i motion 2018/19:1390 att konsumentskyddet vid köp av bostadsrätt vid nyproduktion stärks. Ett liknande förslag framförs i motion 2018/19:2458 av (KD). Bestämmelser om förfarandet vid konkurs finns i konkurslagen (1987:672), förkortad KL. I 2 kap. 1 § KL anges att en ansökan om konkurs ska göras skriftligen hos behörig tingsrätt och vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Avser ansökan en juridisk person (aktiebolag, ekonomisk förening eller handelsbolag), ska ett registreringsbevis bifogas. Ett registreringsbevis innehåller uppgifter om bl.a. företagets namn, verksamhet, firmatecknare, adress och styrelse. Enligt 2 kap. 7 § KL ska en uppgift av gäldenären om att han eller hon är insolvent godtas, om det inte finns särskilda skäl att inte göra det. I förarbetena till motsvarande bestämmelse i den tidigare gällande konkurslagen anförs att gäldenärens uppgift om obestånd undantagsvis bör prövas närmare och att det i normalfallet inte ligger någon undersökningsplikt på domstolen. En bostadsrättsförening är en ekonomisk förening som har till ändamål att i föreningens hus upplåta lägenheter med bostadsrätt (1 kap. 1 § bostadsrättslagen [1991:614]). Lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar tillämpas på bostadsrättsföreningar i den utsträckning som anges i bostadsrättslagen. I en bostadsrättsförening ska det finnas en styrelse som är föreningens företrädare och tecknar föreningens firma. En bostadsrättsförening kan upphöra genom fusion, likvidation eller genom konkurs. Bestämmelserna om likvidation och upplösning i 17 och 18 kap. lagen om ekonomiska föreningar gäller i tillämpliga delar för bostadsrättsföreningar. I stället för 17 kap. 2 och 10 §§ i den lagen gäller dock 9 kap. 29 a § bostadsrättslagen. Där anges att ett beslut om likvidation är giltigt om det har biträtts av samtliga röstberättigade i föreningen. Beslutet är även giltigt om det har fattats på två av varandra följande föreningsstämmor och minst två tredjedelar av de röstande på den senare stämman har biträtt beslutet. Motsvarande bestämmelser om hur ett beslut om konkurs ska fattas eller när ett sådant beslut är giltigt finns inte i bostadsrättslagen eller i lagen om ekonomiska föreningar. Juridiska personers rätt till medlemskap En juridisk person som har förvärvat bostadsrätt till en bostadslägenhet som inte är avsedd för fritidsändamål, får vägras inträde i föreningen även om de villkor för medlemskap som föreskrivs i lagen och i stadgarna är uppfyllda (2 kap. 4 § första stycket bostadsrättslagen). Att föreningen fått rätt att vägra en juridisk person medlemskap i föreningen har sin grund i hänsynen till bostadsförsörjningen och till medlemmarnas intressen (prop. 1990/91 s. 66 f.). I förarbetena framhålls att bl.a. bostadslägenheter i första hand bör tillhandahållas enskilda och familjer för att tillgodose ett behov av permanentbostad samt att det från föreningens synpunkt är av intresse att medlemmarna stadigvarande bor i sina lägenheter och deltar i föreningens angelägenheter. En kommun eller ett landsting som har förvärvat bostadsrätt till en bostadslägenhet får dock inte vägras inträde i föreningen (2 kap. 4 § andra stycket bostadsrättslagen). Bestämmelsen om kommuners rätt till medlemskap vid förvärv av bostadsrätt tillkom i samband med den tidigare bostadsanvisningslagen (1980:94). Den utvidgning som har skett till landsting har motiverats med behovet av lägenheter för vård och omsorg. har i mål nr ÖH 7897-04 ansett att 2 kap. 4 § andra stycket bostadsrättslagen är tillämpligt även vid ombildning. Enligt avgörandet saknas det således förutsättningar att vägra en kommun som är hyresgäst inträde i föreningen vid ombildning. Vid nyproduktion bildas ofta s.k. byggmästarbildade bostadsrättsföreningar. I den nybildade bostadsrättsföreningens styrelse sitter representanter från initiativtagarna till bostadsprojektet. kan i det här skedet bestå av projektören, entreprenören och fastighetsägaren. När huset är färdigbyggt upplåter bostadsföreningen lägenheterna i huset till bostadsrättsinnehavarna som i och med upplåtelsen blir medlemmar i bostadsrättsföreningen. Byggföretagen har ett intresse av att binda bostadsrättsköparna till bostadsprojektet på ett tidigt stadium. Det görs bl.a. genom att bostadsrättsföreningen ingår förhandsavtal med bostadsrättsköparna. Genom förhandsavtalet utfäster sig bostadsrättsföreningen att upplåta en lägenhet med bostadsrätt till förhandstecknaren och förhandstecknaren blir å sin sida skyldig att förvärva lägenheten med bostadsrätt. Förhandstecknaren erlägger oftast ett förskott till bostadsrättsföreningen i samband med tecknandet av förhandsavtalet. Rätten att ingå förhandsavtal och ta emot förskott regleras i 5 kap. bostadsrättslagen. Ekonomisk plan och intygsgivare Innan en bostadsrättsförening får upplåta lägenheter med bostadsrätt måste föreningens styrelse upprätta en ekonomisk plan som ska registreras hos (3 kap. bostadsrättslagen). Närmare föreskrifter om vad som ska ingå i den ekonomiska planen framgår ur bostadsrättsförordningen (1991:630). Enligt 1 § bostadsrättsförordningen ska den ekonomiska planen bl.a. innehålla uppgift om kostnad för fastigheten, kostnader för nödvändigt underhåll och andra åtgärder, finansieringsplan, föreningens löpande kostnader och intäkter samt en ekonomisk prognos och en känslighetskalkyl. har lämnat allmänna råd gällande utformningen av ekonomiska planer och kostnadskalkyler. Den ekonomiska planen ska vara försedd med intyg av två intygsgivare som ska pröva om gjorda beräkningar är vederhäftiga och om den ekonomiska planen framstår som hållbar. I intyget ska intygsgivarna ange de huvudsakliga omständigheter som ligger till grund för deras bedömning (3 kap. 2 § bostadsrättslagen). Kvaliteten på den granskning som intygsgivarna genomför är av betydelse för andra intressenters förståelse för bostadsprojektets ekonomiska hållbarhet. Det finns ingen bestämd tidpunkt då den ekonomiska planen ska upprättas. Däremot måste en ekonomisk plan vara upprättad och registrerad hos innan bostadsrättsföreningen får upplåta lägenheter med bostadsrätt i föreningen. En ekonomisk plan upprättas oftast på ett relativt sent stadium i byggprocessen. Det beror på att byggprojektet måste ha kommit så pass långt att det finns möjlighet att lämna tillförlitliga uppgifter som kan ligga till grund för bedömningen av föreningens ekonomiska stabilitet. Det finns dock inget krav på att den ekonomiska planen ska ange den slutliga kostnaden för föreningens hus. Det räcker att en ekonomisk kalkyl presenteras. Om uppgifterna är preliminära ska detta emellertid framgå. Vid nyproduktion upplåts lägenheter regelmässigt innan den slutliga kostnaden är känd. Enligt 4 kap. 2 § bostadsrättslagen måste en förening som vill upplåta bostadsrätt till bostadslägenhet, innan den slutliga kostnaden för föreningens hus redovisats i en ekonomisk plan eller på en föreningsstämma, få tillstånd från . ska lämna tillstånd om en ekonomisk plan har registrerats (även om slutlig kostnad ännu inte har preciserats) och föreningen ställt en betryggande säkerhet för återbetalning av den insats som bostadsrättsinnehavaren erlagt. Om upplåtelse sker i strid mot bestämmelsen kan detta medföra straffansvar enligt 10 kap. 3 § 2 bostadsrättslagen. Bestämmelserna om ställande av säkerhet är av betydelse eftersom bostadsrättshavaren, under vissa förutsättningar, har rätt att frånträda bostadsrätten, t.ex. om beslut fattats om en väsentlig avgiftshöjning (7 kap. 17 § bostadsrättslagen). Om bostadsrättshavaren väljer att använda sin rätt till frånträde, är föreningen skyldig att utge skälig ersättning för bostadsrätten. Bestämmelsen om säkerhet är således ämnad att garantera att bostadsrättsköparen får ut den ersättning som han är berättigad till om han utnyttjar sin rätt att frånträda bostadsrätten. Närmare bestämmelser om säkerheten finns i 12–19 §§ bostadsrättsförordningen. I 14 § bostadsrättsförordningen framgår att säkerheten ska bestå av en bankgaranti eller därmed likvärdig säkerhet. Som säkerhet får även godtas garantiförbindelse av Aktiebolaget , ekonomisk förening, ekonomisk förening eller . har även godkänt s.k. moderbolagsborgen som säkerhet. Det innebär att byggkoncernens moderbolag åtar sig borgensansvar gentemot sina byggmästarföreningar. Enligt 4 kap. 2 § bostadsrättslagen framgår att det finns möjlighet att redovisa den slutliga kostnaden för föreningens hus på föreningsstämma. Om så sker behöver föreningen inte ställa någon säkerhet för köparens erlagda insats. Vad som avses med slutlig kostnad har inte närmare preciserats i förarbetena. Enligt allmänna råd (BFS 2017:7) bör kostnaden endast anges som slutlig när den är känd. Vid nyproduktion bör samtliga utgifter för förvärvet av föreningens fastighet anges som kända först när entreprenaden är slutförd och har godkänts vid slutbesiktning. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden överlämnade utredningen konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden sitt betänkande (SOU 2017:31) till regeringen. Utredningen lämnar ett antal förslag som syftar till att stärka det konsumenträttsliga skyddet på bostadsmarknaden. Utredningen konstaterar att systemet med förhandsavtal överlag fungerar väl men att det finns anledning att ställa större krav på förhandsavtalet och dess innehåll för att stärka konsumentskyddet för förhandstecknare.