bet · H601JuU20 · 2019-03-14 00:00:00 — Synnerliga skäl kan enligt handboken föreligga om stora skadeståndsanspråk kan komma att framställas mot barnet, vilket t.ex. kan bli fallet i utredningar som inleds på den grunden att det är av särskild betydelse med hänsyn till ett enskilt intresse. Åklagare bör därför regelmässigt begära att ett juridiskt biträde förordnas även i dessa fall. Det juridiska biträdet ska vara närvarande vid alla förhör i sak med barnet. Om det vid en samlad bedömning finns mycket starka skäl av nödkaraktär som talar mot att avvakta med förhör kan förhör dock hållas även om ett juridiskt biträde inte är närvarande. Detta kan framför allt aktualiseras i joursituationer. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om rätten till offentlig försvarare, (bet. 2017/18:JuU18 s. 29). Utskottet delade motionärernas uppfattning om att denna grundläggande rättighet är särskilt viktig för unga som annars kan ha svårt att tillvarata sin rätt. ansåg utskottet att det inte framkommit något som ger anledning för att ta initiativ till några sådana åtgärder som motionärerna efterfrågade. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandet. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och är inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2018/19:2592 (L) yrkande 13 om att alla barn som misstänks för allvarliga brott, barn både över och under , ska ha rätt till ett juridiskt biträde eller en offentlig försvarare från det första förhöret. Utskottet avstyrker motionen. Möjlighet för åklagare att interimistiskt förordna offentlig försvarare, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2018/19:42 punkt 1 och avslår motion 2018/19:3025 av m.fl. (M, KD) yrkande 2. För att syftet med rättshjälpsdirektivet fullt ut ska uppfyllas och för att komma till rätta med de tillämpningsproblem som uppmärksammats anser vi i likhet med regeringen att det finns behov av att kunna förordna en offentlig försvarare även och nätter. Vi delar även uppfattningen att det i första hand bör vara en uppgift för domstolarna att göra detta. Det är därför positivt att regeringen gett i uppgift att lämna förslag på en rättssäker och resurseffektiv ordning för utvidgad beredskap för brådskande beslut om förordnande av offentlig försvarare vid tingsrätterna. har det framkommit att en lösning med utvidgad beredskap vid tingsrätterna bedöms kunna vara på plats tidigast . Som framgått ska emellertid rättshjälpsdirektivet vara genomfört . Alternativet att inte nu vidta några åtgärder riskerar, som framkommit ovan, att kommissionen inleder ett överträdelseförfarande vilket kan leda till att får betala ett avsevärt belopp i standardbelopp och vite. Dessutom kommer de tillämpningsproblem som avsaknaden av en möjlighet att förordna offentlig försvarare och nätter att finnas kvar i avvaktan på en att en utvidgad beredskap på tingsrätterna införs. Mot denna bakgrund anser vi att man måste överväga en annan ordning för tiden innan en lösning med utökad beredskap vid tingsrätterna kan vara på plats. Det förslag som regeringen lägger fram i propositionen har som framkommit mött viss kritik. Även vi ser vissa problem med att åklagare förordnar offentliga försvarare, och som framkommit ovan anser vi att detta i första hand bör vara en uppgift för domstolarna. har de flesta remissinstanser inte haft några invändningar mot förslaget. Enligt vår mening har regeringen också vidtagit åtgärder för att uppfylla de rättssäkerhetskrav som bör ställas upp. En viktig utgångspunkt är därvid att åklagaren är en professionell aktör med hög rättslig kompetens som omfattas av såväl objektivitetsprincipen som av tjänsteansvar i sin yrkesutövning. Åklagarens beslutanderätt har vidare fått en tydlig och lämplig avgränsning, dels , dels i omfattning. Vi noterar därvid att rätten bl.a. är begränsad till att endast omfatta de fall där en försvarare behövs för att genomföra åtgärder som inte kan vänta samt att åklagarens beslut är interimistiskt och alltid möjligt ska följas av en prövning av rätten. Det framgår vidare att utgångspunkten är att den försvarare som den misstänkte har föreslagit för uppdraget som offentlig försvarare ska förordnas, förutsatt att han eller hon är behörig (21 kap. 5 § andra stycket ). Dessutom ska tingsrätterna tillhandahålla en lista över försvarare som kan vidtalas för uppdrag som offentlig försvarare. Den föreslagna ordningen medges också av rättshjälpsdirektivet. Mot denna bakgrund – och då ett avslag på propositionens förslag att ge åklagare rätt att i vissa fall förordna offentliga försvarare riskerar att leda till ett överträdelseförfarande, och i slutändan till avsevärda kostnader för – ställer vi oss bakom regeringens förslag att ge åklagare rätt att i vissa fall förordna offentliga försvarare. På så vis säkerställs att genomför rättshjälpsdirektivet . Vi utgår vidare från att regeringen skyndsamt tar fram ett förslag till utvidgad beredskap vid domstolarna i enlighet med det uppdrag som man gett . Nationell domstolsjour, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2018/19:3025 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Vi delar motionärernas uppfattning att det finns ett behov av att kunna förordna en offentlig försvarare även och nätter och att det i första hand bör vara en uppgift för domstolarna att göra detta. Det är därför positivt att regeringen gett i uppgift att lämna förslag på en rättssäker och resurseffektiv ordning för utvidgad beredskap för brådskande beslut om förordnande av offentlig försvarare vid tingsrätterna. Som framgår av uppdraget handlar det inte om en ordning som ställer krav på utökat öppethållande eller liknande vid domstolarna, utan endast om en begränsad beredskap att förordna offentlig försvarare i brådskande fall. Vi bedömer att en sådan ordning innebär att rättsväsendets resurser kan användas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Detta arbete bör enligt vår mening inte föregripas, och det saknas därför anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Offentlig försvarare för barn som misstänks för allvarliga brott, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2592 av m.fl. (L) yrkande 13. Rätten till en försvarare är en grundläggande rättighet och särskilt viktig för unga som annars kan ha svårt att tillvarata sin rätt. Alla barn som misstänks för allvarliga brott, både och de som fyllt , bör ha rätt till en offentlig försvarare från första förhöret. För att garantera ungas rättssäkerhet vill vi därför att regeringen ska ta initiativ till en översyn av hur reglerna om närvaro av offentliga försvarare vid inledande förhör följs och vidta de åtgärder som behövs för att tillgodose det anförda. Möjlighet för åklagare att interimistiskt förordna offentlig försvarare, punkt 1 (V) (V) anför: Som framkommit ovan delar jag uppfattningen att behovet av att kunna förordna en offentlig försvarare även och nätter i första hand bör vara en uppgift för domstolarna. Eftersom en lösning med utökad beredskap vid tingsrätterna bedöms kunna vara på plats tidigast måste man som framkommit överväga en annan ordning för tiden innan en lösning med utökad beredskap vid tingsrätterna kan vara på plats. Utöver vad som framkommit har jag i mitt ställningstagande för den lösning med att åklagare i vissa fall ska kunna förordna offentliga försvarare utgått från vissa förutsättningar som jag här kort redogör för. Det framgår av propositionen att utgångspunkten är att den försvarare som den misstänkte har föreslagit för uppdraget som offentlig försvarare ska förordnas förutsatt att han eller hon är behörig. Jag utgår från att den misstänkte, i de fall åklagaren förordnar någon annan än den som den misstänkte föreslagit, tydligt upplyses om de möjligheter som finns att byta försvarare om han eller hon inte upplever att en försvarare som förordnats är opartisk. Det är vidare viktigt att den lista över offentliga försvarare som åklagare ska använda sig av är upprättad och uppdaterad av en domstol. Det är därför positivt att regeringen avser att reglera denna skyldighet i en förordning. Slutligen framgår det av propositionen att eventuella kostnadsökningar bedöms rymmas inom befintliga anslag. Jag förutsätter dock dels att ersättningen till de advokater som förordnas och som behöver utföra uppgifter och nätter är rimlig, dels att regeringen följer utvecklingen och överväger om bör kompenseras ekonomiskt. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:42 Genomförande av rättshjälpsdirektivet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1165) om överlämnande från enligt en nordisk arresteringsorder. 2018/19:3025 av m.fl. (M, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell domstolsjour bör införas för att förordna en offentlig försvarare utanför domstolarnas kontors- och beredskapstider och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen avslår den ändring som föreslås i 21 kap. 4 § om att åklagare ska ges rätt att interimistiskt under vissa förutsättningar förordna en offentlig försvarare. Motion från allmänna motionstiden /19 2018/19:2592 av m.fl. (L): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till juridiskt biträde eller offentlig försvarare för barn som misstänks för allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. [1] och rådets direktiv /48/EU av om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet. [2] och rådets direktiv (EU) 2016/800 av om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. Jag vill inledningsvis yrka bifall till S, V:s och MP:s reservationer 1 och 2 i betänkandet. Det vi nu debatterar visar lite grann hur bra EU kan vara. Det här är EU när det fungerar som bäst. Det här visar att EU vilar på en solid grund byggd av tron på rättsstatens principer. EU har i direktiv slagit fast att vi nu ska förbättra tillgång till försvarare för misstänkta. Det här är det tredje direktivet som är inne på samma spår, och det vi diskuterar är inte om eller varför utan hur vi ska implementera direktivet. I rättshjälpsdirektivet ges de nationella staterna utrymme att själva välja väg. Men det är inte förbehållslöst. Det anges tydliga ramar inom vilka de nationella staterna kan göra detta. Utskottet har haft att ta ställning till ett konkret förslag, utarbetat av regeringen, som faller inom ramen för vad som är möjligt. Förslaget går i korthet ut på att under de tidsperioder som domstolen inte håller öppet ska bistå med att tillfälligt förordna ombud och bistå med rättshjälp. Förslaget vilar på en genomtänkt grund, menar jag. Åklagaren har ständig beredskap. Åklagarens förordnande ska som sagt prövas efter att beslutet är fattat. Det är alltså ett interimistiskt beslut som ska granskas och omprövas. När åklagaren enligt det här förslaget förordnar försvarare och gäller samma lagliga krav som annars. Det är högt ställda krav för att vi ska ha hög kvalitet på rättslig hjälp. Vad säger remissinstanserna? En övervägande del av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Bland dessa återfinns ombudsmän, , och . På bordet har vi också ett förslag i en kommittémotion om att i stället ha jourberedskap på domstolar. Det är inte utrett. Vi vet inte vad det kommer att kosta, men det finns anledning att tro att det kommer att bli mycket dyrt. Vi ska komma ihåg att regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på en rättssäker och resurseffektiv ordning för utvidgad beredskap för brådskande beslut om förordnande av offentlig försvarare vid tingsrätterna. Med utvidgad beredskap avses just beredskap utanför domstolarnas ordinarie kontors- och beredskapstid. Detta bedöms kunna vara på plats . Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Och svenska folket har inte råd att bli bestulna, med tanke på alla utmaningar som vi står inför. Rättskedjans resurser måste läggas på rätt saker så att vi kan ha det mest rättssäkra, effektiva och tillitsfulla rättssystemet som är möjligt. Om vi inte implementerar det här direktivet riskerar vi att dra på oss omfattande viten. Miljoner och miljoner i viten är pengar som skulle kunna gå till att stärka rättskedjan. På vilket sätt är det motiverat att inte implementera rättshjälpsdirektivet för att undgå viten? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Genomförande av rättshjälpsdirektivet Jag tror inte, med tanke på det som jag har anfört , att det är här striden ska stå om rättssäkerheten i . Det är inte här vi ska lägga krutet på den debatten. Det finns många andra viktiga frågor. har en tendens att i många frågor i debatten utmana rättssäkerhetens gränser. Men i denna fråga har vi ett förslag som är genomarbetat. Vi har möjlighet att låta åklagaren fatta ett interimistiskt beslut för att en domstol sedan ska kunna granska och ompröva. Jag menar att det inte är här striden om rättssäkerheten står. I avvaktan på att kommer att presentera förslag på hur även domstolar ska kunna förbättra sina öppettider, inom befintliga anslag, finns det ingen anledning att rusa in i någonting annat. Det här är ännu ett bra bevis på att det europeiska samarbetet är så viktigt. När vi har alltmer av gemenskap för att uppbära frihet och rättvisa i vår del av världen, bevara fred och motverka extremism på alla håll är det också viktigt att vi har fungerande rättsäkerhetsmekanismer, till exempel rätt till rättshjälp. Om man blir misstänkt för ett brott i en lördagsnatt ska man oavsett var man kommer ifrån veta att det finns gemensamma regelverk. Detsamma gäller om man blir misstänkt i en söndagsnatt. Det är vad det här direktivet handlar om. Det har tagit för regeringen att få fram det här förslaget. De tyckte att de hittade en ganska bra genväg genom att frångå en viktig princip som finns i vår svenska rättsstat och i det europeiska rättsstatsarvet om uppdelade funktioner. Vi har alltså inte det som kallas rättskedja, som är ett begrepp som jag tillstår att även jag slarvigt använder. Det finns en kedja från det att man griper någon på gatan. Men domstolen ingår inte i någon kedja. Domstolen har en unik roll i det som ska kunna leda till en process. Det är vad det här handlar om. Det är därför många försvarare - såklart - och många företrädare för domstolar men även åklagare har påpekat att det är extremt olämpligt, inte minst av principiella skäl. skulle inte dyka ned i en stor grav i brist på att vara en rättsstat på grund av detta. Men det är principiellt viktigt att åklagarna under jourtid har en väldigt viktig roll när det gäller att fullt ut driva alla beslut som ska fattas. Det kan vara husrannsakan, att plocka in folk och så vidare. Det är deras roll. Att dessutom ägna sig åt att jaga fram försvarsadvokater, som rimligen ligger och sover någonstans, är en uppgift de känner att de inte ska ha. Då måste man hitta en roll här, vilket regeringen nu själv har kommit fram till under galgen efter att det här stötte på patrull i utskottet. Man får alltså hitta en jourverksamhet vid domstolar. Jag har svårt att se, herr talman, hur det i digitaliseringens tidsålder ska kunna kosta miljoners miljoner. Jag gissar att det var 2 miljoner som tidigare talare avsåg och inte miljoners miljoner. Så mycket kan det nämligen omöjligen kosta. Det är mer än alla rättsväsen i hela ihop kostar. Liberalerna står bakom förslaget i betänkandet. Det är viktigt att upprätthålla den principen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Genomförande av rättshjälpsdirektivet Vi yrkar också bifall till vår reservation nr 3, där vi inom ramen för detta lyfter upp frågan om möjlighet till biträde för barn . Det regelverk som finns behöver förstärkas. Unga personer som misstänks för allvarliga brott bör få förstärkt rätt till offentlig försvarare utöver det som gäller , även om de inte är straffmyndiga. Det hänger ihop med andra diskussioner, som vi inte ska ha här , om vikten av att använda sig mer av bevistalan och annat. Men det här är centralt. Allt fler ungdomar begår brott. Det är viktigt att det utreds ordentligt, och av rättssäkerhetsskäl ska den unge ha bättre tillgång till offentliga försvarare, oavsett vilka vidriga handlingar man misstänks för. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och till den här reservationen. Rättshjälpsdirektivet är som namnet antyder ett direktiv från EU. Vi är, liksom andra medlemsstater, skyldiga att implementera det. I utskottet röstade en majoritet ned propositionen. Vi får se hur det går här och vilka eventuella konsekvenser det blir. Det finns risk för att kommer att drabbas av vite. Även om vi ännu inte vet hur mycket det i så fall blir vet vi åtminstone att det är pengar som skulle ha kunnat användas till annat, exempelvis fler poliser. Pengarna är en del i detta, men frågan är också vad detta är tänkt att lösa. Det ska lösa ett problem som faktiskt finns, nämligen att människor som anhålls av polis när domstolar är stängda inte får en förordnad försvarare och då kan komma att släppas. Det kan i sin tur få konsekvensen att det blir svårare att utreda brott. Det kan också bli svårare att få dem som har begått dessa brott fällda. I propositionens förslag är tanken att komma till rätta med detta problem. Invändningen att det är principiellt fel att åklagare ska utse försvarare är helt riktig; det vore ett principiellt problem. Men, herr talman, det är ett problem som enligt mig skulle kunna överbryggas, åtminstone under en övergångstid. Det går att se framför sig system där vi kommer överens, i samråd med exempelvis , om listor. Man skulle , när domstolen är öppen, ha möjlighet att byta försvarare i det fall man inte är nöjd. Att inrätta en jourdomstol skulle vara bättre. Vi är överens om det. Det är dock något som ännu inte är utrett. En utredning kommer att ta tid och kosta pengar. Det hade varit möjligt att rikta ett tillkännagivande om en jourdomstol och ändå göra förändringen nu och implementera direktivet på föreslaget sätt. Tyvärr väljer man, herr talman, att inte göra det. och andra oppositionspartier vill i stället fälla förslaget. Säkerligen kommer de att skylla på regeringen. Men är man den som tar ett beslut är man också ansvarig för konsekvenserna. I det fall misstänkta kommer att släppas bär ansvaret för det på grund av den situation som har uppstått. Jag yrkar härmed bifall till reservation 1. Bakgrunden till detta rättshjälpsdirektiv är ett beslut i . Det är alltså . Precis som andra har beskrivit här handlar det om att fastställa minimiregler för rättshjälp till misstänkta och tilltalade personer i så kallade straffrättsliga förfaranden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Genomförande av rättshjälpsdirektivet I grunden finns det något positivt i direktivet. Det handlar om att stärka rättssäkerheten. Det innebär att rätten till tillgång till en försvarare ska gälla från den tidpunkt då en misstänkt eller tilltalad har underrättats om att vederbörande är just misstänkt eller tilltalad för att ha begått ett brott. Syftet med detta är att stärka rättssäkerheten runt om i . Enligt direktivet ska ett beslut om detta fattas av en behörig myndighet. Det framkommer också att det ska ske utan onödigt dröjsmål. Utgångspunkten, framgår det av direktivet, ska vara en oberoende myndighet eller en domstol. Så långt allt väl. har vi dock en ordning som innebär att detta i vissa fall, framför allt eller sena kvällar, faller detta lite mellan stolarna. Tilldelningen av ett offentligt ombud sker inte alltid så brådskande som vore motiverat. Mot denna bakgrund har regeringen på bord lagt fram en proposition vars förslag innebär att direktivet ska implementeras genom en väldigt ny princip i svensk lagstiftning. Åklagarna ska nämligen ges en möjlighet att förordna offentlig försvarare och nätter när domstolarna inte är tillgängliga för beslut. Detta är vad vi här ska ta ställning till. En majoritet i kammaren är ytterst skeptisk till regeringens förslag. Om detta implementerades skulle det innebära ett mycket tydligt avsteg från en helt central princip i svensk rätt: att offentlig försvarare ska förordnas av en domstol. Jag tycker att man kan invända mot detta av egentligen både principiella skäl och rättssäkerhetsskäl, vilket också framgår i utskottets ställningstagande. Flera remissinstanser har varit kritiska till förslaget. Jag konstaterar till exempel att framhåller att det är av vikt att åklagaren inte bara är opartisk utan att denne framstår som opartisk för den misstänkte. Ytterst handlar detta om rättssäkerhet. En person som är misstänkt för ett brott ska kunna vara helt säker på att han eller hon får ett opartiskt stöd i detta och att det inte finns några andra baktankar. Det handlar alltså om rättssäkerhet. Rättssäkerhet är ett begrepp som man kan förhålla sig till på lite olika sätt, kanske beroende på hur viktigt man tycker att det är. Som exempel kan vi ta den princip som vi alldeles fick höra från talarstolen, nämligen att rättssäkerhet kostar pengar. Miljoners miljoner, tror jag att orden var. Ja, rättssäkerhet kanske kostar pengar. Och vet herr talmannen vad? Rättssäkerhet kanske ska få kosta pengar för att vi i grund och botten tycker att det är genuint viktigt att den som är misstänkt får stöd på ett rättssäkert sätt. Direktivet ska implementeras . Jag delar därför regeringens bedömning på åtminstone någon punkt, och det är att det är ganska bråttom. Jag kan också konstatera att beslutet om direktivet fattades 2016. Det är alltså , så det har inte varit så bråttom. Det har funnits gott om möjligheter och veckor, månader och till och med år för regeringen att skruva på en bra lösning som både implementerar direktivet och värnar rättssäkerheten. I vår motion har vi pekat på en möjlighet att införa en domstolsjour. Det är glädjande att regeringen helt plötsligt svängde och bytte fot. ska man snabbutreda möjligheten till en domstolsjour. Det är oerhört positivt. Men det hade såklart varit förträffligt om denna insikt hade nått regeringen , , eller varför inte , då beslutet fattades. Det här blir lite av en omvändelse under galgen, men bättre sent än aldrig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Genomförande av rättshjälpsdirektivet Jag hoppas naturligtvis att detta inte ska innebära att får ett vite. Det vore synnerligen beklagligt. Men i är det regeringen som tillsätter utredningar. Det är också regeringen som tillsätter utredare, skriver direktiven och lägger propositioner på bord. Och det är regeringen som ska försäkra sig om att det finns en majoritet i kammaren för det man presenterar. Om olyckan är framme och det blir ett vite faller ansvaret för det i så fall helt och hållet på regeringen. Jag tror att det här är det slags debatt som inte vinner på att vara så polariserad. Här finns många anständiga partier som vill samma sak. Vi vill ha en rättssäker tillämpning, och vi vill gå EU till mötes i dessa viktiga frågor. Frågan är, som jag inledningsvis sa, inte varför eller om vi ska göra detta, utan hur. har vi en situation där vi måste hantera det här. Om vi inte har den beredskap som krävs riskerar vi att brottsoffer gör rättsförluster därför att man inte kan hålla förhör och sådant . Det är allvarligt. Detta måste vi hantera. Då finns det olika sätt.