bet · H601MJU18 · 2019-06-04 00:00:00 — Av denna framgår bl.a. att har en viktig roll vid samrådet i miljöbedömningsprocessen både för verksamheter och åtgärder och för planer. Det är viktigt att länsstyrelserna lyfter fram de regionala handlingsplanernas betydelse i den mer övergripande samverkan man har med kommunerna när det gäller fysisk planering, men också tidigt i formella samrådsprocesser kopplat till planer. Handlingsplanerna ska enligt riktlinjer för grön infrastruktur innehålla en geografisk beskrivning av viktiga ekosystemtjänster, med fokus på det rumsliga perspektivet (se s. 15 och 19 i vägledningen). Enligt tar många kommuner fram grönstrukturplaner där öppna marker bör ha en given plats. En god hjälp vid framtagandet av sådana planer är metod att inkludera ekosystemtjänster vid planering av den byggda miljön. För att utveckla stadsgrönska och ekosystemtjänster kan kommuner ansöka om särskilda medel och om medel från den lokala naturvårdssatsningen (). På förslag av miljö- och jordbruksutskottet beslutade att för anvisa under anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull miljö och under anslaget 1:14 Skydd av värdefull miljö (bet. 2018/19:MJU1, rskr. 2018/19:98). I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att anslaget 1:3 tillförs och anslaget 1:14 tillförs . När det gäller anslaget 1:3 anser regeringen att satsningar på åtgärder för värdefull natur som t.ex. skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning, fastighetsförvaltning, artbevarande och viltförvaltning samt restaurering och anläggande av våtmarker är viktiga. Ytterligare satsningar på detta behövs (s. 141). I fråga om anslaget 1:14 bedömer regeringen att det behövs ytterligare insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer, bl.a. i form av ersättningar enligt 31 kap. , samt för förvärv och avtalslösningar för statens räkning när det gäller värdefulla naturområden (prop. 2018/19:99 s. 143). Formas har fått i uppdrag att i samverkan med andra forskningsfinansiärer och samhällsaktörer leda det nationella forskningsprogrammet för hållbart samhällsbyggande. Programmet ska ta fram kunskap som ger möjlighet att utveckla nya lösningar inom samtliga samhällssektorer för att skapa ett säkert, tryggt, hållbart och inkluderande samhälle. Programmet är tioårigt och startade . Det nationella programmet för hållbart samhällsbyggande utgår från hållbarhetsmålen i Agenda , de nationella miljömålen samt relevanta nationella mål. Formas har inrättat en nationell programkommitté med representanter för forskningsfinansiärer inom området hållbart samhällsbyggande. Kommittén samverkar med Rådet för hållbara städer och olika kommunnätverk, som fungerar som rådgivande grupper. När det gäller frågan om att frysa handlingsplanerna för grön infrastruktur i avvaktan på en utredning av hur grön infrastruktur påverkar bl.a. äganderätten framgår det av redovisningen ovan hur äganderätten regleras och vilka utredningar om äganderätt och ersättning vid s.k. rådighetsinskränkningar som har genomförts och som är planerade. Vidare framgår vilka budgetmedel som har avsatts för ersättningar enligt 31 kap. samt för förvärv och avtalslösningar för statens räkning när det gäller värdefulla naturområden. I skrivelsen redogör regeringen för de budgetsatsningar och konkreta åtgärder som har vidtagits för att främja hållbar stadsutveckling och grön infrastruktur. Utskottet är mycket positivt till såväl de insatser som redan har genomförts som det arbete som pågår enligt redovisningen ovan. Utskottet hoppas också på att det pågående nationella forskningsprogrammet för hållbart samhällsbyggande ska ge värdefulla kunskaper som kan bidra till nya lösningar för ett hållbart samhällsbyggande. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2018/19:2315 (MP) yrkanden 16 och 17 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet avser inte att, utöver vad som eventuellt kommer att rymmas inom ramen för de äganderättsutredningar som redan är planerade, initiera någon utredning om den gröna infrastrukturens påverkan på bl.a. äganderätten eller att avbryta de befintliga handlingsplanerna. Utskottet avstyrker därför motion 2018/19:2005 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vindkraftens påverkan på omgivningen och om att se över möjliga åtgärder mot utbyggnad av vindkraft i fjällmiljöer. Jämför reservation 10 (SD) och 11 (SD). I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 11 framhålls att kartering och inventering av det djurliv som kan drabbas av vindkraftverken ska vara på plats vid den initiala ansökan om uppförande av vindkraftverk. Motion 2018/19:2067 av (M) poängterar betydelsen av att se över den sociala hållbarheten vid miljöprövningen när det avgörs var vindkraftverk ska placeras. Enligt motion 2018/19:2603 av och (båda SD) är det av stor vikt att se över möjliga åtgärder mot utbyggnad av vindkraft i fjällmiljöer. behandling och kompletterande uppgifter Enligt mål ska balken bl.a. tillämpas så att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas (1 kap. 1 §). Vidare följer av 3 kap. 6 § att mark- och vattenområden samt fysisk miljö i övrigt som har betydelse från allmän synpunkt till följd av deras naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet så långt möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada natur- eller kulturmiljön. För att få uppföra vindkraftverk krävs, beroende på verksamhetens omfattning och storlek, tillstånd eller en anmälan (se 9 kap. samt 1 kap. 3 och 10 §§ och 21 kap. 13–15 §§ miljöprövningsförordningen [2013:251]). Vidare kan tillsynsmyndigheten förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd enligt 9 kap. 6 a § om verksamheten medför risk för betydande olägenheter för miljön. Vindkraftverk som kräver tillstånd ska miljöbedömas enligt 6 kap. . Om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska en miljökonsekvensbeskrivning bifogas tillståndsansökan. Miljökonsekvensbeskrivningen ska enligt 6 kap. 35 § bl.a. innehålla uppgifter om rådande miljöförhållanden innan verksamheten påbörjas eller åtgärden vidtas och hur de förhållandena förväntas utveckla sig om verksamheten eller åtgärden inte påbörjas eller vidtas samt en identifiering, beskrivning och bedömning av de miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra i sig eller till följd av yttre händelser. Om verksamheten eller åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska en liten miljökonsekvensbeskrivning med visst innehåll tas fram (6 kap. 47 §). Av 25 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd framgår att en anmälan bl.a. ska innehålla de uppgifter som behövs för att tillsynsmyndigheten ska kunna bedöma den miljöfarliga verksamheten eller åtgärdens art, omfattning och miljöeffekter. Av bestämmelsen framgår också att en anmälan som avser en verksamhet med vindkraft bl.a. ska innehålla uppgifter om miljöns känslighet i de områden som kan antas bli påverkade och vad i miljön som kan antas bli betydligt påverkat. Den ska också innehålla bl.a. uppgifter om de betydande miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra i sig eller till följd av yttre händelser, i den utsträckning sådana uppgifter finns tillgängliga, och uppgifter om åtgärder som planeras för att förebygga, hindra, motverka eller avhjälpa negativa miljöeffekter, i den utsträckning sådana uppgifter finns tillgängliga. Forskning om vindkraftens påverkan på människor och vissa djurarter m.m. Ett forskningsprojekt inom kunskapsprogrammet Vindval – ett samarbete mellan och för att ta fram och förmedla vetenskapligt baserade fakta om vindkraftens påverkan på människor, natur och miljö – har utarbetat en rapport om vindkraftens påverkan på människor (rapport 6497, ). I rapporten anförs att vindkraftens utbyggnad påverkar människors intressen olika beroende på om personen är markägare, fastighetsägare, permanentboende, sommarboende eller turist. Dessa intressegrupper upplever och använder landskapet på helt olika sätt. Den som söker lugn och ro kan känna sig störd av vindkraftverk medan den som äger mark kan se verken som en inkomstkälla. Enligt rapporten kan människor ha både positiva och negativa attityder till vindkraft. Om en vindkraftsetablering planeras i ett landskap som människor har särskilda relationer till kan attityden till vindkraft bli negativ eller avvaktande hos någon som generellt har en positiv attityd till vindkraft. Den visuella upplevelsen kan vara en viktig bidragande faktor till en negativ attityd till etablering i närområdet. I rapporten framhålls att enskilda personers möjligheter att påverka vindkraftsprocessen också påverkar attityden. I de fall där markägande och företagande går hand i hand är acceptansen för en utbyggnad stark, liksom uppfattningen att vindkraftsparken kan tjäna som turistiskt mervärde och förstärka områdets attraktionskraft. Enligt rapporten har vindkraftsetableringars påverkan på fastighetsvärden analyserats i flera olika forskningsprojekt. Forskarna kunde inte se några signifikanta skillnader i fastighetspriser mellan fastigheter som låg långt ifrån respektive nära vindkraftsparker. I rapporten framhålls emellertid att det finns behov av större undersökningar som kan särskilja eventuella statistiska förändringar i fastighetsvärden på grund av vindkraft från andra orsaker till ändringar i fastighetspriser. Inom Vindval har det också tagits fram en rapport om vindkraftens effekter på fåglar och fladdermöss (rapport 6467, ). I denna presenteras en modell för att bedöma lokaliseringens risk samt förslag på vad som bör ingå i en miljökonsekvensbeskrivning när det gäller fåglar och fladdermöss. Enligt rapporten har vindkraftverkens placering i relation till topografi och omgivande miljö i övrigt en avgörande betydelse för hur många fåglar och fladdermöss som riskerar att dödas. Den viktigaste åtgärden för att undvika kollisioner är därför att identifiera riskabla lägen och att undvika att placera vindkraftverk där. När det gäller fladdermöss är olyckorna förutsebara när det gäller tidpunkt och väderförhållanden, och tillfällig avstängning av verken kan därför enligt rapporten reducera antalet olyckor betydligt. Inom Vindval har det därefter tagits fram en uppdaterad rapport i samma ämne (rapport 6740, ). Enligt rapporten befäster nya resultat i huvudsak slutsatserna från den första syntesrapporten när det gäller fåglar. När det gäller fladdermöss visar ny kunskap å ena sidan att vindkraften är ett större problem än vad man trodde . Å andra sidan har nya metoder för att begränsa skadorna hunnit utvecklas och testas så att man nu kan hantera problemet bättre. Åtgärder för att minska negativ påverkan på fåglar från vindkraft handlar fortfarande i första hand om att undvika att bygga vindkraftverk på särskilt fågelrika platser, speciellt sådana som används under häckning, övervintring eller rastning under flyttningen. Det handlar också om närområden kring förekomster, häcknings- eller boplatser av arter och grupper av fåglar som visats löpa högre risker för negativ påverkan från vindkraft. Den viktigaste åtgärden för att skydda fladdermöss vid vindkraftverk är att se till att kraftverkens drift anpassas till förekomst av högriskarterna, där sådana förekommer. Detta sker bäst genom att man låter vindkraftverken stå stilla under de tider och väderförhållanden då aktivitet av fladdermöss i rotorhöjd är mest frekvent. Tillfällig avstängning under förhållanden med störst risker kan förväntas hindra 60–av de olyckor som annars skulle ha inträffat. Resultaten av de forskningsrapporter som har tagits fram inom Vindval har bidragit till underlag till miljökonsekvensbeskrivningar samt planerings- och tillståndsprocesser i samband med etablering av vindkraftsanläggningar. Miljö- och jordbruksutskottet har utförligt redogjort för vindkraftens olika miljöaspekter och den tillgängliga forskningen på området (bet. 2013/14:MJU20, bet. 2014/15:MJU13 och bet. 2015/16:MJU8). I dessa betänkanden har utskottet bl.a. anfört att forskningen tyder på att djurlivet påverkas i begränsad omfattning av vindkraftverk. Avgörande för att undvika påverkan är en bra planering och lokalisering av vindkraftverken. Ute till havs tyder mycket på att fiskar inte påverkas av vindkraftens ljud och vibrationer. De havsbaserade verkens fundament kan fungera som konstgjorda rev. En vindkraftspark till havs kan också bidra till att skapa en skyddszon för fiskar och annat djurliv. I betänkande 2013/14:MJU20 konstaterade utskottet också att det av domar från Mark- och framgår att kunskapsunderlaget om förekomsten av fåglar och fladdermöss och deras rörelsemönster bedöms som viktigt. Utskottet hänvisade i betänkandet till Mark- och dom i mål nr M 7168-13. Domstolen ansåg där att den utredning som låg till grund för anmälan om vindkraftsetableringen inte var tillräcklig för den prövning som skulle göras när det gäller kravet på en lämplig lokalisering (2 kap. 6 § ) på grund av att kunskapsunderlaget om förekomsten av fåglar och fladdermöss och deras rörelsemönster inom området var bristfälligt. Ett motsvarande resonemang förs också av Mark- och i en dom (MÖD 2017:27). Domstolen ansåg även i det målet att den aktuella tillståndsansökan och miljökonsekvensbeskrivningen inte gav tillräckligt underlag för att kunna bedöma alla de konsekvenser som verksamheten vid olika alternativutformningar kunde ge upphov till. Enligt domstolen gick det därför inte att avgöra om verksamhetetens lokalisering var lämplig utifrån kraven i 2 kap. 6 § , och domstolen avslog därför bolagets ansökan om tillstånd. Miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö innebär att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och mot andra störningar. lämnade en skrivelse till regeringen med förslag till en strategi för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö (NV-04173-13). I sammanfattningen anförde inledningsvis bl.a. att fjällområdet tillhör mest opåverkade miljöer och att det har mycket höga natur- och upplevelsevärden. Den absoluta merparten av fjällområdet är även ett samiskt kulturlandskap där renen och den samiska renskötseln varit en del av landskapet. finns ett ökande tryck av olika verksamheter i fjällområdet, vilket till vissa delar kan hota den känsliga fjällmiljön. Fjällområdets unika ekologiska funktion med stora sammanhängande oexploaterade naturmiljöer riskerar att kraftigt försämras genom de olika anspråk på exploatering och annat nyttjande som aviseras av olika sektorer. För att bemöta de trender som finns och stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet föreslog etappmål med tillhörande åtgärder för bl.a. områdena anspråk på fjällområdet och förutsättningar för ett betespräglat fjällandskap. I skrivelsen anförde också att man även hade identifierat ett antal andra viktiga områden där det krävs särskilda insatser men som enligt verket inte bedömdes kräva etappmål. Utöver förslagen till etappmål lämnade ytterligare förslag på insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Det som föreslogs var insatser för områden med särskilda betesbehov, för särskilt värdefull natur, för kulturmiljövärden samt för bättre ledsystem. Insatserna skulle enligt komma att bidra till förbättrade förutsättningar för biologisk mångfald, förbättrade upplevelsevärden för människor och förbättrad kunskap om fjällområdets natur- och kulturmiljövärden. Verket anförde också att insatserna skulle bidra till att minska intressekonflikter samt brister i regelverk, regelefterlevnad och planering. Avslutningsvis anförde att de föreslagna åtgärderna och styrmedlen skulle bidra till att stärka fjällområdets förutsättningar för biologisk mångfald och till att bevara områdets upplevelsevärden och ett varsamt nyttjande av naturresurser, så att fjällområdets ekosystemtjänster bevaras eller stärks. Enligt bedömdes förslagen, tillsammans med redan beslutade relevanta etappmål och befintliga styrmedel, vara kostnadseffektiva steg på vägen mot att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. svarade dåvarande klimat- och miljöminister på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:872) om vad regeringen tänker göra för att förhindra negativ miljöpåverkan från vindkraftverk i de svenska fjällen. Av svaret framgick bl.a. att behöver en säker och tillförlitlig energiförsörjning som skapar möjligheter att kostnadseffektivt möta högt ställda miljö- och klimatpolitiska ambitioner. Vindkraften har kommit att spela en allt större roll i det svenska elsystemet, inte minst för att minska beroendet av vattenkraft och kärnkraft. I frågesvaret anförde ministern också att den svenska fjällvärlden hotas främst av den pågående klimatförändringen, men att exploatering av bl.a. oförsiktigt lokaliserad vindkraft och gruvindustri också utgör potentiella hot. Ministern anförde vidare att exploateringstrycket från vindkraft har minskat i fjällområdet , främst beroende på att vindkraftverken blivit så höga att de kan byggas i skogsområden och att goda vindresurser därmed kan nyttiggöras. Exploatörerna kan alltså planera vindkraftverken på höjdområden utanför fjällområdet. Det är därför angeläget att arbetet med fysisk planering för vindkraft fortsätter. Avslutningsvis anförde ministern att regeringen bereder förslag som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. När det gäller skrivelse med förslag till en strategi för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö har () uppgett att ärendet i sig är avslutat. Regeringen arbetar dock fortsättningsvis med frågorna, t.ex. genom den pågående terrängkörningsutredningen. arbetar dock inte närmare med något förslag som rör vindkraft i fjällmiljöer. När det gäller miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö bedömde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 88 f.) att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljömålet. Trots detta bedömde regeringen att utvecklingen i miljön mot miljökvalitetsmålet är negativ och att såväl regeringen som andra aktörer behöver göra ytterligare insatser för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det att effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Enligt den bedömning som regeringen gav uttryck för finns det positiva signaler för miljön, t.ex. att exploateringstrycket på vindkraft är lågt jämfört med . Med anledning av att budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) presenterades av en övergångsregering innehåller den inte någon bedömning i fråga om utvecklingen mot miljökvalitetsmålet. Av redovisningen ovan framgår att bl.a. innehåller regler som syftar till att minimera skador och besvär från vindkraftsverksamhet. För att minska risken för sådan påverkan på människor och djur är det viktigt att beakta tillgängliga forskningsrön. Miljö- och jordbruksutskottet har utförligt behandlat vindkraftens miljöaspekter, forskningen på området och den betydelse dessa faktorer har i samband med att domstol prövar frågor om att uppföra vindkraftverk. Som framgår av redovisningen ovan har utskottet då bl.a. anfört att forskningen tyder på att djurlivet påverkas i begränsad omfattning av vindkraftverk och att en bra planering och lokalisering av vindkraftverken är avgörande för att undvika påverkan. Även med beaktande av det forskningsunderlag om vindkraftens påverkan på fåglar och fladdermöss som därefter tillkommit, och som redovisas ovan, vidhåller utskottet tidigare uttalanden. Mot den bakgrunden föreslår utskottet att motionerna 2018/19:169 (SD) yrkande 11 och 2018/19:2067 (M) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om vindkraft i fjällmiljöer noterar utskottet att () har avslutat ärendet om skrivelse med förslag till en strategi för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö och att departementet inte arbetar närmare med något förslag som rör vindkraft i fjällmiljöer. Utskottet finner inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av motion 2018/19:2603 (SD) och föreslår därför att motionen avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsynsavgifter och ekonomisk säkerhet för gruvverksamhet. Jämför reservation 12 (M) och 13 (M). I kommittémotion 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 14 framhålls att regeringen bör se över möjligheten att vidta åtgärder för att differentiera tillsynsavgifterna för gruvverksamhet så att hänsyn tas till gruvverksamhetens omfattning. Motionärerna anför också att avgifterna totalt sett i större utsträckning måste täcka kostnaderna för prövning och tillsyn. Enligt samma motion (yrkande 15) måste man tydliggöra kopplingen mellan ekonomisk säkerhet och avfallshantering. Motionärerna anför att den ekonomiska säkerheten bör utvärderas regelbundet och stå i rimlig proportion till den risk som verksamheten utgör. Verksamheter inom gruvindustrin med goda förebyggande åtgärder och god avfallshantering ska enligt motionärerna t.ex. få möjlighet att minska sin ekonomiska säkerhet och vice versa. behandling och kompletterande uppgifter Genom förordningen (2015:154) om ändring i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt infördes ett nytt kapitel 2 som förutvarande kapitel 2 upphävdes. Ändringen trädde i kraft . Enligt 2 kap. 1 § första stycket förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt ska en prövnings- och tillsynsavgift betalas av den som driver eller har tillstånd till en verksamhet som är tillståndspliktig enligt miljöprövningsförordningen (2013:251) har ett sådant tillstånd som avses i 9 kap. 6 a § eller 6 b § efter ett föreläggande att ansöka om tillstånd eller en frivillig ansökan om tillstånd eller har upphört att vara tillståndspliktig men bedrivs med stöd av ett sådant tillstånd som avses i 9 kap. 6 § . Närmare bestämmelser om i vilka fall utvinning, brytning och bearbetning av torv, olja, gas, kol, malm, , berg, naturgrus och annat kräver tillstånd återfinns i 4 kap. 1–17 §§ miljöprövningsförordningen. Av 2 kap. 2 § första stycket i förordningen om avgifter för prövning och tillsyn enligt framgår att prövnings- och tillsynsavgiften är det belopp som anges i bilagan till förordningen. Av 2 kap. 3 § samma förordning följer att om verksamheten är tillståndspliktig och omfattas av ett tillstånd ska man till grund för beräkningen av prövnings- och tillsynsavgiften använda det belopp som anges i bilagan för den storlek eller omfattning av verksamheten som är tillåten enligt tillståndet. Om verksamheten är tillståndspliktig utan att omfattas av något tillstånd ska man till grund för beräkning av avgiften använda det belopp som anges i bilagan för den storlek eller omfattning som verksamheten faktiskt har. Av bilagan i den del som är aktuell här framgår att avgifterna är differentierade på så sätt att det finns ett samband mellan avgiftens storlek och omfattningen av den verksamhet som tillståndet enligt miljöprövningsförordningen avser; ju större omfattning på verksamheten, desto högre avgift. I , Gruvavfall – Ekonomiska risker för staten (RIR 2015:20) behandlades frågan om finansiering av tillsynen. I rapporten (s. 52 f.) anförde bl.a. att även om gruvnäringen liksom annan tillståndspliktig verksamhet betalar prövnings- och tillsynsavgifter finansieras länsstyrelsernas prövnings- och tillsynsverksamhet genom förvaltningsanslaget. I rapporten framkom att länsstyrelserna inte har tillräckligt med resurser för att bedriva en god tillsyn. Det framkom också att staten får in ca i tillsynsavgifter för alla typer av tillsyn. Målet är full kostnadstäckning, men i praktiken är kostnadstäckningen 60–på riksnivå.