· H601TU14 · 2019-06-05 09:40:19 — Jag vill passa på att förvarna om att jag kommer att förlänga mitt anförande . , fru talman, är det med stolthet som jag ställer mig i talarstol. Jag tänkte passa på att berätta lite om varför sjöfarten är så viktig för , men framför allt tänkte jag berätta om vilka initiativ vi socialdemokrater i regeringsställning har varit med om att ta för att flytta fram positionerna för den svenska sjöfarten. tänkte jag säga något lite visionärt om samhällsbyggnad - den samhällsbyggnad som vi socialdemokrater så innerligt älskar att få ägna oss åt. av export- och importvolymer transporteras på fartyg under någon del av processen från råvara till färdig produkt. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har tagit många initiativ för att stärka den svenska sjöfarten. Låt mig ge några exempel: Först vill jag nämna det övergripande målet om att ska bli världens första fossilfria välfärdsnation, som är tydligt uttalat av statsminister . I sin regeringsförklaring sa statsministern att den nationella planen för att investera 700 miljarder i vägar och järnvägar fullföljs och att allt fler långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Under regeringsförklaringen meddelades även att infrastrukturfrågor flyttas till ett eget departement, där sjöfartsfrågorna så att säga är med på båten. Regeringen har dessutom presenterat en nationell godstransportstrategi för effektiva och hållbara godstransporter - den första i sitt slag. På plats finns nu också en maritim strategi för att främja de maritima näringarna. För att lyckas med de högt uppställda mål som vi har kan man inte vara en kortsiktig och sitta och hålla på slantarna till förmån för skattesänkningar. Tvärtom behöver vi främja fler och mer av offentliga investeringar. Det vi satsar på infrastruktur och sjöfart får vi och kommande generationer se vinsterna av och längre fram. kunde vi sorgligt nog se hur utflaggningarna i vårt land accelererade. införde många andra europeiska länder tonnageskatt, och det utmanade konkurrenskraft inom sjöfarten. I påbörjades en utredning om tonnageskatt av regering. När regeringen 2006 ersattes med regeringen togs dock inte hänsyn till vad utredningen kommit fram till, utan förslaget avvisades. Detta ledde till besvikelse bland både redare och bransch över att regeringen inte stöttade sjöfartsnäringen tillräckligt. När den socialdemokratiskt ledda regeringen kom på plats var det därför viktigt att snabbt ta initiativ och se till att få på plats en tonnagebeskattning också i . kunde så äntligen den svenska tonnagebeskattningen träda i kraft efter infrastrukturministrarna förarbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Syftet var att ha samma villkor för sjöfarten som i övriga och att möjligheten att välja som flaggnation därmed skulle öka. Glädjande nog har vi vänt den negativa trenden från flera decennier tillbaka. Vi ser hur fler rederier nu flaggar in, och passerade vi 100 svenskflaggade fartyg. Räknar man också in det svenskkontrollerade tonnaget kommer vi upp i drygt 500 fartyg. Glöm heller inte att frågan om utflaggning också är central ur ett försvarspolitiskt perspektiv. För att vårt land ska kunna försörja sig i händelse av krig behöver egna fartyg i en svensk handelsflotta. Därtill behöver vi naturligtvis kunna skydda våra centrala hamnar. Utöver införandet av tonnageskatten tog regeringen under den förra mandatperioden initiativ till en ekobonus för att gynna överflyttning av gods från väg till sjöfart. Detta var ett av de initiativ som tyvärr attackerades av den budget som klubbades här i på initiativ av och , med stöd av . Men har vi, som sagt, fått på plats en regering som vet att ta ansvar för både sjöfart och klimat. Det visade sig senast för när regeringen beslutade att ge i uppdrag att bredda och utöka stödet till forskning och innovation på sjöfartsområdet. Satsningen innebär närapå en fördubbling av stödet, från nuvarande 55 miljoner till 100 miljoner. Regeringen vill med stödet främja exportindustrins konkurrenskraft och minska miljö- och klimatpåverkan. fattade regeringen beslut om den stora nationella trafikslagsövergripande planen för . Några av de viktiga satsningarna för sjöfarten som är värda att nämna är hamn och investeringarna för slussarna i och slussarna i samt farleden i . Som göteborgare kan jag naturligtvis inte låta bli att nämna muddringen och farledsfördjupningen i hamn, som innebär att största hamn också kan ta emot de allt större störstabåtarna genom direktsjöfart från världens alla hörn. Samtliga projekt rullar nu igång med full fart. Men vi måste naturligtvis också värna vår inrikes sjöfart. Som jag tidigare nämnde står sjöfarten för av import- och exportvolymer. Inrikestransporter med sjöfart ligger däremot endast på , medan övriga ligger på . Det innebär att det i stället blir mer trängsel på järnväg och väg och att dessa blir mer ineffektiva sätt att transportera gods. Det är nödvändigt att vi i större utsträckning använder både sjöfart och järnväg om vi ska vara helt fria från koldioxidutsläpp , som vi har kommit överens om här i kammaren. För att främja inrikes sjöfart har en nationell samordnare på inrättats. , som är nationell samordnare, har lämnat över en handlingsplan med 62 förslag till regeringen som ett led i arbetet med överflyttning av gods till järnväg och sjöfart. Handlingsplanen innehåller alltifrån dialog med hamnar och utbildning av myndighetspersonal till fortsatt utredning av regler för pråmtrafik. Arbetet görs med andra myndigheter och med branschen och utgår från regeringens godstransportstrategi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Jag vill också nämna några ytterligare utmaningar för sjöfarten som vi behöver ta ansvar för och jobba vidare med. Det handlar om att även fortsättningsvis vara internationellt konkurrenskraftiga och om att lagar och regler är anpassade för såväl ekonomiskt som socialt och miljömässigt hållbara perspektiv. Vi måste dessutom möta den kompetensbrist som branschen och facken varnar för. Enligt Transportföretagen handlar det om upp till 800 sjömän. För det behöver vi en god arbetsmiljö med sjysta villkor. Det är glädjande att se hur sjöfartsbranschens parter - Svensk Sjöfart, sjöfolk och - samarbetar tätt inom Blå tillväxt. Detta är en avgörande pusselbit för att branschen ska kunna utvecklas också . Politiken ska naturligtvis göra sitt, och jag har goda förhoppningar om att vi fortsätter med fler initiativ från regeringens sida för att stärka den svenska sjöfarten. Jag kommer gärna tillbaka till den här talarstolen för att berätta mer om det. Verklig samhällsbyggnad kräver ett uthålligt politiskt ledarskap oavsett vilken nivå det sker på. Jag har i mitt anförande berättat om att Socialdemokraterna och regeringen antar utmaningen om människors behov av att transportera sig och vårt behov av att importera och exportera gods. Vi tar på allvar att hela ska leva, och vi tar klimatutmaningen på allvar. Jag är stolt över att tillhöra ett parti och företrädas av en regering som har gjort tydliga satsningar och som har mer att leverera. För att övertyga lite extra om att nuvarande inriktning för sjöfartspolitiken är rätt väg att gå vill jag passa på att lyfta fram en kandidatuppsats. Den är skriven av och , som har studerat vid sjökaptensprogrammet vid i . Titeln på deras uppsats är Den svenska handelssjöfarten ur ett politiskt perspektiv. Jag vill läsa ett par citat ur uppsatsen. Citat 1: "har handelsflotta ökat när fler fartyg registrerats. Rederier som åter flaggat in fartygen till från bland annat och , aviserade tydligt när de lämnade att de inte kommer tillbaka med fartygen innan en tydlig och mer långsiktig sjöfartspolitik är på plats. har flera rederier åter registrerat fartyg i vilket får tolkas som att förändring i positiv riktning har genomförts." Citat 2: "En positiv utveckling påträffas när det kommer till utvecklingen av samarbetet mellan politiker och sjöfartsbransch där sjöfartsfrågorna diskuteras mer frekvent." citat 3: "Det är därför viktigt med en tydlig sjöfartspolitik som ger svensk sjöfart rätt förutsättningar att konkurrera på den globala marknaden." Dessa rader från externa betraktare, får man väl kalla dem, vid sjökaptensprogrammet vid gör en sjöfartsengagerad socialdemokrat som jag varm i hjärtat. vill jag yrka bifall till vår gemensamma reservation nr 5 om inlandssjöfart och kustsjöfart från Socialdemokraterna, och samt i övrigt yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet om sjöfartsfrågor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor I detta anförande instämde och (båda S). Jag ska inleda med att säga att jag för del yrkar bifall till reservation 1. Vi står självfallet bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. Svensk sjöfart är en livsnerv för . av allt gods som kommer till eller skeppas från gör det via svensk sjöfart - ! Om denna sjöfart inte har rätt förutsättningar kan den inte verka, och då kan ni tänka er vad 90 procents bortfall skulle innebära. Sjöfarten är inne på den internationella marknaden och konkurrerar med internationella företag och andra länder. Villkor som gynnar svensk sjöfart är väldigt viktigt om vi vill ha svensk sjöfart. I detta sammanhang är till exempel det som min kollega tog upp tidigare, tonnageskatten, en väldigt viktig fråga. Den skulle borga för att fler fartyg skulle flaggas in under svensk flagg. Det var ett initiativ som alliansregeringen tog 2013 och som efterkommande regering faktiskt förtjänstfullt fullföljde 2016. Vi har sett att det har tagits vissa steg framåt. Ett tag var vi nere i 85 svenskflaggade fartyg i flottan, och , tror jag, var vi uppe i 100. Det är en blygsam utveckling med tanke på att vi hade 200 svenskflaggade fartyg. Men är vi uppe i 100 och det går åt rätt håll, vilket är väldigt positivt. Så all heder för detta! Den tonnageskatt som infördes , och som alliansregeringen tog initiativ till 2013, måste naturligtvis ses över. Svensk sjöfart är i förändring, och då måste vi vara på tårna och förändra och anpassa den lagstiftning som vi har antagit för att den ska gynna svensk sjöfart på bästa vis. Här skulle jag och gärna vilja se en genomlysning av den lagstiftning som vi antog - vi brukar kalla den tonnageskatt 2.0 - så att fler fartyg kan omfattas av tonnageskatten än . Det finns regler som säger att man måste ha en viss del av sin verksamhet utomlands. Det gör att vissa svenska rederier inte kan konkurrera på den svenska marknaden, så det blir tyvärr utländska rederier i stället. Det här är en fråga som vi kommer att behöva ta tag i, och det hoppas jag att vi kommer att göra , även om jag tyvärr ser att regeringen inte riktigt är inne på den vägen. Vi moderater har reservationer i detta betänkande. De rör bland annat underlättande för svensk sjöfart att få sjöfartsstöd och att man ska kunna flagga in sina skepp. Det är många rederier som vittnar om att det har varit administrativt bekymmersamt att göra detta. Vi moderater har sagt att vi vill ha en väg in för att man inte ska behöva prata med hur många olika delar av myndigheten som helst. Det tycker vi är rätt lösning. Det står i betänkandet att det har utretts och redovisats för regeringen , och det stämmer. Vi har alltså inte sett någonting om att genomföra just en väg in. Detsamma gäller förhandsbesked om sjöfartsstöd. Sjöfartsstöd är någonting som svensk sjöfart behöver. Det är också många andra länder som har sjöfartsstöd. Tar vi bort det missgynnar vi konkurrensen för svensk sjöfart gentemot andra länder. Därför är det viktigt om man ska registrera ett fartyg att man kan få förhandsbesked från svenska staten om man kan få sjöfartsstöd. Detta har man faktiskt också utrett. Transportstyrelsen, och Delegationen för sjöfartsstöd vid har haft detta uppdrag och redovisade resultatet för regeringen - tiden går! Därefter bereds ärendet på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Detta är grundläggande för att man ska klara att bedriva sjöfart. Delegationen som gjorde utredningen sa: Delegationen konstaterar att rätten till sjöfartsstöd är helt avgörande för om ett rederi ska välja ett specifikt lands fartygsregister. Delegationen understryker att branschen har efterfrågat möjligheten till förhandsbesked som ger klartecken för att stöd faktiskt ska beviljas. Detta måste vi ta tag i. Vi kan inte fortsätta att bereda detta efter snart . Det som kanske är svårast för svensk sjöfart för tillfället är kostnaderna. Med tanke på att det är en internationellt mycket konkurrensutsatt marknad är alla avgifter som läggs på denna bransch ytterst skadliga. I har vi bland annat farledsavgifter och lotsavgifter. Det är avgifter som man betalar för att trafikera svenskt vatten och svenska hamnar. Dessa avgifter, fru talman, har höjts i rad. Jo, farledsavgifter och lotsavgifter är nämligen den enda inkomstkällan för , som för övrigt gör ett väldigt gott arbete men har för lite pengar. är ett av tre affärsverk och ska alltså finansiera sin egen verksamhet. Det får man då göra genom att höja farledsavgifterna och lotsavgifterna, och dessa börjar nå en nivå som missgynnar svensk sjöfart. Vi moderater tycker att man bör genomlysa organisation och verksamhetsform. Det har dock statsrådet och regeringen motsatt sig. har också redovisat att de anser att det bör göras en genomlysning, men regeringen har sagt att de inte håller med . Vi inom ser hur kämpar med en blödande ekonomi. Framtida investeringar, till exempel i isbrytare, riskerar att inte bli av därför att man har en så dålig ekonomi i verket. Här måste någonting göras. Men av de svar jag får från regeringen verkar man tyvärr inte vilja göra någonting, utan man tycker att det är bra som det är. Vi hörde den tidigare talaren slå sig för bröstet om hur bra svensk sjöfart är. Jag ställer gärna upp på att svensk sjöfart är bra, men det är vi som riksdagsledamöter, staten, som måste se till att svensk sjöfart gynnas och får förutsättningar att konkurrera på lika villkor. Svensk sjöfart kräver att staten är med, står i första linjen och ger de bästa förutsättningarna. Det har tagits goda initiativ av regeringen. Tonnageskatten har jag nämnt. Att det har inrättats en nationell samordnare för att främja vattenvägarna är mycket bra. Låt nu bara inte detta stanna vid någon form av samordning. Staten, regeringen, måste vara villig att ta initiativ till ny lagstiftning om så skulle behövas. Det är inte acceptabelt att låta oss vänta i snart på saker som efterfrågas av svensk sjöfart. Det gynnar inte svensk sjöfart. Det gynnar inte . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Det gläder mig särskilt att höra ledamoten från säga att staten måste ta ett stort ansvar. Det är någonting som vi socialdemokrater alltid brinner för: att se mer av offentliga investeringar. Vi ska ta det ansvaret och se till att investera i sjöfarten och i hela infrastrukturen över huvud taget. I nu har det varit underfinansiering av järnvägen. Vi har sett hur det har flaggats ut i sjöfarten. är det verkligen dags att investera. Vi gör de största investeringarna i infrastruktur i modern tid. Det är också nu det händer i sjöfarten. Som jag nämnde i mitt anförande kan man inte vara en som sitter och håller på slantarna och sänker skatten. Det är kortsiktigt. Långsiktigt behöver vi investera, både för att kommande generationer ska få ta del av infrastrukturen och för att vi ska få effekt i de miljömål som vi har kommit överens om. Jag nämnde till exempel att vi har fördubblat forskningen, . Vi har tillsatt en nationell samordnare, , som har i uppdrag att öka inrikes sjöfart. Vi investerar och muddrar i hamnar, slussar och en hel del annat. Därtill ser vi också hur intresset för svensk sjöfart ökar av negativ trend. har vi sett utflaggningar. ökar åter inflaggningen. Det är en framgång. Regeringen började att utreda tonnagebeskattningen, men slängde utredningen i papperskorgen. Det är vi som har infört tonnagebeskattningen. Det är vi som har skapat förutsättningarna för att den svenska inflaggningen ökar, för att vi kan vara en spjutspets i internationell forskning och för att vi också kan fortsätta att stärka den svenska sjöfarten, som är så viktig för människor genom både jobb, tillväxt och vår nationella varuförsörjning. Vad tänker ni i om det, ? Historiebeskrivningen, , är lite vag. Det var ju alliansregeringen som tog initiativ till tonnagebeskattningen. Att skulle ha lagt den åt sidan är fel. Vi tog 2013 just det initiativet, som sedan fullföljdes mycket förtjänstfullt av regeringen , vilket verkar vara året för dagen. Det var viktigt att vi fick den på plats. Det var vi fullständigt överens om. Det är glädjande att vi har ökat, som jag också nämnde, från 85 till 100 inflaggade fartyg. Vi gick från 200 ned till 85, och har vi gått upp till 100. Det är jättepositivt. Det jag kan fundera på är om vi hade kunnat ha ännu fler om vi hade haft en lite mer handlingskraftig regering, detta med anledning av det jag sa i mitt anförande om att vi inte har fått en bättre administration för fartygsregistreringar och sjöfartsstöd. Vi har inte fått det förhandsbesked som alla verkar vara överens om är mycket viktigt för att man ska flagga in i . Man behöver det för att som rederi veta vad premisserna är. Detta ligger fortfarande och gnager hos regeringen . Att man satsar på infrastruktur tycker jag är jättebra. Det bådar gott för framtiden att man vill göra det. Huruvida hamnarna har fått tillgodoräkna sig detta låter jag vara osagt. Visst är det viktigt med infrastruktur, men det är också viktigt att vi går till handling och att det inte bara blir ord. Man tillsätter en samordnare, och det är jättebra. Men om samordnaren kommer med lagstiftning, får vi då se en upprepning av att det tar innan någonting sker? Då måste det vara väldigt bekymmersamt att vara samordnare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Vi ser positivt på infrastruktursatsningar - absolut! De är bra för svensk sjöfart. Det var inte så att jag i mitt anförande endast lovordade och sa att allt var guld och gröna skogar. Svensk sjöfart har definitivt stora utmaningar framöver. Jag valde att lyfta fram det som har fått stor uppmärksamhet medialt, som kompetensbristen. Vi kommer att behöva jobba riktigt hårt för att hänga med i den internationella konkurrensen. Just nu gör vi det ganska bra. Jag kan konstatera att arbetslösheten har sjunkit. I min stad exporterar vi, mycket via sjöfart, Volvobilar som aldrig . Mycket går alltså bra, men vi måste vara än bättre för att hänga med i konkurrensen . Jag konstaterar också att vi behöver se till att arbetsvillkoren är bra inom sjöfarten för att den ska bli attraktiv. Att vi får sjysta kollektivavtal och att fack och bransch tar sitt ansvar för detta är också en utmaning som jag ser. Självklart kan en del lagstiftning och en del avgifter behöva ses över. Där är vi idel öra, och den diskussionen kan vi väl i så fall ta gemensamt för att se vad som är mest ändamålsenligt. Det jag ändå tycker är så positivt , vilket också de här studenterna på sjökaptensprogrammet vid lyfter fram i sin uppsats, är att det har börjat hända något. Fler politiker talar om sjöfarten, vi börjar se till att realisera våra klimatmål och vi gör massvis med offentliga investeringar. Vi ökar inflaggningen, och vi gör också de största infrastruktursatsningarna i modern tid. Det tycker jag är väldigt glädjande. Jag blev väldigt glad när jag hörde nämna vikten av att staten tar ett ansvar så att vi får mer av offentliga investeringar. Jag hoppas att vi - för att avsluta detta replikskifte i god ton, för det tycker jag att man ska göra här i kammaren - kan hitta fler saker där vi kan vara överens för att stärka den svenska sjöfarten, för den är ett nationellt intresse. Den är viktig för svensk export och import, för att nå våra klimatmål och för att se till att människor har ett jobb att gå till. Jag tvivlar inte på engagemang i dessa frågor. Det gläder mig att det är fler än jag som brinner för sjöfartsfrågorna. Det är jag jätteglad för. Jag vill ändå ta upp min stora oro, , och det är ekonomi. Här tycker jag att regeringen agerar lite vårdslöst när den bara säger: Ni får klara er. har en budget där finansieras av avgifter. Det blir där man måste ta pengarna när man inte har pengar. har verket en soliditet på . Man har också sagt att man behöver köpa in tre nya isbrytare för 1 miljard vardera. Det går inte med 8 procents soliditet. måste då höja farledsavgifter och lotsavgifter. Farledsavgifterna höjde man 2017 och 2018 . Detta år har man sagt att de höjs med . Lotsavgifterna höjdes 2018, och även 2019 planeras de höjas . Detta är inte hållbart i längden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Detta är pålagor som direkt drabbar svensk sjöfart. Vad de säger är: Det blir dyrare för er att trafikera . Till slut kommer det en gräns där man säger: Är det värt det? Är det ekonomiskt lönsamt att göra detta? Kanske ska jag ta godset till och sedan sätta det på väg i stället, eller vad jag nu väljer att göra. Det är den utvecklingen jag inte vill se. Därför flaggar jag väldigt noga för att engagemang ska läggas på . Jag tror att det är en nyckel i det hela. Låt oss tillsammans se till att det fungerar. Det är ett verk som är viktigt och gör ett jättebra arbete, men det har ekonomiska bekymmer. Det måste vi tillsammans ta på allvar. Vi sverigedemokrater har många reservationer i detta betänkande, och vi står bakom samtliga. För tids vinnande yrkar jag dock bifall enbart till reservation 3. Sjöfart är något som ligger mig varmt om hjärtat - som göteborgare och Hisingsbo är det nästan så att man har saltstänk i blodådrorna. Jag vill börja med att säga att jag är mycket glad över att vi har fått till ett tillkännagivande, det vill säga att en utskottsmajoritet är för att regeringen ska prioritera arbetet med att främja vattenvägar och underlätta för pråmtrafik. Det är hög tid att regeringen får detta uppdrag. fick möjlighet att sätta sina egna regler för våra inre vattenvägar, från upp till och från till . Men ingenting har hänt, och det är inte fler fartyg som trafikerar de inre vattenvägarna. Det ska bli mycket intressant att följa detta tillkännagivande. Förhoppningsvis ska det ge , som är anställd av som samordnare för att främja trafiken, lite fler verktyg så att hon kan komma med bra förslag och få igång trafiken. Vi har världens möjlighet att utanför skapa egna regler som ger nya leveransmöjligheter med pråmtrafik, bland annat i citymiljöer. Jag har personligen varit i kontakt med några företagare som gärna vill använda sig av vattenvägar för att till exempel frakta bort återvinningsmaterial i stället för att köra mängder med lastbilar inne i . Pråmar är även perfekt för att forsla bort snömassor eller byggmaterial. Man kan likställa en pråm med en lastbil på vatten, men den har mycket högre kapacitet. Jag har också varit i kontakt med företrädare för pråmtrafiken, och de ökar mer än gärna trafiken på de inre vattenvägarna. Regelverket och kostnaderna står dock i vägen. Vi sverigedemokrater vill att man ser över kostym och organisationen. är ett affärsverk som har avkastningskrav. tycker inte att det är rimligt att är ett affärsverk. Det borde i stället gå mot ett anslagsfinansierat verk, likt . har ingen lätt uppgift när det gäller att få ekonomin i balans. Den nya avgiftsmodell som har tagit fram slår mycket hårt mot vissa redare i form av enorma avgiftshöjningar, vilket är djupt olyckligt om man vill ha mer sjötrafik. Problemet är att om färre fartyg väljer att trafikera tvingas höja sina kostnader ytterligare, vilket skapar en negativ spiral. Som en redare uttryckte sig: Det sista fartyget tar hela kostnaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Vi har visserligen haft en positiv utveckling, och jag var själv med i firandet av det hundrade inflaggade svenska fartyget. Men vi kan inte sitta still i båten och tro att detta sköter sig självt.