bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Vi föreslår att en nationell handlingsplan tas fram för att både förebygga diabetes och förbättra diabetesvården. Handlingsplanen bör innehålla både förebyggande strategier och strategier för att utveckla vården i fråga om bl.a. jämlikhet, tillgång till moderna medicintekniska produkter samt inte minst psykosocialt stöd till såväl personer med diabetes som deras anhöriga. Regeringen bör vidta åtgärder för detta. Cancer och kost, punkt 44 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:428 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5 samt 2018/19:2798 av och (båda SD) yrkande 3 och 2018/19:428 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4. Det förekommer att cancerpatienter inte får någon kostrådgivning vid kontakt med sjukvården. Vi anser därför att det bör finnas en nationell garanti för kostrådgivning för cancerpatienter i hela landet. Genom att anpassa maten och livsstilen kan vi göra det svårare för cancerceller att etablera sig i kroppen. Ett arbete för att öka den allmänna förståelsen för sambandet mellan kost och cancercellers tillväxt bör därför påbörjas. Vidare bör det säkerställas att cancerpatienter alltid har möjlighet till en konsultation med en dietist med kunskap om cancerkost. Slutligen anser vi att det bör tas fram en plan för att möjliggöra en mer individanpassad kost för sjuka intagna på vårdinrättningar. Regeringen bör vidta åtgärder med anledning av det som sägs ovan. Rehabilitering, punkt 45 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:428 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:1504 av (M) yrkandena 1 och 2. Vi anser att regeringen bör säkerställa att samtliga cancerpatienter erbjuds rehabilitering efter en cancerbehandling. Regeringen bör vidta åtgärder för att uppfylla detta. Rehabilitering, punkt 45 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:428 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:1504 av (M) yrkandena 1 och 2. Det finns tecken på att rehabiliteringen efter sjukdomar med svåra tillstånd haltar nationellt. Jag anser därför att regeringen bör göra en översyn av hur rehabiliteringsinsatserna ser ut och vilka resultat som finns samt hur delaktig rehabilitering kan utformas. Handlingsplan för sällsynta diagnoser, punkt 46 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:706 av (S), 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2018/19:2309 av och (båda MP) yrkande 1 och 2018/19:1232 av och (båda M). tillbaka pågår ett arbete med att inrätta centrum för sällsynta diagnoser (CSD) vid sju universitetssjukhus. Det är angeläget och välkommet, men det behövs en tydligare nationell styrning för att människor ska få den diagnostik, behandling och habilitering de behöver. Vi anser att en nationell handlingsplan för sällsynta diagnoser bör utarbetas. Regeringen bör vidta åtgärder. Förlossnings- och mödravård, punkt 48 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 30–32 och 2018/19:469 av Gulan Avci (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1566 av och (båda M), 2018/19:2129 av m.fl. (S), 2018/19:2157 av och (båda M) och 2018/19:2262 av (C) yrkandena 1 och 2. Den blivande moderns allmänna hälsotillstånd och vanor har stor påverkan på fostret. Information om det lämnas vid kontakt med mödravården men trots det fortsätter en del gravida att exempelvis bruka tobak och alkohol. Insatserna för att minska gravidas bruk av skadliga ämnen bör intensifieras och utvecklas. Vidare behövs en nationell plan för att säkerställa likvärdiga insatser för välmående över landet. Slutligen anser vi att alla blivande mödrar ska ha tillgång till en god och patientsäker förlossningsvård. I de fall det inte är möjligt att garantera tillgång till BB i närområdet anser vi att det ska finnas andra lösningar för att säkra patientsäkerheten inom förlossningsvården. Regeringen bör vidta åtgärder för att uppnå allt detta. Hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl., punkt 51 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 34, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 55 och 2018/19:2300 av m.fl. (MP) yrkande 4. Vi anser att reglerna för rätt till sjukvård för människor som vistas i utan tillstånd bör återgå till det som gällde . Det innebär att regioner och landsting endast ska kunna erbjuda akut (omedelbar) vård och behandling till vuxna som vistas här illegalt. Barn som saknar rätt att vistas här ska dock även i fortsättningen ha rätt till sjukvård som andra barn. Regeringen bör återkomma med förslag. Hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl., punkt 51 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 55 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2018/19:2300 av m.fl. (MP) yrkande 4. Ingen ska nekas akutvård på grund av bristande betalningsförmåga; patientsäkerheten får aldrig hotas. För annan vård bör det dock finnas gränser. Vuxna med tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd ska ha fri tillgång till akutvård samt vård som inte kan anstå. För obegränsad tillgång till vården ska det finnas ett kvalificeringssystem. Alternativt kan man på egen hand finansiera vården genom t.ex. en sjukförsäkring eller särskilda lån. För asylsökande vuxna och barn gäller att de bör erbjudas akutvård, medan övrig vård finansieras av vårdtagaren. Personer som vistas i landet illegalt ska endast få tillgång till akutvård och dessutom ha betalningsansvar för denna. Regeringen bör återkomma med förslag enligt ovan. Psykisk ohälsa hos asylsökande, punkt 53 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2018/19:2300 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 14. Jag anser att kompetensen i fråga om tortyr- och krigstraumatiserade bör fördjupas och breddas i hela landet och att det ska säkerställas att fler traumaspecialister utbildas liksom att sådan kompetens finns i hela landet. Regeringen bör vidta åtgärder för att uppnå detta. Psykisk ohälsa hos asylsökande, punkt 53 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2300 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9. Det är centralt att stärka kunskapen om och förutsättningarna för att hantera asylsökande ungdomars psykiska ohälsa och att förbättra samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen och kommunerna i frågor som gäller psykisk ohälsa bland asylsökande ungdomar. Regeringen bör se över detta. Medicinsk åldersbedömning, punkt 56 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2018/19:2305 av m.fl. (MP) och 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 12. Åldern har stor betydelse för möjligheten att få asyl. Det är därför av mycket stor vikt att de medicinska åldersbedömningarna vid asylprocesser görs på ett korrekt och rättssäkert sätt. Jag är mycket kritisk till hur åldersbedömningarna genomförs. Mot bakgrund av vad som framkommit anser jag att regeringen bör ändra uppdraget till så att det tydligt framgår att inget barn får riskera att bedömas som vuxet och därmed fråntas sina barnrättigheter. Medicinsk åldersbedömning, punkt 56 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2018/19:2305 av m.fl. (MP). Barn ska behandlas som barn, och de ska få det stöd och den hjälp de behöver. Vårt asylsystem ska vara rättssäkert och effektivt. Det är av avgörande betydelse att det finns ett väl fungerande system för åldersbedömningar av unga, inklusive medicinska åldersbedömningar. Det är därför viktigt att arbetet med medicinska åldersbedömningar följs noga och att ansvariga myndigheter använder metoder som är vetenskapligt förankrade. Regeringen har ett ansvar att säkerställa att så är fallet. Allmänt om digitalisering, punkt 59 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2018/19:919 av (M) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 22. Vi anser att patienters journaler ska vara tillgängliga digitalt för behörig vårdpersonal med tydliga digitala spår över vem som besökt journalen. Vi anser vidare att patienter ska kunna ha tillgång till samtliga journalanteckningar från sina kontakter med vården på ett och samma ställe. Dessutom anser vi att det är viktigt med förbättrade möjligheter till prevention och egenvård. Genom att ge patienten äganderätt till sina egna journaluppgifter möjliggörs detta. Därtill ger det förutsättningar för en kontinuerlig uppföljning. Regeringen bör se över dessa frågor. Allmänt om digitalisering, punkt 59 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2018/19:919 av (M) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22. Vi anser att patienters journaler ska vara tillgängliga digitalt för behörig vårdpersonal med tydliga digitala spår över vem som besökt journalen. Vi anser vidare att patienter ska kunna ha tillgång till samtliga journalanteckningar från sina kontakter med vården på ett och samma ställe. Regeringen bör se över dessa frågor. Utveckling av 1177, punkt 60 (SD, C) av Per Ramhorn (SD), (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 9. Vi anser att vårdsökande och patienter ska ha rätt till tydlig och lättillgänglig information om tillgänglighet och vårdgivares kvalitet. Sådan information bör finnas på 1177. Regeringen bör därför ta initiativ till att 1177 byggs ut till en nationell portal där patienten enkelt kan jämföra vårdgivares kvalitet och tillgänglighet. Utveckling av 1177, punkt 60 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 2. Alltför många patienter med lättare åkommor vänder sig till sjukhusens akutmottagningar. Detta är en konsekvens av primärvårdens underdimensionering och brister i tillgänglighet. Kapaciteten och tillgängligheten i primärvården behöver öka, men även systemet för att bedöma, prioritera och dirigera patienter behöver utvecklas. Vi anser att denna s.k. triagering som grundregel bör ske via 1177. På så sätt kan patienter bedömas – och i vissa fall även behandlas – utan att fysiskt behöva besöka en sjukvårdsinrättning. Det borde få till följd att färre söker sig till sjukhusens akutmottagningar, vilket bör minska trycket på akutmottagningarna som den vårdsökande snabbare får rätt insats på rätt plats. Digitala vårdtjänster, punkt 61 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:1147 av (S) och 2018/19:1614 av m.fl. (S). Enligt min mening bör patienten ha rätt till digitala vårdkontakter med primärvården, inklusive sin läkare. Regeringen bör se över frågan. Digitala vårdtjänster, punkt 61 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2018/19:1147 av (S), 2018/19:1614 av m.fl. (S) och 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 5. Den nya teknologin är bra och ska användas, men dagens system behöver ses över. Samhället bör ta ansvar för att även den digitalt baserade hälso- och sjukvården är jämlik. Därför bör landstingen ansvara för de digitala vårdkontakternas utveckling och infrastruktur. Primärvården bör kunna erbjuda digitala besök, inte minst för att öka tillgängligheten i glesbygd där det kan vara långt till närmaste vårdcentral. Detta bör kombineras med tillgång till en fysisk mottagning som patienten kan hänvisas till för personlig konsultation. Vidare är det frivilligt för landstingen att erbjuda möjlighet att boka besök via webben. Det råder även begränsad möjlighet för patienter att ta del av sin journal på internet. Det bör enligt min mening vara obligatoriskt att patienter ska ha möjlighet att boka sina besök och ta del av sina journaler via webben. Jag anser att regeringen bör utreda hur digitaliseringen inom hälso- och sjukvården bör utformas så att ledord som kvalitet och patientsäkerhet står i fokus. Neutrala ersättningssystem, punkt 62 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), Per Ramhorn (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 10. Vi anser att det behövs digitala vårdtjänster med neutrala ersättningssystem. Regeringen bör se över frågan. Innovationer, punkt 63 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 1. Det är viktigt att läkemedels- och medicinteknikföretagen väljer för forskning och när de ska utföra kliniska studier. Det gynnar den svenska hälso- och sjukvården och stärker konkurrenskraften. En viktig förutsättning för detta är att vårdsektorn är öppen för och har förutsättningar att delta i forskning och studier. Regeringen bör därför genomlysa möjligheterna att tillföra riktade innovationsmedel med syftet att vårdsektorn tidigt ska kunna tillämpa innovativa lösningar. Detta bör ske genom ett förutsägbart ersättningssystem där man belönar nya behandlingar samt goda behandlingsresultat. Vård i glesbygd, punkt 66 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 2. Enligt min mening måste jämlikheten inom hälso- och sjukvården prioriteras. Oavsett var man bor och oavsett sociala faktorer ska det finnas förutsättningar för en bra och likvärdig vård. Så ser det inte ut . Det råder stora hälsoskillnader mellan olika delar av . Människor i glesbygdskommuner och utsatta stadsdelar i storstäderna har långt sämre hälsa än genomsnittet. Trots betydligt högre ohälsotal är vårdresurserna i utsatta områden ofta sämre, som friska människor i storstadsregionerna tenderar att använda vårdens resurser mest. Denna ojämlikhet är inte acceptabel. Vården kommer alltid att vara mer kostnadskrävande i glesbygd till följd av den rådande demografin och geografiska förutsättningar. För att boende i glesbygd och områden med utsatt hälsoläge ska få tillgång till hälso- och sjukvård på lika villkor som övriga landet behöver förändringar ske. För att säkerställa en jämlik vård i hela landet och till alla bör regeringen därför, med fokus på tillgänglighet och kvalitet, utreda hur akutmottagningar, primärvård och övrig sjukvård kan organiseras på ett patientsäkert sätt i glesbygd och i områden med utsatt hälsoläge. Vård i livets slutskede, punkt 68 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 68 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 23–25, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 10 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 107 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 106. Vi anser att regeringen möjligt bör vidta åtgärder så att alla som har behov av palliativ vård ska kunna få det av kompetent och välutbildad personal oberoende av bostadsort. Regeringen bör även möjligt vidta åtgärder för att barn, oavsett bostadsort, ska ha samma rätt till palliativ vård som vuxna. Vidare anser vi att regeringen bör se över frågan om att sjukhusen ska kunna garantera att ingen ska behöva dö i ensamhet. Enligt vår mening bör regeringen även möjligt vidta åtgärder för att införa nationella riktlinjer för terminal sedering. Vi anser vidare att regeringen bör se över frågan om hospis. Hospisvården måste enligt vår mening vidareutvecklas och etableras i hela landet. Avslutningsvis anser vi att regeringen bör se över frågan om vidareutbildning inom palliativ vård. Vård i livets slutskede, punkt 68 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 68 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2822 av (KD) yrkande 10 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 106 och 107 samt 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 23–25, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 35. Vi anser att regeringen bör se över frågan om att sjukhusen ska kunna garantera att ingen ska behöva dö i ensamhet. Vidare anser vi att regeringen bör se över frågan om hospis. Hospisvården måste enligt vår mening vidareutvecklas och etableras i hela landet. Avslutningsvis bör regeringen enligt vår mening se över frågan om palliativ vård och om införande av palliativ medicin som en egen specialitet. Dödshjälp, punkt 69 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 69 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 105 och 2018/19:290 av m.fl. (MP) och 2018/19:1915 av och (båda C). Vi anser att aktiv eutanasi, dödshjälp, alltjämt ska vara förbjuden. Enligt vår mening är sjukvårdens uppgift att bota och lindra, inte att aktivt medverka till självmord. Vi anser därför att regeringen inte bör ta något initiativ i frågan om dödshjälp. Donation av organ och vävnader, punkt 70 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 96 och 2018/19:364 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:992 av (M), 2018/19:1025 av (M), 2018/19:1234 av och (båda M), 2018/19:1249 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1252 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:1488 av (C), 2018/19:1723 av (M), 2018/19:2091 av (S), 2018/19:2190 av (S) och 2018/19:2226 av (M). Enligt vår mening bör regeringen fortsätta att följa arbetet i frågan om organdonation. donationsutredning beräknas slutföra sitt uppdrag senast , och vi kommer noga att följa arbetet med denna angelägna fråga. Blodgivning, punkt 71 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 71 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:364 av (SD) yrkande 3 och 2018/19:364 av (SD) yrkande 4 och 2018/19:743 av (S). I finns blodbussar ibland uppställda på olika platser, men ansträngningarna för att få in mer blod får ändå anses vara ganska svaga. Enligt vår mening bör regeringen påbörja ett arbete för att få fler att donera blod. Vi anser därför att bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med tydliga förslag på hur insamlingen av blod kan intensifieras. Fosterdiagnostik, punkt 73 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 73 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 118 och 2018/19:2450 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2911 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2. Vi anser att regeringen bör se över frågan om fosterdiagnostik och genetiska rådgivare. Enligt vår mening bör det finnas välutbildad personal som kan ge information och stöd i de frågor som uppkommer vid fosterdiagnostik, och det bör erbjudas samtal med genetiska rådgivare eller annan personal som har erforderlig kompetens på området. Assisterad befruktning, punkt 74 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 74 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 108 och 2018/19:322 av m.fl. (MP) och 2018/19:2297 av m.fl. (MP) yrkande 8. Alla barn behöver och har i utgångsläget rätt till både sin mamma och sin pappa. Staten bör därför enligt vår mening inte medverka till familjebildningar där barn från början med automatik berövas rätten att växa upp med en av sina föräldrar. Eventuella framtida förslag till ändringar av gällande rätt eller praxis bör präglas av försiktighetsprincipen och ta sin utgångspunkt i barnets bästa. När det gäller frågan om assisterad befruktning bör regeringen enligt vår mening beakta detta. Donerade könsceller m.m., punkt 75 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 75 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 109 och 110 samt 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 5. I de fall det är aktuellt att använda donerade ägg och spermier bör enligt vår uppfattning i första hand redan befruktade livsdugliga ägg användas. Regeringen bör se över denna fråga. Vi vill också framhålla att syftet med att tillåta donation av befruktade eller obefruktade könsceller är att avhjälpa barnlöshet, inte att främja eller hindra vissa genetiska egenskaper.