bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Utskottet anförde att de generellt sett långa handläggningstiderna i tillståndsärenden måste åtgärdas. Utskottet ansåg att det i detta avseende t.ex. kan övervägas om företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder, och då ofta måste söka om sina tillstånd, bör premieras genom att ges en s.k. grön gräddfil, dvs. en skyndsammare handläggning i tillståndshanteringen. Vidare ansåg utskottet att det bör ställas upp tydliga mål för hur handläggningen bör få ta i normalfallet i olika slags tillståndsärenden. I regeringens skrivelse 2018/19:75 om åtgärder redovisade regeringen att tillkännagivandet om förenklade och förkortade tillståndsprocesser (2016/17:MJU22) inte var slutbehandlat. Regeringen anförde i skrivelsen att den tillsatta utredningen som behandlar de aktuella frågorna (M2018/00234/Me) hade redovisats till (Ds 2018:38 Anpassad miljöprövning för en grön omställning) gav en utredare i uppdrag att undersöka om det nuvarande systemet för miljöprövning av miljöfarlig verksamhet är utformat på ett sätt som främjar investeringar som driver teknik- och metodutvecklingen mot minskad negativ miljöpåverkan. Utredaren fick även i uppdrag att föreslå åtgärder för att prövningen av verksamheter enligt ska främja investeringar som bidrar till en grön omställning. Utredningen skulle även föreslå hur miljöprövningsprocessen kan bli effektivare och mer ändamålsenlig. Utredningen var en åtgärd inom regeringens arbete med Smart industri. Utredningen presenterade sitt betänkande Anpassad miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38) . Där konstateras bl.a. att tidigare genomförda effektiviseringsåtgärder vid införandet av ändringstillstånd får betraktas som framgångsrika och har bidragit till en effektivare och mer ändamålsenlig miljöprövningsprocess. Utredaren har även tittat på möjligheten att införa en s.k. grön gräddfil. Utredarens slutsats är att det med nuvarande prövningsorganisation och miljölagstiftningens systematik inte vore ändamålsenligt med ett förtursförfarande för vissa mål och ärenden. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisas att regeringen arbetar vidare med att effektivisera miljöprövningen och beakta de förslag som kom fram i utredningen. Som ett led i effektiviseringen har regeringen gett länsstyrelserna och i uppdrag att fr.o.m. samla in statistik om gällande handläggningstider för miljöprövningen. Statistiken ska sedan redovisas till , som ska sammanställa, analysera och presentera uppgifter som kommit in om miljöprövningen. Vidare anförde statsminister i regeringsförklaringen att prövningsprocesser och regelverk behöver ses över så att hänsyn tas till både samhällsnytta och lokal miljöpåverkan när ett projekt prövas. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (2019/20:MJU1y) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 20. De ramar för budgetens utgiftsområden som har beslutat är styrande för den fortsatta behandlingen av anslagen (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Enligt utskottets bedömning är den fördelning på anslag och de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen har föreslagit väl avvägda. Utskottet hänvisar i denna del till de kompletterande uppgifter som har redovisats under respektive anslag ovan. Utskottet har heller inget att invända mot den investeringsplan som föreslås för . Därmed tillstyrker utskottet de anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som regeringen har föreslagit för och avstyrker motionärernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndiganden att ingå ekonomiska åtaganden. Utskottet tillstyrker dessutom regeringens förslag om en investeringsplan för fastigheter och markanläggningar –2022 som en riktlinje för investeringar. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. har minskat utsläppen av växthusgaser mer 2017 och 2018 än vad åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som reglerar medlemsstaternas årliga utsläppsutrymme . Det innebär att det uppstår överskott, dvs. återstår ett innehav av utsläppsenheter (s.k. annual emission allocation, AEA) efter avräkning mot åtagandet inom EU. Avräkningen mot åtagande väntas pågå t.o.m. medan avräkningen väntas inledas . Regeringen bedömer att överskottet av AEA kommer att motsvara ca och överskottet ca koldioxidekvivalenter. För att bidra till en ökad ambition i fråga om att minska utsläppen inom EU föreslår regeringen att överskotten av utsläppsenheter tas bort. Under ansvarsfördelningsbeslutet får medlemsstaterna uppfylla en mindre del av sina åtaganden med utsläppsminskningsenheter som utfärdats för projekt under Kyotoprotokollet. har ett innehav av sådana enheter som förvärvats genom programmet för internationella klimatinsatser. Med tanke på stora överskott av AEA ser dock regeringen inget skäl att använda sig av internationella utsläppsminskningsenheter, och avsikten är att uppfylla åtagande under ansvarsfördelningsbeslutet med endast AEA. har möjlighet att spara utsläppsenheter till kommande år eller föra över utsläppsenheter till andra medlemsstater. Utifrån utsläppsutvecklingen samt prognosen till 2020 för medlemsländerna förväntas efterfrågan på utsläppsenheter från andra medlemsstater vara begränsad. Mot bakgrund av detta och att det saknas ett marknadspris bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av AEA. Under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, dvs. 2013–2020, kommer varje AEA att vara kopplad till en tilldelad utsläppsenhet under Kyotoprotokollet, s.k. assigned amount unit (AAU). Det innebär att för varje AEA som tas bort under EU:s ansvarsfördelningsbeslut måste också en AAU annulleras under Kyotoprotokollet. Utfärdandet av AAU är dock avhängigt av när Kyotoprotokollet för den andra åtagandeperioden träder i kraft. Det är osäkert när detta kommer att ske, vilket innebär att annullering av AAU för borttagna AEA kan genomföras först . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. Detta innebär också att motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 kommer att annulleras när det är möjligt. I budgetbeslutet bemyndigade regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som inte skulle komma att behövas för avräkning mot åtagande inom EU för de åren (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Utskottet framhöll, liksom vid tidigare motsvarande beslut, att åtgärden att ta bort utsläppsenheter både garanterar att de utsläppsminskningar som har gjorts blir bestående och skickar en tydlig signal om ansvar i klimatpolitiken. Utskottet finner inte skäl att ändra sin inställning i denna fråga. I likhet med regeringen anser utskottet att bör bidra med en ökad ambition i fråga om utsläppsminskningar inom EU och tillstyrker det efterfrågade bemyndigandet. Annullering av utsläppsenheter som har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att annullera innehav av utsläppsenheter som har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att annullera innehav av utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats . Utsläppsenheterna har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser. Genom programmet för internationella klimatinsatser har förvärvat utsläppsenheter utfärdade under Kyotoprotokollet för utsläppsminskningar som har åstadkommits genom projekt i andra länder. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att annullera de drygt 7,5 miljoner utsläppsenheter, i form av certifierade utsläppsminskningar (CER, certified emission reduction), i innehav som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och har levererats . Genom beslut om annullering intar en ledande position för att minska utsläppsutrymmet och höja ambitionsnivån . Avsikten har varit att de förvärvade utsläppsenheterna skulle kunna användas för det nationella målet till 2020 om det behövs. Enligt prognosen uppgår den ackumulerade volym utsläppsenheter som levereras inom ramen för programmet till maximalt ca . har annullerat ca 14,5 miljoner förvärvade utsläppsenheter som genererats under Kyotoprotokollets första och andra åtagandeperioder. Utsläppsgapet för att nå etappmålet till 2020 med bara inhemska åtgärder var vid den senaste bedömningen . Det kommer därför inte att finnas behov av alla förvärvade utsläppsenheter, och regeringen anser att det bästa för klimatet är att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och har levererats . Alternativen till annullering vore att spara utsläppsenheterna eller att sälja dem. Om de såldes skulle efterfrågan vara begränsad, och på grund av de stora överskotten på marknaden har priserna på CER länge varit mycket låga. Att annullera enheterna utesluter att de säljs och släpps ut på marknaden. har tidigare bemyndigat regeringen att annullera överskott av utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Utskottet har inte ändrat sin inställning utan anser fortfarande att det är angeläget att intar en ledande position i klimatpolitiken och bidrar till att utrymmet att släppa ut växthusgaser minskas. Utskottet tillstyrker därför förslaget om att bemyndiga regeringen att annullera utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod genom program för internationella klimatinsatser och som har levererats och 2018. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om storskalig myggbekämpning. I motion 2019/20:2810 av (KD) yrkande 1 anförs att en väl fungerande bekämpning av översvämningsmygg är en förutsättning för att människor ska kunna leva i nedre och att det krävs en väl etablerad metod för myggbekämpning. Enligt motionären saknas det grund för en avvisande inställning till bekämpning av stickmygglarver med hjälp av bakterien BTI. Motionären anser även att kostnader för alternativa myggbekämpningsåtgärder ska redovisas (yrkande 2). Därtill efterlyser motionären stöd till utvecklingen av SIT-metoden mot översvämningsmygg (yrkande 3). Enligt motion 2019/20:3035 av m.fl. (S) ska behovet av ett långsiktigt samarbete mellan olika aktörer för att ta fram en gemensam strategi för bekämpning av översvämningsmygg på särskilt utsatta platser ses över. Motionären understryker vikten av ett långsiktigt samarbete mellan olika aktörer. Proteinkristaller från bakterien BTI är en av de aktiva substanser mot stickmygglarver som används i bekämpningsmedlet Vectobac G. Kemikalieinspektionen är den myndighet som beslutar om produktgodkännande för bekämpningsmedel. Det nuvarande produktgodkännandet av Vectobac G gäller t.o.m. . I är spridning av BTI den mest beprövade metoden för att begränsa akut förekomst av översvämningsmygg. För att BTI ska ha någon effekt krävs det att medlet sprids i förhållande till mygglarvernas utvecklingsstadier. Om det sprids för tidigt hinner medlet bli verkningslöst före larvernas utveckling till vuxna mygg. Om det sprids för sent har larverna kläckts, och BTI har ingen effekt. Eftersom det krävs kunskap och finns ett behov av kontroll vid storskaliga bekämpningsinsatser finns det regler för bekämpning med BTI. Olika regler gäller för olika typer av områden, och därför hanterar olika myndigheter ansökningar om tillstånd för myggbekämpning med BTI. fick i uppdrag att utvärdera effekterna av bekämpning av översvämningsmygg med BTI för att säkerställa att denna metod inte har negativa effekter på den känsliga miljön. redovisade uppdraget (NV-05266-13). I sin rapportering av uppdraget påpekade myndigheten att kunskapen om effekterna av BTI på andra taxonomiska grupper i ekosystemet är bristfällig och att ytterligare studier behövs. Av denna anledning anser både Kemikalieinspektionen och att BTI inte är en långsiktigt hållbar lösning på myggproblematiken. Myndigheterna ser därför ett behov av alternativa lösningar för att kunna undvika storskaliga bekämpningsinsatser. fick ytterligare ett uppdrag att dels bevaka forskningsläget vad gäller åtgärder för att minska förekomsten av översvämningsmygg, dels sprida information om långsiktiga åtgärder för att minska förekomsten av översvämningsmygg. Därtill ingick det i uppdraget att bevaka forskningsläget vad gäller bekämpning av översvämningsmygg. Uppdraget redovisades till (NV-04189-16). anför i sin redovisning av uppdraget att förebyggande arbete för att minska förekomsten av översvämningsmygg har en positiv effekt. har arbetat med att identifiera olika metoder för att förebygga förekomsten av mygg. Hävd, slåtter, betesdrift, dikesunderhåll, buskröjning, minskad övergödning och reglering av vattennivån är några förebyggande åtgärder som kan vidtas för att minska förekomsten av översvämningsmygg. Dessutom har reglering av vattenföringen betydelse för myggproduktionen. Myndigheten anför att förebyggande metoder på lång sikt kan minska behovet av bekämpningsmedel som BTI. För att underlätta för alla intresserade att ta del av den kunskap som finns inom området upprättade en webbsida med samlad information om alternativa bekämpningsmetoder. uppdrag att bevaka forskningsläget vad gäller både åtgärder för att minska förekomsten av översvämningsmygg och bekämpning av översvämningsmygg kvarstår. Därtill redovisade länsstyrelserna i och för regeringen en sammanställning av regional kunskap om långsiktiga åtgärder för att minska förekomsten av översvämningsmygg (M2013/03034/Nm). Redovisningen baserades på uppdraget om regionala landskapsstrategier som genomfördes –2013 av i i samarbete med länsstyrelserna i , och . I redovisningen lyfter länsstyrelserna fram att forskning visar att det är möjligt att begränsa massförekomst av översvämningsmygg på ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart sätt genom en kombination av förebyggande åtgärder och bekämpning. Enligt uppgift från är SIT (sterile insect technique) en metod som bygger på att släppa ut steriliserade mygghanar som har behandlats med röntgenstrålning, vilket förstör deras könsceller. Enligt är det osäkert om metoden kan anpassas till svenska förhållanden. Enligt uppgift från har och landsbygdsprogrammet under bidragit finansiellt till myggbegränsningen. har genom landsbygdsprogrammet utlyst stöd för insatser som syftar till att begränsa förekomst av mygg. har anslaget omfattat ca . Det omfattar både stöd för bekämpning och andra åtgärder för att hindra massförekomst av mygg. Insatserna ska leda till att förbättra förutsättningarna för de som lever och driver verksamheter i områden som förväntas bli drabbade av massförekomst av mygg. har också medel för att stödja bekämpning av översvämningsmygg, och i regleringsbrevet finns en möjlighet att använda medel för kostnader som avser arbete med bl.a. begränsning av massförekomst av översvämningsmygg. Regeringen har bifallit de ansökningar om tillstånd till bekämpning som kommit in. En förutsättning för stöd till bekämpning är att en ansökan kommit in. I Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) föreslog regeringen att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 skulle ökas med . Regeringen ansåg att det är viktigt att arbetet med myggbekämpning ges goda förutsättningar och att anslaget av denna anledning borde höjas. anvisade anslaget i enlighet med regeringens förslag (bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Som svar på fråga 2018/19:489 Myggbekämpning anförde miljö- och klimatminister att regeringen liksom tidigare regeringar anser att problemen med översvämningsmygg till stor del är ett regionalt ansvar och att det är viktigt att finna långsiktiga lösningar på problemen med massförekomster. Det pågår ett långsiktigt arbete där regeringen har skapat noder för kunskap och forskning om metoder för att minska förekomsten av översvämningsmygg. Vidare lyfte ministern fram regeringens förslag till satsning i Vårändringsbudget och att satsningen gör det möjligt att öka takten i arbetet med att ta fram långsiktiga alternativa lösningar på problemen med översvämningsmygg. Slutligen anförde statsrådet att det enligt krävs tillstånd för att bedriva verksamheter eller vidta åtgärder som på ett betydande sätt kan påverka miljön i ett s.k. Nedre hade hos ansökt om att få bekämpa stickmygglarver bl.a. inom Natura 2000-områden i översvämningsvåtmarker. beslutade att överlämna frågan om tillåtlighet enligt Natura 2000-bestämmelserna till regeringen. Regeringen beslutade att tillåta att lämna tillstånd att bekämpa stickmygglarver i Natura 2000-områden i översvämningsvåtmarker. I likhet vill utskottet betona att både den nuvarande och tidigare regeringen har uttalat att bekämpning av mygg med BTI inte är en långsiktigt hållbar lösning. Dels är kunskapen om effekterna av BTI på ekosystemet bristfällig, dels finns det risk att myggen utvecklar resistens mot bekämpningsmedlet som då blir verkningslöst. Dessutom krävs det god kunskap om när och hur BTI ska spridas för att få effekt som den känsliga miljön i nedre behöver tas i beaktande. Utskottet välkomnar att och berörda länsstyrelser har identifierat alternativa bekämpningsåtgärder. Av länsstyrelsernas erfaren-heter att döma är det möjligt att begränsa massförekomst av mygg på ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart sätt genom en kombination av förebyggande åtgärder och bekämpning. Även regeringens satsning i vårändringsbudgeten med extra medel till myggbekämpning gör det möjligt att ta fram långsiktiga alternativa lösningar. Mot denna bakgrund bedömer utskottet att det redan pågår ett aktivt arbete både för att förebygga förekomsten av mygg och för att bekämpa mygg när massförekomst är ett faktum. Motionerna 2019/20:2810 (KD) yrkandena 1–3 och 2019/20:3035 (S) bör därmed lämnas utan vidare åtgärd. Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt reservanternas förslag i bilaga 2. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:2627 av m.fl. (SD) samt avslår proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 punkt 4 och motionerna 2019/20:693 av (KD) yrkande 9, 2019/20:1323 av (M), 2019/20:1392 av och (båda S), 2019/20:1919 av och (båda L), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 16, 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkandena 1, 8 och 17, 2019/20:2694 av m.fl. (V), 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 10–13, 38 och 50, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 78, 2019/20:2859 av (MP) yrkande 2, 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkandena 1–11. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden c) Godkännande av en investeringsplan Utgifter inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har vuxit kraftigt . –2014 var förändringarna i utgifterna små medan ökningen mellan 2014–2018 innebar mer än en dubblering. föreslår en minskad budget relativt regeringen men genom att de satsningar som föreslås har en högre kostnadseffektivitet så uppnås samma resultat. fastställde utgiftsområdenas utgiftsramar . antog då en ram för utgiftsområde 20 som är högre än har föreslagit i kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD). Vi vidhåller vår uppfattning om utgiftsramens nivå och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård bör fördelas enligt följande: Vi föreslår en minskning av anslaget 1:1 med jämfört med regeringens budget. Kostnadsutvecklingen för myndigheten har varit mycket kraftigt stigande . När landet står inför betydande utmaningar inom så många sektorer, inklusive den kommunala sektorn, skolan, polisen och försvaret, bör anslag återställas till tidigare nivå. Därtill föreslår vi i kommittémotion 2019/20:593 av m.fl. yrkande 2 att en fristående myndighet för jakt- och viltfrågor ska inrättas. Jakt och viltförvaltning är en viktig fråga för många människor i stora delar av landet och bör inte hanteras av en stor statlig myndighet med många ansvarsområden. Det finns därför starka skäl att överföra detta ansvar från till en renodlad myndighet för jakt- och viltfrågor. När det gäller anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur föreslår vi en minskning med jämfört med regeringens budget. Förvaltning av skyddad natur är ett viktigt område. Värdefulla och känsliga naturområden kräver skötsel för att måna om deras speciella naturvärden. Skötseln av reservat och andra formellt skyddade områden är ofta eftersatt. I framtida skötsel måste även hänsyn tas till risken för att skadegörare kan sprida sig från bevarad gammal skog till intilliggande skogsfastigheter. Det bör bli lättare för markägare att få ersättning för artbevarande inslag i brukandet av deras mark genom avtal med myndigheter. Markägare vars brukande redan inskränkts men som inte fått ersättning för detta bör ha kompenserats senast . Efter en period av kraftigt ökade arealer skyddad natur behövs nu en period av konsolidering, där mer fokus läggs på att hantera de arealer som redan är skyddade. För anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden föreslås en förstärkning med jämfört med regeringens budgetförslag. har omkring 80 000 förorenade områden och saneringen av dessa är mycket eftersatt. Sanering av förorenade områden är ett miljömål som anses svårt att uppnå som det är ett miljömål som vi har mycket goda möjligheter att påverka. Anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer får användas till utgifter för internationella miljörelaterade organisationer. Vi förordar en översyn av dessa medlemskap med inriktningen att minska anslaget med jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:8 Klimatbonus föreslår vi att anslaget stryks helt, vilket innebär en minskning relativt regeringens förslag med för 2020.Vid halvårsskiftet 2018/19 infördes ett nytt beskattningssystem för personbilar kallat bonus–malus. Genom att höja skatten för bilar med utsläpp över koldioxid per km och ge en premie till bilar med utsläpp under koldioxid per km är tanken att nybilsinköpen ska styras om. Det är dock endast ett antagande att en bil med låga utsläpp kommer att ersätta en bil med höga utsläpp. Systemet kan leda till ökad försäljning av bilar med låga utsläpp utan att för den skull minska försäljningen av andra bilar. Den stora resursanvändningen det innebär att tillverka en bil, särskilt en elbil, gör också att osäkerheten i systemets effektivitet kan ifrågasättas. Elbilar är dyra och ligger prismässigt utom räckhåll för en stor andel av befolkningen. Vi föreslår därför att systemet slopas och att beskattningen återgår till förutvarande system. För anslaget 1:9 () föreslås en sänkning med jämfört med regeringens budgetförslag, vilket motsvarar nivån på upparbetade medel . Vi föreslår en ökning av anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar med eftersom stödet visat sig ha mycket hög kostnadseffektivitet. klimatpolitik har som utgångspunkt att har ett av västvärldens allra lägsta utsläpp per capita samt att oljeberoende och utsläpp av växthusgaser i högsta grad är globala frågeställningar.