bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — som arealerna skyddad skog inte utökas bör de fall där ersättningsfrågor inte är lösta kunna slutföras. huvuduppgift bör vara att ge stöd till aktivt skogsbruk, med såväl ökad lönsamhet och ökad miljönytta som likvärdiga mål. Vi vill att medlen under detta anslag fokuseras på just insatser för skogsbruket. En del av anslaget bör användas till stöd via till skogsägare för åtgärder kopplade till artskydd. I anslaget är även medräknat stöd för åtgärder för att lindra effekterna av de senaste årens barkborreangrepp med –2022. rätt att snabbt ingripa även i skyddade områden behöver säkras. har missförhållanden i våra djurparker uppmärksammats. För att säkerställa att djurparkerna lever upp till fastställda lagar och regler vill vi se en rikstäckande översyn. Anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ökas därför jämfört med regeringens förslag. Anslaget 1:7 Ersättning för viltskador föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skador av vilt och ersättning för sådana skador. Flera av viltstammarna, t.ex. rovdjur, vildsvin och hjortdjur, är stora, vilket genererar ett behov av att i första hand förebygga skador. Vidare kan ökade utbetalningar till följd av viltskador förutses. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva små och stora vattenbruk i hav, sjöar och andra vattendrag, men relativt lite av de svenska vattenbruksprodukterna når de svenska konsumenterna. är importen av fiskprodukter för konsumtion till omfattande. Det finns utrymme för en ökad andel svenska fiskprodukter på den svenska marknaden. Detta skulle dessutom bidra till att stärka självförsörjningsgrad av livsmedel. Vi vill stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och i ett ekonomiskt perspektiv stöd till t.ex. forsknings- och avelsprogram. Anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk föreslås därför ökas med jämfört med regeringens förslag. Vi vill stärka svensk livsmedelsproduktion eftersom vi anser att det förutom att det gynnar oss ekonomiskt bidrar till kvalitet och insyn i produktionsförhållanden. I den mån vi importerar livsmedel måste konsumenten tillförsäkras trovärdiga kontroller. Det kommer ständigt nya rapporter om livsmedelsbedrägerier, när det gäller både innehåll, djurslag och direkt olämpliga tillsatser. Konsumenten måste även värnas mot fusk som eroderar certifieringssystemen, såsom vid import av falskmärkta ekologiska livsmedel. Anslaget 1:14 höjs därför med jämfört med regeringens förslag. Anslagshöjningen ska gå till ökad livsmedelskontroll. Anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor föreslås tillföras 2020 i jämförelse med regeringens förslag och följande år. Anslagshöjningen ska användas för att underlätta genomförande av livsmedelsstrategi och för att stärka regionala livsmedelsstrategier. Det resulterar i en förstärkning av svensk livsmedelssektors konkurrenskraft. Medlen ska nyttjas för åtgärder inom livsmedelsstrategierna och kan även användas för att stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft vid offentlig upphandling. Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. Inflödet av pengar till svenskt jordbruk minskar mot slutet av den innevarande programperioden. Trots det väljer regeringen att dra undan under anslaget för att finansiera sin landsbygdssatsning. Dessa medel var tänkta att användas till förstärkning av jordbruket. Vi mildrar sänkningen genom att tillskjuta . Medlen ska användas för att förstärka de befintliga stöd och strukturer som finns inom landsbygdsprogrammet. Vi vill vidare återinföra ett restaureringsstöd för insatser för restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet. Ersättningar till jordbrukare för skötsel av natur- och kulturmiljöer ger kostnadseffektiv miljönytta. , och har olika stödformer från vilka det går att söka stöd för att restaurera och underhålla kulturmiljöer. fanns det genom Utvald miljö i landsbygdsprogrammet –2013 en möjlighet att få ersättning för restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet. Ett sådant restaureringsstöd behöver återinföras. Vi vill tillföra anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket mer än enligt regeringens förslag. Medlen ska främst användas till att realisera fler försök och utvecklingsprojekt som ligger mycket nära tillämpning kopplad till kostnadseffektivt uppfyllande av miljömålen. En mindre del av medlen kan användas till utökat understöd av för konsekvensanalyser i samband med förhandlingen om de nya gemensamma jordbruksreglerna och för övriga uppgifter under anslagsposten. Vi vill även se över möjligheter till och nivåer för stöd till producenter av biogödsel. Användandet av restprodukter, t.ex. slaktavfall, som biogödsel är en förlustaffär för biogasproducenten, även om restprodukten av biogasproduktionen givetvis måste hanteras. Den är ett bra sätt att återföra näringsämnen från stad till landsbygd. För att minska förlusterna och stimulera processen vill vi se över möjligheterna att ge stöd till producenter av biogödsel då detta bidrar till minskad import av handelsgödsel. Anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. ökas med jämfört med regeringens förslag. Rovdjursersättningen har varit oförändrad . Skadorna som rovdjuren orsakar inom samebyarnas renbetesområden är betydligt större än vad som tidigare beräknats. Flera forskningsrapporter styrker detta. () har bidragit till att utveckla landets areella näringar samt försett dem med specialister knutna till aktivt brukande. står jordbruket och fiskerinäringen inför allvarliga lönsamhetsproblem som stora insatser behövs för att öka den inhemska matproduktionen. Skogssektorn å sin sida står inför stora förändringar knutna till dess viktiga roll dels i omställningen mot uthållig produktion, dels till den brukade skogens förmåga att binda koldioxid och dels till skogsprodukternas möjlighet att substituera mindre miljövänliga material i bl.a. byggnader, textilier och bränslen. För att specialister ska finnas tillgängliga utanför de stora städerna är det viktigt att också bevara utbildningar utanför dessa. Praktiskt inriktade specialistutbildningar behöver ges ökad prioritet om det ska finnas tillgång till utbildad personal för att möta de alltmer komplicerade uppgifterna i de areella näringarna. Vi vill betona SLU:s roll genom att anslå ytterligare till anslaget 1:23 . Vi lever i av stora förändringar och det är därför viktigt att vidareutveckla våra areella näringar. Anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning ökas därför med jämfört med regeringens förslag, detta för att anslaget bättre ska följa samhällets kostnadsutveckling. Kostnaderna för besiktning i samband med slakt har ökat. Vi föreslår att anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter ökas med jämfört med regeringens förslag för att kompensera lantbrukarna för denna kostnadsökning. Kostnadsläget för svenska jordbrukare är redan högre än i konkurrerande länder. Vi föreslår att avsätts till ett nytt anslag med benämningen Djurvälfärdsersättning. är det enda landet i EU som har ett lagstadgat beteskrav, vilket innebär att korna måste beta utomhus beroende på klimat. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till andra värden som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. Det är i harmoni med våra ambitioner för djurvälfärden att kor ska beta utomhus . Vi kan dock inte heller blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och kostnader tillkommer. De svenska mjölkbönderna ska kompenseras för merkostnaderna på grund av högre krav i djurskyddet. Vi vill därför införa en betesersättning på i storleksordningen per mjölkko och år. För den enskilda näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad. Det är en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Vidare föreslår vi att avsätts till ett nytt anslag, Växtförädling för nordiska förhållanden. Det nordiska växtförädlingsprogrammet inom offentligt privat partnerskap för växtförädling (Public Private Partnership for Pre-breeding) bör förstärkas för att kunna utnyttja en eventuell öppning i regelverket för nya genomredigeringstekniker. Genomredigeringstekniker skulle kunna bidra starkt till att uppfylla programmets tre målsättningar. Svensk växtförädling bör få förutsättningar att vara i genomredigeringsteknikens framkant. Sortmaterial som är anpassat för svenska förhållanden är viktigt för svensk växtodlings lönsamhet och konkurrenskraft. Vi vill även förlänga arbetet med växtförädling för nordiska förhållanden. Det bör avsättas till ett nytt anslag med benämningen Bekämpning invasiva arter. Invasiva arter är ett av de största hoten mot biologisk mångfald. I har frågan mer eller mindre ignorerats . Sent omsider har EU och fått vissa regelverk på plats. Ansvar för frågan har utdelats till myndigheter. Det är viktigt att noga följa utvecklingen för att se om regler och åtgärder är tillräckliga för att minska spridningen. Effekterna på biologisk mångfald och de areella näringarna bör även utredas. Tidiga insatser är mycket viktiga för att minska kostnaderna och öka chansen att lyckas få bort invasiva arter. Därför bör de nuvarande medlen till området ökas. Vi föreslår även att avsätts till ett nytt anslag benämnt Sekretariat för synkronisering av forskning och behov. Enligt en rapport från och utveckling () är innovationsklimat gott, men spridningen av innovationsinformation kan förbättras. En funktion bör upprättas på SLU som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket. Denna funktion ska även kunna fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället så att nytta och träffsäkerhet ökar. Vidare föreslår vi att avsätts till ett nytt anslag med benämningen Särskild miljöprövningsdelegation för jordbruket. Medlen ska gå till att få till stånd en miljöprövningsdelegation som har djup förståelse för jordbruksnäringens förutsättningar. Miljöprövningsdelegationen ska ha särskild kompetens inom jordbruket. Ändamålsenlighet, funktion och förvaltningslagens krav på proportionalitet ska på detta sätt säkerställas i de krav som ställs på jordbruk. Slutligen föreslår vi att avsätts för ett nytt anslag benämnt Åkermarksinventering. Brukningsmetoder i jordbruket förändras beroende på flera faktorer, såsom regelförändringar, teknikutveckling, ändrad tillgång till bekämpningsmedel, ändrad efterfrågan och strukturrationaliseringar. Både ur ett miljöperspektiv och ur ett långsiktigt produktionsperspektiv är det en god idé att följa jordbruksmarkens biologiska status. På så sätt kan man upptäcka såväl långsiktiga förändringar i biologisk mångfald och produktivitet som plötsliga förändringar. Övervakning av den intensivt brukade jordbruksmarken kommer att ge tidig information om avgörande miljö- och odlingsparametrar som är viktiga både ur ett miljöperspektiv och ur ett produktionsperspektiv. Det ger ett gott underlag både till åtgärder på kort sikt och till den framtida miljö- och jordbrukspolitiken. Anslaget ska enligt plan från SLU tillföras och därefter . Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (V) (V) anför: tar i sin budgetmotion – En plan för jämlikhet och grön omställning – ett helhetsgrepp om de växande klyftorna. Vi vill att åter ska bli världens mest jämlika land. Vi vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större och den ekonomiska tillväxten högre. Även skolresultat och kreativitet påverkas positivt, och jämställdheten mellan kvinnor och män har kommit längre. Under har ojämlikheten i samhället ökat. har skattesystemets omfördelning kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än . har den ekonomiska eliten fått det allt bättre i . I det läget lägger regeringen fram en budget som främst gynnar rika män, på välfärdens bekostnad. Personer med inkomster får sänkt skatt i och med att värnskatten tas bort . De nödvändiga satsningarna på välfärden uteblir, trots att det runt om i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. har andra prioriteringar. Därför lägger vi fram en plan med reformer för att öka jämlikheten i samhället. vill satsa på den generella välfärden, satsningar som är centrala för ett jämlikare samhälle. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter de ekonomiskt mest utsatta och miljön och klimatet i fokus. Förslagen finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom höjd skatt för höginkomsttagare. Regeringens budget däremot vidgar klyftorna i samhället och leder till underfinansiering av välfärden i ett läge där behoven är stora. Inte heller den nödvändiga klimatomställningen klarar regeringen. förslag inom utgiftsområde 23 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. Eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken väljer jag att avstå från ställningstagande till det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 23. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande de förslag som presenterar i partimotion 2019/20:2693 av m.fl. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Anslaget 1:1 föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. Ökningen ska gå till den nationella nyckelbiotopsinventeringen som föreslås återupptas för att stärka kunskapen om våra kvarvarande skyddsvärda skogar. Detta är av avgörande betydelse för att uppnå våra miljömål och värna den biologiska mångfalden. Biotopskydd och naturvårdsavtal i fråga om skogsmark utvecklar och bevarar naturvärden eller sociala värden i mindre områden och möjliggör ersättning för markägare. Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslås därför ökas med 2020 jämfört med regeringens förslag. Ökningen ska gå till att täcka utgifter för fler naturvårdsavtal och biotopskydd. –2022 föreslås anslaget ökas med sammanlagt i detta syfte. Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med sammanlagt i enlighet med vad som anförs nedan. Klimatförändringen leder till förändrad nederbörd. Risken för skyfall ökar, som av torka blir vanligare. Detta kommer att ställa andra krav än tidigare på jordbrukets vattenhantering, som diken, dränering, invallningar, bevattningssystem och även i förhållande till grundvatten, naturliga vattendrag, småvatten och våtmarker. Ökade kostnader för jordbrukets vattenhantering är en konsekvens av ett förändrat klimat. Dagens vattenanläggningar inom jordbruket är ofta byggda efter tidigare rådande klimatförutsättningar. vill därför införa ett statligt stöd för investeringar och åtgärder inom jordbruket som stärker jordbrukets vattenhantering i ett förändrat klimat och som därmed bidrar till att stärka vår självförsörjningsgrad av livsmedel. Anslaget 1:17 ökas därför med . Ökningen ska gå till investeringsstöd för klimatanpassade åtgärder i jordbruket. Anslaget 1:17 ökas med för produktion av växtbaserad mat. Produktion och förädling av växtbaserade livsmedel bör främjas inom ramen för landsbygdsprogrammet. Detta kan ske genom utveckling av nya livsmedel, nya odlingsmetoder och stärkt produktionsstöd för växtbaserade livsmedel. Ett förändrat klimat möjliggör även odling av nya grödor. En mångfald av grödor minskar risker och jordbrukets sårbarhet. En ökad konsumtion av växtbaserade livsmedel samt minskad köttkonsumtion har stor betydelse för klimatomställningen, och stärkta nationella produktionsvillkor kan därmed möta en växande efterfrågan genom stärkt självförsörjningsgrad av dessa livsmedel. Det finns ca betesmarker i . av dessa är betesmarker med särskilda värden för biologisk mångfald. Med ökat stöd stärks våra möjligheter att nå ett flertal miljömål och det stärker förutsättningarna för en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Stöden är en viktig del av lönsamheten för de som har nötköttsproduktion. Miljöersättningen för dessa marker i landsbygdsprogrammet bör öka. Anslaget 1:17 ökas därför med . Ökningen ska gå till betesmarker med särskilda värden. Anslaget 1:17 ökas vidare med för omställning till ekologisk produktion inom landsbygdsprogrammet. Det ekologiska jordbruket har stora miljöfördelar då kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel inte används. vill därför främja en ökad omställning från konventionellt jordbruk till ekologiskt. Det stärker vår nationella produktion av ekologisk mat och främjar ett hållbart jordbruk med bevarad biologisk mångfald, stärkt djurvälfärd och minskad spridning av kemikalier. Anslaget 1:17 föreslås därutöver ökas med för ett ökat produktionsstöd för ekologisk produktion inom landsbygdsprogrammet. Anslaget 1:17 föreslås slutligen ökas med för hållbar gödselhantering och minskad övergödning. Det krävs ytterligare åtgärder för att minska övergödningen. Växtnäringsläckaget från land kommer huvudsakligen från jordbruket och avloppssektorn. För att minska de negativa miljöeffekterna av konstgödsel föreslås att en konstgödselskatt införs 2020. Som en kompensatorisk åtgärd till följd av beskattningen föreslås ett stöd till jordbruket för att använda stallgödsel mer effektivt i växtodlingen och därmed minska behovet av att importera konstgödsel. Östersjöcentrum gjorde en modelleringsstudie som visar att övergödslingen och näringsöverskottet i marken kan minskas om växtnäringsutnyttjandet ökar. Stödet ska även kunna ges för att stimulera animalieproduktion som bygger på balans mellan antal djur och tillgänglig åkerareal och som producerar en större andel av fodret lokalt, detta i syfte att optimera stallgödselhanteringen och därmed minska risken för växtnäringsförluster. Stöd ska även kunna ges för investeringar i lantbruket för att förbättra lagring, hantering och transport av stallgödsel samt för kompetensutveckling för rådgivare och lantbrukare i hantering av växtnäringsämnen. Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Den svenska ekonomin har gått in i en avmattningsfas med dystrare utveckling av investeringar, export och tillväxt både i och i omvärlden. Nedgången i ekonomin får konsekvenser på arbetsmarknaden, där de som haft svårt att få jobb i högkonjunktur hamnar i ett långvarigt utanförskap när vi rör oss mot en lågkonjunktur. Bostadsmarknaden fungerar dåligt för stora grupper. Tryggheten brister bl.a. på grund av en polisorganisation som är för liten och fungerar för dåligt. Sjukvårdsköerna växer och äldre lever i ensamhet och isolering i väntan på fler äldreboendeplatser. Inför dessa utmaningar står regeringen med få eller inga svar. I stället för att möta samhällsproblemen genomför regeringen och dess stödpartier spretiga reformer, dåligt anpassade till den konjunktur vi befinner oss i och den verklighet som människor möter. I stället behövs nu en tydlig politisk inriktning för som lägger det mindre angelägna åt sidan och som genomför de strukturellt riktiga reformer som möter de problem samhället står inför. förslag till statsbudget innehåller därför stora resurstillskott till vård, omsorg, socialtjänst och rättsväsendet för att främja välfärd och trygghet för alla. Vi genomför strukturellt riktiga reformer för att rusta för sämre tider. Vi satsar på fler vård- och boendeplatser och bättre villkor för välfärdens personal. Vi föreslår att kommunsektorn får ytterligare generella tillskott och vi genomför jobbreformer som förbättrar kommunernas ekonomi. Vi lägger långt mer än regeringen på rättsväsendets myndigheter och genomför flera förslag för att stoppa rekryteringen av unga till kriminalitet. Vi har en rad förslag på hur vi ökar möjligheterna för de som bor i glesbygd att få tillgång till den samhällsservice de har rätt att vänta sig. Och våra skattesänkningar görs inte bara för de av befolkningen som har högst inkomster, utan för alla. Vi vill skapa fler jobb för de som står utan, genom skattereformer som gör det mer lönsamt att arbeta och får fler jobb att växa fram. Vi vill lösa kompetensbristen genom drivkrafter som får de som orkar och vill att jobba extra och som får unga att utbilda sig och snabbare komma i jobb. Vi vill se sänkta marginalskatter så att fler finner det mödan värt att utbilda sig och göra karriär, inte minst inom välfärdsyrkena. Och vi vill att kraftfulla reformer genomförs på bostadsmarknaden så att fler kan flytta till den plats där utbildningen eller jobbet finns. som vi genomför reformer för att lösa problem här och lägger vi fokus på förebyggande åtgärder som ökar människors livskvalitet men också avlastar välfärdens verksamheter. Genom att barn rör sig mer, genom att äldre snabbare får flytta till ett boende med gemenskapsmöjligheter, genom att utbilda mer vårdpersonal och genom att sätta in insatser för unga i riskzonen innan de fastnar i kriminalitet. sätter välfärd och trygghet före annat. Och vi vill genomföra reformer som stärker samhällsgemenskapen. Det är vad behöver . budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar väljer jag att avstå från ställningstagande till det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande de förslag som presenterar i kommittémotionerna 2019/20:2760 av m.fl. yrkandena 1, 21, 73 och 74 samt 2019/20:2774 av m.fl. yrkandena 18 och 21. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Vad gäller anslaget 1:1 avsätts ytterligare jämfört med regeringens förslag för att bekämpa granbarkborren. föreslås en minskning med av förvaltningsanslag. Regeringens satsningar på laserskanning av skogs- och miljödata och hyggesfritt skogsbruk avvisas, vilket innebär besparingar på 12 respektive . Sammantaget innebär detta en minskning av anslaget 1:1 med . Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Reglerna om ersättning till djurägare som får sina djur dödade av rovdjur behöver ses över. För att finansiera detta föreslås att ytterligare anvisas till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. i jämförelse med regeringens förslag. Startstödet för unga jordbrukare ska underlätta för unga att starta en verksamhet eller genomföra ett ägarskifte. Startstödet är viktigt för att rekrytera nya jordbrukare i . började startstödet ta slut på flera håll i landet. Även branschaktörernas vilja att medfinansiera starten av nya jordbruksföretag ska tas till vara. De grundläggande kurser som nystartade jordbrukare erbjudits för att klara utbildningskraven för startstöd behöver tillräckliga medel för att kunna genomföras. Startstödet för unga jordbrukare bör därför ökas med .