bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — Ombildningen har ännu inte frigjort resurser i den omfattning som förväntade sig. • Omorganiseringen har i delar varit svårare att genomföra än beräknat. Polisen har bildat nationella gemensamma avdelningar och mer kraftfulla ledningsfunktioner, vilket har förbättrat förutsättningarna för att styra myndigheten. Men Statskontoret bedömer att polisen inte har utnyttjat de förbättrade styrningsmöjligheterna fullt ut. Statskontorets slutsats är att den tillgängliga personalen inte har varit tillräcklig för att bemanna den nya organisationen. Detta märks särskilt på den lokala nivån, där både polisanställda och kommunala företrädare i många fall upplever att tillgängligheten har försämrats sedan ombildningen. Reformens ambition är att höja förmågan och kvaliteten i arbetet inom hela organisationen, särskilt inom polisens kärnverksamhet. Men vare sig eller gjorde någon samlad analys av vilka resurser som skulle krävas för att infria ambitionerna. Vi konstaterar också att inte har kunnat genomföra de besparingar och effektiviseringar som är nödvändiga för att kunna bemanna den nya organisationen fullt ut. Statskontoret konstaterar i de två tidigare delrapporterna att omorganiseringen i vissa avseenden verkar ha varit svårare och tagit att genomföra än väntat. En sannolik orsak till detta är att det finns både chefer och medarbetare som har ett svagt förtroende för omorganiseringen. Även ombildningen av Polisens stödfunktioner till nationella gemensamma avdelningar har tagit än förutsett, vilket har påverkat omorganiseringen negativt. Statskontoret lämnar i sin slutrapport sju rekommendationer för att nå målen för reformen: • stärk förmågan till strategisk planering och styrning • stärk genomslaget för styrningen • utveckla uppföljningen så att den stöder verksamhetens behov • var uthållig i att stärka det lokala polisarbetet • fortsätt att analysera vad som ska vara enhetligt i organisationen • utveckla de nationella gemensamma avdelningarna • undvik att it-systemen blir en flaskhals. I sitt regleringsbrev till för ger regeringen polisen i uppdrag att redovisa en uppföljning av ekonomi, verksamhet, personal och statistik avseende utredningsverksamheten och skjutningar samt en uppskattning av antal fall av dödligt våld. ska enligt uppdraget också följa upp och kvartalsvis redovisa ett antal polisiärt relevanta indikatorer som tillsammans ger en bild av situationen i utsatta områden. En uppföljning med en fördjupad analys för samtliga nämnda statistikdelar ska lämnas och avse perioden januari t.o.m. . I regleringsbrevet påminner regeringen även om det pågående uppdraget om prognos- och analysarbetet inom rättsväsendet. Med stöd av (Brå) ska i samverkan med , och Kriminalvården samordna och utveckla prognos- och analysarbetet för att förbättra myndigheternas möjligheter att bedöma framtida den verksamhetsvolymen. Brås bidrag ska syfta till att analyserna genomgående håller hög kvalitet. Utgångspunkten är att prognoserna ska ge en gemensam och rättvisande bild av flödet i alla brottmålsprocessens centrala delar. Myndigheterna ska lämna en gemensam redovisning i samband med de budgetunderlag som lämnas 2019. Redovisningen ska innehålla en analys av de prognoser som lämnats tidigare i förhållande till det faktiska utfallet. I polisens årsredovisning anförs bl.a. följande om styrning och uppföljning (s. 86): fick i regleringsbrevet i uppdrag att redogöra för åtgärder som vidtagits för att säkerställa en ändamålsenlig styrning och uppföljning. bedrevs ett omfattande arbete på området. […] För att utveckla styrningen inom myndigheten påbörjades projektet polisens verksamhetsstyrning. Projektet inleddes och bedrivs i bred delaktighet tillsammans med myndighetens polisregioner och nationella avdelningar i syfte att nå en hög involvering samt bred förankring. I tre delprojekt lyfts frågorna om styrmodell (processtyrning och verksamhetsstyrning), enhetlighet och en ändamålsenlig uppföljning. Polisens Strategi 2024 är en utgångspunkt för projektets arbete. Projektets syfte är att utreda och presentera förslag till hur polisens verksamhetsstyrning kan förtydligas och förenklas. Målsättningen med uppdraget är att utveckla och anpassa, samt ge en ökad förståelse för, styrningen och uppföljningen av polisens verksamhet på nationell nivå. […] Projektet ska slutredovisas . kommer en förstudie att inledas för att utreda förutsättningarna för ett nytt myndighetsgemensamt administrativt it-stöd för planering och uppföljning, som kan användas av regioner och avdelningar. I det ändrade regleringsbrevet anför regeringen att ska redovisa vilket arbete som bedrivs för att förstärka den brottsutredande förmågan och öka uppklaringen av brott samt göra en bedömning av om vidtagna åtgärder har fått önskade effekter. Av polisens årsredovisning 2018 framgår att det strategiska initiativ som polisen har formulerat i syfte att nå de långsiktiga målen i fråga om utredningsresultaten är följande (s. 7): Utredningsresultaten ska förbättras. arbete med att utveckla utredningsverksamheten fortsätter med fokus på att utveckla och etablera en enhetlig, effektiv och rättssäker utredningsprocess. En betydande del av utredningsverksamheten ska bedrivas lokalt, i nära anslutning till att brotten begås och i närhet till brottsplatsen. Polisens nationella utredningsdirektiv (PNU) ska tillämpas. Åtgärder i den initiala delen av utredningsprocessen ska utvecklas så att förutsättningarna för att utreda brott ökar. Återkoppling till brottsutsatta ska ske i utredningsprocessen, och förmågan att ge sådan återkoppling behöver förbättras genom bland annat utbildning och information. Samverkan med ska bli bättre så att brottsutredningar ger åklagare ett gott stöd för att ta ställning till om åtal ska väckas. Samarbetet med ska främst inriktas mot redan initierade områden som brott mot barn, brott i nära relation, hatbrott och brott kopplade till särskilt utsatta områden. I utvecklingen av utredningsverksamheten ingår bland annat områdena Mängdbrott, Brott i nära relation, Våldtäkter, Ärendesamordning och Internationella brottsnätverk. I den sammanfattande bedömningen i fråga om utredningsresultaten anför följande (s. 42): Resultaten visar att kvaliteten i utredningsverksamheten var fortsatt hög, men att det finns förutsättningar att öka effektiviteten. Vidare ökade brottsuppklaringen, till stor del genom ökade insatser på områdena narkotika- och trafikbrott. I ett längre perspektiv ligger dock den ökade ärendeproduktionen fortsatt på en låg nivå. Sammantaget är det bedömning att utredningsresultatet förbättrades . I resultatredovisningen anger polisen som faktorer för måluppfyllelse i fråga om tillgänglighet för medborgarna följande (s. 15): En grundläggande förutsättning för att polisen ska kunna genomföra uppdraget med bibehållet förtroende och hög funktionalitet är att vi finns tillgängliga när vi behövs. Det kan innebära att vara nåbar i olika kanaler – via telefon, på en polisstation eller på gatan. Det kan också innebära att vara korrekt bemannade, så att polisen kan finnas på plats när så krävs under dygnets alla timmar. Det här ställer höga krav både på operativ planering och på en stringent kompetensförsörjning med god framförhållning inom myndigheten. Viktiga underlag för att kunna bedöma tillgänglighet ur olika aspekter är exempelvis analyser av arbetstidens förläggning, resursen på lokalpolisområdesnivå, mångfald i organisationen och medborgarnas upplevelser av kontakter med polisen. anger i den sammanfattande bedömningen (s. 64) att myndighetens bedömning är att tillgängligheten, via telefon, minskade . var den genomsnittliga väntetiden i telefonkö till polisens kontaktcenter (PKC) , vilket är en mycket kraftig ökning av svarstiden jämfört med . Även väntetiden i den nationella telefonväxeln (NTV) ökade . Medborgarnas upplevelse av servicen, i synnerhet just tillgängligheten, har dock förbättrats påtagligt sedan föregående år. I resultatredovisningen anges såvitt avser utryckningstider bl.a. följande (s. 40): Det kan konstateras att de kortaste utryckningstiderna (ärenden med slutlig prioritet 1) fanns i kommungrupperna storstad, större stad och mindre stad/tätort. Utryckningstiderna var längre i pendlingskommunerna och som längst i landsbygdskommuner med besöksnäring. I de sistnämnda kommungrupperna fanns betydligt fler ärenden med utryckningstider runt , jämfört med kommungrupperna storstad, större stad och mindre stad/tätort. Utfallet, det vill säga förhållandet mellan de olika kommungrupperna, var snarlikt för ärenden med slutlig prioritet 2. För dessa ärenden är dock utryckningstiderna generellt längre. För närmare information om hur de faktiska utryckningstiderna sett ut hänvisas till den tabell som återfinns på samma sida (s. 40) i resultatredovisningen. beslutades Strategi 2024, som innebär en långsiktig och strategisk inriktning av polisens verksamhet fram t.o.m.2024. Strategi 2024 har två huvudsakliga delar – både en inriktning för hur polisen bör tillföras ytterligare resurser för att bättre kunna utföra sitt uppdrag och en inriktning för hur polisen ska utveckla sina arbetsmetoder och disponera sina befintliga resurser för att få ut en så hög verksamhetsnytta som möjligt. I regleringsbrev för fick myndigheten följande uppdrag om samlad polisforskning: Polisverksamheten ska bygga på kunskap och beprövad erfarenhet, med forskning som en viktig komponent. bedrivs forskning som kan kopplas till polisens verksamhet på flera universitet och högskolor i landet. får därför i uppdrag att vidta åtgärder för att koppla verksamheten tydligare till kunskap och beprövad erfarenhet, exempelvis genom samverkan med universitet och högskolor. uppdras också att vid behov bidra till Brottsförebyggande rådets projekt att göra en sammanställning över polisforskningen i I fråga om samlad polisforskning anges i polisens årsredovisning (s. 101) följande: Arbetsgruppen för kunskaps- och evidensbaserat polisarbete fortsatte sitt arbete med att ta fram förslag på hur det vetenskapliga arbetet kan utvecklas inom polisen och i samarbete med universitet och högskolor. I förslagen ingår till exempel att inrätta ett , att säkerställa arbetet med uppföljning och utvärdering, och att stärka den vetenskapliga kompetensen genom att medarbetare ges möjlighet att medverka i vetenskapligt arbete inom ramen för tjänsten. Det nationella utvecklingsprojektet för det brottsförebyggande arbetet inom polisen har lämnat flera delrapporter samt förslag på utveckling av det kunskapsbaserade arbetet. Bland annat genomför man utbildning av kommunpoliser i samarbete med . Arbetsgruppen har likaså lämnat förslag på förbättringar av uppföljnings- och utvärderingsarbetet. påbörjar projektet sitt införandearbete, som bland annat syftar till att säkerställa att polisen bedriver ett kunskapsbaserat och långsiktigt brottsförebyggande arbete. genomfördes en inventering av samarbete med universitet, högskolor och myndigheter med forskningsverksamhet. Resultaten visar att samarbetet mellan polis och dessa är relativt omfattande och finns i nära nog alla delar av landet. Samarbetet handlar främst om kunskapsutbyte, undervisning och stöd i operativt arbete. I några få fall har uppdragit åt universitet och högskolor att genomföra analyser eller utvärderingar. Samarbetet med myndigheter som bedriver forsknings- och utredningsverksamhet är mer omfattande. Samarbetet med (Brå) är till exempel frekvent, men även med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och (). har också bidragit till Brottsförebyggande rådets projekt att göra en sammanställning över polisforskningen i . I en överenskommelse om sakpolitik som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna (Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna), det s.k. , anges i punkt 69 under rubriken följande: 10 000 fler polisanställda till 2024. Attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas genom bättre villkor. Utskottet har föreslagit tillkännagivanden till regeringen om polisens organisation i olika avseenden. Vid behandlingen av budgetbetänkandet (bet. 2015/16:JuU1) föreslog utskottet bl.a. tillkännagivanden om krav på uppföljning av den nya polisorganisationen, om redovisning av åtgärder för en effektivare polis, en ökad polisiär tillgänglighet och om fler poliser. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). Vid behandlingen av budgetbetänkandet anförde utskottet att det mot bakgrund av fjolårets tillkännagivande om en effektivare polis inte fanns anledning att på nytt föreslå att skulle göra ett tillkännagivande i den frågan eller i frågan om en renodling av polisens uppgifter (bet. 2016/17:JuU1 s. 68). Utskottet, som utgick från att såg till att man utformade lämpliga mål för verksamheten både lokalt och nationellt, fann inte heller anledning till något initiativ i frågan om tydliga och mätbara mål för att underlätta en uppföljning av polisens verksamhet. Motioner med detta innehåll avstyrktes. I samband med behandlingen av budgetpropositionen anförde utskottet följande (bet. 2017/18:JuU1 s. 86): Utskottet anser i likhet med regeringen att resultatet i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna, och att det är oroande att kvaliteten och produktiviteten i utredningsarbetet har försämrats. En större effektivitet i polisorganisationen är enligt utskottet av största angelägenhet. har, som regeringen framhåller, här ett särskilt ansvar för att öka effektiviteten i utredningsarbetet. För att öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat måste uppföljningen av polisens resultat förbättras. För detta krävs enligt utskottet att har tydliga och mätbara mål för verksamheten. Dessa mål måste också följas upp såväl internt inom myndigheten som av en extern aktör. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:92). Utskottet avstyrkte i samma betänkande motioner om en effektivare polis med hänvisning till att hade aviserat ett flertal åtgärder för att vända utvecklingen och att regeringen gett medel och ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten. Dessutom noterade utskottet att tidigare tillkännagivande om en effektivare polis stod som öppet (se nedan). Utskottet noterade vidare att lagstiftningsarbete pågick för att renodla polisens arbetsuppgifter. Utskottet, som i och för sig fann att forskning om olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt var viktig, avstyrkte även ett motionsyrkande om att inrätta ett polisens forskningsinstitut. I regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförs bl.a. följande när det gäller tillkännagivandet om uppföljning av den nya polisorganisationen (s. 18): I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget-propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Regeringen har noga följt arbete med att utveckla sin organisation alltsedan den nya myndigheten bildades och på olika sätt begärt och tagit del av information. Det har dels skett genom löpande dialog dels genom skriftlig redovisning. har Statskontoret haft i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. lämnade Statskontoret sin slutrapport. Rapporten bereds nu i . Punkten är inte slutbehandlad. Regeringen anför i samma skrivelse följande i fråga om tillkännagivandet om en effektivare polis (s. 18): I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg att de åtgärder som regeringen hade vidtagit var bra men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Regeringen har i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. I budgetpropositionerna beslutade regeringen om stora resurstillskott till i syfte att ge myndigheten förutsättningar att väsentligt öka antalet polisanställda och stärka verksamheten. fick i uppdrag att återkomma till regeringen för att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. För att göra polisverksamheten mer effektiv har regeringen också genomfört en renodling av verksamheten. Vissa uppgifter, exempelvis en del transporter av frihetsberövade och en del djurärenden, har flyttats till andra myndigheter. Syftet med dessa reformer är att frigöra tid för polisens kärnverksamhet. Punkten är inte slutbehandlad. I fråga om tillkännagivandet om tydliga och mätbara mål anför regeringen (s. 49): I samband med ombildningen av polisen gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla den interna styrningen och uppföljningen av verksamheten. I regleringsbrevet fick i uppdrag att vidareutveckla och konkretisera uppföljningen samt säkerställa att den implementerades i hela myndigheten. Regeringen gav dessutom i uppdrag att ytterligare utveckla sitt arbete med att följa upp, analysera och presentera resultatet av myndighetens samlade verksamhet och de resurser som finansierar den verksamhetsuppföljningen. har utvecklat verksamhetsuppföljningen och rapporterar regelbundet resultat och statistik till regeringen. presenterar och bedömer utredningsresultaten i förhållande till de mål som riksdag och regering har beslutat om, d.v.s. att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet och att brottsuppklaringen ska öka. I regleringsbrevet begär regeringen att månatligen ska redovisa statistik för ekonomi, verksamhet, personal, uppskattningar av dödligt våld och skjutningar. Därutöver har regeringen begärt att kvartalsvis redovisar en bild av situationen i utsatta områden. ska också redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur målen ska operationaliseras. Vidare fick i uppdrag att analysera och bedöma vilka resultat som uppnåtts genom arbetet med medborgarlöften samt redovisa detta i årsredovisningen . Årsredovisningen ska lämnas till regeringen . Punkten är inte slutbehandlad. I fråga om tillkännagivandet om en ökad polisiär tillgänglighet anför regeringen följande (s. 20): har uppmärksammat att väntetiderna för att komma fram till kontaktcenter (PKC) via telefon har varit allt för långa. Myndigheten har arbetat för att bättra tillgängligheten. får den som ringer 114 14 sitt ärende besvarat och behandlat i den region där brottet ägt rum. har också ökat antalet anställda i PKC-verksamheten och öppnat nya kontaktcenter. Det finns nu ett PKC i varje region. ska kontaktcentren ta ett större ansvar för främst mängdbrott tidigt i utredningsprocessen, i syfte att avlasta övrig utredningsverksamhet och förbättra servicen till medborgarna. En ny enhetlig grundutbildning, anpassad för det utökade uppdraget för PKC-operatörer, genomförs . Den genomsnittliga tiden för att få ett samtal besvarat hos PKC minskade . Utvecklingen av svarstiderna och tillgänglighet kommer att redovisas i myndighetens årsredovisning som lämnas . Utifrån den medborgarmötesstrategi som fastställde 2017 har myndigheten arbetat för att förbättra servicen mot allmänheten. Som ett led i detta arbete har myndigheten introducerat olika typer av e-tjänster, bl.a. för ansökan av olika tillstånd. fick, tillsammans med ett antal andra myndigheter i rättskedjan, i regleringsbreven i uppdrag att genomföra en förstudie avseende digital bevisning. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. I samband med utskottsbehandlingen av budgeten , varvid utskottet föreslog ett ökat anslag till jämfört med budgetpropositionen, uttalade utskottet bl.a. följande (bet. 2018/19:JuU1 s. 43 f.): resultat måste mätas tydligare, ha konkreta mål och förbättras avsevärt. Dessutom behöver brottsofferperspektivet stärkas i myndighetens arbete. Det bör ske både genom att polisen blir bättre på att bekämpa och utreda brott och genom att den som har utsatts för brott får nödvändig information på ett enkelt och tydligt sätt. Vidare behöver åtgärder vidtas för att säkerställa att det går att nå inom rimlig tid även vid icke-akuta ärenden. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:73). Utskottet har behandlat frågan om polisens effektivitet och också, som framgår ovan, föreslagit flera tillkännagivanden i denna och närliggande frågor till regeringen. Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning att resultaten i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna och att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet. Vidare anser utskottet att det är oroande att utredningsresultaten inte har förbättrats i större utsträckning än vad som är fallet. Utskottet anser också att det är viktigt att hela rättskedjan stärks för att säkerställa en högre andel lagförda brott. Utskottet noterar dock att de tidigare tillkännagivandena om en uppföljning av den nya polisorganisationen, om en effektivare polis och om tydligare och mätbara mål inte är slutbehandlade och att Statskontorets slutrapport bereds inom . har , liksom i budgeten , också tillförts ökade resurser i syfte att kunna förbättra sina resultat. I sammanhanget konstaterar utskottet att redovisat vissa förbättrade resultat jämfört med det föregående året. Utskottet noterar även den återrapportering som sker till regeringen i fråga om resultat och långsiktiga mål. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan noga. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att åter föreslå ett tillkännagivande om en mer effektiv polis, om en bättre mätmetod, om tydliga och mätbara mål för myndighetens verksamhet eller om en stärkt rättskedja med fler lagförda brott. Motionerna 2018/19:119 (SD) yrkande 2, 2018/19:132 (SD) yrkande 11, 2018/19:2868 (M) yrkande 1, 2018/19:2861 (C) yrkandena 1 och 2 och 2018/19:960 (M) avstyrks därmed. Utskottet har förståelse för förslaget i motion 2018/19:2596 (L) yrkande 1 om åtgärder för att underlätta för allmänheten att följa polisens resultat lokalt. Utskottet anser dock inte att det finns tillräckliga skäl att ställa sig bakom förslaget och föreslår att motionen avslås. Vad gäller möjligheterna för allmänheten att komma i kontakt med polisen noterar utskottet att svarstiderna per telefon ökat . Detta är enligt utskottet otillfredsställande. Utskottet noterar emellertid att det tidigare tillkännagivandet om att öka den polisiära tillgängligheten fortfarande behandlas och att det pågår ett aktivt arbete inom myndigheten med att korta svarstiderna. Av den anledningen avstyrks motionerna 2018/19:2868 (M) yrkande 14 och 2018/19:891 (M) yrkande 2. Utskottet anser att polisens utryckningstider i första hand är en fråga som själv har att hantera inom ramen för den resurstilldelning som skett. Utskottet utgår från att myndigheten aktivt arbetar med att förkorta sina utryckningstider och avstyrker mot den bakgrunden motionerna, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 24 och 2018/19:2650 (M). Utskottet gör ingen annan bedömning nu än i fråga om forskning om olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt och avstyrker motion 2018/19:2453 (KD) yrkande 3 om att inrätta ett polisens forskningsinstitut. Utskottet finner inte heller att det har framkommit något som ger anledning till ett tillkännagivande om kompetensutveckling inom polisen eller om att förstärka mångfaldsarbetet. Motionerna 2018/19:2453 (KD) yrkande 2 och 2018/19:692 (V) yrkande 7 avstyrks således. Renodling av polisens arbetsuppgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör renodlingen av polisens arbetsuppgifter.