bet · H601MJU12 · 2019-04-12 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om livsmedelspolitik från allmänna motionstiden /19. Yrkandena rör bl.a. offentlig upphandling, måltider i offentlig verksamhet, livsmedelskontroll, exportfrämjande av svenska livsmedel, märkning av livsmedel, hantering av livsmedel, regelverket för vildsvinskött, palmolja, kosttillskott och dricksvatten. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 31 reservationer (M, SD, C, KD) och ett särskilt yttrande (V). Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Offentlig upphandling och verksamhet Exportfrämjande av svenska livsmedel Bästföredatum och temperaturkrav m.m. Nya livsmedel och produktionsmöjligheter 1.Offentlig upphandling av livsmedel, punkt 1 (SD) 2.Offentlig upphandling av livsmedel, punkt 1 (C) 3.Offentlig upphandling av livsmedel, punkt 1 (KD) 4.Offentlig upphandling av livsmedel enligt svenska miljö- och djurskyddskrav, punkt 2 (SD, KD) 5.Offentlig upphandling av livsmedel enligt svenska miljö- och djurskyddskrav, punkt 2 (M) 6.Livsmedelskontroll, punkt 4 (M) 7.Livsmedelskontroll, punkt 4 (SD) 8.Livsmedelsbedrägerier, punkt 5 (M) 9.Livsmedelsbedrägerier, punkt 5 (SD) 10.Exportfrämjande av svenska livsmedel, punkt 6 (SD) 11.Hållbara och medvetna val, punkt 7 (KD) 12.Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger, punkt 8 (SD) 13.Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger, punkt 8 (KD) 14.Ursprungsmärkning av animaliska produkter, punkt 9 (SD) 15.Ursprungsmärkning av animaliska produkter, punkt 9 (KD) 16.Kulturmärkning av livsmedel, punkt 12 (SD) 17.Innehållsdeklaration på förpackningar med alkoholhaltiga drycker, punkt 15 (SD) 18.Bästföredatum och temperaturkrav m.m., punkt 16 (M) 19.Bästföredatum och temperaturkrav m.m., punkt 16 (SD) 20.Bästföredatum och temperaturkrav m.m., punkt 16 (KD) 21.Revidering av för nya vattenbruksverksamheter, punkt 17 (C) 22.Nya livsmedel, punkt 18 (KD) 23.Regelverket för viltkött, punkt 19 (SD) 24.Regelverket för viltkött, punkt 19 (KD) 25.Förenklad försäljning av vildsvinskött, punkt 20 (M, SD, KD) 26.Tillgängliggöra vildsvinskött, punkt 21 (M) 27.Tillgängliggöra vildsvinskött, punkt 21 (SD) 28.Tillgång till dricksvatten, punkt 22 (C) 29.Kosttillskott, punkt 23 (KD) 30.Gårdsförsäljning av livsmedel, punkt 24 (SD) 31.Hantering av kött med anledning av torkan 2018, punkt 28 (KD) Offentlig upphandling av livsmedel enligt svenska miljö- och djurskyddskrav, punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Offentlig upphandling av livsmedel 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 43, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 16. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) Offentlig upphandling av livsmedel enligt svenska miljö- och djurskyddskrav 2018/19:778 av (M) yrkande 3, 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:1697 av (M), 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 4 (SD, KD) Reservation 5 (M) Måltider i offentlig verksamhet 2018/19:1580 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2798 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4. 2018/19:196 av (SD), 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkandena 15–18. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) 2018/19:213 av (SD), 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Exportfrämjande av svenska livsmedel 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 10 (SD) Hållbara och medvetna val 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 11 (KD) Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger 2018/19:207 av (SD), 2018/19:748 av m.fl. (S), 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:1553 av (M) och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) Ursprungsmärkning av animaliska produkter 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 45. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (KD) 2018/19:390 av (KD). Märkning av salt- och sockerhalt i livsmedel 2018/19:349 av (SD) yrkandena 5 och 6. 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 16 (SD) Plast i kontakt med livsmedel 2018/19:2800 av (SD). 2018/19:2884 av (M). Innehållsdeklaration på förpackningar med alkoholhaltiga drycker 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 17 (SD) Bästföredatum och temperaturkrav m.m. 2018/19:189 av (SD), 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 40 och 41 samt 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (KD) Revidering av för nya vattenbruksverksamheter 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 55. Reservation 21 (C) 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 37. Reservation 22 (KD) 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 43. Reservation 23 (SD) Reservation 24 (KD) Förenklad försäljning av vildsvinskött 2018/19:251 av (KD) yrkande 1, 2018/19:470 av (L), 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2018/19:1461 av (M), 2018/19:1522 av (M), 2018/19:1955 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2154 av (M), 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 25 (M, SD, KD) 2018/19:676 av (S), 2018/19:1070 av m.fl. (S), 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 49. Reservation 28 (C) 2018/19:2655 av (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7. Reservation 29 (KD) 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2018/19:1818 av (M) yrkande 1. Reservation 30 (SD) 2018/19:349 av (SD) yrkandena 1–4. 2018/19:1048 av och (båda S), 2018/19:1305 av ClasGöran och (båda S) och 2018/19:2342 av (KD) yrkande 2. 2018/19:1698 av (M). Hantering av kött med anledning av torkan 2018 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 31 (KD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (C), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 82 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om offentlig upphandling, måltider i offentlig verksamhet, livsmedelskontroll, exportfrämjande av svenska livsmedel, märkning av livsmedel, hantering av livsmedel, regelverket för vildsvinskött, palmolja, kosttillskott och dricksvatten. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. godkände regeringens förslag om en livsmedelsstrategi för tiden (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Livsmedelsstrategins syfte är att uppnå en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja. Avsikten är att livsmedelsproduktionen ska öka, miljömålen ska nås och strategin ska bidra till en hållbar utveckling i hela landet. Med anledning av strategin riktade bl.a. följande tillkännagivanden till regeringen: • Regeringen bör säkerställa generellt goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Nationella, mer långtgående regler ska alltid vara väl motiverade och prövas noga. • Berörda myndigheter bör få främjandeuppdrag som förtydligar att de inte endast ska kontrollera att regler följs, utan att de även ska göra det lättare för och stötta företagen i livsmedelskedjan. • Reglerna för distribution och försäljning av viltkött bör förenklas. • Regeringen bör göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val. • Svensk livsmedelsproduktion bör styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda mål för specifika produktionsformer. Till livsmedelsstrategin har regeringen beslutat om en handlingsplan som ska gälla . I handlingsplanen preciseras de konkreta åtgärder som ska leda till att livsmedelsstrategins mål uppnås. Regeringen har gett och i uppdrag att föreslå nya åtgärder för det fortsatta arbetet med livsmedelsstrategin, som ett underlag till en handlingsplan –2022 med sikte på strategins slutår . Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även tillsatt ett nationellt råd för livsmedelsstrategin för att stärka samarbetet och utbytet mellan det offentliga och olika aktörer. Regeringen uppger att man löpande ska följa och utvärdera hur livsmedelsstrategin genomförs samt formulera relevanta indikatorer för uppföljning och utvärdering. Offentlig upphandling och verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentlig upphandling av livsmedel och om måltider inom den offentliga verksamheten. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (KD), 4 (SD, KD) och 5 (M) samt det särskilda yttrandet (V). Offentlig upphandling av livsmedel Enligt motion 2018/19:778 av (M) yrkande 3 bör livsmedel som köps in av svenska offentliga inrättningar uppfylla kraven i svensk lagstiftning. Det går exempelvis att ställa miljö- och kvalitetskrav som motsvarar svensk livsmedelslagstiftning utan att det diskriminerar leverantörer från andra länder. Även kommittémotion 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 11 handlar om krav i offentlig upphandling av livsmedel. Motionärerna anser att samtliga livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning när det är möjligt. Enligt yrkande 12 bör en satsning göras på en större andel närproducerade och ekologiska livsmedel i de offentliga upphandlingarna. Med en sådan politik stöds ett livskraftigt svenskt jordbruk som producerar högkvalitativa och trygga livsmedel för svenska konsumenter. I motion 2018/19:1697 av (M) anför motionären på liknande sätt att all offentligt driven verksamhet bör göra upphandlingar utifrån minimikraven för svensk livsmedelsproduktion. Enligt kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 26 bör regeringen i större utsträckning uppmuntra till att vid offentlig upphandling ställa krav på gott djurskydd, god miljöhänsyn och låg antibiotikaanvändning. Om offentliga upphandlare i större utsträckning skulle ställa krav motsvarande svenska djurskydds- och miljökrav skulle konkurrensvillkoren bli mer likvärdiga mellan svenska och utländska producenter. Eftersom motionärerna värnar det kommunala självstyret måste det dock i slutändan vara respektive kommun eller landsting som avgör vilka krav man ska ställa. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2018/19:2425 yrkande 43 att det bör underlättas för lokala leverantörer och producenter att delta i den lokala offentliga upphandlingsprocessen av livsmedel. Vid offentlig upphandling bör varor från lokala leverantörer och producenter i högre utsträckning främjas genom att ansvarig myndighet t.ex. tillhandahåller information om upphandlingsförfarandet eller vilka krav som förenklar för producenter att vinna upphandlingsprocesser. I kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 4 lyfts ansvarsfull offentlig upphandling fram. I den offentliga upphandlingen bör hänsyn tas till faktorer som miljö- och klimatpåverkan. Till exempel minskar kortare transporter den negativa miljöpåverkan. Kriterierna bör i möjligaste mån utformas så att lokala företag kan delta i upphandlingen. Även kommittémotion 2018/19:2736 yrkande 20 av m.fl. (KD) handlar om ansvarsfull offentlig upphandling. Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka villkoren för företagande på landsbygden via upphandlingen av livsmedel. Med en offentlig upphandling som drivs av värden som god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan får skolelever, äldre och vårdtagare en bra kost och svenska livsmedelsföretag får bättre möjligheter till lönsamhet. I partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 16 anförs att klimatsmarta och ekologiska råvaror ska vara utgångspunkten för offentliga kök. Det offentliga bör ta ett större ansvar för att öka efterfrågan på de livsmedel som bidrar till utsläppsminskningar. Modeller för att servera mat med små klimatavtryck i offentlig sektor måste utvecklas. m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2018/19:2315 yrkande 21 att kraven i offentlig upphandling måste skärpas så att offentlig konsumtion inte leder till förlust av hotade arter, t.ex. genom avverkning av regnskogar. Att skydda naturområden räcker inte för att rädda arter från utrotning. Det behövs ett bredare färdplansarbete där krav i upphandling behöver definieras, både krav som minskar användning av produkter som bidrar negativt, t.ex. soja från regnskogsområden, och krav som kan öka den typ av produktion som främjar biologisk mångfald, t.ex. ekologiskt naturbeteskött. Måltider i offentlig verksamhet Enligt motion 2018/19:1580 yrkande 2 av (M) ska måltider inom ramen för välfärdsverksamheterna ses som en del av livsmedelsstrategin. Att ha rätt processer för inköp i det offentliga med rätt fokus är en viktig del av en livsmedelsstrategi, och det gäller att involvera de som ska äta och dricka genom t.ex. provsmakningar. I motion 2018/19:2798 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att regeringen bör ta fram ett handlingsprogram för hälsosam kost inom den offentliga verksamheten. Det finns en god möjlighet att laga god och näringsrik mat för ungefär samma kostnader som som man arbetar mer effektivt för en individanpassad bedömning av vilken mat som serveras. Yrkande 4 i samma motion handlar om religiösa och etiska särkrav i offentlig verksamhet. Motionärerna anser att regeringen bör tydliggöra att religiösa eller etiska krav för specialkost inom offentlig verksamhet inte är legitima när det finns ett vegetariskt alternativ, detta för att möjliggöra sänkta kostnader och förbättrad matkvalitet. behandling och kompletterande uppgifter Offentlig upphandling av livsmedel Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att den offentliga upphandlingen av livsmedel är av stor vikt för kvaliteten på måltiderna inom offentlig sektor. I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) betonas att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Vidare framgår av strategin att upphandlande myndigheters och upphandlande enheters kompetens om offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster bör stärkas. Små och medelstora leverantörer bör även få bättre möjligheter att delta som anbudsgivare vid offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Målsättningen är att mer ska upphandlas ekologiskt och att miljöanpassad upphandling med ett livscykelkostnadsperspektiv bör öka. Regeringen framhåller i livsmedelsstrategin att kommunerna, staten och landstingen bör använda sig av upphandlingsstöd i större utsträckning. har det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter. Det anges även att har regeringens uppdrag att verka för ökad miljöhänsyn inom upphandling och ansvarar för en omfattande kriterieverksamhet som vänder sig till upphandlande myndigheter och enheter i deras arbete med att beakta miljöhänsyn, inklusive djurskyddshänsyn, i sina upphandlingar. I samband med behandlingen av livsmedelsstrategin (bet. 2016/17:MJU23) anförde utskottet följande: Inledningsvis konstaterar utskottet att regelverket om offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på djurskydd och miljöhänsyn. Utskottet delar därför regeringens bedömning att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Utskottet ser särskilt positivt på det uppdrag som har fått om att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter och leverantörer. Utskottet noterar även regeringens målsättning att ska ligga i framkant och vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. En miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling är ett av de sju inriktningsmålen i den nationella upphandlingsstrategin. I fråga om små och medelstora leverantörer anser utskottet i likhet med regeringen att dessa bör ges bättre möjligheter att delta som anbudsgivare vid offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att arbeta för att detta ska uppnås. Vidare noterar utskottet att regeringens målsättning är att mer ska upphandlas ekologiskt. I propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) vidhåller regeringen bedömningen att offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster även fortsättningsvis bör vara ett verktyg som bättre styr mot och motsvarar samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Regeringen vill öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla närproducerade livsmedel inom ramen för upphandlingsregelverket. Vidare bedömer regeringen att det med utgångspunkt i och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG inte är möjligt att i svensk upphandlingslagstiftning införa regler som skulle innebära att det vid offentlig upphandling ska ställas krav som motsvarar svenska miljö- och djurskyddskrav. Enligt EU-lagstiftningen är det inte tillåtet att ställa krav som pekar ut ett särskilt land eller område. Däremot finns inga hinder mot att myndigheter ställer miljö- och djurskyddskrav som är i nivå med svenska bestämmelser i offentliga upphandlingar, om syftet med kraven är miljö- eller djurskydd. Mot bakgrund av detta är regeringens bedömning att de samlade insatser som genomförs inom offentlig upphandling, tillsammans med den nationella upphandlingsstrategins och livsmedelsstrategins mål, kommer att underlätta för små och medelstora leverantörer att delta i offentliga upphandlingar för livsmedel och måltidstjänster samt stärka upphandlande enheters kompetens. Som ett led i arbetet med att utveckla de offentliga upphandlingarna antog regeringen en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom offentlig sektor och i näringslivet (Fi2016/00833/OU). Målet är att få fler myndigheter att använda offentliga inköp som ett strategiskt verktyg i sin verksamhet. Strategin innehåller sju inriktningsmål, och kopplat till dessa mål finns handfasta tips och råd om hur verksamheten kan arbeta för att uppfylla målen. En miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling är ett av de sju inriktningsmålen. Det anges att den miljöanpassade offentliga upphandlingen måste öka i hela den offentliga sektorn, att inköp kan användas som ett strategiskt verktyg för att nå miljömål samt att krav om djurskydd bör ställas. Vidare anges att den offentliga upphandlingen av produkter och tjänster bättre bör styra mot samhällets ambitioner och motsvara den höga nivå på djurskydds- och miljöhänsyn som den svenska lagstiftningen ställer. Lagstiftningen ger även stora möjligheter att ställa krav på miljöhänsyn, som i större utsträckning än tidigare kan beaktas i alla delar av upphandlingsprocessen. Det betonas att upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster är ett område där kraven som ställs bör återspegla medborgarnas förväntningar på att svenska djurskyddskrav uppfylls. Att upphandlande myndigheter och enheter ställer relevanta djurskyddskrav i upphandlingar bidrar till att säkerställa goda förhållanden under djurets liv oavsett produktionsland. Det framhålls att statliga myndigheter fyller en viktig funktion genom att föregå med goda exempel på hur djurskydd kan, och får, säkerställas i offentliga upphandlingar och på ett icke-diskriminerande sätt. I samband med lanseringen av upphandlingsstrategin fick i uppdrag att arbeta för att strategin får genomslag. Det handlar bl.a. om att informera och vägleda myndigheter samt följa upp hur strategin påverkar inköpsarbetet. fick även i uppdrag av regeringen att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter och enheter samt hos leverantörer (dnr N2016/04785/JM). Insatserna skulle fokusera på att ge en målgruppsanpassad kompetensutveckling och informationsspridning, bl.a. i form av branschdialoger och information om goda exempel på området. Myndigheten slutredovisade uppdraget , och i rapporten att förstärka kompetensen på området livsmedel och måltidstjänster – slutrapport regeringsuppdrag –2018 redovisar att följande aktiviteter har genomförts på området: – kompetensförstärkning inom användning av hållbarhetskriterier, lagstiftning, strategiska ambitioner och uppföljning – branschdialoger i regional samverkan och kommunikation för att skapa ett målgruppsanpassat webbstöd, – kommunikation för att skapa ett målgruppsanpassat webbstöd och en kommunikationskanal för spridning av kompetenshöjande informationsmaterial samt möjliggöra dialog med kunder. Myndigheten anför att det pågår ett förändringsarbete hos många aktörer inom den offentliga sektorn och bedömer att insatserna inom ramen för regeringsuppdraget har stärkt detta förändringsarbete. Rapporten bereds nu inom . Vidare har inom ramen för livsmedelsstrategin kartlagt och analyserat förhållanden som begränsar konkurrensen inom den svenska livsmedelskedjan (Konkurrensen i livsmedelskedjan, rapport 2018:4). I rapporten lämnar ett antal åtgärdsförslag som kan förbättra konkurrensen i livsmedelskedjan och som sammanfattningsvis går ut på att bl.a. ge mer resurser till offentliga upphandlingar så att fler anbud kan tas emot från små och lokala aktörer. Rapporten bereds inom . Måltider i offentlig verksamhet Regeringen anför i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) att måltider inom den offentliga sektorn, t.ex. förskolor, skolor, vård och omsorg, ska vara ett viktigt verktyg för att påverka efterfrågan av livsmedel av god kvalitet, bidra till god folkhälsa och till hållbar livsmedelskonsumtion samt bidra till att höja intresset och statusen för måltider, mat och livsmedelsproduktion. Vidare redovisas att Nationellt för måltider i vård, skola och omsorg på verkar för att utveckla den offentliga måltiden och att kompetenscentret har en central roll i arbetet. fick i uppdrag av regeringen att genom Nationellt för måltider i vård, skola och omsorg verka för en fortsatt utveckling av de offentliga måltiderna i linje med vad som anges i livsmedelsstrategin (N2017/02351/SUN). Arbetet ska syfta till att främja hållbara, hälsosamma och säkra måltider inom offentlig sektor. Regeringen anför i beslutet att måltiden inom den offentliga sektorn, t.ex. förskolor, skolor, vård och omsorg, kan vara ett viktigt verktyg för att dels påverka efterfrågan av livsmedel av god kvalitet, dels bidra till folkhälsa, hållbar livsmedelsproduktion och högre intresse och status för måltider, mat och livsmedelsproduktion. Nationellt för måltider i vård, skola och omsorg arbetar för att alla matgäster i vård, skola och omsorg ska känna matglädje och må bra av maten. De utvecklar råd och stödmaterial, samverkar med andra nationella myndigheter och organisationer på måltidsområdet, sammanställer och sprider goda exempel samt anordnar branschdagar och andra mötesplatser för den offentliga måltidsbranschen och dess beslutsfattare. kostråd, som väger ihop hur man äter hälsosamt och hållbart, ligger till grund för revideringar av råd inom offentliga måltider. har bl.a. tagit fram reviderade råd för äldreomsorgen som lanserades . nya råd utgår i högre grad än tidigare från individens behov och önskemål, främjar aptit och matglädje och ska bli en tydligare del av omvårdnaden. har till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för bl.a. bra matvanor. Bra matvanor betyder hållbara matvanor och inkluderar såväl näringsmässiga, mikrobiologiska och kemiska aspekter som miljö- och klimataspekter.