bet · H601SoU13 · 2019-03-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 75 och 2018/19:1739 av (M) och 2018/19:1905 av och (båda M). Såväl patienter som medarbetare främjas av att det finns mångfald och valfrihet i välfärden. Valfrihet ger varje patient möjlighet att välja och välja bort vårdgivare, och ger vårdens medarbetare ökade möjligheter att bl.a. utvecklas, specialisera sig och få utökat ansvar. Vem som är huvudman för välfärden är inte det viktigaste, utan det handlar om kvalitet, resultat och patientnöjdhet. Vi föreslår därför att valfriheten utvecklas, bl.a. genom att införa vårdval för seniorvård. Seniorvård underlättar för äldre, inte minst de med omfattande vårdbehov, att erbjudas en mer sammanhållen vård, enligt vad vi beskriver nedan. Vi anser att vårdens samlade resurser kan, och ska, användas effektivare. Resurserna används inte optimalt, bl.a. beroende på att insatserna är uppdelade på olika huvudmän. Äldre personer med omfattande vård- och omsorgsbehov är en särskilt utsatt grupp som ofta har insatser från både kommun och landsting. För dessa personer är det extra viktigt att samordningen mellan vårdgivarna fungerar samt att någon tar ett helhetsansvar så att individen inte faller mellan stolarna. Genom att samla resurserna inom hemtjänst, basal hemsjukvård, avancerad sjukvård i hemmet (ASIH) och geriatrik i ett sammanhållet vårdval kan vårdens resurser användas bättre och patienterna erbjudas en mer sammanhållen vård. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Biståndsbedömning för hemtjänst, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1423 av (M) och 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:1193 av (M). Vi har lämnat förslag om att möjliggöra förenklad biståndsbedömning. Detta kräver en ändring eller en komplettering i socialtjänstlagen så att kommunerna får erbjuda hemtjänst och andra sociala tjänster genom ett förenklat ansökningsförfarande. En förenklad biståndsbedömning kan innebära att äldre ges ett snabbare stöd i form av exempelvis hemtjänst och minskad administration, men det kräver också tydliga riktlinjer för likabehandling och att det inte genererar kraftigt ökade kostnader för kommunerna. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör se över möjligheterna för en ändring i socialtjänstlagen så att kommunerna får erbjuda hemtjänst och andra sociala tjänster genom ett förenklat ansökningsförfarande. Biståndsbedömning för hemtjänst, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1193 av (M) och 2018/19:1423 av (M) och 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 2. Räddningstjänsterna arbetar med att förebygga bränder och öka brandsäkerheten hemma hos invånarna. Med en förminskad eller förlorad förmåga att t.ex. uppfatta larmsignaler eller fysiskt kunna ta sig ut ur hemmet som står i brand riskerar vi att flera bränder får dödliga utgångar. Om man lät räddningstjänsten genomföra larm- och brandskyddsbedömningar vid biståndsprövningen skulle tryggheten öka för många personer. Vi anser därför att larm- och brandskyddsfrågorna ska övervägas vid biståndsbedömningar för hemtjänst. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Boende, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 7 samt 2018/19:2822 av (KD) yrkandena 5 och 14 samt 2018/19:1501 av och (båda M) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 38. Möjligheten att få flytta in på ett äldreboende varierar beroende på var i landet man bor. Det finns skillnader mellan kommuner när det gäller vilka behov som ska tillgodoses och vilka personer som ska få flytta in på äldreboende. Vi anser därför att lämplig myndighet bör få i uppdrag att kartlägga skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende. I uppdraget bör även ingå att kartlägga om det finns skillnader i möjlighet att få plats i särskilt boende mellan kvinnor och män och om kommunernas ekonomi har någon betydelse. Det finns brister i kommunernas uppfyllelse att verkställa ett beviljat beslut om plats på särskilt boende . Vi vill därför att regeringen ser över möjligheten att ekonomiskt kompensera de äldre som inte får plats på ett särskilt boende . Vi menar också att det är angeläget att utforma incitament så att kommunerna skyndar på inrättandet av särskilda boendeformer för äldre. Det finns många positiva erfarenheter och effekter av att äldre människor umgås med djur. Bland annat påverkar djurens närhet både psykiska, fysiska och sociala funktioner positivt. Trots denna kunskap är det oftast inte tillåtet att ta med sitt sällskapsdjur vid flytt till ett äldreboende. Endast ett fåtal äldreboenden i landet erbjuder denna möjlighet, vilket inte är tillfredställande. Vi vill därför öka tillgången till kategoriboende med husdjursprofil. Vi ställer oss också bakom att den sociala aspekten måste vara närvarande vid planeringen av boendeformer för äldre och att fler alternativa boendeformer för äldre utan stora omsorgsbehov bör byggas. Slutligen måste äldres ensamhet och isolering ges större vikt vid biståndsbedömningen för särskilt boende. Vi menar även att definitionen av särskilt stöd i 5 kap. 5 § socialtjänstlagen bör förtydligas så att det framgår att detta även gäller sociala behov. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Boende, punkt 11 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2822 av (KD) yrkandena 5 och 14 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 7 samt 2018/19:1501 av och (båda M). Vi anser att ensamhet och isolering hos den äldre måste ges större vikt vid biståndsbedömning för särskilt boende. Vi anser att kommuner bör använda den möjlighet som framgår i socialtjänstlagen 5 kap. 4 §. Där framgår det att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande och att socialnämnden ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Men vi anser också att definitionen av särskilt stöd i socialtjänstlagens 5 kap. 5 § bör förtydligas så att det framgår att detta även gäller sociala behov. Närområdet och boendet har en stor betydelse för den sociala gemenskapen. Vi menar därför att de sociala aspekterna, i syfte att mota ensamhet och främja gemenskap, bör vara lika självklara som de miljömässiga aspekterna vid planering och byggandet av bostadsområden. När det gäller planeringen av boendeformer för äldre måste den sociala aspekten vara särskilt närvarande, och fler alternativa boendeformer för äldre utan stora omsorgsbehov bör inrättas. Boenden där den privata aspekten bibehålls som stöd och gemenskap finns med personal och andra boende. Vidare har vi tidigare lämnat flera förslag som syftar till att stärka de äldres rätt att få tillgång till en anvisad plats på ett anpassat boende . Vi vill även att den lägre gränsen för vitesbelopp när kommunerna inte klarar att leverera särskilt boende ska höjas samt att möjligheten att ekonomiskt kompensera den som inte får en plats på boende ska prövas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Våld och trygghet, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:98 av (SD) och 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 18 och 19 samt 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11. För att säkerställa äldres trygghet bör regeringen utreda möjligheten att införa ett statligt öronmärkt bidrag för att stimulera kommuner att installera någon form av nyckelfria lås. Ett sådant system förhindrar att obehöriga kan ta sig in i lägenheten genom att falskt utge sig för att vara anställda i . Digitala nycklar medför en enkel hantering för personalen, hög säkerhet och ökad trygghet för brukaren då vanliga låsnycklar ej kan komma i oönskad cirkulation. Att äldre utsätts för våld och övergrepp inom äldreomsorgen är inte acceptabelt och ska förhindras. Våld mot äldre kan förebyggas genom en rad olika åtgärder. Vi ser bl.a. att det ligger stor vikt i att utöka kraven på kontroll ur belastningsregistret, så att den sker kontinuerligt och omfattar anställda, praktiserande och studerande inom äldreomsorgen, för att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att personer dömda för våldsbrott arbetar inom äldreomsorgen. Vi anser vidare att regeringen bör verka för att ta fram en nationell strategi för att i högre grad öka tryggheten samt förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Våld och trygghet, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:98 av (SD) och 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 18 och 19. Liberalerna anser att det behövs en bred nationell handlingsplan mot våld mot årsrika. Den nationella strategi som antogs av regeringen handlar endast om våld och övergrepp inom vård och omsorg av äldre. Det är också viktigt att motverka, men det är bara en liten del av problemet. Jag anser att en nationell handlingsplan om våld mot årsrika även bör omfatta polis och rättsväsende. Även andra yrkesgrupper som möter äldre i sin vardag behöver kunskap om hur de kan upptäcka övergrepp, och hur just de kan hjälpa utifrån sin roll. Enligt min mening behöver de som arbetar inom hälso- och sjukvård samt inom äldreomsorgen därutöver ha anmälningsskyldighet vid misstanke om våld eller övergrepp mot årsrika. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Nutrition och måltider, punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1139 av (S), 2018/19:1429 av (M), 2018/19:1489 av (C), 2018/19:1580 av (M) yrkande 1, 2018/19:1718 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 8. Alltför många äldre lider av allvarlig undernäring. För att motverka äldres undernäring och höja kvaliteten på maten vid äldreboenden är det centralt att kommuner ställer höga krav på såväl den äldreomsorg de själva driver som på fristående aktörer kring kunskap om nutrition, vikten av att servera mat de äldre uppskattar och en trivsam måltidssituation. På många håll krävs ett måltidslyft. Vi föreslår därför att regeringen ska verka för att höja kunskapsnivån gällande äldres nutrition. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförs ovan. Nutrition och måltider, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:1139 av (S), 2018/19:1429 av (M), 2018/19:1489 av (C), 2018/19:1580 av (M) yrkande 1, 2018/19:1718 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 3. Matens kvalitet och tillagningssätt har stor betydelse för de äldres aptit, välbefinnande och hälsa. Vi föreslår därför en matreform för att säkerställa att de äldres mat i likhet med skolbarnens mat uppfyller vissa grundkrav i fråga om näringsinnehåll och kvalitet. Personalen på särskilda boenden är stressade och bör lägga sin arbetstid på omsorg; därför bör utbildade kockar och kokerskor med rätt kunskap om livsmedel ansvara för inköp av råvaror och tillagning av maten på äldreboenden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Nutrition och måltider, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1139 av (S), 2018/19:1429 av (M), 2018/19:1489 av (C), 2018/19:1580 av (M) yrkande 1, 2018/19:1718 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 3. God och näringsrik mat samt trivsamma måltider är en viktig kvalitetsfråga i äldreomsorgen. Ett väl fungerande förebyggande arbete mot undernäring minskar också risken för fallskador och andra hälsoproblem, som behovet av omvårdnad minskar. Jag föreslår att det ska tillhöra s.k. skälig levnadsnivå att få äta det man själv tycker om. Socialtjänstlagen bör förtydligas, och en laga-mat-garanti för bör införas. Den som har fått hjälp med måltider beviljad ska ha rätt att välja mellan att få mat lagad i det egna hemmet och att få mat levererad hem. För den mat som levereras ska det finnas flera olika leverantörer och rätter att välja mellan. Också i särskilt boende ska de äldres inflytande över måltiderna och måltidernas kvalitet öka. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Ensamhet och sociala aktiviteter, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2018/19:2814 av (M). Äldre som besväras av ensamhet känner sig sjukare och tröttare och äter fler mediciner, vilket leder till ett ökat vårdbehov. Vi menar att äldres sociala behov därför behöver uppmärksammas i större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten. Vi anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att dels följa upp i vilken utsträckning kommunernas stöd i form av dagverksamhet och sociala mötesplatser kan minska äldre personers ensamhet, dels utforma en vägledning för kommunerna i arbetet med att minska äldre personers ensamhet. Vidare har hälsofrämjande strategier för äldre en avgörande betydelse för att upprätthålla och öka funktionsförmågan, bibehålla eller förbättra egenvården samt stimulera ett socialt nätverk. Även sociala nätverk och sociala aktiviteter, exempelvis lärande aktiviteter och deltagande i kulturella evenemang, är en förutsättning för ett hälsosamt åldrande. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att främja hälsan och bryta äldres ensamhet. Ensamhet och sociala aktiviteter, punkt 14 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2018/19:2814 av (M). Enligt vår mening måste vi i sluta se ensamheten som ett individuellt problem och börja betrakta det som det samhällsproblem det är; först då kan vi också ta steg bort från ett samhälle som hamnat i konflikt med människan som gemenskapsvarelse. Hälsofrämjande strategier för äldre har en avgörande betydelse för att upprätthålla och öka funktionsförmågan, bibehålla eller förbättra egenvården samt stimulera ett socialt nätverk. Genom att erbjuda hälsofrämjande insatser till äldre kan vi bidra till ett längre, självständigt liv med god livskvalitet. Även sociala nätverk och sociala aktiviteter, exempelvis lärande aktiviteter och deltagande i kulturella evenemang, är en förutsättning för ett hälsosamt åldrande. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att främja hälsan och bryta ensamheten hos äldre. Demensvården, punkt 15 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:945 av (S) yrkande 2 och 2018/19:2442 av (C). Vi föreslår att regeringen ska ta fram ett hållbart nationellt handlingsprogram för kvalitetssäkrad och sammanhållen demensvård. Arbetet med att stärka kompetensen och kunskapen inom demensvården ska fortsätta, bl.a. genom strukturerad vidareutbildning vid det nationella kompetenscentrumet inom demensvården, Silviahemmet. Vård och omsorg ska ske så sammanhållet som möjligt utifrån den enskildes behov och perspektiv. Den ska lyfta livskvaliteten och med olika medel försöka skapa så mycket meningsfullhet som möjligt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Anhörigstöd, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 87 och 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 12. finns det hjälp och stöd att få då man vårdar en anhörig. Anhörigstödet kan dock se väldigt olika ut beroende på kommun. Enligt 5 kap. 10 § socialtjänstlagen ska socialnämnden erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har funktionshinder. Det preciseras däremot inte hur det ska gå till. Vi menar därför att bör uppmana regeringen att forma ett likvärdigt ramverk så att samma möjligheter finns oavsett kommun. Vi anser också att socialtjänstlagen ska förtydligas så att i samband med biståndsprövning och uppföljning av insatser till en person särskilt ska uppmärksamma de anhörigas situation. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Anhörigstöd, punkt 16 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 87 och 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 12. Vi anser att det är fortsatt viktigt att utveckla stöd för anhöriga för att säkerställa att den omsorg som de ger till närstående är frivillig. Anhörigvårdarna avlastar stat, landsting och kommuner. De anhörigas insatser måste ges erkännande som vi behöver ge dem de verktyg och det stöd de behöver för att vilja och orka fortsätta i sin ovärderliga gärning. Vi har även föreslagit att ett tydliggörande förs in i socialtjänstlagen som innebär att i samband med biståndsprövning och uppföljning av insatser till en person särskilt ska uppmärksamma anhörigas situation. Om behov finns ska anhöriga och närstående erbjudas lämpliga stöd. Hälso- och sjukvårdens ansvar för att även stödja anhöriga exempelvis genom att informera och vid behov utbilda anhöriga bör tydliggöras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Anhörigstöd, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 87. Anhöriginsatserna ska vara frivilliga och ett komplement till samhällets insatser men tvingas många anhöriga att ta ett större ansvar för en närståendes vård och omsorg än de vill och orkar på grund av brister i det offentliga utbudet. De får inte det stöd och den avlastning som de behöver för att kunna hantera sin situation. En anhöriggrupp som ofta glöms bort är anhöriga som mist den de vårdat och som befinner sig i sorgearbete. Jag anser att hälso- och sjukvården och kommunerna bör följa upp vilket stöd den anhörige behöver. presenterade 2014 rekommendationer om ett förbättrat anhörigstöd. Liberalerna har tidigare framfört att rekommendationer måste förverkligas men eftersom bristerna i anhörigstödet är omfattande behöver detta upprepas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Digital teknik, punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:775 av (M) yrkande 2. Vi har föreslagit att regeringen ska ge en lämplig myndighet i uppdrag att mäta effekterna av införande av digital teknik inom äldreomsorgen. Digitaliseringen inom äldreomsorgen har påbörjats men sker långsamt och i högst varierande omfattning. Det saknas dock tillräcklig samordning, samarbete och samverkan mellan olika kommuner och andra utförare av äldreomsorg. Nya tekniska hjälpmedel kan emellertid aldrig ersätta de avgörande mänskliga kontakterna. sticker ut genom att vi utvecklar ny digital teknik som ett led i att öka människors självständighet och förmåga att klara sig själv. Ny digital teknik har stora möjligheter att växa fram som ett bra komplement till övrig hemtjänst och äldreomsorg. Vi anser att regeringen ska låta utreda effekterna av införande av digital teknik inom äldreomsorgen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:98 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att stimulera kommunerna att införa nyckelfri hemtjänst och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:361 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga kommuner i bör erbjuda kommuninvånare valfrihet inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:702 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bemanning dygnet runt i äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:775 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av bredband med hög kapacitet på äldrecentrum, demensboenden och mötesplatser för äldre och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:833 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en äldreombudsman och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:857 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över hur en ny rättighetslag för äldreomsorgen kan se ut och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att lagen om valfrihet görs obligatorisk för äldre i alla landets kommuner och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ekonomiskt kompensera den som inte får plats på ett särskilt boende , och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma incitament så att kommunerna påskyndar tillgången till platser på särskilt boende för äldre och tillkännager detta för regeringen.