bet · H701FöU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Omvärldsutvecklingen och ikraftträdandet av en ny säkerhetsskyddslag tillsammans med uppbyggnaden av totalförsvaret kommer att öka betydelsen av den militära säkerhetstjänsten och ställa högre krav på densamma. Med ökad övningsverksamhet och aktivitet inom Försvarsmakten och totalförsvaret ökar också exponering av skyddsvärd verksamhet. Mot bakgrund av de ekonomiska tillskott som tillförts Försvarsmakten och de utmaningar som funnits i Försvarsmaktens ekonomiska planering och underlag, anser regeringen att det är särskilt angeläget att säkerställa att Försvarsmakten har väl fungerande metoder för ekonomisk styrning, planering och uppföljning. Regeringen redovisar att flera åtgärder därför redan har vidtagits av Försvarsmakten, respektive regeringen med anledning av Statskontorets rapport (2018:27). Regeringen bedömer vidare att det är positivt att Försvarsmakten antagit ytterligare interna mål för sitt miljöarbete. När det gäller de anslag som särskilt beslutade att stärka redovisar regeringen bl.a. att Försvarsmaktens forskningsmedel som utökades med har fördelats till de områden som startades såsom autonomi, obemannade system samt operationer i cyberdomänen. Förstärkningar har även gjorts inom områdena telekrig, undervattensteknik, sensorer och signaturanpassning samt vapen- och skyddsteknik. I budgetpropositionen framhålls att forskningen har fortsatt inom områdena bearbetning och analys, ledning av underrättelse- och säkerhetstjänstfunktionen samt konceptutveckling. har verksamhet inom transferprogrammet återupptagits bl.a. genom en demonstrator för rymdövervakning med syfte att bidra till en ökad medvetenhet om rymddomänen. Transferprogrammet syftar till att öka verksamhetens tillgodogörande av forsknings- och teknikutveckling. Av regeringens resultatredovisning framkommer vidare att teknikutveckling har bedrivits som stöd för anskaffning, modifiering och anpassning av materielsystem. Resultaten har även omsatts i direktstöd till förband, stridsskolor, studieverksamhet och andra myndigheter. Exempel på områden är ledning och MSI (människa-system-integration), sensorer och signaturanpassning, undervattensteknik, vapen och skydd, telekrig samt flygsystem. När det gäller anslagsändamålens utformning anför regeringen i budgetpropositionen att man inte anser att anslagets ändamål ska ändras på det sätt som utskottet har påtalat. Regeringen beskriver att anslagsändamålet för anslaget 1:11 ändrades i budgetpropositionen i samband med att ett förvaltningsanslag inrättades för . Anslagsändamålets utformning följde enligt regeringen gängse principer för myndigheters förvaltningsanslag. Regeringen avsåg inte åstadkomma någon ändring i sak med förslaget. Regeringen anför att anslaget ska användas för utgifter för de uppgifter som ingår i myndighetens verksamhet, dvs. myndighetens , utskottet önskar peka ut vissa uppgifter och menar att det skulle innebära att anslagsändamålet bara motsvarar delar av instruktionen, som anslagsändamålet inte blir uttömmande i förhållande till myndighetens uppgifter enligt instruktionen. Regeringen anser att det skulle medföra osäkerhet kring vilka delar av myndighetens verksamhet som får finansieras från anslaget som det också skulle innebära en avvikelse från hur anslagsändamålen utformas för andra förvaltningsanslag. Inriktning för det militära försvaret Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I budgetpropositionen anförs att regeringen i och med de förslag som lämnas fullföljer de anslagsökningar 2020 som aviserade genom beslutet om 2019 års statsbudget. I jämförelse med 2019 anför regeringen att anslagen ökar med ca 2020 inklusive pris- och löneomräkning. Störst ökning får anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar samt 1:4 Forskning och teknikutveckling. Regeringen avser återkomma till med en försvarspolitisk proposition för perioden –2025 och Försvars-beredningens rapporter kommer att utgöra grunden för regeringens fortsatta arbete med den försvarspolitiska propositionen. Dessutom föreslår regeringen att, utöver tidigare fattade beslut, tillföra det militära försvaret 2022, och att ytterligare tillförs det militära försvaret under den resterande försvarsinriktningsperioden, i enlighet med Försvarsberedningens förslag. Helheten i Försvarsberedningens förslag ska enligt regeringen genomföras i den försvarspolitiska propositionen på ett sådant sätt att det ryms inom den ekonomiska ramen. I budgetpropositionen understryker regeringen att anslagsökningar måste ske som berörda myndigheter fortsätter att vidta åtgärder för att säkerställa ett effektivt och rationellt nyttjande av tilldelade medel. Regeringen bedömer att en bred uppslutning bakom landets försvarspolitik är en styrka då det är såväl en viktig säkerhetspolitisk signal som en viktig markering om stabiliteten i utvecklingen i förhållande till svenska folket. Regeringens bedömning är att den säkerhetspolitiska försämringen i närområdet är en följd av agerande, som utmärkts av att landets militära närvaro, förmåga och aktivitet har ökat i närområde, inklusive i och längs västgräns, bl.a. i form av den ryska aggressionen mot . I budgetpropositionen anförs att uppfattas som det största hotet mot regionens säkerhet. Mot bakgrund av denna utveckling betonar regeringen vikten av att den multilaterala regelbaserade världsordningen liksom den europeiska säkerhetsordningen upprätthålls. Regeringen framhåller att EU:s sanktioner mot ska bibehållas så länge skälen till att de infördes består och att aktivt ska delta i samarbetet inom FN, EU och och inom ramen för partnerskapet med Nato. Förtroendeskapande och rustningskontroll inom ramen för såväl som de övriga organisationer som deltar i ska stödjas. Vidare bidrar bilaterala samarbeten med andra länder till att stärka säkerheten i vårt närområde. Regeringen anför slutligen att det fördjupade samarbetet med har en särställning. Den säkerhetspolitiska situationen även i andra delar av världen, särskilt i , och , påverkar förutsättningarna för svensk säkerhets- och försvarspolitik. Regeringen ska fortsätta att följa utvecklingen i de regionerna. Regeringen anser att är av särskilt intresse, bl.a. i egenskap av snabbt växande militärmakt och världens största handelsnation. I budgetpropositionen anförs att försvarssektorn ska fortsätta minska sitt fossilberoende. Det är i linje med mål om att vara klimatneutralt , men sker även av säkerhetspolitiska skäl. 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 38 . Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av , planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder med avsikt att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten får finansieras från detta anslag. Anslaget får vidare användas för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av riksdag och regering. Vidare får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda insatser internationellt, som finansieras via den s.k. Athena-mekanismen. Vidare får anslaget användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förutom militärobservatörer, samt sekondering av personal till internationella stabsbefattningar kopplade till pågående insatser. 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Regeringen föreslår ett anslag på 15 . Anslaget får användas för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anläggningar. Anslaget finansierar även åtgärder som avser anslagsfinansierad materiel och anläggningar, där avsikten är att förändra teknisk förmåga eller prestanda inklusive förlängning av livstiden. Vidare får anslaget användas för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror samt anskaffning med syfte att öka minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå inom ramen för pågående omstrukturering av logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. 1:4 Forskning och teknikutveckling Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får vidare finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid luftstridssimuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i den europeiska försvarsbyrån (). 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som bedriver sådan verksamhet, samt för att verkställa beslut om tillgång till signalbärare. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för Totalförsvarets rekryteringsmyndighets förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för ersättningar för kost, resor och logi till totalförsvarspliktiga. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet och annan grundläggande officersutbildning vid . Vidare får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. Anslaget får även användas för att finansiera kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera signalspaning och informationssäkerhetsverksamhet m.m. som bedriver och kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för dessa verksamheter. Anslaget får även användas för Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt myndighetens lämnande av stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Anslaget får vidare finansiera forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas till utgifter för certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Tabell 1 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Vidmakthållande av befintliga investeringar anslaget 1:1 Summa utgifter för vidmakthållande Varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av vidmakthållande Tabell 2 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Anskaffning och utveckling av nya investeringar Summa utgifter för anskaffning och utveckling Varav projektrelaterade förvaltningsutgifter (Anslaget 1:11) Varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering för anskaffning och utveckling Anmärkning: Utfallet 2018 finansieras även med övriga intäkter om . Investeringsplanen inkluderar kostnader 2019 och 2020 som är hänförliga till den del av artillerisystemet som finansieras med anslagskrediten. Resultat samhällets krisberedskap och civila försvar I syfte att uppfylla målen för skydd mot olyckor, krisberedskapen och det civila försvaret har en omfattande förebyggande verksamhet bedrivits , enligt propositionen. När det gäller insatser för ökad beredskap är regeringens bedömning att genomförda åtgärder som finansierats genom anslaget 2:4 Krisberedskap har stärkt samhällets samlade beredskap mot allvarliga olyckor, kriser och krig. När det gäller arbetet med civilt försvar på lokal och regional nivå har MSB tecknat två överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) som gäller ersättning för arbete med uppgifter inom området civilt försvar. Överenskommelserna omfattar perioden –2020. Prioriterade uppgifter för kommuner och landsting är att arbeta med kompetenshöjning som gäller totalförsvar, stärka säkerhetsskyddet samt att skapa en krigsorganisation och krigsplacering. MSB har påbörjat ett arbete med olika vägledningar, bl.a. om det robusta sjukhuset och om stöd för kommunernas planering vid höjd beredskap samt räddningstjänst under höjd beredskap. I samverkan med Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har MSB även utarbetat en vägledning för myndigheternas arbete med krigsorganisation och krigsplacering. Inom området civilt försvar anför regeringen att beredskapsplaneringen har utvecklats i enlighet med regeringsuppdragen. Regeringen anför att de medel som har tillförts civilt försvar har bidragit till att stärka utvecklingen på området. I budgetpropositionen anför regeringen att antalet omkomna i bränder 2018 är det minsta på mycket länge, men det finns fortfarande utvecklingsområden. Regeringen bedömer att MSB:s stöd till samhällets aktörer inom området har bidragit till att stärka förmågan att förebygga bränder och ytterst minskat antalet omkomna. Vad avser det förebyggande arbetet med naturolyckor bedömer regeringen att vidtagna åtgärder och tillhandahållande av bl.a. finansiering har stärkt ansvariga aktörers förutsättningar att utföra sitt arbete. I budgetpropositionen redovisar regeringen att medvetenheten om informations- och cybersäkerheten i samhället har ökat och stödet till privat och offentlig sektor har utvecklats, men regeringens bedömning är att arbetet behöver fortsätta att utvecklas. Regeringen bedömer att myndigheterna som presenterat den samlade informations- och cybersäkerhetshandlingsplanen bedriver ett aktivt arbete med att bl.a. utveckla utbildningar och vägledningar samt att skapa en ökad samverkan med privata aktörer. Regeringen anser att lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster samt säkerhetsskyddslagen (2018:585) är viktiga för att tydliggöra kraven på det systematiska informations- och säkerhetsskyddsarbete som aktörer i privat och offentlig sektor ska genomföra. Regeringen delar MSB:s bedömning att det är för få myndigheter som rapporterar it-incidenter och ser därför positivt på att myndigheten arbetar med att revidera och komplettera nuvarande föreskrifter. Inom området informationspåverkan bedömer regeringen att MSB:s utbildningsinsatser bidragit till att berörda aktörer har förbättrat sin kunskap inom området och att det i sin tur bidrar till att höja samhällets motståndskraft. Regeringen bedömer att vikten av ett väl fungerande samarbete inom och EU blev extra tydligt när stödresurser behövdes vid hanteringen av de omfattande skogsbränderna 2018. Regeringen bedömer att den reviderade civilskyddsmekanismen kommer att stärka EU:s gemensamma förmåga att bekämpa skogsbränder och därmed även förmåga. Regeringen bedömer att samhällets förmåga att genomföra räddningsinsatser vid de mest frekventa olyckorna är god. Samhället bedöms ha svårare att hantera omfattande och komplexa händelser. Förmågan bedöms dock variera över landet. Regeringen anser att MSB:s stöd till räddningstjänstaktörerna väsentligt har bidragit till att stärka samhällets samlade förmåga att hantera omfattande räddningsinsatser, särskilt vid skogsbränderna 2018. Erfarenheterna från skogsbränderna visar att insatserna överlag genomfördes på ett bra sätt, men att förmåga att hantera stora och komplicerade skogsbränder kan förbättras. Stödet från EU och våra grannländer var betydelsefullt i släckningsarbetet. I budgetpropositionen beskriver regeringen att SOS Alarm har kunnat sänka sin svarstid på 112-samtal bl.a. tack vare fler anställda som bolaget har kunnat rekrytera utifrån medelsförstärkningen –2020. Erfarenheterna från skogsbränderna 2018 visade att Rakelsystemet behövde stärkas dels genom förbättrad täckning och kapacitet, dels genom ökad möjlighet till utbildning och stöd för användarna. Regeringen ser därför positivt på att MSB har köpt in fler mobila basstationer samt utbildat räddningstjänster i effektiv användning av . Regeringen bedömer att genom bl.a. MSB:s deltagande i humanitära insatser sammantaget bidragit till säkerställd kapacitet hos ansvariga aktörer i fält att ta emot och samordna stöd i samband med kriser samt till en stärkt infrastruktur som möjliggör bistånd till drabbade människor och samhällen. Vidare bedömer regeringen att verksamheten inom humanitär minhantering bidragit till att minska riskerna för den drabbade befolkningen. Likaså har insatserna inom området civil krishantering bidragit till förutsättningarna att bedriva verksamhet i konfliktområden och tidigare konfliktområden, liksom till stärkt fredsuppbyggnad. Vidare anser regeringen att MSB utifrån sitt mandat på ett framgångsrikt sätt förhandlat med om lokaliseringen av EU:s lager för civila krisinsatser som därmed etableras i . har lämnat en revisionsberättelse med modifiering vad avser MSB:s årsredovisning . Revisionen bedömer att myndigheten har överskridit bemyndiganderamens slutår i en överenskommelse med ett universitet i fråga om ett flerårigt projekt med åtaganden . Bemyndigandet avser anslaget 2:4 Krisberedskap med slutår enligt och regeringens beslut. Med anledning av detta har MSB informerat regeringen om att nödvändiga åtgärder kommer att vidtas för att förhindra att ett överskridande av bemyndigandet upprepas. I budgetpropositionen framhålls att flera större miljöräddningsinsatser till sjöss, deltagande i insatserna vid skogsbränderna och en omfattande båttrafik har kunnat hanteras med goda resultat av (). Vidare konstaterar regeringen att myndighetens kompetensförsörjning har stabiliserats. Regeringen bedömer vidare att en god utbildnings- och övningsverksamhet har bidragit till att uppfylla målen för samhällets krisberedskap. Regeringen konstaterar att såväl centrala myndigheter som regioner övar regelbundet, men att det även är nödvändigt att ledningen övas. I många fall saknas det fortfarande en utbildnings- och övningsplan att hålla sig till. För att stärka landets samlade förmåga är det även centralt att större gemensamma beredskapsövningar genomförs, vilket även planerats för . I fråga om generella målsättningar konstaterar regeringen att arbetet med att öka jämställdheten inom krisberedskapen går framåt om än med små steg, och regeringen kommer att fortsätta följa myndigheternas arbete med att skapa en jämnare könsfördelning. Regeringen anser även att tillsynsverksamheten inom området skydd mot olyckor inklusive farliga ämnen har bidragit till måluppfyllelsen att säkerställa ett likvärdigt skydd mot olyckor i hela landet. Regeringen redovisar att undersökningsverksamheten vid har utvecklats och blivit mer effektiv när det t.ex. gäller utredningstider. När det gäller anslagsändamålens utformning anför regeringen i budgetpropositionen att man inte anser att anslagets ändamål ska ändras på det sätt som utskottet har påtalat. Regeringen beskriver att anslagsändamålet för KBV ändrades i budgetpropositionen för att följa gängse principer för myndigheters förvaltningsanslag. Någon ändring i sak var inte avsedd enligt regeringen, utan anslaget skulle även framgent användas för utgifter för de uppgifter som ingår i myndighetens verksamhet, dvs. Utskottet invände mot denna förändring och framförde att anslagsändamålet bör beskriva den verksamhet som anslaget är avsett att finansiera (bet. 2018/19:FöU1). Myndighetens uppgifter anges i myndighetens instruktion. Regeringen uppfattade att utskottet i anslagsändamålet önskade peka ut vissa uppgifter och framhåller i budgetpropositionen att det skulle innebära att anslagsändamålet inte blir uttömmande i förhållande till myndighetens uppgifter enligt instruktionen. Det skulle medföra osäkerhet kring vilka delar av myndighetens verksamhet som får finansieras från anslaget, som det också skulle innebära en avvikelse från hur anslagsändamålen utformas för andra förvaltningsanslag. Inriktning samhällets krisberedskap och civilt försvar Regeringen anför att det är nödvändigt med ett kontinuerligt arbete med att utveckla samhällets beredskap. Förebyggande åtgärder behöver vidtas för att förbereda samhället och förhindra allvarliga olyckor, kriser och ytterst krig. Regeringen ser fortsatt behov av flera åtgärder för att öka informations- och cybersäkerheten i i enlighet med de övergripande prioriteringar och målsättningar som framgår av den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213). En sådan åtgärd är att upprätta ett nationellt center för att öka informations- och cybersäkerheten. Cyberhoten mot och svenska intressen bedöms vara omfattande. I budgetpropositionen anför regeringen att hotet har breddats och antagit nya former. Ett nationellt centrum ska enligt regeringen bidra till att öka den samlade förmågan att detektera och hantera antagonistiska cyberhot mot samt bidra med ökad kunskap om hur sårbarheterna i kan minska. Regeringen vill betona vikten av att berörda aktörer fullföljer den försvarspolitiska inriktningen för perioden –2020. För att stärka förmågan hos bevakningsansvariga myndigheter och andra aktörer tillförde regeringen permanenta medel. För utvecklingen av civilt försvar är det av särskild betydelse att vidareutveckla och fördjupa arbetet med att stärka robustheten i samhällsviktiga funktioner samt förmågan att stödja Försvarsmakten vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Regeringen har genom ändringar i MSB:s instruktion bl.a. förtydligat att de uppgifter som myndigheten har vid olyckor och kriser även ska gälla vid höjd beredskap. Regeringen ser också att myndighetens arbete med stöd till ansvariga aktörers beredskapsplanering samt utveckling av ledningsplatser, förstärkningsresurser och säker kommunikation behöver fortsätta. Berörda aktörer som t.ex. bevakningsansvariga myndigheter måste fortsätta att utveckla den egna organisationens förmåga att möta de krav som höjd beredskap innebär genom att bl.a. utarbeta rutiner för aktörsgemensam samverkan samt fortsätta planeringen för att verka från en alternativ eller skyddad ledningsplats. Regeringen vill vidare understryka nödvändigheten av att det arbete med civilt försvar som påbörjats inom kommuner och landsting fortsätter att utvecklas. Det är viktigt att planeringen mellan det civila och det militära försvaret samordnas.