bet · H601SfU26 · 2019-06-13 00:00:00 — Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , dels ändring i samma lag. Regeringen föreslår förutom att lagens giltighetstid förlängs t.o.m. att både alternativt skyddsbehövande och flyktingar ska ha rätt till familjeåterförening samt att det införs en bestämmelse om permanent uppehållstillstånd i vissa fall för utlänningar som har fötts i och som sedan födseln är statslösa. Ändringarna i lagen (kallad tillfälliga lagen) och följdändringarna i utlänningslagen föreslås träda i kraft . Som en följd av förslaget om fortsatt giltighet av tillfälliga lagen föreslås även att lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå ska träda i kraft och upphöra att gälla . I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, V, KD, L) och tre särskilda yttranden (SD, C, L). Proposition 2018/19:128 Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Ett tjugotal yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i 1.Avslag på propositionen, punkt 1 (V) 2.Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m., punkt 2 (M) 3.Familjeåterförening och ömmande omständigheter, punkt 3 (V) 4.Varaktigt bosatta, punkt 4 (SD) 5.Konsekvensanalys, punkt 5 (M) 6.Ny tillfällig lag på miniminivå, punkt 6 (SD) 7.En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning, punkt 7 (M) 8.En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning, punkt 7 (SD) 9.En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning, punkt 7 (KD) 10.En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning, punkt 7 (L) 1.Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m., punkt 2 (SD) 2.Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m., punkt 2 (C) 3.Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m., punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:3106 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m. antar regeringens förslag till 1. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , dels ändring i samma lag, 2. lag om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, 3. lag om ändring i lagen (2017:354) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, 4. lag om ändring i lagen (2017:355) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, 5. lag om ändring i lagen (2018:755) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, 6. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 7. lag om ändring i lagen (2017:356) om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2018/19:128 punkterna 1–7 och avslår motionerna 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (M) 2018/19:3106 av m.fl. (V) yrkandena 2–9. Reservation 3 (V) 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 4 (SD) 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 5 (M) Ny tillfällig lag på miniminivå 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 6 (SD) En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning 2018/19:3107 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:3110 av m.fl. (KD). Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (KD) Reservation 10 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (M), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), i (SD), (M), (SD), (C), (V), (L), (MP) och (S). Inom har en lagrådsremiss utarbetats, Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , som överlämnades till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslås att tillfälliga lagen förlängs, att både alternativt skyddsbehövande och flyktingar ska ha rätt till familjeåterförening samt att det införs en bestämmelse om permanent uppehållstillstånd i vissa fall för utlänningar som har fötts i och som sedan födseln är statslösa. Lagrådet har lämnat lagförslagen utan erinran. I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2018/19:128 Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i och fem motioner som har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till dels fortsatt giltighet av, dels ändring i tillfälliga lagen. Genom detta kommer lagen att fortsätta att gälla t.o.m. med . Ändringarna innebär dels att både alternativt skyddsbehövande och flyktingar har rätt till familjeåterförening, dels att det införs en bestämmelse om permanent uppehållstillstånd i vissa fall för utlänningar som har fötts i och som sedan födseln är statslösa. antar även regeringens förslag till följdändringar i utlänningslagen och lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen och yrkanden om att förslaget om familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande och om permanent uppehållstillstånd för statslösa ska avslås. Vidare avslår bl.a. yrkanden om att bestämmelserna om uppehållstillstånd för studier ska upphävas, en ny tillfällig lag, familjeåterförening och om uppehållstillstånd på grund av synnerligen och särskilt ömmande omständigheter. Jämför reservation 1 (V), 2 (M), 3 (V), 4 (SD), 5 (M), 6 (SD), 7 (M), 8 (SD), 9 (KD) och 10 (L) samt särskilt yttrande 1 (SD), 2 (C) och 3 (L). Bestämmelser om uppehållstillstånd i finns huvudsakligen i utlänningslagen (förkortad UtlL). trädde lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , förkortad tillfälliga lagen, i kraft. Lagen, som tillämpas framför utlänningslagen och begränsar rätten till uppehållstillstånd i flera avseenden, gäller t.o.m. . Uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov Skyddsbehövande i utlänningslagen indelas i flykting, alternativt skyddsbehövande och övrig skyddsbehövande (4 kap. 1–2 a §§ UtlL), bl.a. beroende på grunden för skyddsbehovet. Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd som ska vara permanent eller gälla (5 kap. 1 § UtlL). Enligt praxis är utgångspunkten att skyddsbehövande beviljas permanent uppehållstillstånd. Enligt tillfälliga lagen 4 och 5 §§ ska uppehållstillstånd som skyddsbehövande inte beviljas en utlänning som är övrig skyddsbehövande och uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande ska vara tidsbegränsat. Uppehållstillstånd ska enligt utlänningslagen ges bl.a. till en utlänning som är make, sambo eller barn till någon som är bosatt i (5 kap. 3 § första stycket 1 och 2 UtlL). Om någon av makarna eller samborna är får uppehållstillstånd vägras (5 kap. 17 a § UtlL). Uppehållstillstånd får ges bl.a. till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i , om förhållandet framstår som seriöst (5 kap. 3 a § UtlL). Som huvudregel ska uppehållstillståndet i dessa fall vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället (5 kap. 8 § UtlL). Om personen som utlänningen åberopar anknytning till är en flykting som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen ska uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § UtlL beviljas om flyktingen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd. Detta följer av 6 § tillfälliga lagen. Vidare följer att tillstånd får vägras vid tillämpning av 5 kap. 17 a § UtlL om någon av makarna eller samborna är . Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 a § UtlL ska enligt 6 § tillfälliga lagen inte beviljas om anknytningspersonen är en flykting som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen. Av 7 kap. tillfälliga lagen framgår att möjligheten att beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning till en alternativt skyddsbehövande med tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen är än mer begränsad. Tillstånd enligt 5 kap. 3 § första stycket 1–4 eller 3 a § UtlL ska då inte beviljas. Begränsningarna gäller dock inte om anknytningspersonen är en alternativt skyddsbehövande som sökt uppehållstillstånd eller tidigare. Uppehållstillstånd på grund av anknytning ska då under vissa förutsättningar beviljas enligt bestämmelsen i 5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL, som avser en förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, och i samma utsträckning som för den som åberopar anknytning till en flykting. Enligt 5 kap. 3 b § UtlL får uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Det finns ett flertal undantag från detta krav. I tillfälliga lagen finns ett försörjningskrav som innebär att anknytningspersonen ska kunna försörja både sig själv och den anhörige och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för dem båda (9 § tillfälliga lagen). Även från detta krav finns undantag. Som exempel kan nämnas, vilket framgår av 10 § tredje stycket tillfälliga lagen, att om anknytningspersonen är en flykting eller alternativt skyddsbehövande gäller kravet endast om ansökan om uppehållstillstånd görs senare än efter att den person som utlänningen åberopar anknytning till har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har en särskild anknytning till eller utlänningen och den person som utlänningen åberopar anknytning till inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. En utlänning som enligt 5 kap. 8 § UtlL har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning får som huvudregel beviljas ett nytt tidsbegränsat eller permanent uppehållstillstånd på den grunden endast om förhållandet består. Undantag finns från denna huvudregel, bl.a. när ett förhållande har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen eller utlänningens barn har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Av 8 § tillfälliga lagen framgår dock att detta inte gäller när uppehållstillstånd har beviljats på grund av anknytning till en flykting eller en alternativt skyddsbehövande med uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt samma lag. Uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i (5 kap. 6 § UtlL). För barn får uppehållstillstånd beviljas om omständigheterna är särskilt ömmande. Enligt 11 § tillfälliga lagen får dock tillstånd enligt 5 kap. 6 § UtlL beviljas endast om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa utlänningen. Ställning som varaktigt bosatt Enligt 5 a kap. 1 § UtlL ska en ansökan från en utlänning om ställning som varaktigt bosatt beviljas om sökanden utan avbrott har vistats i med uppehållstillstånd. Ställning som varaktigt bosatt innebär att personen ges vissa rättigheter som liknar dem som unionsmedborgare har. I ges personen permanent uppehållstillstånd (5 kap. 2 b § UtlL). För att beviljas ställning som varaktigt bosatt ska sökanden enligt 5 a kap. 2 § UtlL fullt ut kunna försörja sig och sin familj med egna medel så att grundläggande behov av uppehälle och bostad är tillgodosedda. Enligt 17 § tillfälliga lagen ska som huvudregel den som kan försörja sig genom arbete eller näringsverksamhet beviljas permanent uppehållstillstånd när ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen löper ut. För den som är gäller detta endast om personen har fullföljt en gymnasieutbildning eller motsvarande. finns i tillfälliga lagen bestämmelser som ger rätt till uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå. infördes nya ändringar i lagen. Bland annat infördes mer generösa regler för ensamkommande barn som kom till och som ska beviljas eller har beviljats uppehållstillstånd eller fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut eller ett beslut med uppskjuten verkställighet på grund av verkställighetshinder som består i att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet. Dessa personer kan beviljas uppehållstillstånd som är giltigt om vissa förutsättningar är uppfyllda (16 b och 16 e §§ tillfälliga lagen). När den tillfälliga lagen upphör att gälla träder lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå i kraft. Lagen är tidsbegränsad och innebär bl.a. att det kommer att finnas möjligheter att bevilja uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, för fortsatta studier och efter fullföljd utbildning samt möjligheter att bevilja permanent uppehållstillstånd vid försörjning. Fortsatt giltighet av tillfälliga lagen På grund av flyktingsituationen 2015 var antalet asylsökande i högt och utmaningarna för asylsystemet stora. Även andra centrala samhällsfunktioner utsattes för stora belastningar. För att skapa ett andrum för svenskt flyktingmottagande föreslog regeringen ett antal åtgärder i syfte att kraftigt minska antalet asylsökande som kapaciteten i mottagandet och etableringen skulle förbättras. En av åtgärderna var tillfälliga lagen, som trädde i kraft . Genom lagen anpassades det svenska regelverket tillfälligt till miniminivån enligt och internationella konventioner. Tillfälliga lagen upphör att gälla , och då blir de mer generösa reglerna om uppehållstillstånd i utlänningslagen gällande igen. Regeringen anger att en återgång skulle innebära att regelverk återigen skulle avvika från den ordning för bl.a. längden på uppehållstillstånd som gäller i övriga medlemsstater inom EU. Regeringen anger att det inte säkert går att fastställa i vilken utsträckning varje genomförd åtgärd har påverkat antalet asylsökande, men bedömer att antalet asylsökande blir lägre vid en förlängning av tillfälliga lagen jämfört med en återgång till utlänningslagen. Regeringen hänvisar till prognos samt anför att är en av de medlemsstater i EU som tar emot flest asylsökande i förhållande till folkmängden. Även om antalet asylsökande har minskat är belastningen på mottagningssystemet fortfarande hög, och det rekordhöga antalet asylsökande innebär även fortsättningsvis utmaningar i det svenska samhället, bl.a. när det gäller nyanländas etablering. Detta gäller t.ex. inom områdena boende, skola, arbetsmarknadsåtgärder och social välfärd. Vidare anför regeringen att det inom EU pågår förhandlingar om ett nytt gemensamt regelverk för asyl och att flyktingsituationen i och i närheten av kan medföra att antalet asylsökande ökar kraftigt. Utan gränskontroller är det vidare troligt med sekundära förflyttningar inom EU, framför allt till de länder som har asyl- och mottagningssystem som uppfattas som mer attraktiva. En parlamentariskt sammansatt kommitté kommer att tillsättas i närtid med uppdraget att arbeta fram förslag på framtidens migrationspolitik. Det är enligt regeringen följaktligen önskvärt att begränsa antalet förändringar av lagstiftningen . Genom fortsatt giltighet av tillfälliga lagen ökar även möjligheterna till en tillfredsställande etablering för de asylsökande som kommit till och som har beviljats uppehållstillstånd. Begränsningarna av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § första stycket 1–4 UtlL om anknytningspersonen är en alternativt skyddsbehövande som har beviljats tillstånd som tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen ska enligt regeringens förslag tas bort och uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 och 2 UtlL ska då beviljas om den alternativt skyddsbehövande bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd. Vid tillämpning av åldersgränsen i 5 kap. 17 a § andra stycket UtlL ska uppehållstillstånd även i dessa fall få vägras om någon av makarna eller samborna är . Om anknytningspersonen är en alternativt skyddsbehövande som fått ansökan om uppehållstillstånd registrerad hos eller senare och som har beviljats tidsbegränsat tillstånd enligt tillfälliga lagen , ska försörjningskravet i 9 § tillfälliga lagen endast gälla om ansökan om uppehållstillstånd görs senare än , om familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har särskild anknytning till eller om utlänningen och anknytningspersonen inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Regeringen anger att rådets direktiv om familjeåterförening (2003/86/EG) inte är tillämpligt på alternativt skyddsbehövande och att och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna därför får särskild betydelse för frågan om familjeåterförening för denna grupp. Enligt artikel 8 i har var och en bl.a. rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv. En offentlig myndighet får inte inskränka åtnjutande av denna rättighet annat än med stöd av lag och av vissa skäl. Av praxis följer att artikel 8 inte medför en övergripande skyldighet för en stat att respektera immigranternas val av bosättningsland och att tillåta familjeåterförening på sina territorier. I artikel 14 i finns som utgångspunkt ett förbud mot diskriminering när det gäller åtnjutande av fri- och rättigheter enligt konventionen. Vid tillfälliga lagens tillkomst bedömde regeringen att det var förenligt med att låta familjeåterförening anstå som tillfälliga lagen skulle gälla, med hänsyn till de stora påfrestningar som det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner hade utsatts för till följd av det stora antalet asylsökande. Enligt regeringen kunde det dock inte uteslutas att det på individnivå skulle kunna förekomma något fall där detta trots allt skulle strida mot . För att undanröja varje risk för att de svenska reglerna bryter mot eller något annat svenskt konventionsåtagande finns därför en ventil i 13 § tillfälliga lagen enligt vilken uppehållstillstånd ska beviljas i sådana undantagsfall där ett beslut att neka rätt till familjeåterförening skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. Bestämmelsen möjliggör en individuell prövning i varje enskilt fall där bl.a. relationen mellan familjemedlemmarna och anknytningspersonens rätt till familjeåterförening beaktas (prop. 2015/16:174 s. 54 och 55). I propositionen anförs att om giltighetstiden för tillfälliga lagen förlängs och ingen ändring görs kan en alternativt skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen behöva vänta på återförening. Även om belastningen på mottagningssystemet är hög och det rekordhöga antalet asylsökande fortfarande innebär stora utmaningar i det svenska samhället, är läget nu inte lika ansträngt som när tillfälliga lagen infördes. Enligt regeringen riskerar begränsningarna för alternativt skyddsbehövande därför vid en förlängning av tillfälliga lagens giltighetstid att strida mot i fler fall . Regeringen anser att en återinförd familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande är humanitärt önskvärd och kommer att underlätta integrationen. Alternativt skyddsbehövande som har ansökt om uppehållstillstånd har redan rätt till familjeåterförening under samma förutsättningar som en flykting. Det är rimligt att en alternativt skyddsbehövande som sökt uppehållstillstånd efter får samma möjlighet. Regeringen har tidigare uttalat att en flykting med tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen i regel torde anses ha välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd eftersom skyddsskälen som regel kvarstår och begränsningarna av möjligheten att få tillstånd kommer att upphöra när tillfälliga lagen upphör att gälla (prop. 2015/16:174 s. 39). Förslaget att tillfälliga lagen ska fortsätta att gälla t.o.m. innebär att även begränsningarna av möjligheten att få permanent uppehållstillstånd kommer att fortsätta gälla . En flykting som har tidsbegränsat tillstånd enligt tillfälliga lagen kommer dock att kunna beviljas ett nytt tillstånd när det tidigare löper ut om skyddsskälen kvarstår. Giltighetstiden för uppehållstillståndet ska som huvudregel då vara (5 § tillfälliga lagen). Bedömningen av om flyktingen har välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd bör utgå från hur troligt det är att utlänningen utifrån nuvarande omständigheter senare kommer att beviljas permanent uppehållstillstånd, jämför Migrationsöverdomstolens dom MIG 2018:19. Utöver tillfälliga lagens begränsade giltighetstid bör även möjligheterna beaktas för en utlänning att beviljas permanent uppehållstillstånd vid försörjning eller som varaktigt bosatt i . En flykting med tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen får i regel anses ha välgrundade utsikter att beviljas permanent tillstånd, även om tillfälliga lagens giltighetstid förlängs . Regeringen anser att det är rimligt att samma krav, ”välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd”, ska gälla för dem som får en möjlighet till familjeåterförening som för flyktingar. Migrationsöverdomstolen har även prövat frågan om ett beslut att neka familjeåterförening skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande (MIG 2018:20). Vid en avvägning kom domstolen fram till att familjens intresse av att återförenas vägde tyngre än statens intresse av att minska antalet asylsökande på grund av ansträngningarna på asylsystemet. Regeringen anser att det finns skäl att låta ventilen i 13 § tillfälliga lagen gälla även fortsättningsvis. Bestämmelsen möjliggör att uppehållstillstånd kan beviljas t.ex. i sådana undantagsfall där det enligt kan finnas en rätt till familjeåterförening med andra än kärnfamiljen. I fall som rör barn ska portalparagrafen om barnets bästa i 1 kap. 10 § UtlL beaktas. Det ska även beaktas hur svenska konventionsåtaganden har tolkats av domstolar, såsom . som träder i kraft förtydligar att domstolar och förvaltningsmyndigheter ska beakta de rättigheter som följer av konventionen. Eftersom alternativt skyddsbehövande som har ansökt om uppehållstillstånd efter ska få samma möjlighet att återförenas med sin familj som flyktingar anser regeringen att bestämmelsen om undantag från försörjningskravet bör ändras så att också denna grupp undantas, om ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning görs senast från det att lagändringarna träder i kraft och övriga krav i 10 § tillfälliga lagen är uppfyllda. Det är rimligt att även den som redan har ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning men inte har hunnit få ett beslut när lagändringarna träder i kraft omfattas av undantaget. Det bör också vara en förutsättning att anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd . För dem som beviljas uppehållstillstånd efter detta datum bör respiten räknas från det att anknytningspersonen beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande.