bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Sedan uppstarten har ett antal framgångsrika och effektiva arbetsmetoder utvecklats inom initiativet, och gensvaret från olika samhällsaktörer har varit mycket stort. Fossilfritt samlar 350 aktörer och antalet växer fortfarande. Samordnaren för Fossilfritt har inom ramen för sitt uppdrag tagit initiativ till att olika näringslivsbranscher ska ta fram färdplaner för hur respektive bransch ska bli fossilfri med stärkt konkurrenskraft som följd. I det fortsatta arbetet kommer dialog och samverkan med näringslivet och branschorganisationerna att vara en viktig del. För att nå klimatmålen krävs att alla olika aktörer i samhället samarbetar. Vidare redovisas i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att betalades metanreduceringsstödet ut för en tredje stödperiod. Stödet uppgick till för stödperioden. Under stödperiodens 2016–2017 fick 52 anläggningar stöd. Mängden producerad energi från dessa anläggningar från gödsel var under stödåret . Efter höjningen av stödet 2016 har den årliga minskningen av växthusgasutsläppen beräknats till koldioxidekvivalenter vid produktion av den biogas som kan härledas till stallgödsel. Effekten av att biogas ersätter fossila drivmedel och elektricitet har beräknats till koldioxidekvivalenter. Av metangasreduceringsstöd har betalat ut av budgeterade , vilket ger en utbetalningsgrad på . Regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) att det nuvarande metangasreduceringsstödet skulle utvidgas till att omfatta stöd till produktion av biogas från fler substrat än gödsel . Även rötning av avfall, grödor och restprodukter har blivit stödberättigad. Det omfattar t.ex. produktion av biogas från insamlat matavfall och restprodukter från jord- och skogsbruket. Regeringen beslutade förordningen (2018:1501) om statligt stöd till produktion av biogas som ska användas som biodrivmedel. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) redovisas att utsläppen från arbetsmaskiner motsvarade koldioxidekvivalenter eller av de totala utsläppen . Utsläppen från arbetsmaskiner har ökat . I klimat- och luftutsläpp (rapport 6826, ) framhålls att utsläppsstatistiken från arbetsmaskiner dock är behäftad med stor osäkerhet eftersom det saknas en systematisk insamling av nya data för utsläppsberäkningar liksom registeruppgifter för en stor del av arbetsmaskinerna. identifierade i rapporten ett antal områden där den offentliga styrningen för att minska arbetsmaskiners utsläpp saknas eller är ineffektiv. föreslog bl.a. att regeringen skulle öka stödet till forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion (FUDM) för ny teknik som bidrar till minskade utsläpp från arbetsmaskiner samt att regeringen stegvis skulle fasa ut nedsättningen av koldioxidskatten på diesel för arbetsmaskiner i gruvindustri samt skogs-, jord- och vattenbruksverksamhet. Enligt uppgift från Miljö- och är förslagen från rapporten under beredning inom . Vidare redovisas i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) att genom Klimatklivet ges investeringsstöd till de åtgärder som ger störst minskning av växthusgasutsläppen i förhållande till investeringskostnaden. Vanliga åtgärder i transportsektorn är, förutom laddstolpar, tankstationer för biodrivmedel och utökad biogasproduktion. och t.o.m. beviljade genom Klimatklivet stöd som samlat uppgick till ca . tillsatte regeringen en utredning om de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion i . Utredningen ska analysera biogasens roll och konkurrensförutsättningar utifrån bl.a. de nya energi- och klimatpolitiska målen, den ökade integreringen av biogasmarknaden i EU och utvecklingen mot mer förnybar energi i transportsektorn. Utredningen ska även vid behov komma med förslag på ändringar i lagstiftning och styrmedel för att biogasens nyttor ska kunna tas till vara. Regeringen beslutade att förlänga utredningen t.o.m. . Vidare framgår det av den överenskommelse som Socialdemokraterna, ingick att det svenska jordbruket ska stärkas och konkurrenskraften öka, och att ett bondepaket kommer att genomföras för att stärka likviditeten och konkurrenskraften. Insatser ska också genomföras för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Vidare har inom ramen för landsbygdsprogrammet utlyst sammanlagt till projekt som syftar dels till att anpassa jordbruket till ett förändrat och föränderligt klimat, dels till att minska jordbrukets utsläpp av växthusgaser och öka produktionen av förnybar energi. Se nedan för fördelning av medel till ett urval av projekt. – för pilot- och samarbetsprojekt för trygg energiförsörjning, energieffektivisering och produktion av förnybar energi – för kompetensutveckling, som kurser och utbildningar inom området minskad klimatpåverkan och förnybar energi – för kompetensutveckling inom området minskad klimatpåverkan och förnybar energi. anför som bakgrund till utlysningen att ett förändrat klimat sätter samhället på prov när det gäller anpassning och att snabbt ställa om till fossilfri energianvändning samt lägre utsläpp av växthusgaser. I takt med att klimatet förändras behöver jordbruket förändras för att kunna upprätthålla en hållbar produktion av livsmedel. När det gäller en nationell bioekonomistrategi har det behandlats i betänkande 2018/19:MJU8 Skyddet av värdefull skog. Utskottet anförde då följande: Utskottet välkomnar regeringens arbete med att i bred dialog ta fram ett nationellt skogsprogram. Den presenterade handlingsplanen och strategin för programmet utgör en god grund för det fortsatta arbetet. De åtgärder som presenterats i den första handlingsplanen för programmet har även ett uttalat mål att fokusera på aktiviteter som drivs av myndigheter och offentliga aktörer. Utskottet noterar vidare att skogsnäringen och en växande bioekonomi är centrala delar i strategin för det nationella skogsprogrammet. Vid omröstningen i kammare bifölls en av reservationerna under den aktuella förslagspunkten i utskottets betänkande. riktade därför ett tillkännagivande till regeringen med följande innehåll (rskr. 2018/19:147): , och anser att har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad och vi vill därför inrätta en nationell bioekonomistrategi för att man tillsammans med de gröna näringarna ska kunna skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som främjar samverkan mellan staten och näringslivet för att underlätta de omställningar som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. Vi ser även ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet anser att det finns en stor potential inom jordbruket att bidra till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Det pågår arbete på flera områden för att ta till vara de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet och för att göra jordbruksproduktionen mer klimateffektiv. Utskottet noterar att regeringen har tagit initiativ till Fossilfritt som bidragit till ett positivt gemensamt arbete på området. har presenterat en rapport om arbetsmaskiners klimat- och luftutsläpp där ett antal åtgärder redovisas för att minska dessa utsläpp. Regeringen har tillsatt en utredning om de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion i . Åtgärder som metanreduceringsersättningen och klimatinvesteringsstödet, det s.k. Klimatklivet, är också viktiga för utvecklingen av biogasproduktion. Vidare konstaterar utskottet att det inom ramen för januariavtalet ska genomföras insatser för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Utskottet välkomnar dessa initiativ och ser fram emot den framtida utvecklingen. I avvaktan på resultatet av det pågående arbetet föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2425 (C) yrkande 44 och 2018/19:2741 (MP) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller en nationell bioekonomistrategi konstaterar utskottet att detta har behandlats i betänkandet 2018/19:MJU8 Skyddet av värdefull skog. riktade då ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta en nationell bioekonomistrategi för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta. Strategin ska främja samverkan mellan staten och näringslivet och vara väl förankrad för att underlätta de omställningar som krävs. Bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen behövs för att branschen ska våga göra större investeringar. Med hänvisning till att riktat ett tillkännagivande till regeringen om en nationell bioekonomistrategi som även omfattar lantbruket föreslår utskottet att motion 2018/19:2888 (M) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gödselspridning och om mål för fossilfri konstgödsel. Jämför reservation 33 (SD). Enligt kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 20 bör man se över möjligheterna att ge jordbrukarna ett större förtroende att sprida biogödsel efter förnuft. Det är angeläget att försöka hitta vägar att lätta upp regelverket för när det är tillåtet att sprida biogödsel. Självfallet vill såväl jordbrukarna själva som myndigheter minimera näringsläckaget. Även i kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 35 anförs det att en översyn om spridning och hantering av stallgödsel behövs. En stor kostnad vid gödselhantering är lagringen, eftersom produktionen är ganska , medan spridningen bara sker vissa tider . Det är därför angeläget att hitta vägar att lätta upp regelverket för när det är tillåtet att sprida gödsel i fall då det obetydligt påverkar näringsläckaget eller vid särskilda situationer. I motion 2018/19:1583 av (M) redovisas liknande förslag. Enligt yrkande 1 bör lagstiftningskravet när det gäller gödselspridning på åkrar utvärderas och ses över. Tiderna man får sprida gödsel på åkrarna behöver anpassas efter väder-, vind- och markförhållanden snarare än efter kalendrar och antal dagar (yrkande 2), och man måste ge bättre möjlighet för lantbrukare att avgöra när det är lämpligt att gödsla åkrarna (yrkande 3). Enligt motion 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 3 bör, som ett delmål för fossilfritt jordbruk, ett mål för fossilfri konstgödsel utvecklas, alternativt behöver en avvecklingsplan för konstgödsel tas fram samt en effektivisering av användningen av stallgödsel. För att uppnå fossilfrihet i jordbruket behöver dagens konstgödsel ersättas med konstgödsel som producerats med hjälp av fossilfri energi, alternativt behöver konstgödseln avvecklas. För att snabbare öka den effektiva användningen av den svenska stallgödseln bör man göra det enklare att använda den och handla med den. En annan del av arbetet är att använda gödselmedel mer effektivt. Därför bör moderna metoder för att sprida stallgödsel stöttas. Varje medlemsland ska enligt direktiv /676/EEG av om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, det s.k. nitratdirektivet, identifiera områden där det finns vatten som är känsliga för kväveföroreningar och även upprätta särskilda åtgärdsprogram för dessa områden. I 5 § förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket identifieras ett antal s.k. nitratkänsliga områden i . För dessa områden finns mer långtgående bestämmelser för att minska växtnäringsförlusterna från jordbruket än i övriga landet, men de omfattas även av det stora flertalet generella bestämmelser som finns angivna i förordningen om miljöhänsyn i jordbruket och föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket i fråga om växtnäring. Det gäller krav på lagringskapacitet, spridningsförbud och spridningsrestriktioner för stallgödsel, mineralgödsel och andra organiska gödselmedel. För de nitratkänsliga områdena finns vissa bestämmelser och begränsningar i föreskrifter för när gödsel får spridas. Dessa tider är kopplade till genomförande av nitratdirektivet. I övriga områden finns inga sådana begränsningar mer än olika krav på att blanda ned gödsel inom en viss tidpunkt. Lantbrukaren måste utifrån sina egna förutsättningar i det enskilda fallet ta ställning till när och i vilken utsträckning gödsling ska ske, beroende bl.a. på vad som ska odlas, årsmån och väder. Till hjälp för detta finns bl.a. föreskrifter och allmänna råd om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring som tar upp hur man bör förhålla sig till förutsättningar som påverkar lämpligheten i fråga om hur och när man sprider gödsel. ger även ut ett vägledningsmaterial – Gödsel och miljö 2014, vägledningsmaterial för lagring och spridning av gödsel samt för höst- och vinterbevuxen mark – som hjälp för lantbrukare när de ska ta beslut om lagring och spridning av gödsel. Även Greppa näringen arbetar med rådgivning till lantbrukare för gödsling. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) framgår att de totala växthusgasutsläppen från jordbrukssektorn 2016 var , vilket motsvarar av de samlade utsläppen av växthusgaser i . Utsläppen av metan och lustgas står för cirka hälften vardera av det svenska jordbrukets klimatpåverkan. Utsläpp av metan kommer främst från idisslarnas fodersmältning samt till en del från hantering av stallgödsel. Utsläppen av lustgas härstammar främst från tillförsel och cirkulation av kväve från foder och gödningsmedel. De främsta orsakerna till minskade utsläpp är att antalet djur har gått ned samt mindre användning av mineralgödsel. Vidare finns gödselgasstödet, även kallat metanreduceringsstödet, som är utformat som ett projekt som löper . Syftet är att de företag som rötar stallgödsel i sin biogasanläggning ska kunna få ersättning för den miljönytta de bidrar med. Företaget kan få stöd för den del av gasen som kan antas komma från gödseln. Syftet med stödet är att bidra till ökad produktion av gödselbaserad biogas och därmed uppnå dubbel miljö- och klimatnytta genom minskade metangasutsläpp från gödsel samt ersättning av fossila energikällor. Regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) att det nuvarande metangasreduceringsstödet skulle utvidgas till att omfatta stöd till produktion av biogas från fler substrat än gödsel . Även rötning av avfall, grödor och restprodukter har blivit stödberättigad. Det omfattar t.ex. produktion av biogas från insamlat matavfall och restprodukter från jord- och skogsbruket. Regeringen beslutade förordningen (2018:1501) om statligt stöd till produktion av biogas som ska användas som biodrivmedel. Vidare anförde dåvarande landsbygdsminister som svar på fråga 2016/17:1685 om gödselförbud och livsmedelsstrategin följande: Livsmedelsstrategin tar sikte på en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där livsmedelsproduktionen ökar. Regeringen har i strategins område regler och villkor bland annat identifierat produktionsresurser, resurseffektivitet och hållbart brukande och myndigheternas arbete som särskilt viktiga. Användning och spridning av gödsel är en viktig förutsättning för en hållbar jordbruksproduktion, såväl i ekologisk som i konventionell produktion. När det gäller tillgång till och nyttjande av markresurser uppmärksammar regeringen i livsmedelsstrategin frågan om att jordbruksdriften kan omfattas av begränsningar nära bostäder. håller jordbruksproduktionen landskapet öppet och djurhållning med betande djur hävdar naturbetesmarker med biologiska och estetiska värden. Jordbruksproduktionen bidrar till lokal sysselsättning och ger möjlighet att köpa närproducerade produkter. Begränsningarna nära bostäder kan påverka både befintlig drift och möjligheten att ändra produktionen på jordbruksfastigheten. Regeringen pekar i livsmedelsstrategin på att det i översiktsplanen tydligare kan behöva framgå var jordbruksverksamhet bedrivs och att verksamheten kan påverkan närliggande områden. För att undvika inskränkningar som hindrar en rationell jordbruksdrift, och för att undvika olägenheter för boende, bör bostäder inte placeras där de riskerar att störas av jordbruksproduktionen. Vidare pekar regeringen på att det är nödvändigt att myndigheter och kommuner har goda kunskaper såväl om jordbruksproduktionens behov som om den påverkan som den medför, för att kunna ta hänsyn till både jordbrukets och närboendes intressen. har fattat beslut med anledning av propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet som regeringen överlämnade till . Utifrån propositionen har regeringen presenterat sin handlingsplan för att nå målen i livsmedelsstrategin. Regeringen har dessutom redan presenterat 3 åtgärdspaket med 28 åtgärder för totalt för . Livsmedelsstrategin innebär en tydlig och förankrad linje för livsmedelspolitiken . Regeringen arbetar fortlöpande med att utveckla och förbättra regelverk. pågår inget specifikt förändringsarbete vad gäller bestämmelserna om gödselspridning. Men jag utesluter inte att detta kommer att ske för att vidta de åtgärder och insatser som behövs för att nå målen i livsmedelsstrategin. Vidare presenterade Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten förslag på bl.a. en lag om skatt på kadmium i vissa produkter såsom mineralgödsel (SOU 2017:102). Utredningen bedömde att en skatt på kadmium kan vara lämplig som ett kompletterande styrmedel för att minska tillförseln av kadmium till , och därmed till människokroppen via födan. Utredningen ansåg bl.a. att en källa som borde beskattas var mineralgödsel som innehåller fosfor. Utredningen har remitterats och bereds nu inom . Det pågår även innovationsutveckling på området. of (), sektionen jordbruk och livsmedel (f.d. JTI), som utvecklar och utvärderar bl.a. teknik och metoder för en funktionell, ekonomisk och miljömässig djurhållning, arbetar bl.a. med systemlösningar för effektiv hantering av stallgödsel. har utvecklat metodik för mätning av såväl ammoniak som växthusgaserna metan och lustgas. Med metoderna som utgångspunkt utvärderas och utvecklas tekniker för lagring och spridning av stallgödsel. Sektionen jordbruk och livsmedel arbetar bl.a. i pilotskala med att utvärdera olika täckningsmaterial i gödsellager. I fält studeras avgången av växthusgaser när man sprider gödsel på ytan jämfört med att mylla ned den i marken. Här ingår spridningsteknik (utvecklad av dåvarande JTI) för myllning av flytgödsel i täckta skåror i vall. Utskottet noterar att det finns vissa begränsningar av när gödsel får spridas och att dessa begränsningar är kopplade till genomförande av nitratdirektivet. I övrigt måste lantbrukaren utifrån egna förutsättningar ta ställning till när och i vilken utsträckning gödsling ska ske. Till hjälp för denna bedömning finns föreskrifter, allmänna råd och vägledningsmaterial. Även Greppa näringen kan bistå med rådgivning för gödselspridning. Utskottet delar regeringens syn att användning och spridning av gödsel är en viktig förutsättning för en hållbar jordbruksproduktion, såväl i ekologisk som i konventionell produktion. Vidare noterar utskottet med intresse den utveckling av tekniker för lagring och spridning av stallgödsel som arbetar med. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2018/19:169 (SD) yrkande 20, 2018/19:1287 (SD) yrkande 35, 2018/19:1583 (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2741 (MP) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hag- och betesmarker, om lantsorter och om de svenska lantraserna. Jämför reservation 34 (M), 35 (SD) och 36 (SD). Enligt kommittémotion 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör tillsammans med andra myndigheter i högre grad än verka för att bevara och utveckla hag- och betesmarkerna. har nästan en femtedel av hag- och betesmarker försvunnit. I biologiskt hänseende är hag- och betesmarker några av de mest värdefulla och intressanta naturtyper vi har i när det gäller biologisk mångfald. Det handlar dessutom om att bevara ett vackert öppet landskap med goda förutsättningar för livsmedelsproduktion, sysselsättning, boendemiljöer, turism, rekreation och artrikedom. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2892 yrkande 3 att ängs- och hagmarker kan bevaras genom ett konkurrenskraftigt jordbruk. Många ängs- och hagmarker växer igen, bl.a. på grund av för få betande djur. Motionärerna ser stora behov av att skapa bättre förutsättningar för lantbrukare att ha betande djur i hagar, vilket i grunden handlar om att stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft. På så sätt kan ängs- och hagmarker bevaras som förutsättningar skapas för en levande landsbygd och ett livskraftigt jordbruk. Enligt kommittémotion 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkande 2 behöver insatserna för att bevara och utveckla odlingen av de gamla lantsorterna intensifieras. Äldre lantsorter är inte bara ett kulturarv utan också en viktig del i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. Enligt yrkande 3 i samma motion behöver även insatserna för att bevara och utveckla de hotade svenska lantraserna intensifieras. Lantrasföreningarna utför ett stort arbete med att bevara lantraserna genom att upprätthålla genbanker, rekrytering och information. Flera svenska lantraser har helt försvunnit eller blivit uppblandade med andra raser. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) redovisas att odlingslandskapets biologiska mångfald och ekosystemtjänster har gynnats av lantbrukares aktiva brukande med betesdrift och slåtter med stöd av de ersättningar som erbjudits via jordbruksstöden och landsbygdsprogrammet för skötsel av värdefull natur. Det har bidragit till att odlingslandskapet kan hållas öppet och varierat, vilket har gynnat såväl biologiska värden som bevarande av kulturlandskapets värden. Regeringen har stärkt resurserna genom att öka ersättningsnivåerna för skötsel av vissa betesmarker och slåtterängar med höga värden. Sådana marker utgör ofta värdekärnor för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. Enligt myndigheternas senaste uppföljning kommer det uppsatta målet för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap inte att nås till 2020. Vidare framgår det av budgetpropositionen att på regeringens uppdrag har föreslagit nya och reviderade åtgärder inom landsbygdsprogrammet som kan förbättra måluppfyllelsen för bl.a. miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. I redovisningen anger att två av de högst prioriterade förslagen är en samlad satsning på skötsel av ängs- och betesmarker samt ökad budget till utveckling av natur- och kulturmiljöer. Det framgår även av budgetpropositionen att en stor del av de skötselmedel som fördelar går till odlingslandskapets betesmarker och slåtterängar. Regeringen anför i vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) att satsningar på åtgärder för värdefull natur som t.ex. skötsel av skyddade områden är viktiga och att ytterligare satsningar på detta behövs. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 bör ökas med . bereder propositionen för tillfället, och förväntas fatta beslut . I regeringens skrivelse Miljömålen – med sikte (skr. 2017/18:265) redovisas att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Lantbrukares aktiva brukande av marken och hållning av betesdjur är avgörande för att detta miljökvalitetsmål nås, varför omfattande jordbruksstöd och miljöersättningar betalas ut. Vidare har regeringen tillfört ytterligare för att öka möjligheterna att fortsätta bruka ängs- och betesmarker med rik biologisk mångfald, vilket också bidrar till att upprätthålla kulturmiljövärden. Till satsningen knöts också en förstärkt rådgivning som ska höja kunskaperna om olika skötselmetoder. Rådgivningen är särskilt viktig i områden där brist på betesdjur kan göra det svårt att upprätthålla det betestryck som behövs för att hindra att känsliga arter försvinner om marken växer igen.