bet · H701FiU3 · 2019-12-12 00:00:00 — övergripande slutsats är att systemet för kommunalekonomisk utjämning inte är utformat så att kommunerna kan ge kommuninvånarna en i huvudsak likvärdig service utan större skillnader i skattesatser. Kommunerna har skilda demografiska och geografiska förutsättningar. Dessa förutsättningar bedöms ge varierande ekonomiska förutsättningar, även om det finns ett utjämningssystem som är tänkt att leda till likvärdighet. menar att det finns förbättringspotential i utjämningssystemet i detta avseende. rekommenderar regeringen att utveckla systemet så att det i större utsträckning utjämnar kommunernas olika förutsättningar. rekommenderar även regeringen att ge i uppgift att utveckla och vårda utjämningssystemet med utgångspunkt från en förvaltningsplan. konstaterar att regeringen lämnat en proposition med förslag om att kostnadsutjämningssystemet utvecklas i den riktning som rekommenderar. Den omfördelning av medel som propositionens förslag innebär bedöms dock inte vara tillräcklig för att åtgärda de identifierade bristerna, eftersom kostnaderna i kommunerna med stor yta, få invånare och liten andel som bor i tätort fortfarande underskattas systematiskt. Enligt behöver omfördelningen öka mer än vad regeringen föreslår för att systemet ska kunna fungera i enlighet med intentioner. Det behövs enligt ett bättre underlag över kostnader för service i områden med glesare bebyggelse. (dir. 2017:13) För att säkerställa en god och likvärdig välfärd i hela landet är det nödvändigt att kommunerna har kapacitet som står i proportion till deras samlade uppgifter och åtaganden. Under förra mandatperioden beslutade regeringen därför att ge en parlamentarisk kommitté i uppdrag att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera utmaningarna. Kommittén ska utifrån kommunernas varierande förutsättningar dels identifiera och analysera de utmaningar som väntas ha särskilt stor påverkan på deras förmåga att klara av sina uppgifter, dels analysera i vilken utsträckning samverkan, kommunsammanläggningar, förändrade uppgifter, en asymmetrisk ansvarsfördelning och andra tänkbara åtgärder kan bidra till att stärka deras förmåga att möta samhällsutvecklingen. Kommittén ska mot bakgrund av denna analys föreslå vilka åtgärder som bör vidtas och hur en genomförandeprocess kan utformas. De åtgärder som föreslås ska kunna genomföras inom dagens system för finansiering av den kommunala sektorn och ska inte innebära en ökning av statens utgifter. Uppdraget ska redovisas . Utskottet kan konstatera att sa ja till regeringens budgetförslag . Därmed beslutade om ramar för de 27 utgiftsområdena. Ramen för utgiftsområde 25 fastställdes till . De förslag till anslag inom utgiftsområdet som är högre än den beslutade ramen kan inte bifallas vid behandlingen av utgiftsområdet. Utskottet noterar att , har anslagsförslag som är högre än den ram som fastställt. Utskottet har tagit del av regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och kan notera att det finns svårigheter med att följa upp hur de generella statsbidragen används och att dra slutsatser om sambanden mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landstings ekonomiska resultat och finansiella ställning. Liksom tidigare vill utskottet framhålla att resultatredovisningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringen kan analysera och dra generella slutsatser om sambanden mellan statsbidragen och måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting är avgörande för en väl utbyggd välfärd. med mycket goda ekonomiska resultat noterar utskottet att den ekonomiska utvecklingen framöver är mer osäker. Ökningstakten i kommunsektorns intäkter avtar som den demografiska utvecklingen med en större andel barn och äldre fortsätter. Utmaningarna inom kommunerna och regionerna är stora och av skiftande karaktär, bl.a. beroende på lokala och regionala förutsättningar och befolkningens sammansättning. Utskottet delar regeringens bedömning att det mot den bakgrunden finns behov av ytterligare ekonomiska tillskott till kommunsektorn och välkomnar därför regeringens föreslagna förstärkning av de allmänna bidragen till kommuner och regioner. Förstärkningen skapar bättre förutsättningar att utveckla välfärdens verksamheter och minskar risken för nedskärningar eller skattehöjningar i kommuner och regioner. Utskottet delar regeringens syn på att utmaningarna för kommuner och regioner inte bara är av ekonomisk karaktär utan också handlar om organisatorisk kapacitet, personal- och kompetensförsörjning samt förmåga till utveckling. Som regeringen framhåller bör den ökade efterfrågan på kommunala välfärdstjänster mötas på ett kostnadseffektivt sätt, med bl.a. nya och förbättrade arbetssätt samt ett innovativt nyttjande av teknik och digitala tjänster. Jämförelser mellan kommuner och regioner kan tydliggöra skillnader i effektivitet, kvalitet och tillvägagångssätt och därmed bidra till lärande och verksamhetsutveckling. Genom RKA och databasen bidrar staten till att möjliggöra jämförelser mellan kommuner och regioner. Utskottet välkomnar att regeringen avser att ta en aktiv del i att vidareutveckla detta stöd och att anslaget därmed höjs. Som regeringen framhåller har staten det övergripande ansvaret för att samtliga kommuner och regioner har förutsättningar och kapacitet att hantera skiftande utmaningar. Utskottet kan konstatera att regeringen arbetar aktivt med detta inom olika områden, bl.a. genom att stärka och vid behov justera de grundläggande regler som styr kommunsektorn. beslutade t.ex. om ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting för att förbättra systemets förmåga att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla välfärd till invånarna. Utskottet noterar att i sin granskningsrapport om det kommunala utjämningssystemet kommer till slutsatsen att systemet för kommunalekonomisk utjämning inte är utformat så att kommunerna kan ge kommuninvånarna en i huvudsak likvärdig service utan större skillnader i skattesatser. Utskottet konstaterar att rapporten bereds av och att kommer att behandla regeringens svarsskrivelse över rapporten. Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och avstyrker samtliga aktuella motionsyrkanden. Statens budget inom utgiftsområde 25 (M) (M), (M), i (M) och (M) anför: I motionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för (mot. 2019/20:3060) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd, när tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den, när svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar – då krävs kloka prioriteringar. I budgetmotion prioriteras därför det som är viktigast för . Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar om att förbättra sammanhållningen mellan både stad och land och över generationer. I budgetmotion sänks skatten på bensin och diesel med som skatten för pensionärer sänks dubbelt så mycket och för dubbelt så många som i regeringens budgetproposition. Det handlar inte minst också om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp om bidragen och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning. Dessutom är elektrifieringen central i vår klimatomställning. I budgetmotion föreslås ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bl.a. fjärde generationens kärnkraft. Alla ungdomar ska kunna möta framtiden med rätt kunskaper. I vår budgetmotion utökas därför också undervisningstiden i skolan. Det är reformer som skulle ta tag i största problem. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 128 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 25. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3060. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 25. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. Vårt förslag till statens budget inom utgiftsområde 25 läggs fram i kommittémotion 2019/20:3332. Tillskotten till kommunsektorn som beslutade om var viktiga, och det är bra att regeringen ställer sig bakom dem. Det har dock blivit alltmer uppenbart att kommunernas behov av resurser är betydligt större än så. Vi anser därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör vara högre än regeringens förslag i propositionen. Vi vill motverka att går in i en lågkonjunktur med ständigt ökande kommunalskatter. För att få ett stopp på skattehöjningarna och för att säkerställa att arbetslinjen inte ska undermineras menar vi att staten hade behövt ta ett större ansvar för den svenska välfärden. ställer det krav på att kommuner och regioner ökar ansträngningarna för att välfärd i alla lägen ska gå före bidrag. Mot den bakgrunden anser vi att tillskotten till kommunsektorn borde villkoras så att alla kommuner och regioner använder pengarna mer effektivt och framför allt minskar bidragskostnaderna och förbättrar integrationen. Vi anser också att ett antal riktade statsbidrag borde ha omvandlats till generella statsbidrag. Kommunerna skulle därmed själva ha fått bestämma över dessa bidrag i stället för att staten ska bestämma hur bidragen ska användas och till vem de ska gå och kräva detaljerade återrapporteringar. förslag till anslagsökning menar vi skulle ha skapat bättre förutsättningar för att motverka skattehöjningar och nedskärningar inom kommunsektorn än det förslag som utskottet ställt sig bakom. Statens budget inom utgiftsområde 25 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 128 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 25. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2682. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 25. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. Vårt förslag till statens budget inom utgiftsområde 25 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2636. Vi konstaterar att kommunerna har fått en allt större börda att bära och att allt fler kommuner går med förlust. De kommuner som tagit emot migranter står nu med kostnader som staten inte längre kompenserar för när etableringsersättningen fasats ut. Vi anser därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör vara högre än regeringens förslag i propositionen. Statens budget inom utgiftsområde 25 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 128 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 25. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2915. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 25. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. Vårt förslag till statens budget inom utgiftsområde 25 läggs fram i partimotion 2019/20:3016. Kommunsektorn står inför mycket stora utmaningar framöver. Det handlar främst om den demografiska utvecklingen med en ökad andel äldre och en stor ökning av antalet elever i . För att kommunerna ska klara av de kostnadsökningar som följer av detta menar vi att det behövs betydligt större höjningar av anslaget än de som regeringen föreslår i propositionen. De generella statsbidragen till kommunsektorn bör ökas med , varav 2020. Välfärden lider av personalbrist. För att garantera en väl fungerande välfärd i hela landet anser vi att personalbristen bör mötas genom utbildningar som kombinerar betalt arbete i välfärden med utbildning. Vi menar att arbetsintegrerat lärande liknande den s.k. Dalamodellen bör införas i nationell skala för att möta personalbristen inom flera välfärdsyrken såsom undersköterskor, förskollärare, sjuksköterskor m.m. En lämplig statlig myndighet bör uppdras att i samråd med SKL och de fackliga organisationerna utforma modellen och fördela pengarna till landets kommuner. Vi tillför också medel för en rad andra satsningar som t.ex. avgiftsfria läkemedel för alla , en ny utbildningsmodell för barnombud, en förbättrad utbildning av personal inom främst , extra utbetalning för de som långvarigt mottagit försörjningsstöd och ett skolmatslyft för näringsrik och god skolmat. Dessutom anser vi att det bör införas ett särskilt stöd om för att stärka hälso- och sjukvården i glest befolkade regioner. Äldre ska mötas med trygghet, omsorg och värdighet, varför vi anser att det också bör tillföras extra medel till äldreomsorgen om . Vi reglerar det generella statsbidraget för de förslag som vi anser borde ha genomförts och som innebär att kommunernas skatteintäkter ökar. Sammantaget anser vi att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör vara högre än vad regeringen föreslår i propositionen. För att ytterligare stärka välfärden anser vi att även riktade satsningar bör genomföras som t.ex. ökade medel för att offentliga byggnader såsom sjukhus och skolor ska kunna installera sol- och vindkraft, för att möjliggöra billigare och utbyggd kollektivtrafik, för minskade barngrupper i förskola och fritidshem, för att stärka psykiatrin och för att ett nytt högkostnadsskydd för tandvård ska kunna införas. Sammantaget tillförs kommunsektorn 2020 med budgetalternativ. Statens budget inom utgiftsområde 25 (KD) (KD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 128 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör därtill ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 25. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3341. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 25. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. Vårt förslag till statens budget inom utgiftsområde 25 läggs fram i kommittémotion 2019/20:3122. Vi i anser att kommunsektorn i detta läge behöver resurstillskott för att säkra välfärdens kvalitet. Statliga styrsystem som främjar en god hushållning av gemensamma resurser är också centrala för kommunsektorn, varför effektivitet och ändamålsenlighet är viktiga parametrar när reformer och riktlinjer beslutas. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt regioner och kommuner att själva välja lämpliga metoder för att nå uppsatta mål är exempel på god statlig styrning. Många av de samhällsproblem vi står inför – såsom olagligt långa sjukvårdsköer, brist på äldreboendeplatser, unga som rekryteras till kriminalitet samt barns psykiska ohälsa och fysiska aktivitet – måste lösas ute i kommunerna och regionerna. Men många kommuner går redan på knäna, till stor del på grund av den demografiska utvecklingen. Därutöver har kommuner som tagit ett långt större ansvar än andra för flyktingmottagandet fått ökade kostnader. går svensk ekonomi in i en avmattningsfas och ett antal osäkerhetsfaktorer riskerar att både snabba på och fördjupa en konjunkturnedgång. Som ett stöd för att klara denna utmaning föreslår vi därför inom ramen för utgiftsområde 9, en rad reformer och resurstillskott, utöver regeringens förslag, för vård- och omsorgsinsatser som kommer de primär- och sekundärkommunala välfärdsverksamheterna till del men vi anser också att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör vara högre än vad regeringen föreslår i propositionen. Fördelningen av medlen ska ske på så sätt att det dämpar effekten för de kommuner och regioner som får ökade nettobetalningar som en följd av beslut om ändringar i kostnadsutjämningssystemet som träder i kraft /20. Regeringens politik under förra mandatperioden har försvårat för jobb och företagande och bristen på reformer för att förbättra välfärdsverksamheternas funktionssätt har varit slående. har det offentliga åtagandet utökats genom flera satsningar på att kostnadsbefria delar av välfärden. Den nedåtgående spiral som detta riskerar att skapa med ytterligare skattehöjningar och försämrade jobbmöjligheter samt ytterligare försämrad tillgänglighet till vård och omsorg vore skadlig för . Mer träffsäkra satsningar borde ha genomförts än införandet av kostnadsfri tandvård för alla 20–23-åringar och kostnadsfri sjukvård för alla . Även träffsäkerheten i det öronmärkta statsbidraget till kostnadsfri mammografi för alla kvinnor mellan kan diskuteras. Det är visserligen angeläget med förslag som ökar deltagandet i screeningprogram, men andra insatser kan vara väl så effektiva i det avseendet. I stället för dessa förslag prioriterar vi vårdreformer som ökar tillgängligheten till vård och omsorg och som ger låginkomsttagare bättre ekonomi. Därför bör anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med . Vi kompenserar också kommunerna med för minskade skatteintäkter som en följd av att vi anser att milersättningen i reseavdraget bör höjas. Sammantaget anser vi att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör vara högre än vad regeringen föreslår i propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 25: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:2636 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:3016 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:3122 av m.fl. (KD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:3332 av m.fl. (M): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen