bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Av den forskningspolitiska proposition som beslutade om (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208) framgår att målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft och som svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. I den samlade forskningspolitiken fokuseras bl.a. på att hantera samhällsutmaningar som är centrala för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen, t.ex. i fråga om klimat och hållbart samhällsbyggande (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Syftet är både att finna lösningar på de stora samhällsutmaningarna och att öka svensk konkurrenskraft. I enlighet med vad som föreslogs i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50) har regeringen gett Formas i uppdrag att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram om bl.a. klimat och hållbart samhällsbyggande. Det nationella forskningsprogrammet inom området Klimat ska bidra till att uppnå mål att vara ett fossilfritt välfärdssamhälle och ambitionen att vara ledande i det globala arbetet med att förverkliga målsättningar. För att minska människans påverkan på klimatet krävs omfattande omställning och anpassning i , inom EU och globalt. För att hantera klimatutmaningen behövs därför forskning inom flera olika ämnesområden liksom tvärvetenskaplig och tvärsektoriell forskning och innovation. –2026 beräknas programmets medel uppgå till ca . I proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att miljöforskningen är en mycket viktig drivkraft för miljöpolitiken. Området Miljöforskning (anslagen 2:1 och 2:2) omfattar statligt stöd till forsknings-insatser inom området miljö. Forskning om miljö, klimat och samhällsbyggande vid Formas ingår i området, liksom forsknings-verksamheten vid (Mistra), IVL samt Stiftelsen (), internationella miljöinstitut (SEI, ) samt (). Därtill pågår forskningsverksamhet vid , () och (). Vidare framhåller regeringen i propositionen att klimatomställningen kräver långsiktigt och uthålligt arbete som ständigt utvecklas i ljuset av ny kunskap och där klimatfrågan genomsyrar all relevant politik. , som Formas är värdmyndighet för, har en viktig roll då de ska utvärdera hur regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen. och världen står inför stora samhällsutmaningar som måste hanteras för att vi ska kunna utveckla ett modernt och hållbart välfärdssamhälle. För att uppfylla målsättningarna i klimatavtalet från , Agenda 2030 och FN:s globala strategi för biologisk mångfald anser regeringen att det behövs en stark miljö- och klimatforskning. Forskning och innovation om miljö- och klimatfrågor är viktigt för att skapa en grund att stå på och för att hitta lösningar för att hantera de globala klimat- och miljöutmaningarna. Lagar, styrmedel och andra åtgärder ska bygga på ett gediget vetenskapligt underlag. Även internationella avtal på miljöområdet bygger på resultat från forskning. Regeringen anför att forskning, teknikutveckling och innovation behövs när det gäller smart teknik, förnybara material och förnybar energi som ska bygga framtidens samhälle. För omställningen till en cirkulär ekonomi kommer bl.a. forskning och innovation om en hållbar och giftfri kedja för återvinning av material vara viktig. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken ska hantera nationella och globala samhällsutmaningar, bl.a. inom klimat och miljö. Regeringen bedömer att har goda möjligheter att fortsätta vara en ledande forskningsnation. Formas har en central roll i förverkligandet av forskningspolitiken. Rådet för evidensbaserad miljöanalys vid Formas har en viktig roll att fylla för att vetenskapligt stödja arbetet med de svenska miljömålen och för att öka tillgängligheten till miljöforskning. I propositionen 2019/20:1 utgiftsområde 20 redovisas att klimatförändringarna har stor påverkan på haven globalt, men även i och . Klimatförändringarnas effekter på havet och kustmiljöer understryker vikten av att förbättra havets motståndskraft mot förändringarna. Regeringen avser därför att stärka arbetet med att minska negativ påverkan från övergödning och farliga ämnen samt säkerställandet av livskraftiga fiskbestånd. Regeringen står bakom och ska arbeta vidare med resultaten från i (COP 23) där framsteg gjordes för att uppmärksamma havsfrågan i klimatförhandlingarna. Regeringen avser att vara pådrivande i detta arbete och är bl.a. medordförande för initiativet som syftar till att tydliggöra havets roll inom klimatkonventionen. Regeringen avser även att vara pådrivande i arbetet med att tydliggöra sambandet mellan klimatförändringar och havsmiljön. Kunskapen om hur klimatförändringarna påverkar havet och kustmiljöer är av stor betydelse för att kunna vidta åtgärder inom havsförvaltningen som t.ex. i arbetet med marint skyddade områden och havsplanering (planer för att visa hur havet ska användas effektivt och hållbart, nu och ). Regeringen har därför beslutat om ett tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen där beredningen ges uppdrag att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser (dir. 2018:44). Uppdraget ska redovisas . Havs- och vattenmyndigheten arbetar inom konventionen om skydd av miljö (Helcom) och Nordostatlanten (Ospar). Inom Helcom har man kommit överens om ett åtgärdsprogram för (BSAP, Baltic Sea Action Plan) som syftar till att uppnå god ekologisk status till 2021. Flera av åtgärderna kommer även att vara viktiga för att dämpa effekterna av havsförsurning. Helcom har även gjort en tematisk bedömning av klimatförändringen i . I denna rapport har havsförsurning identifierats som ett viktigt bevakningsområde. Ospar och (ICES, ) har tillsatt en gemensam arbetsgrupp för havsförsurning som Havs- och vattenmyndigheten deltar i. Gruppen har fått uppdraget att ta fram ett förslag för ett gemensamt övervakningsprogram inom Osparkonventionens område. Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten tyder de senaste kunskapssammanställningarna på att det finns ett stort kunskapsbehov om de gemensamma effekterna av havsförsurningen och andra miljöhot mot ekosystem. Havs- och vattenmyndigheten samverkar med forsknings-finansiärer nationellt och internationellt i frågor om hav, sjöar och fiske. Ett exempel på detta är Östersjöprogrammet Bonus som fokuserar på miljö och samhällsutveckling. Inom EU:s gemensamma forskningsarena samordnas dessutom forskning med koppling till havsförsurning inom det gemensamma programområdet Hav. I fråga om internationell forskning om klimatförändringarnas påverkan på havsmiljön kan det noteras att under fattade beslut om att ge i bidrag till () International . Programmet syftar bl.a. till att förstärka vetenskapliga nätverk för övervakning av havsförsurning och att främja utbildning av forskare i mätmetoder. I propositionen 2019/20:1 utgiftsområde 20 redovisar regeringen att övergödningen är ett omfattande problem i sjöar, kuster och hav, även om utvecklingen till viss del går åt rätt håll i bl.a. tack vare många års arbete för bättre rening av avlopp och åtgärder inom jordbruket. För att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska utvecklas positivt anser regeringen att åtgärdstakten behöver öka. Regeringen föreslår därför en ökad satsning mot övergödning, bl.a. genom ökat stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Regeringen vill även stärka det internationella samarbetet mot övergödning och avser därför att ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att i samarbete med och andra berörda myndigheter utreda ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i inklusive möjligheten till utsläppshandel. I fråga om anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö har regeringen gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att inom ett antal pilotområden redovisa vilka incitament som krävs för att de åtgärder som behövs mot övergödning ska komma till stånd. Uppdraget ska redovisas . För att utvärdera åtgärdsarbetet ska utveckla metoder och utföra mätningar för att följa effekterna av åtgärder mot övergödning som genomförs i jordbrukslandskapet. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska föreslå hur övergödningen kan minskas genom att drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete stärks (dir. 2018:11). Utredaren ska föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av kostnadseffektiva åtgärder. Utredningen ska redovisas . Vidare har analyserat hur ersättningar kan utformas baserade på värde och resultat för att minska övergödningen, i stället för de kostnadsbaserade ersättningar som används (Rapport 2018:32). Studien ska ge underlag till en kommande strategisk plan för jordbrukspolitikens insatser i . Regeringen anför i proposition 2019/20:1 utgiftsområde 23 att förutsättningar för marin forskning samt miljöövervakning av bl.a. övergödning förstärks kraftfullt när modernaste forskningsfartyg, R/V , som ägs av nu tas i bruk. Genom utbildning, forskning och miljöanalys ska fortsätta att utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och därmed bidra till en hållbar utveckling och genomförande av Agenda 2030. universitets Östersjöcentrum har i uppdrag att stärka och synliggöra den betydande verksamhet som är utspridd på över tio olika institutioner vid och detta centrum bedriver bl.a. forskning om övergödning. Sådan forskning bedrivs även av (). Forskning om avloppsvattenrening med lägre miljöpåverkan pågår vid IVL –2019. Projektet syftar till att ta fram en ekonomisk och miljömässig konkurrenskraftig teknik för rening av ammonium i förfiltrerat kommunalt avloppsvatten genom elektrolys till vätgas. En viss del av testerna i projektet kommer att genomföras ute på reningsverket Syvab för att direkt kunna koppla tekniken till reella avloppsvatten, och även för att på plats kunna se hur tekniken med vätgasproduktion på bästa sätt kan integreras i ett reningsverk. Det pågår även forsknings- och utvecklingsarbete för va-teknik inom Svenskt Vatten Utveckling (SVU) som är kommunernas eget forsknings- och utvecklingsprogram om va-teknik (tidigare VA-Forsk). SVU samlar in och sprider erfarenheter från medlemmarnas egna forsknings-, utvecklings- och utredningsprojekt. SVU samlar också in behov av nya forsknings-, utvecklings- och utredningsuppdrag, samt stimulerar medlemmarna att driva gemensamt finansierade projekt. Målet är att främja utvecklingen av ny kunskap inom områdets alla delar, stödja branschens behov av kompetensförsörjning samt se till att framtagen kunskap sprids. Vidare har aktörer inom vattensektorn tillsammans tagit fram en nationellt förankrad strategisk forsknings- och innovationsagenda för vattensektorn i . Den kallas Vattenvisionen – för hållbara vattentjänster för god hälsa och god miljö och ska skapa förutsättningar för innovativa och hållbara lösningar på svenska och globala vattenutmaningar, öka möjligheterna för EU-finansiering samt vara vägledande för finansiering av svensk forskning och innovation inom vatten- och avloppsförsörjning. Som en fortsättning på arbetet med Vattenvisionen har aktörer inom vattensektorn skapat Vattenplattformen vars syfte bl.a. är att öka medverkan i kommande utlysningar inom Horisont 2020. tillsatte regeringen en särskild utredare för att se över kommunernas skyldighet att ordna vattentjänster och bl.a. föreslå ändringar i lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster och styrmedel som ökar takten för åtgärder för små avlopp och återvinning av näringsämnen (dir. 2017:54). En utgångspunkt för utredningen var att det ska vara enkelt för den enskilda fastighetsägaren att göra rätt genom korrekt tillgänglig information om lämplig va-lösning utifrån de lokala förutsättningarna. Utredaren fick sedan (dir. 2017:129) i uppdrag att även utreda vilka möjligheter som enligt nuvarande regler finns för att vidta åtgärder för anpassning av dagvattenhanteringen till ett förändrat klimat och föreslå hur va-taxan kan användas för att finansiera sådana anpassningsåtgärder. Utredningen redovisade sitt betänkande Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:13) till regeringen . Betänkandet har varit på remiss och bereds i . Regeringen beslutade om en svensk flygstrategi (dnr N2017/00590/MRT). I strategin är en av prioriteringarna att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Biobränslen kan tillsammans med andra lösningar bidra till att minska utsläppen. fick i uppdrag av regeringen att främja hållbara biobränslen för flyg. I uppdraget ingår att verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt görs med förnybara drivmedel. För detta ändamål ska –2020 utlysa medel för att stödja forskning och utveckling av hållbara biobränslen för flyg. ska även inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Av propositionen 2019/20:1 utgiftsområde 20 framgår att regeringen har avsatt för forskning och utveckling av hållbara biobränslen samt för att inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan, ”från skogen till vingen”, för att bidra till omställningen till fossilfrihet inom flyget. Enligt uppgift från har sammanlagt 17 projekt fått stöd fram på området hållbara biobränslen för flyg. Projekten ska dela på totalt ca . Bland projekten finns t.ex. en utredning om storskalig produktion av fossilfritt flygbränsle i och att undersöka förutsättningarna för svensk produktion av biobränsle för flyg. tillsatte regeringen en utredning som skulle analysera behovet av styrmedel för att främja användningen av biobränslen inom flyget. Utredningen skulle också ta fram förslag till sådana styrmedel. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Biojet för flyget (SOU 2019:11) . Betänkandet har varit på remiss och bereds i . I proposition 2019/20:1 utgiftsområde 24 redovisas att samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi inom ramen för de utpekade prioriterade områdena har initierat flera satsningar. Bland annat lanserades en plattform för att utveckla hållbara biobränslen för flyg med , och i spetsen. Inom EU driver kommissionen ett projekt, Flightpath 2020, i samverkan med myndigheter från medlemsstaterna, flygbolag, flygplanstillverkare och bränsletillverkare. Målsättningen för projektet är att ha en europeisk årlig användning av jetbränsle från biomassa 2020. Detta skulle motsvara av det totala behovet av flygbränsle inom 2020. Även inom finns ett liknande samarbete mellan myndigheter, flygbolag, flygplatser och andra intressenter med syfte att driva på utvecklingen och kommersialiseringen av biobränsle för den nordiska flygmarknaden. Initiativet kallas Nordic Initiative on (Nisa). Förslag till nya anslag I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 9 föreslås att anslås till ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur. Motionärerna vill bygga ut laddinfrastrukturen för att skapa ett nätverk av publika laddstationer. Stödet ska vara teknikneutralt såtillvida att det ska kunna stötta investeringar i infrastruktur för koldioxidfria transporter som inte kan använda sig av traditionell infrastruktur för bensin och diesel. En liknande satsning föreslås i kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 16. Motionärerna vill införa ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av laddstolpar och annan infrastruktur för elektrifierade vägtransporter med fokus på utbyggnad där det är samhällsekonomiskt motiverat men där det ännu så länge inte finns marknadsförutsättningar att bygga ut. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 10 föreslås att 2 anslås till ett nytt anslag med benämningen Klimatbistånd. Motionärerna vill att biståndspolitiken i högre utsträckning ska bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och vill därför omfördela medel från det befintliga biståndet för att möjliggöra att mer pengar öronmärks till klimatbistånd. Vidare föreslås i kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 11 att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Utsläppsbroms. Motionärerna föreslår att det införs en utsläppsbroms som innebär att köper utsläppsrätter och annullerar dem vid det tillfälle då de gör störst effekt i förhållande till den automatiska annullering som är på väg att införas i EU:s utsläppsrättshandelssystem. Syftet är att ytterligare driva på omställningen i . I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Innovativ teknik för miljö och klimat. Anslaget ska inriktas på att finna lösningar på globala miljöfrågor, främst inom energi- och klimatområdet. Motionärerna anser att en sådan satsning dessutom skulle ge exportintäkter och arbetstillfällen, som ställning som kunskapsnation skulle stärkas. I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Strandstädning. Skräp längs med Sveriges kuster är ett återkommande problem för omkring 30 kommuner. Mestadels kommer skräpet från andra länder till följd av havsströmmar, vilket gör det svårt att förebygga med ett ändrat svenskt regelverk. Det extra stödet som getts till kommunerna har visat på goda resultat, och motionärerna ser ett behov av att intensifiera arbetet och göra det mer långsiktigt. I partimotion 2019/20:2694 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Klimatanpassade och gröna städer. Satsningen är ett statligt stöd till kommuner för att arbeta för klimatanpassade och grönare städer. Gemensamt för åtgärderna är att de ska främja klimatanpassning samt miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 11 föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Stöd till biojetproduktion. Ökad lokal produktion av biojet är lönsamt för svensk industri samt viktigt för stärkt krisberedskap, landsbygdsutveckling och regional tillväxt, anför motionärerna. I kan lokala råvaror användas, t.ex. rester från skogsbruk. För att få fart på produktionen föreslår motionärerna att ett statligt investeringsstöd och/eller lånegarantier för biojetproduktion införs. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del samt yrkande 10 föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Produktion av vätgas. I delar av landet där det inte är realistiskt att bygga ut elnät för försörjning av tunga väg- eller järnvägstransporter anser motionärerna att vätgas är ett bra alternativ. Motionärerna föreslår att möjligheterna utreds för att starta storskalig vätgasproduktion i norra för att driva tåg på (som trafikeras av dieseltåg) samt bränslecellsdrivna tunga vägfordon som verkar på sträckor långt ifrån elektrifierade sträckor. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del samt yrkande 12 föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Utveckling av tekniker för infångning och lagring av koldioxid. Enligt motionärerna saknas en övergripande nationell strategi för att utveckla koldioxidinfångning. En sådan strategi skulle kunna innehålla statligt stöd till grundforskning samt olika åtgärder för att skapa en marknad, både för att låta företag i konkurrens få avsättning för teknik-investeringar och för att skapa incitament för att ständigt förbättra tekniken. För att starta ett projekt med syfte att fånga in koldioxid behöver det även finnas lagrings- och transportmöjligheter. Motionärerna föreslår att en statlig utredning bör genomföras om hur politiken kan medverka till att det skapas en marknad för investeringar i CCS (carbon capture and storage). I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del samt yrkande 13 föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Snabbprövning klimatomställning industrier. Motionärerna anför att viktiga strategiska investeringar i ny klimatvänlig produktion fördröjs på grund av de långa tillståndsprocesserna. Motionärerna föreslår därför att det införs ett snabbspår för strategiska klimatrelaterade projekt. För att säkerställa att processen ska kunna genomföras enligt förslaget bör ett särskilt anslag inrättas för snabbprövning av klimatomställningsprojekt. förde upp ett nytt anslag på statens budget 2019 inom utgiftsområde 20, anslaget 1:21 Teknikneutral laddinfrastruktur, och anvisade till det nya anslaget att användas för att stödja utbyggnad av laddinfrastruktur inte bara för batteridrivna fordon utan även i form av tankstationer för vätgas- och bränslecellsdrivna fordon (bet. 2018/19:MJU1, rskr. 2018/19:98). I Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288) gjorde regeringen bedömningen att stöd för investeringar i infrastruktur för alternativa drivmedel kan lämnas med medel från anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. En särskild satsning från ett nytt anslag borde därför inte genomföras. Därmed ansåg regeringen att anslaget 1:21 Teknikneutral laddinfrastruktur borde minskas med och avskaffas. Vidare ansåg regeringen att det beställningsbemyndigande som fanns kopplat till anslaget borde tas bort. följde regeringens förslag till beslut (bet. 2018/19:FiU21, skr. 2018/19:288). När det gäller infrastrukturen för laddning av elbilar är den under utbyggnad i . Klimatklivet bidrar till detta genom investeringsstöd till laddinfrastruktur. I budgetpropositionen redovisas att över 30 000 nya laddpunkter för elbilar hade beviljats stöd vid slutet av 2018. Andra vanliga åtgärder i transportsektorn är uppbyggnad av tankstationer för biodrivmedel och utökad biogasproduktion. Regeringen ser över hur Klimatklivet och stödet till laddinfrastruktur ska utvecklas och effektiviseras bl.a. med anledning av den utvärdering som gjorts av . fattade regeringen beslut om ändringar i förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar och om en ny förordning (2019:525) om statligt stöd för installation av laddningspunkter för elfordon för icke-publik laddinfrastruktur för andra än privatpersoner, t.ex. bostadsrättsföreningar. Syftet med den nya förordningen är att förenkla möjligheten att söka stöd till icke-publik laddinfrastruktur, och därmed skynda på omställningen av transportsektorn. För privatpersoner finns möjlighet att söka stöd för installation av laddpunkt genom ladda-hemma-stödet. beviljades 3 336 ansökningar totalt ca i stöd. I propositionen 2019/20:1 utgiftsområde 21 redovisas att det kvarstår områden i där publik laddinfrastruktur är bristfällig. gjorde en översyn av hur bristen på laddinfrastruktur längs större vägar kan avhjälpas. Regeringen föreslår därför att det inom utgiftsområde 21 Energi införs ett nytt stöd på för laddinfrastruktur längs större vägar för att täcka de vita fläckar där detta annars inte kommer till stånd. I budgetpropositionen redovisas att det nåddes en politisk överenskommelse mellan och om . Överenskommelsen innebär bl.a. tydligare regler för att underlätta etablering av laddinfrastruktur för elfordon. De ändrade och nya förordningarna trädde i kraft och det reviderade elmarknadsdirektivet ska ha införlivats i svensk lagstiftning . beslutades även om ändringar i EU:s direktiv om byggnaders energiprestanda som innebär att krav ställs på installation av laddningspunkter eller laddinfrastruktur för bostads- och lokalbyggnader med mer än tio parkeringsplatser vid nyproduktion och större renovering. Direktivet ska genomföras i svensk lagstiftning och kommer att främja utbyggnaden av laddinfrastruktur för elbilar. Vidare anför regeringen i budgetpropositionen att användningen av fossil energi inom transportsektorn är hög och att fossilberoendet måste brytas.