bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — I betänkandet En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46), som närmare redovisas nedan, föreslår bl.a. att Lantmäteriets ovannämnda uppdrag om tillhandahållande av detaljplaner även ska gälla översiktsplaner och att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om standarder för utformningen av digitala översiktsplaner, regionplaner och områdesbestämmelser. Beredning pågår inom av de förslag som utredningen har lämnat. har även fått i uppdrag av regeringen att ta fram en tidsplan för regeringens satsning på en enhetlig digital tillämpning av PBL. I rapporten för en enhetlig digital tillämpning av (2018:28) redovisar de olika satsningar som myndigheten bedömer behövs för uppdraget. I rapporten anges bl.a. att har påbörjat en förstudie om digitala byggförfattningar och har som målsättning att ge underlag till programutvecklare så att de första produkterna ska finnas ute på marknaden . Myndigheten gör även bedömningen att föreskrifter för digitala detaljplaner bör vara färdiga , under förutsättning att Lantmäteriets arbete med att utveckla en nationell plandatabas fortskrider enligt plan. räknar med att alla nya detaljplaner som görs är digitala och att de utformas enligt gällande föreskrifter. Förutsättningar för enhetliga översiktsplaner bedöms vara klara . Enligt uppgift från följer arbetet om digitalisering av samhällbyggnadsprocessen den fastslagna tidsramen. övriga förslag som bl.a. rör regelförenklingar i PBL har haft i uppdrag att analysera bl.a. hur kommunernas översiktsplanering enligt PBL kan utvecklas och stärkas för att underlätta efterföljande planering och hur dialogen mellan staten och kommunerna om fysisk planering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för översiktsplaneringen. Utredningen har också undersökt hur kommunen kan ges större möjligheter att besluta om huruvida ny eller befintlig bebyggelse behöver regleras med en detaljplan. Vidare har utredningen sett över behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan. Utredningen har redovisat delbetänkandet Detaljplanekravet (SOU 2017:64). De huvudsakliga förslagen i delbetänkandet har lett till förslag i propositionen Ett tydligare och enklare detaljplanekrav (prop. 2017/18:167), i vilken det föreslogs vissa förtydliganden av kravet på detaljplan i PBL. Utredningen har även redovisat delbetänkandena En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46) och Verkställbarhet av beslut om lov (SOU 2018:86) samt slutbetänkandet Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9). I delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering redovisas bl.a. förslag om att införa ett krav på att kommunerna varje mandatperiod antar en planeringsstrategi för ökad kontinuitet i planeringen. Förslaget innebär att kommunen ska ta ställning till sitt kommande arbete med översiktsplaneringen och bedöma om den befintliga översiktsplanen är aktuell. Utredningen föreslår även tydligare regler för när en översiktsplan bedöms vara aktuell. Förslagen medför enligt utredningen bättre förutsättningar för detaljplaneprocessen och ett bättre underlag vid bedömandet om översiktsplanen kan ge vägledning för vilka områden som är lämpliga för landsbygdsutveckling i strandnära lägen enligt . Dessutom föreslår utredningen att översiktsplaner och fördjupade översiktsplaner som har antagits /04 ska upphöra att gälla vid utgången av 2024. Utredningen hänvisar till att sådana äldre översiktsplaner inte har miljöbedömts och inte heller är utformade med hänsyn till gällande miljökvalitetsnormer. Utredningen föreslår även åtgärder som innebär att kraven på en översiktsplan förtydligas bl.a. när det gäller planens syfte och vad den bör innehålla. Det föreslås att det ska finnas en markanvändningskarta som visar hur kommunen bedömer att de allmänna intressena i 2 kap. PBL bör tillämpas i kommunen. Enligt utredningen bör det i kartan ingå sex övergripande kategorier för indelning av mark- och vattenanvändningen: – Stadsbygd och tätortsområden – Transporter och infrastruktur Vidare föreslår utredningen att man tar bort det nuvarande kravet om att det ska framgå av översiktsplanen hur kommunen avser att ta hänsyn till relevanta nationella mål, planer och program. Utredningen menar att detta krav bör ersättas med ett krav på att kommunen i stället ska redovisa hur översiktsplanen förhåller sig till den nationella strategi för fysisk planering som övervägs inom . Vidare konstaterar utredningen att kommunerna behöver kunna reglera upplåtelseformen för bostäder, bl.a. för att kunna uppfylla det bostadsförsörjningsansvar som åligger kommunen enligt lag. Enligt utredningens bedömning är det inte lämpligt att en sådan reglering sker i detaljplan. Utredningen hänvisar bl.a. till att en detaljplan kräver omfattande resurser och att en bestämmelse om upplåtelseform kanske inte kan bestå . En sådan reglering i detaljplan skulle också kunna strida mot egendomsskyddet i bl.a. regeringsformen. Utredningen lämnar i stället ett förslag till lagstiftning, i form av en ny lag, som ger kommunerna rätt att fatta beslut om att vissa bostäder bara får upplåtas med hyresrätt. Detta föreslås gälla för mark eller utrymme som ägs av kommunen ensamt eller gemensamt med andra kommuner. I betänkandet Verkställbarhet av beslut om lov (SOU 2018:86) föreslår ändringar i bl.a. den nya bestämmelsen om verkställbarhet av bygglov, rivningslov och marklov som trädde i kraft (prop. 2017/18:240, bet. 2017/18:CU13, rskr. 2017/18:335). Utredningen bedömer att den nuvarande regleringen – med en generell bestämmelse om verkställbarhet efter en tidsfrist – bara marginellt påverkar risken för onyttig överklagandeprocess, som den fördröjer påbörjandet av närmare 100 000 lovgivna åtgärder. Utredningen föreslår därför att ett beslut om lov ska gälla , även om det inte fått laga kraft, och att en åtgärd som kräver lov får påbörjas när startbesked och eventuella villkor i både lovbeslutet och startbeskedet är uppfyllda. Dessutom föreslås en möjlighet för byggnadsnämnderna att ge startbeskedet som lovbeslutet ges. I slutbetänkandet Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9) föreslår bl.a. en ny bestämmelse i PBL som innebär att kommunen – om det har begärts av planintressenten – i ett planbesked ska redovisa sin bedömning av vilket planeringsunderlag som kan behövas för detaljplaneläggning. Utredningen konstaterar att sådant planbesked skulle bidra till att det går snabbare att ta fram förslaget till detaljplan och till att kommunala planeringsresurser används på ett bättre sätt. Utredningen föreslår även en bestämmelse i PBL om att kommunen i planbeskedet ska medge att en planintressent får inhämta yttrande från , om planintressenten har begärt detta och även beviljats ett positivt planbesked. En sådan bestämmelse skulle innebära att yttrar sig över vilka planeringsunderlag som behövs för att ska kunna ta ställning till hur den planläggning som planbeskedet avser förhåller sig till de ingripandegrunder som finns i lag. Med ingripandegrunder menas hur planläggningen kan påverka riksintressen, miljö- och kvalitetsgrunder och strandskydd, men också frågor om t.ex. risken för olyckor, översvämning och erosion. Utredningen konstaterar att omfattningen av yttrandet får bero på omständigheterna i det enskilda planbeskedet. Vidare föreslår utredningen ett förtydligande i PBL om att planeringsunderlag får upprättas av någon annan än kommunen. Med någon annan än kommunen avser utredningen i första hand enskilda planintressenter, men det kan även vara och andra förvaltningsmyndigheter. Utredningens samtliga förslag, i de delar som ännu inte lett till lagstiftning, bereds inom . Regeringen har aviserat att en proposition om En utvecklad översiktsplanering kommer att överlämnas till . Annat pågående arbete med regelförenklingar i PBL beslutade regeringen om att överlämna propositionen Större frihet att bygga altaner (prop. 2018/19:112). I propositionen, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, föreslås större frihet för fastighetsägare att bygga altaner. Förslaget innebär i huvudsak att det i införs ett undantag från kravet på bygglov för att uppföra en altan vid ett en- eller tvåbostadshus eller tillhörande komplementbostadshus, om altanen byggs inom från bostadshuset, inte är högre än och inte placeras närmare tomtgränsen än . En sådan altan får strida mot den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds i . Vidare har i rapporten på reglering av byggnadsverks höjder och våningsantal (2016:30) på uppdrag av regeringen tagit fram förslag till ändringar i PBL. Förslagen syftar till förenklingar genom ett enhetligt system där exempelvis reglerna om byggnadshöjd och våningar gäller på samma sätt oavsett om en detaljplan antagits enligt nuvarande regler i PBL eller enligt den tidigare . Förslagen syftar även till att förtydliga de regler som gäller för systemet för mätning av byggnadshöjd och våningsantal, vilka bedöms vara otydliga. Beredning av förslagen pågår inom . I en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna (fortsättningsvis januariavtalet) anges att det kommer att genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. aviseras att det bl.a. kommer att införas enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område, nya regler om utökade möjligheter för privat initiativrätt med bibehållet kommunalt ansvar för översiktsplanering, planbeslut och bostadsförsörjning. Vidare ska det införas bygglovsbefrielse för altaner i kombination med att mindre (lovfria) altaner kommer att få strida mot gällande planbestämmelser. Härtill nämns att det ska vidtas åtgärder för att det ska vara enklare att få bygga strandnära och skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. En utredning om ett slopat krav på bygglov för den som vill bygga ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till sin gård kommer att tillsättas 2020. Vidare anges att det ska bedrivas en aktiv klimatpolitik som värnar det klimatpolitiska nätverket. En utredning kommer att tillsättas för att se över all relevant lagstiftning så att nämnda ramverk får genomslag. Även i regeringsförklaringen anger regeringen att det klimatpolitiska ramverket står fast och att all relevant lagstiftning som berör detta kommer att ses över samt att klimatmålen ska nås. Utskottet behandlade motionsyrkanden om behovet av en översyn av PBL senast (bet. 2017/18:CU16). Utskottet anförde att den fortfarande ansåg att det behövs ett fortsatt arbete med reformer av PBL inte minst mot bakgrund av bostadsbristen i landet. Utskottet hänvisade till det omfattande beredningsarbetet inom med pågående utredningar och till beslutade eller aviserade propositioner. Utskottet ansåg därför att det saknades skäl för ytterligare åtgärder från sida. följde utskottets förslag. De motioner som utskottet tar upp i detta avsnitt handlar om digitaliseringsarbetet i plan- och byggprocessen och ett behov av fortsatt arbete för att förenkla reglerna i PBL. Det huvudsakliga syftet är att det ska gå snabbare och vara enklare att bygga bostäder, för att bostadsbristen ska minska. Som utskottet påpekat i samband med tidigare beredning av motionsyrkanden om regelförenklingsarbete i PBL delar utskottet motionärernas uppfattning om att det finns behov av att fortsätta med olika reformer av lagstiftningen. När det gäller motionsförslagen om behovet av digitalisering av PBL och plan- och byggprocessen pågår som framgår ovan ett omfattande arbete inom bl.a. Lantmäteriet och som syftar till att tydliggöra ansvarsfördelningen för arbetet och klargöra vilka regelförenklingar som bör göras inom området. Dessutom har det genom lagstiftningsärendet Digitala detaljplaner – Reglering av hur detaljplaner utformas digitalt genomförts vissa ändringar som gör det möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om standarder för utformningen av grundkartor, detaljplaner och planbeskrivningar. Vidare pågår inom beredning av förslag om bl.a. digitaliseringsfrågor. Mot denna bakgrund finner utskottet inget skäl att vidta åtgärder med anledning av motionsförslagen om digitalisering av PBL och samhällsbyggnadsprocessen. Motionerna 2018/19:238 (KD) yrkande 2 och 2018/19:2590 (L) yrkandena 43 och 49 bör därför avslås. När det gäller motionsförslagen om regelförenklingar i PBL har ett antal utredningar behandlat olika frågor som regleras genom lagen. har även fattat beslut om relativt omfattande lagändringar. fattade t.ex. genom lagstiftningsärendena Ett tydligare och enklare detaljplanekrav och Fler bygglovsbefriade åtgärder beslut om ändringar i PBL som bl.a. innebär en förenkling av detaljplanekravet och att fler åtgärder befrias från lovkravet. Som redovisats ovan pågår ett omfattande utredningsarbete i nämnda frågor inom med beredning av bl.a. förslag om hur översiktsplaneringen kan stärkas och på reglering av byggnadsverk höjder och våningsantal med förslag om regelförenklingar i fråga om bedömningar av byggnadshöjd m.m. Regeringen har även lämnat förslag om bygglovsbefrielse för altaner i propositionen Större frihet att bygga altaner, och aviserat att en proposition om översiktsplanering kommer att överlämnas till . Vidare innebär januariavtalet att det bl.a. kommer att genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. Utskottet utgår mot denna bakgrund från att regeringen ger arbetet med regelförenklingar i PBL fortsatt prioritet och finner ingen anledning att föregripa arbetet med ett förnyat initiativ från sida. Motionsyrkandena /19:1120 (SD) yrkande 10, 2018/19:1334 (M) yrkande 1, 2018/19:1527 (M) yrkande 3, 2018/19:1709 (M), 2018/19:1758 (M) yrkande 2, 2018/19:2425 (C) yrkande 19, 2018/19:2428 (C) yrkande 8 och 2018/19:2786 (M) bör därför avslås. När det gäller motionsförslagen om en översyn av PBL i ljuset av det klimatpolitiska ramverket noterar utskottet att det i januariavtalet och i regeringsförklaringen aviseras att all relevant lagstiftning som berör detta ramverk kommer att ses över och att klimatmålen ska nås. Därmed finner utskottet inget skäl att vidta åtgärder med anledning av motionsyrkandena /19:1798 (S) yrkande 2 och 2018/19:2733 (MP) yrkande 5, som bör avslås. Allmänna och enskilda intressen enligt Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skyddet för kulturhistoriska byggnader och om behovet av idrott och idrottsanläggningar i planläggning. Utskottet hänvisar till gällande rätt och till pågående arbete. Jämför reservation 3 (SD), 4 (V) och 5 (L). m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2590 yrkande 45 att skyddet för kulturhistoriska byggnader bör vara starkt. Det bör dock vara möjligt att få bygglov för mindre byggnader som t.ex. friggebodar. Ändringar som inte innebär ett permanent ingrepp i miljön bör vidare kunna prövas genom lovansökan och från fall till fall. Ett tillkännagivande begärs om det sagda. Frågor som rör skyddet för kulturhistoriska byggnader berörs även i kommittémotion 2018/19:1120 yrkande 22 av m.fl. (SD) där det anförs att en historisk miljö är viktig för trivsel och för att stärka gemenskapen hos befolkningen. Motionärerna anser därför att skyddet för historiska byggnader bör stärkas i PBL men att det bör vara tillåtet att göra smärre tekniska ändringar på sådana byggnader om ändringarna har till syfte att bevara byggnaden. Ett tillkännagivande begärs om det sagda. I kommittémotion 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att begreppet idrott ska läggas till i bestämmelsen 2 kap. 7 § 4 PBL. Motionärerna anför att idrott behöver prioriteras och ett sätt att göra detta är att vid planläggning ta hänsyn till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns lämpliga platser för lek och utevistelse. Motsvarande förslag framställs i motion 2018/19:830 av och (båda S). Liknande yrkande framställs i motion 2018/19:948 av (S) där motionärerna anför att den nuvarande utformningen av 2 kap. 7 § PBL medför behov av att får i uppdrag att ta fram en vägledning till kommunerna som har till syfte att säkerställa att idrottsanläggningar och idrottsmiljöer finns lättillgängliga och i nära anslutning till bebyggelse. Även i motionerna 2018/19:950 av m.fl. (S), 2018/19:1083 av Lawen Redar och (båda S) framställs liknande förslag om behovet av att vikten av idrottsanläggningar beaktas i samhällsplaneringen eller i planprocessen. Vid prövningen av frågor enligt PBL ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen (2 kap. 1 § PBL). Bestämmelsen innebär att det ska ske en avvägning mellan de intressen som är aktuella både vid planläggning och vid prövning av t.ex. bygglovsfrågor. Om det finns flera motstående intressen ska hänsyn tas till det intresse som, efter en proportionalitetsbedömning, väger tyngst. Även bestämmelserna om hushållning med mark- och vattenområden i 3 kap. och 4 kap. 1–8 §§ ska tillämpas vid planläggning och prövning enligt PBL (2 kap. 2 § PBL). får vidare endast bebyggas om marken från allmän synpunkt är lämplig för det. Vid t.ex. planläggning ska kommunen, med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden bl.a. främja dels en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi och råvaror samt goda miljöförhållanden i övrigt, dels bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet (2 kap. 3 § PBL). Vid planläggning ska marken vara lämplig med hänsyn till stads- och landskapsbilden, natur och kulturvärdena på platsen och intresset av god helhetsverkan (2 kap. 6 § PBL). Enligt 2 kap. 7 § PBL ska det vid planläggning dessutom tas hänsyn till behovet av att det inom eller nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service. Det finns ett nära samband mellan bestämmelserna i och bl.a. genom den nämnda hänvisningen i PBL till bestämmelserna om hushållning med mark- och vattenområden i . I 3 kap. finns de grundläggande hushållningsbestämmelserna. Mark- och vattenområden av riksintresse för ett antal angivna ändamål ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra eller skada ändamålen. Riksintressen är geografiska områden som har pekats ut för att de innehåller nationellt eller i vissa fall regionalt viktiga värden och kvaliteter. Exempelvis kan ett område pekas ut som riksintresse för kulturmiljövården. Det sagda innebär att det vid såväl planläggning som bygglovsfrågor kan uppkomma situationer då planfrågor eller byggfrågor ska avvägas mot intresset att bevara kulturmiljövårdade miljöer eller byggnader. När det gäller skyddet för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse bör vidare nämnas att en byggnad som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt inte får förvanskas (8 kap. 13 § PBL). Denna bestämmelse gäller även för bebyggelseområden. Det finns även krav på att ett byggnadsverk ska hållas i vårdat skick och underhållas. Underhållet ska anpassas till omgivningens karaktär och byggnadsverkets värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt. Om byggnadsverket är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt ska det underhållas så att de särskilda värdena bevaras (8 kap. 14 § PBL). Ändring av denna typ av byggnad och flyttning av en sådan byggnad ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden (8 kap. 17 § PBL). I en detaljplan får kommunen ange krav och skyddsbestämmelser för byggnader som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt eller som ingår i ett bebyggelseområde av denna karaktär (4 kap. 16 § 2–4 PBL). Kommunen kan också i detaljplanen ange utökad lovplikt för åtgärder som kan påverka skyddsvärdet (4 kap. 15 § PBL). Enligt det av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska städer, tätorter och bebyggd miljö utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Den bebyggda miljön ska medverka till en god regional och global miljö. Målet syftar till att uppnå en hållbar utveckling i den bebyggda miljön där de ekologiska, sociala och ekonomiska aspekterna vägs in. Målet ska uppnås 2020. Vidare innefattar målet miljöanpassning av byggnader och anläggningar samt att en god hushållning med mark, vatten och andra resurser ska främjas. Inom målet God bebyggd miljö används flera preciseringar för att förtydliga målet och tydliggöra uppföljningsarbetet. Ett av dessa är Kulturvärden i bebyggd miljö: det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap bevaras, används och utvecklas. har fått i uppdrag av regeringen att förstärka arbetet med arkitektur och gestaltad livsmiljö (dnr N2018/02273/SPN och dnr N2017/03879/SPN). Inom ramen för uppdraget ska myndigheten bl.a. verka som kompetensstöd i kommunernas arbete med arkitektur- och gestaltningsprogram. Som skäl för uppdraget hänvisar regeringen till den bedömning som regeringen gjorde i propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). I propositionen bedömer regeringen att det behövs ett tydligare samlat ansvar för samordning, kompetensstöd och främjande insatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö i syfte att bl.a. bidra till hög arkitektonisk kvalitet i hela landet. Arbetet bör enligt propositionen samordnas av . Denna utvecklade roll för förutsätter bl.a. att det finns utvecklade kunskapsunderlag om kulturmiljön. Det behöver också finnas relevant kompetens på lokal nivå för långsiktig hållbar förvaltning av bebyggelsens kulturhistoriska värden, så att kulturmiljövärden kan identifieras och integreras tidigt i planeringsprocessen. Regeringen anför också att möjligheten att komplettera befintliga översiktsplaner med redovisningar av kulturmiljövärden behöver utvecklas. får därför enligt uppdraget ansvar för att samordna det arbete som ska bedrivas hos , , Statens centrum för arkitektur och design och , samla och redovisa kunskap om och goda exempel på kulturhistoriska värden som kan integreras i plan- och byggprocesser. Som framgår av föregående avsnitt har i delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46) bl.a. lämnat förslag som avser ändringar i för innehållet i en översiktsplan. Utredningen har föreslagit att kraven på en översiktsplan förtydligas bl.a. när det gäller planens syfte och vad den bör innehålla. I förslaget ingår att det ska tas fram en markanvändningskarta som visar hur kommunen bedömer att de allmänna intressena i 2 kap. PBL bör tillvaratas i kommunen. Enligt utredningen bör det i kartan ingå sex övergripande kategorier för indelning av mark- och vattenanvändningen. Två av dessa kategorier är stadsbygds- och tätortsområden respektive grönstruktur. I begreppet stadsbygds- och tätortsområden inkluderas en beskrivning av den karaktär som kommunen bedömer att olika områden bör ha, t.ex. bostäder, handel, parker eller fritidsanläggningar. I begreppet grönstruktur ska det enligt förslaget ingå områden och strukturer för rekreation och park- och naturområden.