bet · H601NU13 · 2019-05-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om internationell handel, EU:s inre marknad och handels- och investeringsfrämjande. Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om främjande av internationell handel, handel och hållbarhet, handel med sälprodukter, främjandet av EU:s inre marknad, exportförbudet för snus och vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (V). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (M) 2.Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (SD) 3.Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (C) 4.Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (L) 5.Handel och hållbarhet, punkt 2 (M) 6.Handel och hållbarhet, punkt 2 (SD) 7.Handel och hållbarhet, punkt 2 (V) 8.Handel med sälprodukter, punkt 3 (M, SD) 9.Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (M) 10.Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (SD) 11.Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (C) 12.Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (L) 13.Exportförbudet för snus, punkt 5 (M, SD) 14.Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 6 (M) 15.Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 6 (SD) 16.Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 6 (V) 17.Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 6 (KD) 18.Exportrådgivning och export av välfärdstjänster, punkt 7 (M, KD) 1.Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (V) 2.Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa frågor om internationell handel 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5, 6 och 8–10, 2018/19:915 av (M), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del, 2018/19:2709 av och (båda C), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 32. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:371 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 14 och 15, 2018/19:450 av och (båda SD), 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 10–12, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkande 17, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 30, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 35. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 8 (M, SD) Vissa frågor om EU:s inre marknad 2018/19:161 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:305 av (SD), 2018/19:752 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del, 2018/19:2776 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (L) 2018/19:162 av m.fl. (SD), 2018/19:1279 av (M) yrkande 1, 2018/19:2006 av (M) och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 13 (M, SD) Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande 2018/19:154 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:167 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16 och 32, 2018/19:865 av (M), 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1312 av och (båda S), 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 28, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 14 (M) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) Reservation 17 (KD) Exportrådgivning och export av välfärdstjänster 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 27. Reservation 18 (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (SD), Per Schöldberg (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 63 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Under beredningen av detta ärende har utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor informerat utskottet om regeringens prioriteringar när det gäller EU:s handelspolitik och EU:s inre marknad. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör vissa frågor om internationell handel, handel och hållbarhet och handel med sälprodukter. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L), 5 (M), 6 (SD), 7 (V) och 8 (M, SD) samt särskilt yttrande 1 (V). Vissa frågor om internationell handel I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) framhålls att väl fungerande tvistlösningsmekanismer mellan stater och investerande företag hör till handelsavtalens grundfundament. Dessa mekanismer är till för situationer då investerare anser sig ha blivit diskriminerade eller på annat sätt oskäligt behandlade av en stat. För att skydda svenska företags rättigheter och möjligheter att delta på internationella marknader är det enligt motionärerna därför viktigt att verkar för att det i bilaterala och plurilaterala handelsavtal skapas funktionella och effektiva tvistlösningsmekanismer som underlättar för små och medelstora företag att etablera sig i andra länder (yrkande 29). I motion 2018/19:915 av (M) förordas att regeringen bör göra en översyn av hur fler gränshinder mellan och kan rivas i syfte att främja handeln mellan länderna eftersom framför allt små företag avskräcks från att kliva in på den norska marknaden på grund av de hinder som uppstått som en konsekvens av att är medlem i EU medan inte är det. I motion 2018/19:2903 av m.fl. (M) anförs bl.a. att ska vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet inom EU och i världen. EU:s frihandelsavtal ska enligt motionärerna vara så ambitiösa och heltäckande som möjligt. Det anges därför vara viktigt att slå vakt om och bidra till ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. ska vara en aktiv röst i världen och i (, WTO) för att driva på för fler och mer omfattande globala frihandelsavtal, sägs det i motionen (yrkande 32). I kommittémotion 2018/19:165 av m.fl. (SD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för icke snedvridande konkurrensregler nationellt och globalt (yrkande 2). Stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska inte kunna agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri, sägs det i motionen. Vidare bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen att ska verka för en öppen och fri handel samt motverka protektionism (yrkande 5). bör föra en frihandelsvänlig linje både som nation och inom EU och internationella forum, som t.ex. WTO. I motionen föreslås vidare ett tillkännagivande om att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt i den svenska industrin (yrkande 6). Handelsavtal kan därför enligt motionärerna riktas mot t.ex. regionala delar av världen eller slutas genom bilaterala och multilaterala avtal nationer emellan för att uppnå bästa möjliga effekt. Motionärerna är generellt sett positiva till ett handelsavtal mellan och , även om de påtalar vissa svårigheter och utmaningar som finns med att sluta ett avtal, och förordar bl.a. att parterna i första hand bör se över de områden som har störst möjlighet till regelsamarbete snarare än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Motionärerna understryker att ett avtal inte får utmynna i en situation där företag generellt ska kunna stämma stater med stöd av avtalet, och där den svenska modellen skadas, eller i en situation där avtalet i övrigt leder till en underminering av det svenska självbestämmandet (yrkande 8). Motionärerna betonar vidare vikten av att förhandlingarna om ett framtida handelsavtal mellan och genomförs skyndsamt. Detta skulle enligt motionärerna ge EU mer trovärdighet, men framför allt underlätta för investeringar i både och eftersom det ger en möjlighet för företagen att planera sin kommande verksamhet. bör därför tillkännage för regeringen att ska vara en drivande kraft inom EU för att ett nytt handelsavtal ska komma till stånd (yrkande 9). Alldeles oavsett framtida relationer mellan och kvarstår det faktum att är en av mest betydande handelspartner, både gällande export och import. Därför framhåller motionärerna att även i fortsättningen måste verka för goda handelsrelationer med , oaktat relation till EU (yrkande 10). I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) anförs bl.a. att EU måste öppna sig mer mot omvärlden och aktivt arbeta för att upprätta fler globala frihandelsavtal (yrkande 17 i denna del). I motion 2018/19:2709 av och (båda C) anförs att företag som ska passera –Norge-gränsen drabbas av gränshinder som hindrar affärerna eftersom inte är med i EU:s tullsamverkan. Det handlar främst om tull och moms, olikheter i regelverk och standarder samt brist på information. Motionärerna menar att det svenska gränshindersarbetet därför måste stärkas så att informationen förbättras, framför allt till små och medelstora företag samt att svenska myndigheter ska verka för att förenkla för företag vid handel över gränsen. I partimotion 2018/19:2040 av m.fl. (L) förordas ett tillkännagivande om mer europeisk frihandel med omvärlden. Motionärerna anser att EU ska driva på för multilaterala överenskommelser och plurilaterala handelsliberaliseringar och fortsätta att förhandla bilaterala frihandelsavtal med partner som uppvisar ett intresse för ömsesidigt liberaliserad handel. Vidare ska EU, enligt motionärerna (yrkande 8), även driva på för att återstarta förhandlingarna med om det transatlantiska handels- och investeringsavtalet (Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP). I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) framhålls att tillgång till effektiv ren energi och rena teknologier är avgörande för världens hållbara utveckling. Motionärerna framhåller att svensk ren teknologi håller hög klass och har potential att bli ledande internationellt. Därför behövs insatser på flera plan för att stimulera exportmöjligheterna men också för att motverka de vanligt förekommande handelshindren, såsom höga tullar på ny miljövänlig energiteknik (yrkande 30). I kommittémotion 2018/19:2784 av m.fl. (M) förordas ett tillkännagivande om att ska verka för att minska tullar och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik, såsom solceller. På så vis kan miljöteknik spridas snabbare globalt och därmed bidra till en hållbar utveckling (yrkande 3). Att underlätta för handeln med miljövänliga och miljöförbättrande produkter är ett alldeles utmärkt sätt att hantera klimathot och andra miljöproblem sägs det i kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M). Motionärerna anser därför att genom två olika tillkännagivanden ska uppmana regeringen att driva på i EU dels för att länder som vidtar verkningsfulla åtgärder och sänker sina utsläpp ska belönas med mer fördelaktiga handelsavtal (yrkande 24), dels i förhandlingarna av det gröna frihandelsavtalet () så att det blir så omfattande som möjligt, dvs. att tullar på klimatsmarta varor måste sänkas eller helt tas bort (yrkande 25). I motion 2018/19:2903 av m.fl. (M) anförs bl.a. att handel är ett viktigt verktyg i kampen för bättre miljö. Genom att ta bort tullar och handelshinder kan den gröna frihandeln utökas för miljö- och klimatsmarta varor, tjänster och teknologier (yrkande 35). I kommittémotion 2018/19:165 av m.fl. (SD) anförs att även andra än rent ekonomiska intressen bör kunna beaktas i handelsavtal. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att handelsavtal bör innefatta djuretik, s.k. Corporate Social Responsibility (CSR) och miljöaspekter där prioriteringen ligger på ett minskat koldioxidläckage (yrkande 7). I motion 2018/19:450 av och (båda SD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda omfattningen av bolag vars produkter är ett resultat av slavarbete. Motionärerna framhåller vikten av att identifiera de bolag vars produkter gynnar slavmarknaden och att därefter vidta åtgärder för att förhindra slavarbete. m.fl. (V) framhåller i partimotion 2018/19:757 att Statskontoret i rapporten vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete analyserat hur efterlever FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och lämnat förslag på olika åtgärder. Motionärerna ställer sig bakom de förslag som lämnas i rapporten och anser att regeringen utifrån denna rapport bör återkomma till med förslag (yrkande 17). I kommittémotion 2018/19:723 av m.fl. (V) framhålls att Sida i skrivelsen Utnyttjande av utvecklingssamarbetet för att motverka det krympande utrymmet för civilsamhället lyfter fram företagens roll i arbetet med att motverka det krympande demokratiska utrymmet. Sida föreslår att ska etablera en funktion för vägledning och kunskap för svenska företag som vill engagera sig i detta. Motionärerna instämmer i Sidas bedömning och menar att en sådan funktion vore välkommen (yrkande 10). Motionärerna framför vidare att svenska investeringar aldrig får bidra till brott mot de mänskliga rättigheterna och att det behövs ökad transparens och tydliga konsekvensanalyser när svenska myndigheter understödjer export och investeringar. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på bindande riktlinjer för företagens ansvar och mänskliga rättigheter, sägs det i motionen (yrkande 11). Motionärerna menar även att regeringens handlingsplan för hållbart företagande och mänskliga rättigheter inte tydligt tar sig an frågan om det krympande utrymmet för civilsamhället. Motionärerna menar att handlingsplanen tydligare bör främja organisationers, arbetstagares, urfolks, lokalbefolkningars och människorättsförsvarares och miljöförsvarares möjligheter att finnas, organisera sig och agera offentligt, och att handlingsplanen bör revideras i enlighet med detta (yrkande 12). I motion 2018/19:371 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att en mycket strikt uppförandekod ska gälla för de svenska företag som avser att investera i , vilken innebär att företagen ska respektera mänskliga rättigheter, inberäknat rättigheter för de anställda vid de svenska företagen att förhandla med arbetsgivaren om löner och arbetsvillkor i enlighet med Internationella arbetsorganisationens () kärnkonventioner. Vidare anser motionären att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att verka för att svenska företag som vill investera i gör det i de eftersatta kurdiska områdena så att arbetstillfällen skapas där (yrkande 15). I kommittémotion 2018/19:2890 av m.fl. (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en strategi för hur den har tänkt agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter ska tillåtas igen. Motionärerna anför att avsaknaden av ett undantag skapar etiska problem eftersom jakten på säl behövs för att skydda fisket som förbudet gör att det inte går att nyttja de sälar som jagas (yrkande 20). Övergripande om internationell handel Handelspolitik innefattar åtgärder som länder tillämpar för att påverka den internationella handeln med varor och tjänster samt utländska direktinvesteringar. Den traditionella handelspolitiken har i huvudsak gällt avtal om regler för varuhandeln. är ansatsen bredare och omfattar även regionala och multilaterala regelsystem på områden som tjänstehandel, investeringar och immaterialrättsligt skydd. EU har en gemensam yttre handelspolitik, vilket bl.a. innebär att alla EU:s medlemsländer har samma tullar mot omvärlden och att handelsavtal som rör utbyte av varor och tjänster med länder utanför EU är gemensamma för alla medlemsländer. Det innebär också att medlemsländerna i EU har gemensamma förhandlingspositioner i internationella handelsförhandlingar. Den gemensamma handelspolitiken omfattar även handelspolitiska skyddsåtgärder, handelsrelaterade aspekter av immaterialrätt och utländska direktinvesteringar. EU har dessutom en gemensam jordbrukspolitik som tillsammans med det gemensamma regelverket på den inre marknaden – som bl.a. rör miljö, säkerhet och hälsa – påverkar EU:s handelsrelationer med omvärlden. presenterade kommissionen i meddelandet En balanserad och progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017) 492), ett paket med nya förslag på hur EU:s handelsagenda skulle kunna utvidgas och fullbordas. Kommissionen listar följande delar i sitt handelspaket: • ett förslag till förordning om att inrätta en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i EU • rekommendationer om att inleda förhandlingar om handelsavtal med och • en rekommendation om att inleda multilaterala förhandlingar om att inrätta en multilateral domstol för att lösa investeringstvister • beslutet att kommissionen fr.o.m. nu ska offentliggöra sina rekommendationer till förhandlingsdirektiv för handelsavtal • beslutet att inrätta en grupp som ska ge råd om EU:s handelsavtal. I kommissionens strategi för att uppnå en balanserad och progressiv handels-politik för att styra globaliseringen ingår att besegla nya handelspartnerskap för att skapa progressiva regler för världshandeln, en fast handels- och investeringspolitik som skyddar EU:s intressen och uppnår rättvisa genom att alla parter agerar enligt regler – med lojala konkurrensvillkor, samt utan illojala subventioner – dels transparenta och inkluderande förhandlingsprocesser för att ta fram handelsavtal som är ändamålsenliga. Kommissionen sammanfattar meddelandet med att framhålla att det är väsentligt för EU att försvara ett öppet och regelbaserat multilateralt handels-system och föra en fast och proaktiv handelspolitik som baseras på öppenhet och som säkerställer EU:s fortsatta välstånd och en hållbar utveckling av den europeiska ekonomin. För att uppnå detta måste EU främja en ambitiös, progressiv, öppen, värdebaserad och regelbaserad handelsagenda på internationell nivå. Detta innebär en handelspolitik som inte bara skapar nya ekonomiska möjligheter för företag och invånare utan även återspeglar och främjar de universella värden som unionen bekänner sig till och som bevarar staternas rätt att reglera i det allmänna intresset. handelsstrategi – handel för alla presenterade kommissionen meddelandet om en ny han-dels- och investeringsstrategi: Handel för alla, mot en mer ansvarsfull handels- och investeringsstrategi (COM(2015) 497). Meddelandet behandlades av utskottet i ett utlåtande (utl. 2015/16:NU8). presenterade kommissionen en genomföranderapport av strategin (COM(2017) 491). I rapporten beskriver kommissionen det arbete och de framsteg som har gjorts för att uppnå de åtaganden som gjorts inom ramen för strategin under fem tematiskt indelade avsnitt: • en handelspolitik som bemöter globaliseringen • se till att handeln skapar fördelar för alla • att förankra handels- och investeringspolitiken i universella värderingar • inkluderande beslutsfattande som är öppet för insyn • engagera partner runt om i världen. Kommissionen konstaterar i rapporten att det har gjorts avsevärda konkreta framsteg mot en effektiv, öppen och ansvarsfull handelspolitik som svar på ekonomiska utmaningar och för att ta vara på möjligheter. EU utformar reglerna för global handel genom progressiva och innovativa avtal, exempelvis avtalen med och . Kommissionen noterar vidare att det pågående arbetet behöver slutföras på ett framgångsrikt sätt genom att noggrant genom-föra de överenskomna avtalen för att se till att de nya möjligheterna skapar konkreta fördelar ute på fältet. Dessutom måste EU fortsätta driva sin strategi för moderna regler för handel i de pågående förhandlingarna inom WTO och med EU:s bilaterala partner. Vidare kan EU även dra lärdom av erfarenheterna från det praktiska genomförandet för att uppdatera och anpassa sina åtgärder och diskutera t.ex. tillämpningen av bestämmelser om hållbar utveckling. Slutligen anger kommissionen att man kommer att utforska nya områden inom handelspolitiken, t.ex. jämställdheten mellan könen. Utskottet har i ett tidigare betänkande om handelspolitik (bet. 2015/16:NU9) beskrivit WTO:s bakgrund och organisation. Här nämns även WTO:s tre huvudavtal (, GATS och TRIPS). I betänkandet redogjordes även för WTO:s tionde ministerkonferens som hölls den 15–i , och innehållet i det s.k. Nairobipaketet och det uppdaterade informationsteknikavtalet () som båda antogs vid ministerkonferensen. Utskottet har även i ett tidigare betänkande (bet. 2013/14:NU13) redogjort för det s.k. minipaketet med frågor som antogs vid den nionde ministerkonferensen på . Avtalet på innehöll ett avtal om förenklade handelsprocedurer och en överenskommelse om vissa jordbruksfrågor och ett antal utvecklingsfrågor. Avtalet om förenklade handelsprocedurer trädde i kraft . Den 11–ägde den elfte och senaste ministerkonferensen rum i . Utsikterna att nå en överenskommelse i var redan före ministerkonferensen små. I en ministerdeklaration enades slutligen medlemsländerna i ett beslut om fiskesubventioner som slår fast de framsteg som gjorts och ett uttalande om att förhandlingarna fortsätter. Målet är ett avtal vid nästa ministermöte om att förbjuda subventioner till illegalt, oreglerat och orapporterat fiske samt överfiske. Vidare beslutades att moratorierna för tullar på e-handel och undantaget från (WTO:s avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätten) i klagomål som rör icke-överträdelse eller andra situationer skulle fortsätta att gälla . Nästa ministerkonferens planeras att hållas i , den 8–. Övergripande om vissa handelsavtal EU och inledde 2013 förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal, det s.k. transatlantiska handels- och partnerskapsavtalet (TTIP). Av olika anledningar ledde dessa förhandlingar inte fram till ett avtal, och förhandlingarna har inte återupptagits . När president och ordförande träffades kom parterna överens om att inleda en ny fas i handelsförbindelserna mellan och , i syfte att underlätta handeln och undvika en upptrappning av spänningarna i handelsrelationen. En verkställande arbetsgrupp tillsattes. Kommissionens förslag till mandat att inleda handelsförhandlingar på två områden, dels industrivarutullar, dels bedömning av överensstämmelse, är ett led i detta arbete och presenterades . Rådet godkände ett mandat för kommissionen att inleda förhandlingar med om två avtal – ett begränsat handelsavtal som rör avskaffande av tullar för endast industrivaror, med undantag för jordbruksprodukter, och ett avtal om bedömning av överensstämmelse med syfte att undanröja icke-tariffära handelshinder genom att göra det lättare för företag att bevisa att deras produkter uppfyller de tekniska kraven i både EU och , som en hög skyddsnivå upprätthålls i EU. I beslutet (6052/19) framgår även att förhandlingsmandatet för TTIP får anses som obsolet. med (CETA) undertecknades och började gälla provisoriskt i de delar av avtalet som omfattas av EU:s exklusiva beslutskompetens . Det betyder att bl.a. kapitlen om tullättnader, offentlig upphandling och hållbar utveckling kan tillämpas, men däremot inte kapitlet om investeringsskydd. godkände avtalet, och ratificerade avtalet . Fram till hade åtta medlemsländer i EU godkänt avtalet. överlämnade regeringen en proposition (prop. 2017/18:60) till där den föreslår att ska godkänna CETA och det strategiska partnerskapsavtalet mellan och . I näringsutskottets yttrande i ärendet förordades att utrikesutskottet skulle till-styrka regeringens förslag att godkänna CETA (yttr. 2017/18:NU4y). biföll regeringens proposition .