bet · H601MJU9 · 2019-03-29 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Naturvård och biologisk mångfald Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör regeringen återkomma till med förslag på en moderniserad och teknikneutral lagstiftning om genteknik. Vidare anser utskottet att regeringen bör införa licensjakt på säl. Utskottet avslår övriga motionsyrkanden, framför allt med hänvisning till pågående arbete. I ärendet finns 40 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och två särskilda yttranden (C, L). Cirka 160 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande frågor om biologisk mångfald Övergripande frågor om områdesskydd Terrängkörning, vandringsleder m.m. 1.Övergripande frågor om biologisk mångfald, punkt 1 (M) 2.Övergripande frågor om biologisk mångfald, punkt 1 (SD) 3.Övergripande frågor om biologisk mångfald, punkt 1 (L) 4.Internationellt arbete om biologisk mångfald, punkt 2 (M) 5.Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark, punkt 3 (SD) 6.Invasiva främmande arter, punkt 4 (M) 7.Invasiva främmande arter, punkt 4 (SD) 8.Invasiva främmande arter, punkt 4 (L) 9.Översyn av lagstiftningen om genteknik, punkt 5 (S, V, MP) 10.Åtgärder som rör lagstiftningen om Crispr-Cas9, punkt 6 (SD) 11.Naturvårdsdirektiven, punkt 7 (SD) 12.Naturvårdsdirektiven, punkt 7 (KD) 13.Licensjakt på säl, punkt 8 (S, V, L, MP) 14.Allmän jakt på skarv, punkt 9 (SD) 15.Allmän jakt på skarv, punkt 9 (KD) 16.Förvaltning av säl och skarv, punkt 10 (M, KD) 17.Förvaltning av säl och skarv, punkt 10 (SD) 18.Förvaltning av säl och skarv, punkt 10 (C) 19.Gås, trana och korp, punkt 11 (SD) 20.Gås, trana och korp, punkt 11 (KD) 21.Rovdjursförvaltning, punkt 12 (SD) 22.Skydds- och licensjakt, punkt 13 (SD) 23.Skydds- och licensjakt, punkt 13 (KD) 24.Ekonomiska villkor vid skyddsjakt, punkt 14 (M, KD) 25.Ekonomiska villkor vid skyddsjakt, punkt 14 (C) 26.Rovdjursangrepp, punkt 15 (M) 27.Rovdjursangrepp, punkt 15 (SD) 28.Allemansrätten, punkt 16 (SD) 29.Allemansrätten, punkt 16 (KD) 30.Allemansrätten, punkt 16 (L) 31.Övergripande frågor om områdesskydd, punkt 17 (L) 32.Naturreservat m.m., punkt 19 (M) 33.Naturreservat m.m., punkt 19 (SD) 34.Naturreservat m.m., punkt 19 (L) 35.Vattenskyddsområden, punkt 21 (SD, C) 36.Marina skyddade områden m.m., punkt 22 (M) 37.Marina skyddade områden m.m., punkt 22 (V) 38.Strandskydd, punkt 23 (M) 39.Strandskydd, punkt 23 (SD) 40.Strandskydd, punkt 23 (KD) 1.Hänvisning till pågående arbete (C) 2.Hänvisning till pågående arbete (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande frågor om biologisk mångfald 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 15, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 22, 2018/19:2330 av (MP), 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) Internationellt arbete om biologisk mångfald 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 25 och 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 4 (M) Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 5 (SD) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (L) Översyn av lagstiftningen om genteknik ställer sig bakom det som utskottet anför om att modernisera lagstiftningen om genteknik och göra denna teknikneutral och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 24 i denna del, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 29, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 33. Reservation 9 (S, V, MP) Åtgärder som rör lagstiftningen om Crispr-Cas9 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 24 i denna del. Reservation 10 (SD) 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 10, 2018/19:1683 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa licensjakt på säl och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 76, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del och 2018/19:1601 av i (M) i denna del, 2018/19:2156 av m.fl. (M) i denna del och 2018/19:2393 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 13 (S, V, L, MP) Allmän jakt på skarv 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1330 av (M), 2018/19:1683 av (M) yrkande 1, 2018/19:2346 av (C) yrkande 1, 2018/19:2510 av och (båda C) och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (KD) Förvaltning av säl och skarv 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del, 2018/19:298 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:505 av och (båda L), 2018/19:619 av (S), 2018/19:625 av (S), 2018/19:1360 av (M), 2018/19:1601 av i (M) i denna del, 2018/19:1908 av (M), 2018/19:2156 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:2290 av (M), 2018/19:2346 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2393 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2409 av och (båda C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 78, 2018/19:2599 av (M), 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del, 2018/19:2849 av Per Lodenius och (båda C) och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. Reservation 16 (M, KD) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Gås, trana och korp 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (KD) 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2018/19:1323 av m.fl. (S), 2018/19:1686 av (M), 2018/19:2155 av (M), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 17, 2018/19:2611 av (M) och 2018/19:2699 av och (båda C) yrkandena 3 och 4. Reservation 21 (SD) 2018/19:242 av m.fl. (L), 2018/19:253 av och (båda KD), 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 i denna del och 9, 2018/19:1456 av (M), 2018/19:1528 av (M), 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6, 2018/19:2699 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2772 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (KD) Ekonomiska villkor vid skyddsjakt 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 77 och 80, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 24 (M, KD) Reservation 25 (C) 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkandena 5 i denna del och 6, 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2908 av (C). Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6 och 7, 2018/19:1494 av och (båda M), 2018/19:1582 av (M), 2018/19:1701 av (M), 2018/19:2167 av (M) yrkande 3, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del, 2018/19:2505 av och (båda C), 2018/19:2562 av och (båda C) yrkande 4 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 60. Reservation 28 (SD) Reservation 29 (KD) Reservation 30 (L) Övergripande frågor om områdesskydd 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 54 och 58 samt 2018/19:2752 av (MP). Reservation 31 (L) 2018/19:681 av m.fl. (S), 2018/19:1337 av Boriana (M), 2018/19:1401 av och (båda MP) och 2018/19:2167 av (M) yrkande 2 i denna del. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:2074 av (M), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:2562 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 33, 2018/19:2705 av och (båda C) och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 17 och 18. Reservation 32 (M) Reservation 33 (SD) Reservation 34 (L) 2018/19:2016 av och (båda M). 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 35 (SD, C) 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 14, 2018/19:1708 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 36 (M) Reservation 37 (V) 2018/19:252 av (KD), 2018/19:286 av och (båda SD), 2018/19:739 av (S), 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 3, 2018/19:1098 av m.fl. (S), 2018/19:1099 av m.fl. (S), 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1324 av m.fl. (S), 2018/19:1327 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1331 av och (båda M), 2018/19:1355 av (M), 2018/19:1361 av (M), 2018/19:1445 av (M), 2018/19:1451 av (M), 2018/19:1453 av (M), 2018/19:1487 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:1492 av (M), 2018/19:1517 av (M), 2018/19:1526 av (M), 2018/19:1531 av (M) yrkande 3, 2018/19:1684 av (M), 2018/19:1704 av (M), 2018/19:1929 av och Kopparklint (båda M), 2018/19:2014 av (M), 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 5, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del, 2018/19:2273 av (M), 2018/19:2281 av (M), 2018/19:2407 av och (båda C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 20, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 32, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 41–45, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 12–14 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 35. Reservation 38 (M) Reservation 39 (SD) Reservation 40 (KD) Terrängkörning, vandringsleder m.m. 2018/19:2167 av (M) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 6. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (M), (S), (S), (L), (SD), (C), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 160 yrkanden från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om bevarande av den biologiska mångfalden, invasiva främmande arter, genetiskt modifierade organismer, säl- och skarvförvaltning, rovdjursförvaltning, allemansrätt, nationalparker, naturreservat, skydd av områden och strandskydd. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Övergripande frågor om biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utrotningshotade arter, internationellt arbete, ekosystemtjänster, inhemska trädarter, övergångszoner och täktverksamhet. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (L), 4 (M) och 5 (SD). I partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 15 anför motionärerna att utrotningshotade djur och växter måste skyddas genom fridlysning eller restaureringsinsatser och att Artdatabankens viktiga arbete ska värnas. Enligt kommittémotion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 22 bör regeringen tillsätta en utredning som tittar på olika möjligheter för hur utrotningshotade och skyddsvärda arter ska kunna skyddas i svensk lag. Motionärerna anför att det för en effektiv naturvård behövs klarhet i arternas juridiska skydd som med fördel kan baseras på Artdatabankens arbete och de redan formulerade åtgärdsprogrammen för hotade arter. I yrkande 25 i samma motion anförs att ska vara ledande i att verka för att det blir nya skarpa mål i samband med förhandlingarna om konventionen om biologisk mångfald. Enligt kommittémotion 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 4 bör regeringen i internationella sammanhang vara pådrivande för att bevara den biologiska mångfalden. Motionärerna anför att de flesta miljöfrågor kräver samarbete mellan länder för att nå bäst effekt. I kommittémotion 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att regeringen bör se över möjligheterna att uppdra åt att utvärdera effekterna av sitt forskningsprojekt om ekosystemtjänster. Enligt motionärerna är det viktigt att regeringen fortsätter arbetet med att synliggöra värdet av naturens ekosystemtjänster. Enligt motion 2018/19:2330 av (MP) har en skyldighet enligt konventionen om biologisk mångfald att återintroducera nationellt utrotade arter till . Regeringen bör därför ta fram en handlingsplan för att göra detta. I kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 9 anförs att regeringen bör infoga en nationell strategi för att bevara inhemska trädarter i arbetet med det nationella skogsprogrammet. Motionärerna anför att både den svenska asken och almen riskerar att utrotas i på grund av skadegörande arter. I kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 7 och kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att regeringen ska vidta åtgärder när det gäller övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark. Enligt motionärerna kan sådana övergångszoner, skogsbryn, ofta erbjuda en biologiskt rik miljö. Motion 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 6 berör den s.k. stoppregeln. Enligt motionärerna är skyddet vid täktverksamhet inte tillräckligt sedan stoppregeln slopades. Denna bör därför återinföras. behövs ett liknande skydd för biologisk mångfald i för andra verksamheter än just täkter. behandling och kompletterande uppgifter Det internationella arbetet med biologisk mångfald styrs främst av konventionen om biologisk mångfald som är en global konvention om naturvård och artskydd. Vid partsmötet i antogs en global strategisk plan för konventionen. Denna plan införlivades sedan i för biologisk mångfald 2011–2020. Handlingsplanen ställde upp ett antal delmål (de s.k. Aichimålen). Målen handlar om att minska den direkta påverkan och förbättra situationen för biologisk mångfald och att öka nyttan av ekosystemtjänster för alla. Miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmål och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål varav ett är ett rikt växt- och djurliv. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). En strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster till 2020 behandlades i betänkande /14:MJU27. Strategin utgörs av de tio etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som tidigare beslutats av regeringen och de insatser som beskrivs i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). beslutade den dåvarande regeringen om fem nya etappmål inom miljömålssystemet för att stärka den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster till 2020 (regeringsbeslut M2014/593/Nm). Målen anger steg på vägen för att uppnå miljökvalitetsmål, liksom EU:s mål för biodiversitet och Aichimålen. De fem etappmålen är: • helhetssyn på markanvändningen • skydd av landområden, sötvattensområden och områden • miljöhänsyn i skogsbruket • ett variationsrikt skogsbruk • en dialogprocess i ett nationellt skogsprogram. Regeringen beslutade att fastställa en s.k. kontrollstation om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (M2017/01284/Nm). Kontrollstationen publicerades i en departementsskrivelse (Ds 2017:32). Kontrollstationens syfte var att analysera utvecklingen i förhållande till de tio etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som regeringen beslutade om 2012 och 2014. Enligt analysen har viktiga insatser genomförts, och pågår fortfarande, men kompletterande insatser är nödvändiga för att nå etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utöver dessa etappmål avser regeringen att återkomma i fråga om att ta fram ytterligare etappmål och genomföra insatser för att nå miljömålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. överlämnade utvärdering av miljömålen 2019 till regeringen. I rapporten bedömer myndigheten att miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv inte kommer att nås till 2020. anför vidare att regeringens förstärkning av naturvårdsarbetet och satsningarna för att kommunicera och värdera ekosystemtjänster samt gynna grön infrastruktur har inneburit en positiv utveckling av miljöarbetet. lyfter i rapporten fram tre områden där behov av förstärkta insatser finns vad gäller nämnda miljökvalitetsmål. Regeringen bör se över artskyddsförordningen och angränsande regelverk. Vidare bör översynen av skogsvårdslagstiftningen fortsätta. Slutligen bör regeringen säkerställa att länsstyrelserna och nationella myndigheter kan avsätta tillräckliga resurser för genomförandet av handlingsplaner för grön infrastruktur. Rapporten bereds nu inom . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhöll regeringen att ska ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster nationellt, internationellt och inom EU. Regeringen bedömde att det även i fortsättningen krävs kraftfulla åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen som omfattar naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen lyfte bl.a. fram satsningarna för att bevara skyddsvärda skogar, restaurera och anlägga våtmarker och införa bevarandeåtgärder vad avser fiske i skyddade områden. När det gäller Artdatabanken anförde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att Artdatabankens verksamhet har stor betydelse för svenskt naturvårdsarbete. Den information om arter m.m. som tas fram är central för att uppnå berörda miljökvalitetsmål. Av () regleringsbrev inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel framgår att av anslag ska användas till den verksamhet som bedrivs vid Artdatabanken. Av dessa ska användas för verksamhet med anknytning till Svenska artprojektet, innefattande taxonomisk forskning och inventering av dåligt kända arter, kunskapsspridning, projektadministration, information och kommunikation samt för stöd till biologiska samlingar vid svenska museer och institutioner. fick 2014 i uppdrag att genomföra en kommunikationssatsning om ekosystemtjänster fram till . Uppdraget redovisades (Kommunikationssatsning om ekosystemtjänster – Att få fler att se naturens gratisarbete, rapport 6798). Enligt rapporten tyder uppföljningen på att kommunikationssatsningen helt eller delvis har nått de uppsatta målen. I rapporten anges vidare att fortsatt strategiskt arbete för att lyfta värdet och betydelsen av ekosystemtjänster kommer att utföras genom en samverkansåtgärd i miljörådet. Nätverket för ekosystemtjänster kommer att fortsätta. Rapporten bereds inom . Vad gäller frågan om en nationell strategi för bevarande av inhemska trädarter i det nationella skogsprogrammet kan följande noteras. Regeringen beslutade om en handlingsplan för nationella skogsprogram (dnr N2018/03142/SK). Enligt regeringen är grundförutsättningen för arbetet med skogsprogrammet att inriktningen för den svenska skogspolitiken vilar på två riksdagsbundna jämställda mål om produktion och miljö, de äganderättsliga principerna samt principen om frihet under ansvar, ligger fast. Programmets strategi utgår från skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och bygger på bred dialog, samverkan, engagemang och erfarenhetsutbyte mellan intressenter i skogens hela värdekedja. Strategin innehåller bl.a. mål för fem fokusområden och en beskrivning av den fortsatta organisationen och processen. De fem fokusområdena är: • ett hållbart skogsbruk med ökad klimatnytta • mångbruk av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet • innovationer och förädlad skogsråvara i världsklass • hållbart brukande och bevarande av skogen som en profilfråga i svenskt internationellt samarbete • ett kunskapskliv för ett hållbart brukande och bevarande av skogen. Följande kan noteras när det gäller frågan om övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark. () redovisade i sin rapport 2018:14 ett uppdrag från om övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark. Arbetet med rapporten har genomförts av , , , , länsstyrelserna och geologiska undersökning. Av rapportens sammanfattning framgår bl.a. följande: Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark är en miljö som kan se ut på många olika sätt. är det en tvär kant med högvuxen gran där skogen möter åkern, ibland utgörs zonen av en mer uppluckrad struktur med buskar och lövträd i olika ålder och olika arter, med inslag av öppen mark. Variationsrika brynmiljöer är viktiga livs- och födosöksmiljöer för växter, djur och svampar. karaktäriseras kanterna mellan skogs- och jordbruksmark i många fall av skarpa övergångar. Enligt analyser av data som samlas in via Nationell inventering av landskapet i () så har ungefär hälften av skogskanterna en tvär övergång mellan skogs- och jordbruksmark. I projektet om övergångszoner har vi gått igenom befintliga ekonomiska, informativa och juridiska styrmedel som kan påverka övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark. Efter denna genomgång kan vi konstatera att det finns styrmedel som kan bidra till att skogsbryn ökar i omfattning och kvalitet. Det finns även styrmedel som kan leda till att de värdefulla skogsbrynen blir färre genom att skötsel uteblir. stöd för anläggning och skötsel av skogsbryn (Skogens miljövärden) samt kompetensutveckling till jord- och skogsbrukare inom landsbygdsprogrammet är exempel på styrmedel som syftar till att gynna bland annat brynmiljöer. Skogsvårdslagens krav på återplantering och definitionen av betesmark inom jordbrukarstöden är däremot exempel på styrmedel som kan missgynna förutsättningar för nya bryn respektive skötsel av befintliga bryn. För att öka mängden värdefulla bryn i övergångszonerna föreslår vi ett antal åtgärder: [...] Förslagen riktar sig i första hand till de myndigheter som deltagit i projektet. När det gäller tillstånd till täkter kan konstateras att de särskilda prövningsreglerna för täkter togs bort 2009 (prop. 2008/09:144, 2008/09:MJU25, rskr. 2008/09:253). Prövningsreglerna utgjordes dels av en bestämmelse om avvägning mellan behovet av täktmaterialet och den skada som täkten kunde befaras orsaka, dels av en särskild stoppregel till skydd för biologisk mångfald. Den dåvarande regeringen framhöll i propositionen att täktverksamhet innebär uttag av naturresurser som inte är förnybara, och i fråga om vissa material är tillgången dessutom mycket begränsad. Uttaget av materialet innebär även stora ingrepp i naturmiljön som inte är möjliga att helt återställa. är täktmaterial en nödvändig råvara vid allt byggande. I propositionen bedömdes att en allsidig prövning av täkter, när det gällde frågor om hushållning och biologisk mångfald, på ett bättre sätt kunde åstadkommas med en tillämpning av bestämmelserna i främst 2 och 3 kap. . Enligt propositionen var den särskilda stoppregeln till skydd för biologisk mångfald svår att tillämpa. Det var oklart vilka djur- och växtarter som omfattades eller när livsbetingelserna kunde anses bli försämrade för en art. Den dåvarande regeringen ansåg därför att stoppregeln inte fungerade väl som komplement till mer allmänna bestämmelser. anförde dåvarande miljöministern följande i debatten om interpellation 2010/11:33 om biologisk mångfald och täkter: Skyddet för hotade arter och betydelsen av biologisk mångfald är en av de viktigaste miljöfrågorna både nationellt och internationellt. Ett viktigt sätt att åstadkomma ett skydd för hotade arter och att värna den biologiska mångfalden är att ha effektiva regelverk. Den biologiska mångfalden är en del av övergripande mål, och enligt portalparagraf ska balken tillämpas så att den biologiska mångfalden bevaras. Bestämmelser till skydd för hotade arter och värdefulla naturmiljöer finns i flera av kapitel. För att bestämmelser ska vara effektiva och ge ett starkt skydd är det viktigt att de är tydliga. Den tidigare gällande stoppregeln var inte tydlig. Det var oklart hur bestämmelsens tillämpningsområde skulle avgränsas. Syftet med den regeländring som trädde i kraft var att åstadkomma ett bättre och tydligare regelverk. som den otydliga stoppregeln togs bort infördes två nya bestämmelser som syftar till att ge ett starkare och bättre skydd för naturgrus och våtmarker. Man kan också notera att i sitt remissvar över förslaget att ta bort stoppregeln delat regeringens uppfattning att de generella reglerna i 1, 2 och 3 kap. är tillräckliga för reglering av täkter och att stoppregeln kan tas bort utan att det leder till en ändring av bedömningarna vid prövning av täkter.