bet · H601UbU17 · 2019-06-05 00:00:00 — De andra frågorna, om skolutveckling och hur man får elever att utvecklas, står inte i strid med att man på huvudmannanivå, på skolnivå och på nationell nivå följer upp hur det går. Alla de här tekniska systemen finns . Det finns skolor som gör nationella prov i digitala plattformar. Jag har svårt att förstå varför detta ska ta ända till 2022. Tycker verkligen att det är en rimlig ordning att det ska behöva ta så , speciellt med de problem som finns med nationella prov? Vi ska ju stå som garant för en likvärdig skola, och då måste vi kunna följa upp det. finns det faktiskt inget sätt att följa upp hur det går som är rättssäkert och där vi kan vara trygga med att resultaten har mätts och utvärderats likvärdigt. Jag tackar för frågan. Jag vill inleda med att göra en liten resumé av de förslag som har lagt fram i fråga om standardiserade tester och andra summerande bedömningar. Det är till exempel kunskapskrav i förskolan, återinförande av de nationella prov som vi har gjort frivilliga för skolenheterna, uppflyttningsprov för varje årskurs och betyg från årskurs 4. Sammanfattningsvis är det många förslag om att summera och räkna vad som hände i går och färre förslag om att prata om vad vi ska göra för att det ska bli bättre . De står inte i konflikt med varandra - uppföljning står inte i konflikt med att göra utvecklingsinsatser - men jag skulle vilja säga: Kom ihåg att mata grisen! Ett ansvarsfullt införande av digitalisering av de nationella proven och central rättning tar tid att genomföra. Ett försök med 100 skolor är igång just . Denna process sattes igång under den förra mandatperioden av den förra regeringen - S-MP-regeringen. Om det är så bråttom, varför sattes då inte processen igång under den föregående mandatperioden, när parti satt i regeringsställning, eller mandatperioden , när Alliansen hade egen majoritet? De digitala framstegen har inte varit så stora att vi har större möjligheter att bygga denna typ av system nu än vad vi hade då. Jag delar inte riktigt syn när det gäller den tekniska utvecklingen. Det har hänt väldigt mycket när det gäller molntjänster och annat som gör att det är betydligt enklare att få fram denna typ av system än vad det var under tidigare mandatperioder. Jag har en fråga när det gäller idrottsutbildningarna. tog i sitt anförande upp att det finns utbildningar som riskerar att läggas ned. Det är de facto så att det är åtminstone en eller två utbildningar som läggs ned . Jag skulle vilja höra varför regeringen inte har gjort någonting. kom denna skrivelse. Jag ställde frågan till . Hon skulle bara följa utvecklingen; hon hade inga förslag på att göra någonting åt denna skrivelse. Min tolkning är att den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen faktiskt inte bryr sig om dessa elever - annars hade man ju tagit tag i detta. Att dessa utbildningar skulle börja läggas ned låg ju i farans riktning redan när skrivelsen kom, vilket var anledningen till att och i princip skrev färdiga utredningsdirektiv. Regeringen hade bara kunnat tillsätta en utredning, men det har man inte gjort. hoppas jag att detta utskottsinitiativ och det tillkännagivande som vi fattar beslut om här i kammaren gör att regeringen får fart. känns det som att intresset för att rädda dessa utbildningar för elitsatsande ungdomar har varit väldigt begränsat. Jag tackar för att jag blev korrigerad av . Givetvis har vi haft en teknikutveckling . Tekniken fanns dock - det var ingalunda omöjligt att sätta igång ett digitaliseringsprojekt 2006, skulle jag vilja förtydliga. När det gäller utskottsinitiativet delar jag avsikt. Möjligheten att kombinera gymnasieutbildning med elitsatsning på idrott är viktig, som jag sa, både för individens möjlighet att växa med sin passion och för att vi ska kunna få fram idrottstalanger också . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)