bet · H701KrU1 · 2019-12-02 00:00:00 — bör vi digitalisera merparten av vad som har getts ut i landet. anslår vi närmare 100 miljoner för att påbörja detta projekt, bland annat genom en permanent statlig finansiering av Litteraturbanken men också digitaliseringsstrategin i stort. Vi är medvetna om att vår kulturpolitik provocerat många av de andra partierna . Vårt inträde har inneburit ett slut på en del av den konsensus som rått inom kulturpolitiken. Vårt avtryck blir allt tydligare. Andra partier har i större utsträckning börjat diskutera kulturarvets former, svensk kultur, public service och gestaltningen i den offentliga miljön. Från att partiledare för största partier inte ens förstått att vi i har en egen särpräglad kultur börjar vi nu tillsammans aktivt diskutera och främja den svenska kulturen. Genom att vara det enda parti som på allvar har ett alternativ till regeringens kulturpolitik, vill jag påstå, har vi iklätt oss ledartröjan i den kulturpolitiska debatten i . Debatten om den svenska kulturen är nu mer livskraftig än . Och jag är glad över det, därför att det vitaliserar frågor som berör människor på djupet, frågor om sammanhållning, identitet, avtryck och kreativitet. På många områden ser jag många möjligheter att samlas kring gemensamma initiativ. Vid en jämförelse av budgetmotionerna noterar jag att det konservativa blocket - , - samlats kring förstärkningar till , där vi menar att regeringen inte gör tillräckligt. Jag noterar också med glädje den satsning som vill göra på svenskt friluftsliv. har vi varit det enda oppositionsparti som drivit kraftiga anslagshöjningar för att främja folkhälsa och rörelse hos barn och unga. Det är en välkommen utveckling. Jag vill också understryka de särskilda yttranden som har i betänkandet om att se över medelstilldelning och uppdrag för det så aktuella public service. Där ser vi att det finns ett behov av att kunna göra mer för mindre, särskilt efter kulturutskottets besök i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Jag läser budgetförslag och har några kompletterande frågor om förslagen där. drar ned på litteraturstödet. Litterära evenemang ska bli färre, internationella utbyten ska minska och efterhandsstödet ska dras ned. Detta ska ske i när folk borde läsa mer men läser mindre. Vi borde satsa mer på läsfrämjandet. Detta sker i då förlagen har det ganska tufft. Varför föreslår då att vi ska dra ned 30 miljoner på litteraturen? Filmen får i budgetförslag en neddragning med drygt 97 miljoner. Man säger att man i stället vill ha ett filmavtal. Det kommer ju inte att finnas på plats , men i er budgetmotion föreslår ni en neddragning med nästan 100 miljoner på svensk film. Jag tror att behöver svensk film, och jag tror att svensk film behöver det stöd som finns. Hur skulle det fungera om budgetförslag skulle gå igenom utan att vi har ett filmavtal? Och det lär vi inte ha . Vad skulle det då innebära för svensk film? föreslår att ska dras ned på samlingslokaler runt om i . Var tycker att det finns för många mötesplatser? föreslår att drygt 770 miljoner ska dras ned på folkbildningen. Är det bedömning att bildningsnivån i är alldeles för hög och att man därför bör dra ned kraftigt på folkbildningen? Tack, , för frågorna! Totalt sett stärker vi för egen del årets budget på kulturutskottets beredningsområde i förhållande till . Av 50 anslagsposter förstärker vi på 24 områden i förhållande till regeringens förslag. Vi lägger oss på en högre ambitionsnivå än regeringen, och det gäller brett på beredningsområdet, såväl de samtida kulturutbuden och kulturupplevelserna som kulturarvet. I 15 fall ligger vi på samma nivå som regeringen, och i 18 fall minskar vi utgifterna. Sist men inte minst vill jag för att bredda perspektivet påminna om vår kulturarvsmiljard. Det är ett helt nytt anslag uppdelat i ett antal olika anslag för behovsprövade insatser för en nationell kulturarvsfond, öppna museer - Liberalerna har tidigare följt med i den riktningen men har slopat det förslaget - skapande äldreomsorg, inrättande av och möjligheter till fler kulturreservat i landet, stimulansbidrag till kulturmiljö och kompetens i landets kommuner, stimulansbidrag till kultur i vården, där fler professionella kulturskapare och konstutövare kan få fler försörjningsmöjligheter och ben att stå på, kulturlotsar och en bibliotekssatsning på närmare 100 miljoner. Jag noterar att regeringen satsar 25 miljoner för att biblioteken ska nå ungdomar i socioekonomiskt svaga miljöer. Detta görs dock på bekostnad av andra läsfrämjande insatser. Vad gäller bidraget till litteratur- och kulturtidskrifter och tidskriftsstödet stämmer det att vi gör en neddragning där, men det är inte så allvarligt som debatten låter påskina. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Som vi ser det bör resurserna i svensk kulturpolitik omfördelas till mer behovsprövade områden. Det är sant att det finns satsningar i motion: 300 miljoner till kulturlotsar som ska undervisa i svenskt kulturarv och närmare en halv miljard extra till det kyrkopolitiska arvet. Men faktum kvarstår att om budget skulle röstas igenom i kammaren, vilket den inte kommer att göra, skulle svensk film förlora från , eftersom det inte finns något annat filmavtal eller annan finansiering på plats. skulle dra ned 30 miljoner på litteraturstödet. Det skulle bli färre litterära evenemang, mindre litterärt utbyte och mindre efterhandsstöd till förlagen. De skulle dra ned 20 miljoner på samlingslokaler, så skulle få färre mötesplatser. De skulle också dra ned 770 miljoner på folkbildningen, plus ytterligare ett par hundra miljoner på möjligheten för nyanlända att lära sig svenska. tycker tydligen att det är besvärande att nyanlända lär sig svenska. Men var finns konsekvenstänkandet i dessa stora nedskärningar? I debatten låter det ibland som att Liberalerna jämte övriga partier som ingår i regeringssamarbetet och regeringen inte har förstått de behovsprövade insatser som Kultursverige skriker efter. Det gäller inte minst den nödvändiga uppräkningen av den kyrkoantikvariska ersättningen, som också har utvecklingsmöjligheter i sig. Det gäller även kulturlotsfunktionen, som faktiskt var en av de största moderna kulturpolitiska reformerna som lanserade . Det handlar inte alls om att bara undervisa i svenskt kulturarv, utan det är en funktion som ska integrera kulturen i vård, äldreomsorg, skola, samhällsmiljö och samhällsbyggnad. Det är en funktion som på allvar kan vitalisera svenskt kulturliv och öppna nya dörrar för dem som står långt från kulturlivet och kulturarvet. Liberalerna som bildningsparti borde bejaka denna pedagogiska satsning. Låt mig fortsätta på samma tema: Det är en fullständig nedskärningsbudget som presenterar i relation till regeringens budget. Vi ser en anslagsminskning om . Jag ska belysa några av dessa . De statliga museerna får 94 miljoner mindre, filmstödet 97 miljoner mindre, 20 miljoner mindre och bild- och formområdet 12 miljoner mindre. Vidare är det minus 93 miljoner till ersättningar och bidrag till konstnärerna, vilket jag tidigare debatterat med om. För scenkonstinstitutionerna är det minus 14 miljoner, teater, dans- och musikändamål minus 25 miljoner, bidrag till litteratur- och kulturtidskrifter minus 30 miljoner, folkbildningen minus 700 miljoner och så vidare. Detta är vad representant kallar en investering och en annorlunda kulturpolitik. Men jag kallar det som sagt en fullständig nedskärningsbudget. Är det så man ska tolka det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Jag noterar att väljarna tolkar budget som en strategisk, välkommen och behövd satsning för svenskt kulturliv. Jag ser vilka röda siffror regeringen har i förhållande till satsningar. Några av de viktigaste myndigheterna och kulturinstitutionerna, som skrikit efter medel, möts varken av uppräkning eller av ambitionshöjning från regeringen. Det handlar om , den kyrkoantikvariska ersättningen och bidrag till den nationella kulturmiljövården. Det handlar om centrala museer och stiftelser samt bidrag till vissa museer och museer över hela . Det handlar om särskilda insatser inom friluftsliv och idrott. Det handlar om , forsknings- och utvecklingsinsatser, stöd till icke-statliga kulturlokaler över hela landet för anpassning till funktionsnedsatta med mera. Inte minst handlar det om Skapande skola, som skulle ge många professionella kulturskapare och amatörer fler ben att stå på. Men här säger regeringen och Lawen Redars parti nej till satsningar. Bilden är alltså bredare och mer färggrann än vad Lawen Redar försöker påskina. Det finns mindre omprioriteringar i vår budget i de anslag som Lawen Redar pekar på. Jag är inte orolig för att det stör verksamheten i stort, utan här finns potential genom effektiv styrning. Trenden har länge visat att regeringen har problem med sin finansiella kompetens vad gäller att kunna ge finansiellt stöd och styrning när det kommer till budgetuppföljning och att verksamhetsinriktning håller budget och plan . Därför är jag inte orolig för mindre omprioriteringar. Jag är nog av uppfattningen att nedskärningsbudget verkligen kommer att störa scenkonstinstitutionerna, dans- och musikändamålen, bidragen till litteratur- och kulturtidskrifter, de statliga museerna, filmstödet och så vidare. Det handlar om 113 miljoner. Låt mig återgå till min tidigare debatt med . Den handlade om och armlängds avstånd. Jag tittade på denna punkt eftersom menar att man i den värnar oberoende. I punkt 200 står det om de insatser som görs i vad gäller konst att när konst köps in av kommunen ska tidlös och klassisk konst som ger uttryck för och harmonierar med kommunens historia, lokala identitet och fysiskt bebyggd miljö sättas framför utmanande samtidskonst. Låt mig åter ställa frågan: Ska man tolka detta som att exempelvis armlängds avstånd upprätthålls? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Innan tog över makten i var konstinköpen i allra högsta grad politiskt styrda. Det fanns ett politiskt fastslaget reglemente som styrde inriktningen av konsten i detalj. Vilka införde detta? Det var Socialdemokraterna, . Ett par av dessa partier sitter nu i regeringen, inklusive Lawen Redars eget parti. Detta rimmar ohyggligt dåligt med alla lovord om armlängds avstånd och oberoende. förordas en tidlös konst som harmonierar med kommunens historia, identitet, fysiskt bebyggda miljö etcetera. Det är önskemål som har förts fram av allmänhet och medborgare. Att stärka medborgardialogen utan att fastslå i ett reglemente exakt hur konstinköpen ska styras kan inte hota oberoendet. Det stärker medborgardialogen och den folkliga förankringen, och det borde vara positivt för alla oss som tror på demokrati. För oss i är kultur något som ska vara tillgängligt för alla. Därför vill vi att de statliga kulturinstitutionerna ska sprida sin verksamhet i hela landet. Vi vill också utveckla samverkansmodellen för den regionala kulturen och bland annat inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår. I strävar vi efter att alla oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation ska ha möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer såväl professionellt buren kultur som amatörers skapande. Då ges utrymme för ett brett kulturliv som rymmer såväl nya digitala kulturella uttryck som traditionella kulturformer. Därför är det viktigt att biblioteken, som finns över hela landet i varje kommun, är öppna och tillgängliga för alla, med bred och tillgänglig litteratur och information. Då skapas också en bred grogrund för bildning. Civilsamhället, där kulturföreningar, idrott och friluftsliv finns, spelar också en stor roll för att hålla samman vårt samhälle och är ett stort och viktigt bidrag för fortsatt utveckling. Här vill jag också nämna folkbildningen som, inte minst tillsammans med bygdegårdar, Folkets Hus och ger fler möjlighet att ta del av och delta i olika typer av kulturarrangemang över hela landet. Bildning och kontakter med andra är centralt för att kunna orientera sig, forma egna och självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Folkbildningen är därför otroligt viktig för vårt samhälle. Samhället berikas när goda möjligheter finns för människor att gå samman och lära sig mer om något ämne utifrån eget intresse. Här bidrar folkbildningen med en struktur som understöder en bredd av bildningsverksamhet. Denna verksamhet fyller alltså en viktig funktion i samhället och kan inte ersättas av utbildningar som arrangeras av det offentliga eller av utbildningsföretag. Det fria engagemang som frodas inom kulturlivet och i civilsamhällets föreningar är viktigt för att foga samman vårt samhälle. Kultur, idrott och föreningsengagemang stärker människors självförtroende och gör också att fler tar till vara yttrandefriheten. Oberoende av bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation måste man ha möjlighet att delta och medverka. Det stärker delaktigheten och demokratin i vårt samhälle. I kulturen och det fria föreningslivet får vi möjlighet att förstå oss själva och andra bättre. Vi utvecklar vår kreativitet genom möten med det oväntade. Inte minst är det då centralt att alla barn får möta många olika kulturyttringar, så att de kan finna sina egna uttryck. Detta skapar också en grogrund för bildning att bära med sig genom hela livet. En tillgänglig kulturskola i hela landet spelar här en mycket stor roll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Oberoende medier är viktiga för vårt lands demokrati. För att vi ska ha en fungerande demokrati behöver vi som bor här i landet vara engagerade, kunniga och deltagande, inte minst för att kunna följa med i vad vi beslutsfattare på olika positioner beslutar och då också kunna vara med och påverka våra beslut. För att kunna vara engagerad måste man också vara informerad. Då behöver vi både oberoende public service och fria kommersiella medier, sida vid sida. En förutsättning för att vi ska ha en levande demokrati är att det finns tillgång till oberoende medier med resurser, möjligheter och kompetens att producera och visa granskande journalistik. är det en allvarlig utveckling att tillgången till lokaljournalistik har minskat på många håll och att vissa orter nu saknar journalistisk bevakning. Denna utveckling behöver självklart vändas. Public service har en särskild roll i detta medielandskap, en roll som bland annat handlar om att vara en oberoende aktör med stor integritet, att vara oberoende av politisk styrning och kommersiella intressen. Public services breda uppdrag är en förutsättning för att också fortsättningsvis vara relevant i vårt samhälle och i det snabbt rörliga medielandskapet, sida vid sida med de oberoende kommersiella medierna och det oberoende kommersiella kulturlivet. Den kultur och underhållning som public service-bolagen producerar och förmedlar ger också en bred bild av vårt samhälle. Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet. Den behövs, återigen sida vid sida med de privata aktörerna, för att ge en mångfald av perspektiv. Att få möjlighet att delta i ett fritt kulturliv och civilsamhälle, liksom fria medier, ger utrymme för engagemang som utvecklar och för vårt samhälle framåt. skulle ni egentligen ha fått lyssna till , men ni får hålla till godo med mig i stället, eftersom hon har blivit sjuk. ansvarar för utgiftsområde 17, som innehåller många områden. Det handlar förstås om kultur i mycket hög utsträckning, men även idrotten får en stor andel av medlen. Andra delar är medier, civilsamhälle, ungdomspolitik och folkbildning. Det handlar om totalt 16 miljarder som går till verksamheter som ligger de allra flesta nära. Det kan gälla barnens idrottsförening, den egna kören, villkoren för de ungdomar som bor i ens bostadsområde, musiken som man lyssnar till på väg till jobbet och tv-programmet man ser på om kvällen. Under förra mandatperioden ökade och regeringen satsningarna rejält till de här ändamålen, eftersom vi då kunde enas om hur viktigt det är med till exempel kultur, fritidsaktiviteter och folkbildning för människors utveckling och välbefinnande, för samhällsdebatten och i förlängningen för vår demokrati. Tyvärr verkar takten på utvecklingen minska något nu när regeringen har ett samarbete med L och C. Jag är glad att våra gamla reformer som 100 miljoner och pengarna för fri-entré-reformen nu ligger fast. vill dessutom fortsätta stärka det här området och satsar 658 miljoner mer än regeringen . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid har fastställt mycket höga ambitioner för landets kulturpolitik, och det är vår uppgift att fatta beslut som tar oss i rätt riktning, så att dessa mål kan uppnås. Vi har tre övergripande mål: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Det är absolut inte lätta mål att nå, men de är heller inte helt utopiska. Det behövs ett fokuserat arbete och kunskap om vilka insatser som kan göra skillnad. En del av svaren finns redan i utredningar och analyser från myndigheter. Myndigheten för kulturanalys konstaterar att det inte har hänt så mycket när det gäller kulturvanor. Det behövs insatser inom många områden, och för hänger kulturpolitiken tätt samman med vår strävan efter ett jämlikt samhälle. budgetmotion heter En plan för jämlikhet och grön omställning. Våra förslag ser till att omfördela resurser i samhället. Den som tjänar mycket får bidra med mer till den gemensamma välfärden, och vi utjämnar inkomstklyftor. Vi behöver skapa ett samhälle som håller ihop. De som bor på mindre orter ska ha tillgång till samhällsservice, de som blir sjuka ska kunna lita på sjukvården och vi ska känna oss trygga med att skolan ger våra barn en bra utbildning och att det finns stöd om vi blir arbetslösa. En stark välfärd innebär också tillgång till kultur och fritidsaktiviteter. En meningsfull vardag med möjlighet att uttrycka sig genom kultur, utvecklas tillsammans med andra i föreningsliv och delta i positiva sammanhang behöver inte kosta så mycket i kronor och ören, men den är guld värd för den som får uppleva den. Den statliga kulturpolitiken är en viktig del för att detta ska komma på plats. Den ska bland annat garantera en fördelning av resurser över landet och ge alla invånare tillgång till kulturverksamhet. Vi vill möjliggöra för människor i hela landet att vara både deltagare och åskådare genom att öka tillgängligheten till kulturen. Då behövs en bra infrastruktur med grovt indelat tre delar. Den första delen är offentliga institutioner som länsteatrar, museer och bibliotek. Den andra delen är ideella kulturaktörer som arrangörsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus, amatörkulturorganisationer och studieförbund. Den tredje delen är det fria kulturlivet, med musiker, teater- och dansgrupper, enskilda konstnärer och privata institutioner. Alla delar behövs för att nå ut i alla delar av samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Utöver infrastruktur behöver vi också se till att det finns bra utbildningsvägar och goda arbetsvillkor för kulturskapare. Annars kommer scener och kulturhus att stå tomma. I vår budget ser vi till att stärka alla dessa delar. De offentliga institutionerna stärks rejält när de regionala kulturbudgeterna får en satsning genom kultursamverkansmodellen, med 100 miljoner och med ytterligare 45 miljoner . Många länsteatrar och länsmuseer riskerar nedskärningar. I budget får sammanlagt 400 miljoner för att nå fler elever och ta bort avgifter. De centrala museerna får mer i vår budget för att kompensera för tillströmningen av besökare i och med fri-entré-reformen. Särskilt uppmärksammar vi utvecklingen av Rörelsernas museum i , som under förra mandatperioden utlovades statligt stöd men som regeringen verkar ha glömt bort i årets budget. Den ideella kultursektorn stöds med 10 miljoner till amatörkulturföreningarna, vars bidrag legat still . Det fria kulturlivet får en ökning av sitt stöd med 35 miljoner. Det innebär bland annat satsningar för att stärka tillgången till professionell dans i hela landet. I förslag till budget finns också en rejäl kulturarvssatsning. Utöver länsmuseerna, som jag nämnde, spelar länsstyrelserna en viktig roll i bevarandet av kulturarvet. För oss i är det av största vikt att kulturarvet kan bevaras i hela landet och att kulturmiljöer är tillgängliga för fler. har staten påfört nya administrativa uppgifter till länsstyrelserna utan att tillföra nya medel. har debatten gått hög vad gäller ökat våld från kriminella nätverk, stora problem med droger och att allt fler ungdomar dras in i destruktiva miljöer. En bra skolgång och en aktiv fritid är bland de starkaste vacciner vi har mot den utvecklingen. Med vårt förslag på en gratis idrottsskola kan fler komma in i idrottsrörelsen. Vi ser också att ungdomsorganisationerna måste stärkas. Regeringen, L och C väljer tyvärr att skära ned i anslagen för att i stället ge till myndigheten . Detta är magstarkt, när ungdomsorganisationerna inte fått bidragen uppräknade , som antalet organisationer har ökat. Det är i sig mycket positivt att fler ungdomar är aktiva, men det har i praktiken inneburit nedskärningar för befintliga föreningar. Avslutningsvis kan jag säga att jag beklagar att starka budget med namnet En plan för jämlikhet och grön omställning inte kommer att få majoritet i kammaren och inte blir verklighet 2020. Men jag hoppas att många tar del av den för att se en annan utveckling som är möjlig. För den som vill syna vår kristdemokratiska politik vill jag hänvisa till vårt särskilda yttrande. Jag vill börja med att citera den kända psykologen : Meningen med livet är att uppleva en känsla av sammanhang, att vara en del av ett sammanhang och att ha en uppgift. Det är av befolkning - motsvarande en halv miljon människor - som är ensamma över julen. Vi talar om den ofrivilliga ensamheten, vad den kostar och vad kulturen kan göra för att skapa gemenskap mellan människor. På sociala medier har många svenskar hundratals vänner. visar en undersökning att en av tio svenskar inte har en enda nära vän. Undersökningen visar också att aldrig har lånat någonting, som verktyg eller mjöl, av en granne och att inte kan namnet på en enda granne. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Det är av personerna i undersökningen som uppger att de känner sig ensamma ofta eller . Av dessa svarar att de upplever det som ett problem. Forskningen har visat att ensamheten, att bo ensam och ha svaga sociala band, är lika dåligt för hälsan som att röka 15 cigaretter . Det ökar risken för en för tidig död . Ensamheten har medfört extra vård- och omsorgskostnader på ca 12,4 miljarder bara . Allt fler begravs dessutom helt utan ceremoni, utan en enda vän eller anhörig närvarande. Sådana begravningar har gett oss ett helt nytt fruktansvärt ord: "direktare". I begravs på det sättet, som "direktare". Vad vill vi som kristdemokrater göra mot ensamheten? Vi avsätter 10 miljoner för ett äldrelyft som innebär en idrottssatsning för äldre där medlen ska gå till träning och gemenskap. Vi vill se resurser för fler trygghetsboenden för äldre och stärkt personalkontinuitet i äldreomsorgen. Vi stärker civilsamhället brett med ytterligare 10 miljoner och en återinförd skattereduktion på gåvor till välgörenhetsorganisationer. Jag vill lyfta fram ytterligare områden där vi satsar mer än regeringen: Idrottsrörelsen spelar enligt en mycket stor roll för både enskilda individer och samhället i stort. Den erbjuder gemenskap och en plattform för människor att utvecklas. Vi anser att arbetet med inkludering inom idrottsrörelsen inte nog kan betonas. önskar fortsätta att uppmuntra idrottsrörelsens viktiga roll i samhället och ökar därför stödet till idrotten.