bet · H601TU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet har vidare tidigare framfört att ett införande av ägaransvar vid fortkörning skulle riskera att strida mot de rättsprinciper som den svenska lagstiftningen bygger på men vill peka på att ägaransvar skulle kunna frigöra resurser inom polisen och öka effektiviteten i systemet med ATK. Utskottet avser att följa utvecklingen på området. Utskottet vill understryka att polisen har ett viktigt ansvar för att kontrollera att trafikanterna följer reglerna när det gäller bl.a. att hålla hastigheten. Utskottet välkomnar därför att polisen har fått i uppdrag att , fram , redovisa vilka åtgärder den har vidtagit i syfte att bidra till att minska antalet dödade och skadade i vägtrafikmiljön i enlighet med nollvisionen. Utskottet vill vidare betona vikten av olika former av trafikkontroller för att bl.a. upprätthålla framkomligheten i trafiken. Det kan t.ex. handla om att kontrollera att lokala parkeringsregler följs. Vidare vill utskottet peka på vikten av att regler för bl.a. miljözoner och lokala dubbdäcksförbud följs. Utskottet har i detta sammanhang uppmärksammat att har lämnat in en begäran till regeringen om övervakning med kameror från buss. Bakgrunden är att framkomligheten för bussarna i inte har förbättrats tillräckligt mycket, trots att man har infört fler busskörfält och vidtagit en rad andra åtgärder. Felparkerade fordon i busskörfält och vid hållplatser framhåller som ett stort problem. Det uppges också vara svårt att komma åt rörlig obehörig trafik i busskörfält. Staden menar att kameraövervakning från bussar och övervakning från vissa särskilt utsatta platser bör prövas. Genom bussar skulle bilar som är i vägen kunna fotograferas och böter utfärdas. har även tagit upp frågan om trafikövervakning som en viktig åtgärd. Utskottet konstaterar att även de kommunala parkeringsvakterna har nämnts i sammanhanget och att de inte får t.ex. övervaka hastighet, bilkörning i kollektivtrafikfält, dubbdäcksförbud eller andra brott. Utskottet har blivit informerat om att begäran bereds inom . Utskottet avser att följa dessa frågor. Med hänvisning till ovanstående finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2018/19:1121 (SD) yrkande 37, 2018/19:2730 (MP) yrkandena 9–12, 2018/19:2746 (MP) och 2018/19:2901 (M) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen dels att den bör genomföra en generell översyn av förarutbildningen, dels att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. Därmed bifalls helt eller delvis motionsförslag om detta. I sammanhanget lyfter utskottet frågor om anpassning till ny teknik, kostnader för och förenkling av körkortsutbildningen samt åtgärder för att stävja olagliga trafikskolor. Övriga motionsförslag om förarutbildningen, åtgärder mot fusk på kunskapsprov och körkortsutbildningen för motorcyklister avslås. Jämför reservation 18 (SD), 19 (KD), 20 (S, V, MP), 21 (M) och 22 (SD) samt det särskilda yttrandet (V). Körkortsutbildningen i består av olika delar där teori och praktik varvas. Det finns flera aktörer som har olika roller: Transportstyrelsen, introduktionsutbildare, privata utbildare och handledare, trafikskolor, riskutbildare och Förarprov. Körkortstagaren ansöker om körkortstillstånd hos Transportstyrelsen. För att få övningsköra privat krävs att körkortstagaren och handledaren har gått en introduktionsutbildning hos en godkänd utbildare. Efter introduktionsutbildningen ansöker handledaren om handledarbevis hos Transportstyrelsen. I förarutbildningen kan privat teoriutbildning och övningskörning kombineras med teorilektioner och körning på trafikskola. Riskutbildningen är obligatorisk och omfattar två delar (del 1 om alkohol, andra droger, trötthet och riskfyllda beteenden i övrigt; del 2 om hastighet, säkerhet och körning under särskilda förhållanden). Enligt EU:s tredje körkortsdirektiv (2006/126/EG) ska medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den som ansöker om körkort har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att få framföra ett motorfordon. För detta ändamål ska det finnas ett förarprov som består av ett kunskapsprov och därefter ett körprov. Kunskapsprovet ska innehålla frågor om de punkter som tas upp i direktivet. Varje medlemsstat ska själv fastställa frågornas innehåll. Kunskapsprovet och körprovet görs hos Förarprov som är en resultatenhet inom . Tid för både kunskaps- och körproven bokas vid ett och samma tillfälle. Eleven börjar med kunskapsprovet och ska sedan göra körprovet, även om kunskapsprovet inte blev godkänt. Ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända inom giltighetstiden , annars måste båda proven göras om. Kunskapsprovet innehåller frågor om bl.a. fordonskännedom och manövrering, miljö, trafiksäkerhet, trafikregler och personliga förutsättningar. Statistik från visar att andelen godkända prov minskar. genomfördes totalt ca 293 000 körprov för B-körkort. Av dessa blev godkända (2011 blev godkända). 2018 genomfördes totalt ca 330 000 kunskapsprov för B-körkort, varav blev godkända (2011 blev godkända). minskade andelen unga vuxna som tar körkort från till , för att därefter ligga mellan . Enligt information från () har andelen unga vuxna i åldern 18–som tar B-körkort ökat något , och enligt uppgift är det som tar körkort. Enligt lagen (1998:493) om trafikskolor avses med trafikskola en yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet. Trafikskola får drivas endast efter tillstånd av Transportstyrelsen. Tillstånd får beviljas fysisk eller juridisk person som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt bedöms ha förutsättningar att driva trafikskola på ett sådant sätt att kravet på god förarutbildning blir tillgodosett (1–2 §§). Enligt 1 § förordningen (1998:978) om trafikskolor är Transportstyrelsen den myndighet som utövar tillsyn över trafikskolor. Eftersom det är olagligt att driva trafikskolor utan tillstånd kan den som ändå gör det dömas till böter enligt lagen om trafikskolor. Körkortslagen (1998:488) innehåller bestämmelser om bl.a. behörighet att köra motorfordon, terrängmotorfordon, traktor och motorredskap. Körelever får enligt körkortslagen övningsköra under uppsikt av någon som har vana och skicklighet att köra fordon av det slag som övningskörningen avser. Den som inte är utbildningsledare eller trafiklärare eller motsvarande ska ha godkänts som handledare. För att bli godkänd som handledare vid övningskörning ska man ha fyllt , ha behörighet för fordon av det slag körningen avser, under sammanlagt minst fem av ha haft sådan behörighet, och ha genomgått introduktionsutbildning, om det är fråga om övningskörning för behörighet B. Ett godkännande som handledare gäller . Enligt körkortsförordningen (1998:980) får det antal godkännanden som en handledare får inneha begränsas (4 kap. 8 c §). Enligt Transportstyrelsens föreskrifter om ansökan om och godkännande som handledare vid övningskörning (TSFS 2012:1) gäller att en handledare kan ha högst 15 elever (godkännanden) . Ett godkännande kan inte återkallas. Det finns tre olika körkortsbehörigheter för motorcyklar: A1 – lätt motorcykel, A2 – mellanstor motorcykel och A – tung motorcykel. I EU:s tredje körkorts-direktiv som beslutades förhandlingar mellan medlemsstaterna finns det gemensamma regler om körkortsutbildning (2006/126/EG bilaga II). antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra direktivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). Reglerna i direktivet är minimikrav som alla medlemsstater måste föra in i den nationella lagstiftningen. Det innebär att varje medlemsland får införa hårdare krav, men inte lindrigare. har valt att enbart tillämpa minimireglerna för motorcykel. (SD) efterfrågar i motion 2018/19:283 yrkande 5 åtgärder för att stoppa fusket vid förarprov. Motionären pekar på att det har vuxit fram en svart marknad för att mot betalning erbjuda godkända teoretiska prov. Regeringen bör enligt motionären ge och Transportstyrelsen i uppdrag att finna nya lösningar på hur fusk vid teoriprov kan stoppas för att därefter återkomma till med tydliga förslag för att hindra fusket. I motion 2018/19:313 av (SD) framförs att möjligheten att förlänga giltighetstiden mellan teoriprov och uppkörning bör ses över. Motionären pekar på att ett teoriprov eller en uppkörning är giltig , vilket innebär att man måste klara båda momenten inom . Det kan dock i de större städerna vara svårt att få nya tider för uppkörning om man blir underkänd, även om prioriterar att ge tider till dem som behöver ett omprov för uppkörningen. Motionären anser att en förlängning av tiden till tre eller skulle minska stressen för dem som ska ta körkort. (SD) framhåller i motion 2018/19:576 att regelverket för uppkörning på motorcykel behöver moderniseras. Motionären anser att en uppkörning ska räcka för tung och mellantung motorcykel i stället för två uppkörningar som gäller . ska det sedan automatiskt ges behörighet att framföra motorcykel med en effekt över 35 kW. Motionären menar även att förarprovet när det gäller körning i krypfart bör ses över. Detta är en övning som aldrig tillämpas i verkligheten och borde därför kunna tas bort i uppkörningen. Motionären vill även att man ser över om uppkörningen kan delas i två separata delar. Körprovet består av en praktisk del på bana och en del i trafikmiljö. Om man blir godkänd på manöverprovet men underkänd på trafikprovet borde man inte behöva göra om manöverprovet vid nästa uppkörning. I motion 2018/19:965 av Boriana (M) framförs att man bör överväga att införa en trafiklärarlegitimation. Motionären framhåller att det finns ett växande problem med s.k. svarta trafikskolor. Transportstyrelsens tillsyn av trafikskolor gäller per definition bara de auktoriserade trafikskolorna. En trafiklärarlegitimation skulle öka möjligheten för elever att kontrollera att trafiklärare och trafikskolor är auktoriserade. I kommittémotion 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 51 begärs att regeringen utreder att begränsa antalet privata handledartillstånd för privat övningskörning. Motionärerna uppmärksammar att man får vara handledare för så många som 15 personer. Motionärerna vill sänka det maximala antalet handledartillstånd till exempelvis fem för att kvalitetssäkra utbildningen och för att bekämpa de illegala trafikskolorna. (M) begär i motion 2018/19:1207 att möjligheterna att minska antalet handledartillstånd och stävja illegala körskolor bör ses över. Motionären pekar på att illegala körskolor är ett växande problem i stora delar av landet. Genom att mot svart betalning ge körlektioner och registrera sig som handledare åt ett stort antal personer konkurrerar illegala körskolor ut de lagliga trafikskolorna. Denna utveckling har en negativ effekt på såväl trafiksäkerheten som näringslivsklimatet. I motion 2018/19:1302 av m.fl. (S) uppmärksammar motionärerna behovet av lagändringar och andra åtgärder för att motverka förekomsten av illegala trafikskolor. Motionärerna framför att det finns ett växande problem med illegala trafikskolor i hela landet och att en stor andel av eleverna vid dessa trafikskolor kuggas vid uppkörning eftersom kvaliteten på undervisningen är alltför låg. Detta är en företeelse som innebär osund konkurrens och där säkerheten för såväl eleverna som övriga trafikanter äventyras. I motion 2018/19:1440 av och (båda M) begärs en att en offentlig utredning tillsätts som tar ett samlat grepp om problematiken när det gäller illegala trafikutbildningar. Exempel på frågor som kan behandlas av en sådan utredning är tillståndskrav för att inneha bil med dubbelkommando, införande av trafiklärarlegitimation, genomförande av ytterligare begränsning av antalet handledartillstånd och möjligheten att föreskriva att trafikskolebilar ska ha en speciell färg på registreringsskyltarna. (M) begär i motion 2018/19:1561 en översyn av förarutbildningssystemet. Motionären uppmärksammar bl.a. de långa väntetiderna för körprov, påverkan på möjligheten att rekrytera yrkesförare, det organiserade fusket på teoriproven och problemen med illegala trafikskolor. En trafiklärarlegitimation och en begränsning av antalet handledartillstånd som en person kan inneha kan enligt motionären vara något att överväga vid en större översyn av förarutbildningssystemet. I motion 2018/19:1845 av (M) framförs att regelverket för körkortsutbildning bör ses över med målet att förenkla körkortsutbildningen och göra den mindre kostsam. Motionären pekar på att många personer som bor på landsbygden har behov av körkort för att ta sig till arbetet. Alltför höga kostnader för körkort försvårar för företag och offentliga arbetsgivare att rekrytera personal. (M) framhåller i motion 2018/19:2286 att de nya kraven enligt EU-direktivet för att ta motorcykelkörkort bör utvärderas (yrkande 1). Motionären framför även att ett förslag om hur systemet för motorcykelkörkort kan förbättras bör arbetas fram (yrkande 2). Motionären anser att möjligheten för att bli försöksland i EU för ett nytt system för motorcykelkörkort bör ses över (yrkande 3). De nya reglerna för att ta motorcykelkörkort som gäller efter det att EU-direktivet infördes är enligt motionären komplicerade och gör det kostsamt att ta motorcykelkörkort. Reglerna bör därför utvärderas för att se om det går att förenkla denna process. m.fl. (KD) efterfrågar i kommittémotion 2018/19:2734 en förlängning av giltighetstiden för godkänt kunskapsprov eller körprov för körkortsbehörighet B (yrkande 38). I motionen framhålls att B-körkort ofta är ett grundläggande krav för en rad olika yrken. Dagens ofta långdragna process minskar många ungas chanser att hitta jobb. Det är enligt motionären inte rimligt att utsätta främst ungdomar och studenter för denna tidspress, och processen kan även bli mycket kostsam. Motionärerna anser vidare att antalet körkortselever som en privatperson kan handleda bör minska från 15 till 5 (yrkande 39). Ändringen bör ske eftersom det framkommit att vissa personer har satt i system att missbruka möjligheten till privat handledning genom att i praktiken bedriva körskoleverksamhet mot svart betalning. Enligt motionärerna bör det även införas en särskild färg på registreringsskyltar för registrerade körskolebilar för att underlätta för polisen att stoppa illegal körskoleverksamhet (yrkande 40). I kommittémotion 2018/19:2901 av m.fl. (M) framförs att bör agera i EU för ett förenklat regelverk kring mc-körkort i syfte att effektivisera processen (yrkande 26). I motionen framhålls att dagens system innebär att processen att ta körkort för motorcykel är komplicerad och kostsam. Det bör utföras en översyn av dagens åldersgränser kopplat till de olika kategorierna för att få köra motorcykel. Motionärerna framför även att man bör göra en översyn bl.a. av möjligheten att ytterligare begränsa antalet handledarskap per person för att minska förekomsten av illegala trafikskolor (yrkande 32). Motionärerna framhåller att illegala trafikskolor är ett utbrett problem och leder till en osund konkurrens. Motionärerna efterfrågar också en generell översyn av körkortsutbildningen för större effektivitet och genomlysning av de olika momenten som ingår (yrkande 33). Motionärerna pekar på att frågorna om bl.a. illegala trafikskolor, anpassning till ny teknik och förenklingar såsom möjligheten att få delmoment på körprovet godkända är viktiga att belysa och överväga. Motionärerna menar att det är bekymmersamt att många som gör körkortsprovet misslyckas. Körkortet är en viktig förutsättning för ungdomar att få ett jobb. Körkortsutbildningen bör kunna förenklas utan att det får negativ påverkan på trafiksäkerheten. Utskottet vill inledningsvis framhålla att Förarprov och Transportstyrelsen gemensamt har genomfört en angelägen översyn av förarutbildningssystemet. Rapporten på nytt förarutbildningssystem för personbil, behörighet B presenterades . I rapporten framförs att förarprovet är en kontroll av att en elev har tillräckliga kunskaper och färdigheter för att vara en trafiksäker, risk- och miljömedveten förare. Provet kan dock enligt rapporten inte alltid omfatta alla moment som man behöver behärska som förare. Det är därför viktigt att utbildningen och förberedelserna för provet är tillräckligt omfattande och att moment som är svåra att testa i en provsituation kan säkerställas genom en kvalitetssäkrad utbildning. Det är viktigt att utbildning och prov fångar upp trafikfarliga beteenden och även gör riskgrupper uppmärksamma på sådana. Utskottet kan konstatera att det nya förslaget till förarutbildningssystem bygger på det nuvarande systemet. Det finns enligt rapporten fortfarande goda möjligheter att kombinera privat mängdträning med professionell utbildning. Valfriheten i det nya förarutbildningssystemet är fortfarande stor, men den blivande föraren får ytterligare stöd under processens gång för att kunna göra ett bra val av utbildningsväg. Enligt förslaget ska bl.a. en digital plattform utvecklas och förvaltas av myndigheterna. Syftet med plattformen är att fungera som ett stöd för den blivande föraren genom hela förarutbildningsprocessen, från ansökan om körkortstillstånd till dess att prövotiden har gått ut efter utfärdat körkort. I plattformen ska det vara möjligt att ha informationstjänster, ansökningstjänster, bokningstjänster m.m. I plattformen ska ett obligatoriskt utbildningsprotokoll ingå som hjälper den blivande föraren att säkerställa att allt innehåll i förarutbildningen kommer med. Informationen kan dessutom anpassas till olika behov, exempelvis ges på flera språk. Den som ska vara handledare vid privat övningskörning ska enligt förslaget genomgå en handledarutbildning som ersätter den nuvarande introduktionsutbildningen. För att öka tillgängligheten till mängdträning förtydligas reglerna om yrkesmässig verksamhet på ett sätt som kan ge ideella föreningar och kommunala initiativ chansen att hjälpa till med handledare. Utskottet noterar att det i rapporten föreslås att dagens introduktionsutbildning tas bort. I stället införs ett obligatoriskt informationspass i den digitala plattformen när den blivande föraren ansöker om körkortstillstånd. Utöver detta föreslås två vägledningstillfällen hos en professionell utbildare där den blivande föraren får demonstrera sina praktiska färdigheter i bil och resonera om måluppfyllnad, sin attityd, sitt lärande och hur man bäst går vidare. I det obligatoriska utbildningsprotokollet definieras vilka moment den blivande föraren ska gå igenom under utbildningen, och uppnådda delmål av. De två riskutbildningarna som finns kvarstår men i förändrad form. Utskottet uppmärksammar att myndigheterna vill bryta negativa spiraler med återkommande omprov utan ytterligare utbildning. I rapporten föreslås därför att kunskapsprovet ska vara godkänt innan körprovet får genomföras. Giltighetstiden för godkänt prov förlängs från . Tiden för körprovet ses över inklusive provinnehållet. Dessa åtgärder skapar enligt myndigheterna bättre förutsättningar för den blivande föraren att hinna gå tillbaka till utbildning och förbättra sig inom områden där det funnits brister. Efter fyra underkända prov krävs enligt förslaget att den blivande föraren genomför en fördjupad återkoppling hos för att förbättra sitt lärande innan ytterligare prov kan bokas. Vidare konstaterar utskottet att det i rapporten föreslås att fler aktörer ska kunna stötta den blivande föraren vid sidan av trafikskolornas professionella utbildning. Det är inte bara trafikskolor som kommer att kunna erbjuda teoriundervisning. Förslaget ger också vissa möjligheter att hjälpa till med handledare för dem som saknar en sådan. föreslås att toleransen för överträdelser blir lägre. Utskottet noterar att vissa av de åtgärder som presenteras i rapporten ligger inom myndigheternas ordinarie uppdrag och kan enligt rapporten börja införas . Det gäller t.ex. arbetssätt och rutiner. Andra förslag kräver ändringar i lagar, förordningar eller föreskrifter. Myndigheterna bedömer att förändringar av administrativa rutiner och system kommer att ta att utveckla efter att beslut fattats. När det gäller väntetider för körprov vill utskottet påminna om att infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2017/18:367 om problem med uppkörningstider konstaterade att alltför långa köer till körkortsprov är ett problem och att det är viktigt att köerna hålls på rimliga nivåer. Ministern konstaterade att arbetar målmedvetet för att säkerställa detta. Infrastrukturministern framförde att han mot bakgrund av de åtgärder som vidtagit kommer att följa utvecklingen på området och kontinuerligt ha en dialog med myndigheten om den. När det gäller frågan om kostnaden för att ta körkort vill utskottet påminna om att regeringen i proposition 2017/18:161 En möjlighet till körkortslån föreslog lagändringar som ett led i den tänkta regleringen om körkortslån. Regeringens avsikt var att genomföra huvuddelen av den tänkta regleringen om ett statligt körkortslån på förordningsnivå. Utskottet kan som i tidigare sammanhang konstatera att den faktiska kostnaden för att ta körkort varierar, men att priset för ett körkort inklusive lektioner på en trafikskola ibland brukar uppskattas till ca . Utskottet har förståelse för att det av vissa kan uppfattas som en mycket kostsam investering och ser positivt på att ett statligt körkortslån kan ge fler individer möjlighet att investera i ett körkort. Ett körkort leder inte bara till större möjligheter att få arbete, det gör det också möjligt att bo i regioner som saknar alternativa transportmedel. Utskottet noterar att det även i rapporten om förslag på nytt förarutbildningssystem konstateras att körkortsutbildningen är en stor investering för många. I rapporten konstateras att godkännandefrekvensen minskar för kunskapsprov och körprov, vilket ökar andelen omprov med ökade kostnader som följd. I rapporten framhålls dock att det nu aktuella förslaget innebär en kraftigt förstärkt, samlad, tydlig och kundanpassad information om förarutbildningsprocessen och förarrollen via den digitala plattformen på ett tidigt stadium, men även fortlöpande och efter att körkortet har tagits. En interaktiv konsumentupplysning kan enligt rapporten hjälpa den blivande föraren vid val av utbildare. I rapporten framhålls även att det nya förslaget kommer att medföra att förarutbildningsprocessen blir tillgängligare, tydligare och lockar till mer utbildning. Bland annat kommer det föreslagna förarutbildningssystemet att innebära stor valfrihet i hur utbildningen läggs upp även i fortsättningen och utbildning hos en professionell utbildare kan med fördel kombineras med privat övningskörning för mängdträning. Det framhålls även att förslaget innebär ett ökat fokus på att utbilda de privata handledarna så att de bättre kan bidra till en bra mängdträning. När det gäller förarutbildningssystemet vill utskottet uppmärksamma att andelen godkända förar- och kunskapsprov har uppvisat en negativ trend . Utskottet vill därför framhålla vikten av att utbildningssystemet är effektivt och bedrivs med hög kvalitet. Att utbilda trafiksäkra och miljömedvetna förare är enligt utskottet angeläget för att bidra till nollvisionen om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. För den enskilde kan B-körkortet vara av stor betydelse och bl.a. utgöra en inträdesbiljett till arbetsmarknaden. De reformer som genomförs måste därför även beakta den blivande förarens perspektiv. Utskottet välkomnar således att en översyn av förarutbildningssystemet har genomförts. Utskottet förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att reformera utbildningssystemet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrks motionerna 2018/19:313 (SD) och 2018/19:2734 (KD) yrkandena 38.