bet · H601KU20 · 2019-06-17 00:00:00 — Om hon, som tillsammans med leder en revisionsmyndighet med grundlagsfäst oberoende, har den utgångspunkten och den grundsynen på allt sitt arbete menar jag att man har rätt fokus. är ytterligare en del av kontrollmakt. uppgift är att granska vad statens pengar går till och hur effektivt de används. Justitieombudsmännen ingår också i kontrollmakt. JO:s uppgift är att bevaka varje människas rätt att bli behandlad enligt lagen av myndigheterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Utan att göra anspråk på att ge en heltäckande bild av kontrollmakt, för den har jag inte tecknat här, vill jag ändå slå fast att kontrollmakten är en av viktigaste uppgifter. Den kan bidra till att utveckla och förbättra statens verksamhet, statsförvaltningens handläggning, regeringens handläggning av ärenden, statsrådens tjänsteutövning, medborgarnas rättssäkerhet och en effektiv och rättssäker hantering av statens medel. Riksrevisor inställning att allt alltid kan bli bättre - detta konstruktiva fokus - borde därför vara all kontrollmakts syfte. Det är alltid lätt att hitta fel och påpeka brister, och det har sin tid och sin plats. Men det är kanske ännu viktigare att försöka dra lärdomar av vunna erfarenheter, att ompröva, tänka nytt och göra annorlunda nästa gång man ställs inför samma situation. Jag vill också, precis som på presskonferensen om granskningsbetänkandet, understryka vikten av att vi använder kontrollmaktens parlamentariska verktyg, som KU-granskning eller misstroendeförklaring, med varsamhet och omdöme efter noggranna överväganden. Ska KU vara värt att lyssna till, och ska KU:s iakttagelser och påpekanden tas på allvar, är det för en självklarhet att KU pekar på brister där det är berättigat, varken mer eller mindre. Det måste i varje utredning finnas täckning för de påpekanden KU gör. Rätt ska vara rätt. Jag kommer i ett par av de efterföljande debattrundorna att återkomma till iakttagelser i några av årets granskade ärenden. Hur har det då gått med mina höga förväntningar på min egen insats och på oss som för mandatperioden är ett nytt KU? Hur jag har lyckats får andra bedöma. Själv är min bedömning att det har gått så där, både med min egen insats och med KU:s granskningsarbete. På det stora hela taget har vi rott i land uppgiften. Det sätt på vilket vi gjort det kan och bör diskuteras under andra former och i andra forum. Jag tror och vet i alla fall en sak: Ingenting är så bra att det inte kan göras bättre. KU kan bättre. Jag och vi kan bättre. Med detta sagt vill jag rikta ett varmt tack till alla kollegor och ett särskilt varmt tack till , och som i sitt arbete i presidiet har dragit ett extra tungt lass. Sist, men absolut inte minst, vill jag också tacka vårt fantastiska utskottskansli, utan vilka vi vore förlorade. Den kompetens, det engagemang, den tid och energi och de omsorger som ni möter oss ledamöter med är ovärderliga och en förutsättning för att vi ska kunna fullgöra vårt uppdrag. Så har då återigen ett enigt granskningsbetänkande att lämna över. Det är vi ju alla glada över. Som vi alla vet tog det lite tid med regeringsbildningen, och det är säkert en bidragande orsak till att det har varit färre anmälningar än vanligt. Regeringen kunde helt enkelt inte göra så mycket saker, vare sig bra eller dåliga, och det blev därför inte så många anmälningar. Bland de 16 granskningar vi gjort är det en del saker som går att sortera in under avdelningen ständigt återkommande frågor. Det gäller utlämnande av allmänna handlingar, diarieföring, bristande dokumentation, agerandet i EU-sammanhang i förhållande till vad som sagts i samråd med och ministrars yttranden i medier. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Angående handlingar har vi även ett ärende där UD har haft problem med både diarieföring och utlämnande av allmänna handlingar. Vi förstår att det är ett särskilt problem på UD med bedömningen av vad som går att lämna ut och vad som ska beläggas med sekretess eftersom det inte bara berör utan också kan påverka relationerna till andra länder. Men det är inte rimligt att detta problem återkommer år . Detsamma gäller diarieföring. pågår ett arbete inom UD för att komma till rätta med problemen, och vi får verkligen hoppas att vi inte står här med ytterligare ett ärende som rör samma frågor. Det finns mer att säga i det här ärendet, och det återkommer senare i debatten. Det ärende som väckt mest diskussion är skiljandet av en generaldirektör från hennes tjänst på . Här har vi kunnat konstatera att det är svårt att granska eftersom det saknas dokumentation - också ett ständigt återkommande problem för KU. De kontakter som har varit mellan departementet och generaldirektören går inte att rekapitulera. Här hoppas jag att vi får se förbättringar i hela . Även det här ärendet återkommer senare i debatten. Vad statsråd säger och gör på EU:s ministermöten är också ständigt återkommande i KU:s granskningar. Det är olika många ärenden olika år, men frågan kommer alltid tillbaka. Hur fria kan ministrarna vara vid lunchmöten? Hur ska ministrar agera vid informella diskussioner? Kan en minister över huvud taget säga något annat än exakt det som är den svenska ståndpunkten? Detta är avvägningar som KU återkommer till vartenda år. har vi ett ärende som gäller att arbetsmarknadsministern vid ett rådsmöte inte hade framfört den svenska ståndpunkten i samband med en diskussion som uppstod angående en europeisk arbetsmyndighet. Ministern hade tidigare vid ett samråd med arbetsmarknadsutskottet informerat om att det skulle lämnas en lägesrapport på rådsmötet men att det troligen inte skulle bli någon diskussion i frågan. Ministern sa också att om det ändå skulle bli en diskussion skulle hon framföra den svenska ståndpunkten. Utskottet konstaterar att ministern över huvud taget inte var skyldig att ha något samråd eftersom det var en dagordningspunkt med en lägesrapport. Men när det nu ändå blev en diskussion på mötet borde ministern förstås ha framfört den svenska ståndpunkten eftersom hon vid samrådet med arbetsmarknadsutskottet hade sagt att hon skulle göra så. Hade hon inte sagt något alls till arbetsmarknadsutskottet hade det alltså inte varit något problem, men eftersom hon sa att hon skulle framföra ståndpunkten borde hon också ha gjort det. Vi brukar också ha ett antal uttalanden från ministrar att fundera över: Har ministern genom ett uttalande försökt styra myndigheten, eller har ministern uttalat sig för att påverka ett rättsfall? har vi flera sådana ärenden, och utskottet säger återigen att ministrar både får och bör delta i den allmänna politiska debatten men att det förstås är viktigt att de är särskilt försiktiga när det gäller uttalanden som kan riskera domstolars och förvaltningsmyndigheters självständighet. Sen har vi också påpekat att det är viktigt att uttalandena är korrekta, alltså att det ministern säger är sant. Det gäller även om ministern är särskilt engagerad i en fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning kultur- och demokratiministern har vid ett besök på en av landets dagstidningar bland annat pratat om handlingsplanen Till det fria ordets försvar. I samband med det sa ministern bland annat: "Polisen har ett grunduppdrag att särskilt skydda yttrandefriheten och därmed också journalister - och de ska ha kontakt med varenda jäkla utgivare i vårt land." Det kan absolut vara något ministern önskar, men det är faktiskt inte ett uppdrag som polisen har. Det stämmer helt enkelt inte att polisen ska ha kontakt med alla utgivare. Om polisen ska ha ett sånt uppdrag måste regeringen fatta beslut om det, och det har inte regeringen gjort. Gärna engagerade ministrar som deltar i diskussioner och debatter, men en minister måste tänka lite mer noga på vad hen säger. För övrigt har KU förstås kollat upp med att citatet stämmer, och det gör det. Säkerhetsfrågor, särskilt angående it i myndigheterna, har vi haft uppe i KU förut. hade vi en ny anmälan gällande Transportstyrelsens it-drift och en om Svenska kraftnäts styrsystem. Vi var nog många som trodde att det skulle dyka upp nya missar och säkerhetsrisker, men vi har kunnat konstatera att myndigheterna agerat för att täppa till de säkerhetshål som funnits, och departementen har följt upp verksamheten. Det verkar generellt finnas en mycket större säkerhetsmedvetenhet vid myndigheterna när det gäller it-frågor. När det är färre anmälningar än vanligt verkar det som att det ändå blir minst lika mycket att högljutt diskutera - mycket väsen för lite ull, skulle man kunna säga. Detta betyder inte att det inte är några fel alls, men jämfört med andra år är det relativt små missar som har blivit stora ärenden. Men det är bra att KU har haft tid och möjlighet att lägga energi på problem som i ett annat sammanhang kanske skulle ha hanterats lite mer översiktligt. Slutligen vill också jag passa på att tacka kansliet, som har lotsat oss igenom denna granskning och alla andra ärenden under detta . När du som följer den debatt som KU har hör orden "KU" och "granskning av regeringen", vad tänker du på då? Tänker du möjligen på de närmare 900 sidor som vi , med tonvikt , har arbetat fram? Eller tänker du möjligen på ett ganska berömt citat om att veta hut? Jag tror att man gör klokt i att numera tänka mer på de närmare 900 sidorna än på ett klatschigt citat, för bakom KU:s granskning ligger ett enormt arbete och inte estradörens vinnande ord och formuleringar. Varje riksdagsledamot har rätt att lämna in en anmälan och be KU att granska någonting som möjligen är fel enligt regelverket eller möjligen inte är fel. Allting görs lika noggrant som om det vore en polisutredning eller en förundersökning. Man går igenom alla fakta i målet. Sedan ska KU, på konstitutionell grund, döma av. KU har alltså en alldeles särskild uppgift. Den har klarnat . För att sätta in den i dess rätta sammanhang måste jag gå . riksdagsordning står det i 76 §: "Allt hvad efter granskning godkänt eller lämnat oanmärkt bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny till ansvarighet förbindande granskning af ny riksdag i samma mål vara tillåten." STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Därifrån kom uttrycket dechargedebatten. Så hette alltså granskningsdebatten tidigare - av franskans decharge, som betyder avlastning. I det här sammanhanget handlar det alltså om beviljad ansvarsfrihet för fullgjort uppdrag. Det betecknade då en av parlamentet beviljad ansvarsfrihet för regeringens medlemmar. Den vunna ansvarsfriheten kallades decharge. Men är det inte riktigt samma sak. I den nu gällande regeringsformen 13 kap. 1 § föreskrivs det att KU "ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning". försökte formulera vad detta innebär i RFR14 - eller KU:s lilla gröna, som den också kallas. Konstitutionella kontrollfunktioner är det korrekta namnet. Den skriften har fungerat som en handbok . På s. 11 står det: framhöll 1968 att grundtanken är att granskningen ska vara administrativ och inte politiskt inriktad. Det har man, med växlande framgång, försökt följa . Enligt grundlagspropositionen 1973:90, s. 415, är granskningen numera inriktad på i första hand rättskontroll och administrativ praxis. Och så ska det vara. Jag har också något som är rykande färskt. bekräftades denna inriktning i den parlamentariska utredningen om ledningsstruktur, URF1. På s. 77 sägs följande, i enighet mellan alla partier: har en roll som i flera avseenden skiljer sig från den som andra fackutskott har, på så sätt att dess uppgift är att långsiktigt vårda legalitet och rättsstatlighet i utövandet av regeringsmakten. Också i övrigt bereder och prövar utskottet frågor av sådant slag att dess ledamöter förväntas sätta respekten för rättsordningen framför lojaliteten mot politiska mål och meningsfränder. Vid beredningen av grundlagsärenden är ett brett samförstånd en förutsättning för att respekten för rikets konstitutionella grunder ska förbli stabil. För dem som väljs av till de betydelsefulla uppdragen inom kontrollmakten är det av avgörande värde att står enig bakom deras mandat. Detta är dagsfärskt, och det är en bekräftelse på det som har tillämpats i synnerhet . I och med valet bestämde sig ett enigt KU för att försöka vara enigt - det var inte helt okomplicerat och inte utan en del arbete. I allt väsentligt var förra mandatperiodens granskningsbetänkanden helt eniga - det fanns något litet undantag. Men det hör till utskottets heder och stolthet att det detta år var helt enigt - det fanns inte minsta lilla reservation. Det handlar alltså om att kontrollera huruvida statsråden i sin tjänsteutövning och vid handläggning av regeringsärendena har följt gällande regler och vedertagen praxis. Vid underlåtenhet att handla prövas frågan om huruvida skyldighet att handla förelåg enligt regler och praxis. De bakgrundsregler som i första hand åsyftas när det gäller granskningen är sådana som har att göra med procedur- och kompetensregler i regeringsformen och riksdagsordningen, det vill säga regler om lagrådsremiss, normgivningskompetens och propositionsavlämnande. Det kan också vara fråga om materiella lagbestämmelser som regeringen tillämpar vid beslut i förvaltningsärenden, till exempel bestämmelser i utlänningslagen, , sekretesslagen och så vidare. Det kan ha att göra med om regeringen och dess ledamöter har gjort sakliga och korrekta uttalanden eller inte. iakttar stor försiktighet med att uttala sig på ett sådant sätt att det blir fråga om en överprövning i sak av ett enskilt ärende. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Normalt sett lägger sig KU inte i den materiella bedömning som regeringen har gjort, alltså den politiska bedömningen. Som jag nämnde prövar inte KU om regeringen har gjort rätt politiskt, har visat gott omdöme eller något liknande. Vi kan varken i förväg eller i efterhand gå in och göra en politisk bedömning och anvisa en politisk väg. Med det sagt ska ledamöterna i göra en bedömning: Har regeringsformen följts? Har man följt god praxis, alltså den praxis som har bildats? Jag har suttit som ledamot i . satt jag som arbetande suppleant. Jag måste säga att det jag nu läste upp och framför allt dagens citat är ett ideal för hur KU ska verka. Det har sagts , men det måste återvinnas. Varje ledamot och arbetande suppleant måste varje gång vid en granskning leva upp till detta höga mål. Det handlar om att lägga politiken åt sidan och om att göra bedömningar av om det är gott statsmannaskap, om man har följt praxis och regelverk och om man har följt regeringsformen. Jag ska nämna en liten bisak. Det viktigaste i det som vi har gjort är kanske inte de 900 sidorna utan ett litet enkelt pressmeddelande. Pressmeddelandet fungerar som en tolkningsnyckel, som vi har funnit praktisk för att bli ense inte bara om vad som står i 900 sidor utan också om hur det ska tolkas. I fem fall får regeringens statsråd kritik. Vi är överens om det, och vi benar ut det i detta lilla pressmeddelande. Också detta år visade det sig att det var till stor nytta. Även jag vill ställa mig i kön för att gratulera, tacka och uppmärksamma det arbete som vi har gjort. Främst vill jag rikta ett tack till . Närmare 900 sidor skriver sig inte själva. Det är inte våra fingrar som har farit över tangenterna, utan det är , med dess kanslichef, vice kanslichef, olika experter och kanslipersonal, som har gjort detta. Vi tackar så mycket för det arbetet. Vi vet att vi inte heller detta år hade gått i mål om inte ni hade gjort ett utomordentligt arbete. Med det sagt måste jag också tacka ordföranden och vice ordföranden för ett väldigt väl genomfört arbete och samtliga ledamöter och suppleanter för en god atmosfär. Det har inte varit utan en viss sidvind, om man uttrycker det så, men vi klarade upp det tillsammans. har tre övergripande uppgifter: att lagstifta, att beskatta och att granska. Den sistnämnda uppgiften har utövats och utvecklats som grundlagsfäderna en gång tänkte för länge sedan, genom långsamt, noggrant och medvetet arbete i just konstitutionsutskott. kontrollmakt ska vara inriktad på den konstitutionella, lagliga och praxis- och regelstyrda delen och hur detta följs av regeringen och statsråden. KU ska inte och får inte ägna sig åt politisk granskning. Den granskningen och kritiken sker i vårt övriga politiska arbete, oftast mellan majoritet och opposition men också i och mellan våra olika politiska partier. De folkvalda i ska - även detta som grundlagsfäderna ursprungligen tänkt - fokusera på statsrådens tjänsteutövning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Det har funnits år som det har varit precis tvärtom, som flera av de föregående talarna har lyft fram. Då var det utskottets majoritetsförhållanden som avgjorde om kritik skulle lämnas eller inte. Partipolitisk hänsyn vägde då i slutändan tyngst. kan man säga att ordningen är återställd tillbaka till det som faktiskt var grundlagsfädernas tankar. Detta manifesterar sig också i årets betänkande. Det är ett enigt granskningsbetänkande som har arbetats fram under mycket möda. Har det begåtts fel enligt lag och praxis kritiserar också KU statsministern, enskilda statsråd eller regeringen som helhet. Det är nämligen inte KU:s sak att ta ställning till om regeringen för en bra eller dålig politik. Det gör vi i andra forum. Årets KU-beslut signalerar att utskottet lever upp till vad det är vi ska vara enligt regeringsformen. Ett enigt utskott riktar som sagt kritik mot flera statsråd på principiell grund. KU:s kritik är enig och som vanligt korrekt och sakligt, för att inte säga skonsamt, uttryckt. Och det ska så vara. Det är en konstitutionellt riktad granskning, precis som det ska vara. Ministrar som driver en linje i utan att ha förankrat frågan i får anmärkningar, liksom ministrar som uttalat sig om domar - dock inte om man uttalar sig i tidningsrubriker eller deltar i den politiska debatten. Så ska det vara. Det medialt mest uppmärksammade och mest anmärkningsvärda är väl de flera punkter av kritik som riktas mot socialförsäkringsminister . är det viktigt att lyfta fram att den fortsatta, allvarliga kritiken mot den generella hanteringen av handlingar och dokumentationen inom flera departement, allra främst , är en återkommande följetong i KU:s granskning. Det här är minst lika allvarligt som att lyfta fram ett enskilt ärende av stort medialt intresse. Dessa delar kommer vi att komma tillbaka till i de följande inläggen. Jag skulle framför allt vilja nämna ordförande i , , och utskottets vice ordförande . De förtjänar all uppskattning och all uppmärksamhet för att de lyfter KU till en fortsatt god, skarp och rättvis konstitutionell granskning. Det gäller även KU:s ledamöter som har lagt ned så mycket arbete på att göra regeringsformen full rättvisa och driva utvecklingen av vår demokrati framåt. Bakom detta står ett hårt arbetande och fantastiskt välorganiserat kansli under ledning, som förtjänar all aktning. Kansliets stora noggrannhet är av största vikt för att vår demokrati både ska stå fast och verka framåt och utvecklas. Ett stort varmt tack för detta! Ledamöter, åhörare! Riksdagsåret går mot sitt slut. avslutar våren traditionsenligt med sitt granskningsbetänkande av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Gör vi en tillbakablick på det gångna året kan vi se att det varit ett ganska ovanligt år. Turbulent kanske många skulle kalla det. hade valrörelsen kommit igång. Alla visste att valutgången var oviss, och vi fick leva i ovisshet innan en ny regering kom på plats. Trots både valår, som brukar följas av högt politiskt tonläge, och en övergångsregering - där vi inte är vana vid att ha en sådan - gjordes ändå få KU-anmälningar som detta betänkande omfattar. Den förra mandatperioden blev granskningsbetänkandena faktiskt allt tunnare år för år, och det betänkande vi redogör för följer den utvecklingen. Jag ser detta som ett gott betyg för den förra SMP-regeringen och även den nuvarande. är det inte så att anmälningar och efterföljande granskningar på något sätt är av ondo. ledamöter har rätt att anmäla ministrar i regeringen till utskottet när man befarar att regeringen och ministrarna inte följer reglerna för regeringsarbetet. KU ska sedan objektivt granska och redovisa vad man kommit fram till har skett respektive inte har skett. Jag instämmer till fullo i tidigare talares uppfattning om vikten av en saklig granskning utan politiska övertoner. Att spekulera är inget för . Genom att fokusera på en konstitutionell och juridisk analys bidrar utskottet till en positiv demokratisk utveckling och en rimlig och väl fungerande praxisbildning för både regeringen och . Jag vill tacka presidiets ordförande, vice ordförande och ledamöter samt, liksom alla andra, också kanslipersonalen. Vissa frågor om regeringens förhållande till (kapitel 1) Vi fortsätter att debattera granskningsbetänkande KU20 och går till kapitel 1, Vissa frågor om regeringens förhållande till . Låt mig inledningsvis få tacka utskottets ledamöter och kanslipersonal för arbetet under granskningen. Eftersom vi närmar oss bokslutet för detta vill jag även tacka i dess helhet. Jag kom in i 2014 och fick då möjlighet att jobba med en rad olika sakpolitiska områden, men är min hemvist . Missförstå mig rätt; tillåt mig påstå att det politiska arbetet har skiftat karaktär. Dock vill jag framhålla att arbetet under det gångna har varit otroligt givande sett till utskottets arbetssätt och verksamhetsområden, vilket ger nya och välbehövliga perspektiv på det politiska arbete som vi befinner oss mitt uppe i. Ett stort tack för att jag får vara en del av detta historiska utskott! Gransknings-betänkandeVissa frågor om regeringens förhållande till (kapitel 1) För att återgå till debatten gällande detta kapitel finns där bara två händelser som har varit föremål för utskottets granskning. Det är anskaffning av ett luftvärnssystem samt arbetsmarknadsministerns agerande i fråga om Europeiska arbetsmyndigheten. Jag kommer att uppehålla mig vid det senare ärendet. Anmälan mot arbetsmarknadsministern har sitt ursprung i hennes uttalande i kopplat till förslaget om inrättande av en europeisk arbetsmyndighet. I stället för att debattera ärendet i sak kan vi koncentrera oss på formerna för regeringens samrådsskyldighet gentemot . Som utskottet konstaterar är formerna sådana att det formellt inte finns en skyldighet för regeringen att samråda med när det gäller ärenden såsom lägesrapporter och informationspunkter. I sak har regeringen inte heller verkat för någon annan åsikt gentemot rådet, även om det är allmänt känt att riksdagsmajoriteten i det aktuella ärendet inte inkluderar stöd från regeringspartierna. Tvärtom har utskottet konstaterat att regeringen i de fortsatta diskussionerna kring inrättandet av en europeisk arbetsmyndighet verkat för den ståndpunkt som formulerats av dåvarande utskottsmajoritet i arbetsmarknadsutskottet. Svaret till utskottet från om regeringens agerande i ärendet torde vara svar nog att det inte har funnits en underlåtenhet i att verka för ståndpunkt. Det är oerhört viktigt att bejaka roll i utstakandet av EU:s framtid. är folkets främsta företrädare. För sedan genomfördes ett EU-val som innebar framgång för EU-skeptiska partier. Det är därför av största vikt att vi som företräder medlemsstaternas nationella parlament slår vakt om inflytande och delaktighet, annars urholkas legitimiteten och det göder de nationalistiska krafter som vill söndra unionen och som vill slå hål på det europeiska samarbetet. Legitimitet är därför, och bör förbli, ledordet i utvecklingen av Europeiska unionen. För detta krävs att vi håller i den nära samverkan som vi har mellan den lagstiftande församlingen - - och det verkställande och styrande organet - regeringen. är på många sätt ett föredöme i jämförelse med andra medlemsstater. Under den förra mandatperioden hade jag äran att få tjänstgöra i .