bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — • undersöka om det finns behov av att ändra skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () har partierna kommit överens om att det införs ett etableringsstopp för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning och att befintliga skolor med konfessionell inriktning ska kontrolleras bättre. Avgränsningarna ska först definieras i en utredning. I regeringsförklaringen från framgår att ett etableringsstopp införs för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning. Etablering av fristående skolor När det gäller yrkanden om etablering av fristående skolor hänvisar utskottet till att det gällande regelverket är väl avvägt. Utskottet vill framhålla att Skolinspektionen bedömer ansökan utifrån kraven i skollagen samt övriga lagar och regler för den aktuella utbildningen. Prövningen görs för att säkra att alla barn och elever får en likvärdig utbildning, oavsett vilken skola man går på. Det är därför viktigt att den som ansöker om att bli godkänd som huvudman kan visa för Skolinspektionen att utbildningen kommer att leva upp till de krav som ställs. När det gäller yrkanden om att det ska finnas ett påvisbart behov av utbildning för att en friskola ska få starta kan utskottet konstatera att ett villkor för att Skolinspektionen ska kunna godkänna en ny eller utökad fristående förskoleklass, fritidshem, grundskola eller grundsärskola är att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna, eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Därför har den kommun där skolan är tänkt att ligga, lägeskommunen, alltid rätt att yttra sig över ansökan. Kommunens yttrande bör alltid innehålla en konsekvensbeskrivning av vilka ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska konsekvenser som kan uppstå om den fristående skolan startar eller utökar sin verksamhet. Beskrivningen bör visa vilka konsekvenser som etableringen kan medföra från starten och . Skolinspektionen fattar sitt beslut efter en helhetsbedömning. I den bedömningen tar Skolinspektionen hänsyn till om utbildningen tillför något nytt till det utbud av utbildningar som redan finns i kommunen och/eller vilka effekter för det offentliga skolväsendet som etableringen kan ge upphov till. Om godkännandet avser en gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas (prop. 2009/10:165 s. 643). När det sedan gäller yrkanden om att det behövs en hårdare kontroll av ägare till friskolor vill utskottet lyfta fram den lagändring i skollagen som trädde i kraft om de nya kraven på ägar- och ledningsprövning för att kunna godkännas som enskild huvudman. Lagändringarna omfattar krav på erfarenhet av eller på annat sätt förvärvad insikt i de förskrifter som gäller för skolverksamheten samt lämplighet att bedriva denna. Vidare ska huvudmannen ha ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten enligt de föreskrifter som gäller för verksamheten, både vid tillståndsprövningen samt att de fortlöpande är uppfyllda. Utskottet anser sammanfattningsvis att det gällande regelverket är väl avvägt och avstyrker med det anförda motion 2018/19:376 (SD) yrkandena 1 och 4. Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor Utskottet anser att alla skolor ska vara bra skolor och att elevers framtid inte ska avgöras av var någon bor eller i vilken skola man går. När det gäller yrkanden om att det ska vara lika villkor mellan fristående och kommunala skolor vill utskottet framhålla att utgångspunkten i skollagen är att i huvudsak samma regelverk gäller för kommunala skolor och fristående skolor. Det innebär att fristående skolor i princip har fått samma ekonomiska förutsättningar att verka som skolor med offentliga huvudmän och krav på att utbildningen ska vara likvärdig med utbildningen vid en skola. Utskottet vill även påminna om de ökade kraven föra att kunna godkännas som enskild huvudman i skollagen, den s.k. ägar- och ledningsprövningen, som gäller fr.o.m. . Utskottet kan konstatera att regleringen syftar till att säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Utskottet vill också framhålla att det av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att man vill arbeta vidare med förslag från för att öka likvärdigheten i skolan med bl.a. regionaliserade skolmyndigheter. Utskottet vill avvakta det fortsatta arbetet. När det gäller yrkanden om vinster och vinstbegränsningar i den svenska skolan kan utskottet konstatera att avslog regeringens förslag om tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom bl.a. skollagsreglerad verksamhet som syftade till att säkerställa att offentliga medel används till den verksamhet som de är avsedda för. Utskottet kan inte se att frågan hamnat i något annat läge. När det sedan gäller frågan om transparensen och förståelsen för den s.k. skolpengens beräkning vill utskottet upplysa om att en elevs hemkommun är skyldig att betala en skolpeng i form av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp till en fristående skola för elever som går där. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar och avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Tilläggsbeloppet ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska erbjudas modersmålsundervisning eller deltar i lovskola. Det ska för en elev i behov av särskilt stöd vara individuellt bestämt. I skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) finns närmare bestämmelser om vad ersättningen ska avse och att en kommun som lämnar bidrag för en elev i bl.a. en fristående skola för den enskilda huvudmannen ska kunna redovisa hur bidraget har beräknats. Utskottet vill även lyfta fram lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV) som bereds inom () där det föreslås ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att systemet för bidrag till enskilda huvudmän för barn och elever som går i fristående förskolor, skolor eller fritidshem ändras så att ersättning ska ges med grundbelopp, strukturbelopp och i vissa fall tilläggsbelopp. Vidare bedömer regeringen att alla skolhuvudmän bör redovisa ekonomisk information på skolenhetsnivå och att den informationen bör publiceras av på ett sätt som möjliggör jämförelser mellan skolhuvudmännen. Utskottet vill avvakta den fortsatta beredningen. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:106 (SD), 2018/19:292 (V) yrkande 4, 2018/19:376 (SD) yrkandena 2, 3 och 5, 2018/19:438 (SD) yrkande 4, 2018/19:1089 (S), 2018/19:2436 (C) yrkandena 2 och 3 och 2018/19:2893 (KD) yrkande 28. När det gäller de motioner som handlar om mottagandet av elever vill utskottet inledningsvis framhålla att det infördes ett förtydligande i skollagen om att urvalet till fristående skolor ska göras på grunder som är förenliga med att en fristående grundskola som huvudregel ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i skolformen . Regeringen beslutade vidare att införa föreskrifter i förordningen (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor som innebär att en huvudman vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får avsätta ett begränsat antal platser per läsår för vissa elever (särskild kvot) som ges företräde framför de övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret. Utskottet anser att den gällande regleringen är väl avvägd. I frågan om kösystemet till fristående skolor noterar utskottet den gällande regleringen som innebär att om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras på grunder som är förenliga med öppenhetskravet och som godkänts av (9 kap. 18 §, 10 kap. 36 § och 11 kap. 35 §). I förarbetena till skollagen anges kötid, syskonförtur och geografisk närhet som exempel på urvalsgrunder som är förenliga med öppenhetskravet (prop. 1995/96:200 s. 70 och prop. 2009/10:165 s. 744). Utskottet anser att den gällande regleringen är väl avvägd. Utskottet kan vidare konstatera att Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) bl.a. ska analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklass och grundskola samt, vid behov, grundsärskola. Uppdraget ska redovisas . Utskottet avvaktar utredningens kommande betänkande. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:292 (V) yrkande 3, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 93, 2018/19:2835 (M) yrkande 10 och 2018/19:2841 (C) yrkande 3. Fristående skolor med konfessionell inriktning När det gäller yrkanden om fristående skolor med konfessionell inriktning vill utskottet inledningsvis understryka att de tar upp frågor som enligt utskottets mening är mycket angelägna. Utskottet vill även uppmärksamma att undervisningen i skolor ska vara icke-konfessionell i såväl kommunala skolor som fristående skolor. Att en förskola eller skola ska vara icke-konfessionell innebär att det inte kan förekomma religiösa inslag som bön, välsignelse, trosbekännelse, predikan eller någon annan form av förkunnelse. Utskottet vill även understryka att det i förarbetena till skollagen bl.a. anges att kravet på en icke-konfessionell undervisning inte innebär att det är förbjudet för en skola att inom skolans eller elevens val fördjupa undervisningen i en religion under förutsättning att undervisningen vilar på vetenskaplig grund och är allsidig och saklig. Det betonas också i förarbetena att det i undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165). När det sedan gäller den del av utbildningen som inte är undervisning får dock fristående skolor ha en konfessionell inriktning, men deltagandet i sådana konfessionella inslag ska vara frivilligt. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regelverket i skollagen om att syftet med och utformningen av utbildningen bl.a. ska överensstämma med de grundläggande demokratiska värderingar som samhället vilar på gäller för såväl kommunala som fristående skolor (1 kap. 4 och 5 §§ skollagen). Utskottet vill även framhålla att Skolinspektionen utövar tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor och att med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I Skolinspektionens tillsyn ingår således att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen). Utskottet vill slutligen hänvisa till den sakpolitiska överenskommelsen och regeringsförklaringen om att ett etableringsstopp införs för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning samt Utredningen (U 2018:02) om konfessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15). Utskottet avstyrker med hänvisning till gällande rätt, det kommande betänkandet från Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet och regeringens beredning av frågan om fristående skolor med konfessionell inriktning motionerna 2018/19:376 (SD) yrkande 6, 2018/19:378 (SD) yrkande 43, 2018/19:438 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:599 (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2413 (C), 2018/19:2806 (M) yrkande 17, 2018/19:2836 (M) yrkande 4 och 2018/19:2923 (L) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Skolinspektionens tillsynsansvar. Jämför reservation 34 (M), 35 (SD), 36 (C), 37 (V) och 38 (KD). I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 begärs att ska kunna ta över huvudmannaskapet för skolor med bristande utbildningskvalitet. Motionärerna anser också att Skolinspektionens granskning av skolor behöver utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Granskningarna bör bli tydligare och följa en betygsskala. Om Skolinspektionen bedömer att skolan har kvalitetsbrister bör en åtgärdsplan upprättas. Efter åtgärdsplanen bör sedan ålägga dessa skolor ett obligatoriskt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. I motion 2018/19:1903 av (M) yrkande 5 anser motionären att Skolinspektionen bör ges fler verktyg till sanktioner som att utdöma viten och dra in tillståndet för att bedriva skolverksamhet. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 4 önskar motionärerna tydlighet när det gäller olika skolors resultat samt hur dessa ska publiceras. Enlig motionärerna ska alla rapporter vara offentliga och publiceras på såväl Skolinspektionens som de berörda kommunernas och skolornas webbplatser. I yrkande 40 önskar motionärerna ett statligt övertagande av skolor som inte fungerar väl. Enligt motionärerna finns det skolor som inte längre fungerar och som inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet och undervisning. I yrkande 44 vill motionärerna att Skolinspektionen ska få större resurser och krav på sig att genomföra flera kontroller, speciellt oannonserade besök. I motion 2018/19:438 av (SD) yrkande 3 vill motionärerna ge Skolinspektionen i uppdrag att granska skolor som drivs av trossamfund eller har en nära koppling till sådana. Enligt motionärerna är det viktigt att kontrollen av de konfessionella skolorna i är omfattande. I motion 2018/19:599 av (SD) yrkande 1 anser motionären att de konfessionella friskolorna ska granskas hårdare. Motionären vill att regeringen säkerställer att styrdokument och lagstiftning efterlevs i praktiken och att Skolinspektionen utökar sitt tillsynsansvar till en trovärdig nivå. I motion 2018/19:731 av och (båda SD) föreslår motionärerna att skolor och annan utbildningsverksamhet som har en konfessionell inriktning ska få en anmälningsplikt till Skolinspektionen, vilket enligt motionärerna skulle innebära att Skolinspektionen skulle kunna anpassa och planera sina inspektioner på ett bättre sätt. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 5 vill motionärerna att Skolinspektionen fokuserar mer på skolor som missköter sig samt ökar antalet oanmälda granskningar. Skolor i utanförskapsområden där många elever inte uppnår gymnasiebehörighet bör enligt motionärerna prioriteras. I motion 2018/19:2383 av (C) anser motionären att man bör utreda hur insatser till skolor med låga skolresultat kan utformas och vilken myndighet som bör ansvara för dessa insatser. Samhället måste enligt motionären agera kraftigare mot skolor som inte levererar resultat. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 1 framhåller motionärerna att Skolinspektionen bör få i uppdrag att regelbundet kartlägga och utreda skolornas arbete mot sexuella trakasserier. Skolan, men även förskolan, har i sitt uppdrag en viktig uppgift att bryta destruktiva könsnormer men enligt motionärerna har det visat sig att förskolan och skolan i stället konserverar gamla könsrollsmönster. I motion 2018/19:370 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1 anser motionären att skolor som bryter mot svensk lagstiftning och som bedriver undervisning som inte är vetenskapligt grundad samt praktiserar könsapartheid bör avskaffas. I motion 2018/19:496 av (L) önskar motionären en ny lagstiftning som gör att skolor som inte håller måttet, t.ex. inte lyckas ge mer än hälften av eleverna fullständiga betyg , ska tvingas läggas ned. I motion 2018/19:555 av (L) anser motionären att det behöver tillsättas en utredning som ska identifiera metoder för hur Skolinspektionen kan få bättre och starkare verktyg för att upptäcka missförhållanden som kan förekomma inom religiösa friskolor. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 5 vill motionären att man vidgar Skolinspektionens uppdrag till att ge förbättringsorienterad återkoppling som stöder skolorna i arbetet med att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem. Bakgrund och gällande rätt Av Skolinspektionens instruktion framgår att myndigheten har i uppgift att genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Inom ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt likvärdighet mellan skolor och mellan förskolor. Vidare sägs att myndigheten även har andra uppgifter som följer av denna förordning eller av andra föreskrifter eller särskilda beslut (1 § förordningen [2011:556] med instruktion för ). I 6 kap. skollagen (2010:800) finns det bl.a. bestämmelser om tillsyn och statlig kvalitetsgranskning. Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen [2010:800]). Skolinspektionen utövar tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor (som drivs av en kommun, ett landsting eller staten). Enligt 26 kap. 3 § skollagen omfattar Skolinspektionens tillsynsansvar med några undantag alla skolformer som ingår i skolväsendet (viss del av förskolan, förskoleklassen, , grundsärskola, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, kommunala vuxenutbildningen och särskild utbildning för vuxna), fristående fritidshem som anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola, de särskilda utbildningsformerna såsom internationell grund- och gymnasieskola och utbildning vid särskilda ungdomshem, annan kommunalt driven pedagogisk verksamhet såsom öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg , nätter och (s.k. nattis) samt annan utbildning såsom International Baccalaureate (IB). En kommun har bl.a. tillsyn över de förskolor och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt (26 kap. 4 § skollagen). Det har även införts ett tydliggörande i skollagen om att fr.o.m. omfattar Skolinspektionens tillsyn även att de enskilda huvudmän som godkänts av myndigheten fortlöpande uppfyller kraven på godkännande enligt 2 kap. 5 och 5 b §§ skollagen. Skolinspektionen kan därmed i sin tillsyn följa upp att enskilda huvudmän lever upp till kraven på insikt och lämplighet samt att de har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Skolinspektionen arbetar med olika typer av inspektion (se Skolinspektionens webbplats), bl.a. följande. Den regelbundna tillsynen har till syfte att bidra till trygg miljö, goda kunskapsresultat och en likvärdig skola för alla elever. Tillsynen utgår från de lagar och regler som gäller för den granskade verksamheten. Alla huvudmän som driver skolverksamhet får besök från Skolinspektionen . När Skolinspektionen tar ställning till om en riktad tillsyn ska genomföras tas bl.a. hänsyn till hur allvarliga uppgifterna är, om missförhållandena funnits samt om huvudmannen känner till uppgifterna och vidtagit åtgärder. Förstagångstillsynen görs på alla nystartade fristående skolor när de har varit igång 4–6 månader. Förstagångstillsynen har två syften. Den ska kontrollera att huvudmannen och skolan arbetar utifrån de planer som tillståndet bygger på och att huvudmannen ska kunna få råd och vägledning tidigt i uppbyggnaden av verksamheten. Vem som helst kan anmäla missförhållanden på en skola eller annan verksamhet inom skolväsendet till Skolinspektionen. Om Skolinspektionen bedömer att det krävs kan myndigheten starta en utredning utifrån en sådan anmälan. handlar utredningen om situationen för en eller flera elever. Skolinspektionen ska inom ramen för sin tillsyn genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar (26 kap. 9 a § skollagen). Etableringskontrollen har till syfte att kontrollera att den planering som en ny fristående skola har presenterat i sin ansökan genomförs. Skolinspektionen ska granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsyn av en kommun. Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer (26 kap. 19 och 20 §§ skollagen). Den grundläggande sanktion som Skolinspektionen har till sitt förfogande är föreläggande (26 kap. 10 § skollagen). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande som en enskild huvudman fått för att bedriva en utbildning om ett föreläggande enligt 10 § inte har följts och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 § skollagen). Skolinspektionen kan också med stöd av 26 kap. 13 § skollagen återkalla godkännandet om ett föreläggande inte har följts och den enskilde vid en etableringskontroll enligt 26 kap. 9 a § skollagen inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd med den kommun där utbildningen ska bedrivas (se 2 kap. 6 a § skollagen). När det gäller verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting får Skolinspektionen besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse (26 kap. 17 § skollagen). Bestämmelsen har ändrats så att det förutom ett föreläggande enligt 10 § ska krävas att missförhållandet är allvarligt för att det ska kunna bli aktuellt med statliga åtgärder för rättelse. Lagändringen trädde i kraft men började tillämpas första gången för verksamhet som bedrivs efter utgången av 2018. I regeringens proposition Samling för skolan (prop. 2017/18:182) framhålls att det innebär att kriterierna för att Skolinspektionen ska kunna besluta om statliga åtgärder för rättelse är desamma som för beslut om återkallelse av godkännande för enskild huvudman enligt 26 kap. 13 § första stycket. Sådana beslut förutsätter enligt regeringen att det bakomliggande missförhållande som föranlett föreläggandet är allvarligt. Det kan bara komma i fråga vid missförhållanden som på ett allvarligt sätt rubbar förutsättningarna för verksamheten (prop. 2009/10:165 s. 900). Genom ändringen tydliggörs att statliga åtgärder för rättelse är en sanktion som för kommunala huvudmän motsvarar återkallelse av godkännande för enskild huvudman. Som anges i förarbetena till den ovannämnda propositionen kan det inte anges generellt vilka åtgärder för rättelse som kan bli aktuella, utan det får avgöras i det enskilda fallet. Som exempel nämns (s. 902) att fortbildning av lärare skulle kunna vara en åtgärd som staten vidtar på kommunens bekostnad (prop. 2017/18:182, bet. 2017/18:UbU27, rskr. 2017/18:310). Skolinspektionen har enligt 26 kap. 18 § skollagen under vissa förutsättningar möjlighet att utfärda ett tillfälligt verksamhetsförbud . I 26 kap. 27 § skollagen finns en bestämmelse som innebär att ett föreläggande enligt bestämmelserna får förenas med vite.