bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — Mot denna bakgrund bör jämställdhet i högre utsträckning vara en del av den fysiska samhällsplaneringen, och bebyggelsemiljön bör utformas efter tydliga jämställdhetsmål. Det får vara upp till regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medborgarinflytande och vissa andra intressen vid fysisk planering, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 25 och 26 samt 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 3–5. Det brottsförebyggande arbetet behöver långsiktighet och förankring i den lokala miljön där arbetet bedrivs. Kommunerna har en nyckelroll i detta arbete, och en del av arbetet bör bedrivas genom stadsplanering. Jag anser att det finns behov av att ge trygghetsfrågorna en starkare ställning i stadsplaneringen för att på ett tydligare sätt signalera att dessa frågor är prioriterade. Ett sätt att göra detta är att ändra PBL så att den uttryckligen reglerar att all fysisk planering bör ha ett brottsförebyggande perspektiv. I städer och större samhällen kan det handla om åtgärder som att motverka kvällsstängda butikscentrum, god belysning, röjning av buskage, genomtänkt förläggning av gångvägar och andra åtgärder som ökar tryggheten. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 26–28, 30 och 31. Vi instämmer inledningsvis i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:2590 (L) yrkande 28 och 2018/19:2779 (MP) yrkandena 26–28, 30 och 31 bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om stadsmiljöavtal anför vi följande. Stadsmiljöavtal är ett verktyg som vi ser positivt på om det används vid satsningar på kollektivtrafik och cykeltrafik. Enligt vår mening är det tveksamt när det ställs krav på motprestationer i form av bostadsbyggande. Enligt vår mening bör stadsmiljöavtalen innehålla realistiska trafikåtgärder som förbättrar framkomligheten i städerna. Vi vill däremot att kommunerna är återhållsamma med s.k. subventionerat bostadsbyggande. Det får bli upp till regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vi yrkar därmed bifall till motion 2018/19:1121 (SD) yrkande 10. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden, punkt 6 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 31 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 26–28 och 30. Jag instämmer inledningsvis i majoritetens bedömning att motionerna 2018/19:2590 (L) yrkande 28 och 2018/19:2779 (MP) yrkandena 26–28 och 30 bör avslås med de skäl som majoriteten anför. När det gäller frågan om stadsmiljöavtal och slopad parkeringsnorm anför jag följande. Enligt min mening bör lämpliga styrmedel användas i samhällsplaneringen för att minska bilberoendet och transportsektorns miljö- och energipåverkan. Jag anser att den parkeringsnorm som finns i lagstiftningen är otidsenlig eftersom den enligt min mening innebär att parkeringsplatser måste byggas till alla nya bostäder. Ett styrmedel kan därför vara att slopa parkeringsnormen. Ett annat styrmedel kan vara att använda sig av stadsmiljöavtal. I dessa avtal kan staten bidra med åtgärder som skapar bättre förutsättningar för en trafiksnål samhällsplanering. Staten kan exempelvis medfinansiera åtgärder för hållbara stadsmiljöer och hållbart resande. Vidare kan stadsmiljöavtalen utvecklas genom åtgärder för gångtrafik och för samordnade varutransporter. Stadsmiljöavtalen bör även utgå från ett tydligt nationellt stadsmiljömål om minskad biltrafik och ökad tillgänglighet till kollektivtrafik, gångtrafik och cykeltrafik. Regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att genomföra det sagda. Jag yrkar därmed bifall till motion 2018/19:2228 (V) yrkande 2. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 28, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 28 samt 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 26, 30 och 31. Jag instämmer inledningsvis i majoritetens bedömning om att motionerna 2018/19:1121 (SD) yrkande 10, 2018/19:1483 (C) yrkande 2, 2018/19:2228 (V) yrkande 2 och 2018/19:2779 (MP) yrkandena 26, 30 och 31 bör avslås med de skäl som majoriteten anför. Jag vill när det gäller frågan om behovet av grönytor i den fysiska planeringen anföra följande. Den stora inflyttningen till städer och tätorter i ställer krav på en god samhällsplanering i fråga om miljö och hållbar utveckling, kollektivtrafik, bostadsbyggande samt och kommersiell service. Enligt min mening är det angeläget att de gröna miljöernas betydelse för miljön och folkhälsan uppmärksammas och tas till vara i stadsplaneringen. Städer med grön struktur har ett bättre lokalklimat än städer utan grönska. En grön stad klarar häftiga skyfall bättre och har en större biologisk mångfald. I en stad med parker och trädgårdar integrerade i bebyggelsen har invånarna naturliga mötesplatser utomhus. I sitt vardagsliv får de närkontakt med det biologiska kretsloppet. Fritidsodling lär vara en av de vanligaste fritidssysselsättningarna och är en värdefull del av många människors liv. Det är därför viktigt att se och inkludera de miljöer som villaträdgårdar och kolonilotter i stadsplaneringen. I framtida stadsplanering bör också vägas in värdet av stadsnära odling och det förhållandet att utebliven fysisk aktivitet har en hög samhällsekonomisk kostnad. Vid all samhällsplanering behöver därför kommunerna beakta behovet av grönytor och platser för lek, rekreation och spontanidrott i tätbebyggda områden. Jag anser att det behöver vidtas åtgärder som förtydligar vikten av det sagda i lagstiftningen. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Jag yrkar därmed bifall till motion 2018/19:2590 (L) yrkande 28. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reglering med detaljplan, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:453 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1527 av (M) yrkande 1, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 9, 2018/19:2521 av (M), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 10, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 10, 2018/19:2584 av (M), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 36 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 65 och 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 44, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 20. Vi instämmer inledningsvis i majoritetens bedömning om att motionerna 2018/19:2228 (V) yrkande 1, 2018/19:2590 (L) yrkande 44, 2018/19:2779 (MP) yrkande 15 och 2018/19:2914 (KD) yrkande 20 bör avslås på de skäl som anförs av majoriteten. När det gäller frågan om privat initiativrätt vid detaljplaneläggningen och begränsning av detaljplanekravet anför vi följande. Bostadspolitiken är en av våra största samhällsutmaningar. Vi anser att det är angeläget med reformer som bidrar till att hantera den pågående bostadskrisen. Det behövs framför allt ett helhetsgrepp och en översyn av bl.a. de regler som försvårar och fördröjer byggprocessen. PBL innehåller flera sådana bestämmelser, och några av dessa finns inom det regelverk som styr detaljplaneringen. En sådan lagändring är enligt vår mening införandet av privat initiativrätt till detaljplaner. I detta avseende noterar vi att utskottet beslutade att tillkännage för regeringen att det fanns skäl att överväga privat initiativrätt till detaljplaner. Trots detta har det ännu inte genomförts någon lagändring som innebär det sagda. har vidare i sitt slutbetänkande Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9) lämnat förslag som bl.a. innebär att planeringsunderlag får upprättas även av andra än kommuner. Vi välkomnar förslaget eftersom vi anser att en sådan lagändring kommer att bidra till att det produceras fler detaljplaner, vilket i sin tur medför att byggprocesser påskyndas. Vi anser också att möjligheten till privat initiativrätt bör införas i lag så snabbt som möjligt mot bakgrund av att underskottet av bostäder växer. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. En annan åtgärd som enligt vår mening bidrar till att hantera bostadskrisen är att genomföra ytterligare lagändringar som begränsar detaljplanekravet. Vi anser att det finns behov av förändringar i planprocessen som gör det möjligt att bygga bostäder snabbare och som minskar risken för att lagstiftningen används på ett sätt som bromsar byggandet. Det behövs enligt vår mening ett regelverk som förstärker översiktsplanerna och som gör att detaljplaner används i mindre utsträckning. Många av de frågor som regleras i en detaljplan skulle kunna regleras mer övergripande i en översiktsplan. En förstärkt översiktsplanering och en ytterligare begränsning av detaljplaneringen skulle enligt vår mening minska den totala tidsåtgången avsevärt. Vi yrkar därmed bifall till motion 2018/19:2831 (M) yrkandena 2 och 3. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reglering med detaljplan, punkt 7 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:453 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1527 av (M) yrkande 1, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 9, 2018/19:2521 av (M), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 10, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 10, 2018/19:2584 av (M), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 36 och 44, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 20 och 65. Inledningsvis instämmer jag i majoritetens bedömning om att motionerna 2018/19:453 (SD) yrkande 2, 2018/19:1527 (M) yrkande 1, 2018/19:2428 (C) yrkandena 7 och 9, 2018/19:2521 (M), 2018/19:2573 (M) yrkande 10, 2018/19:2574 (M) yrkande 10, 2018/19:2584 (M), 2018/19:2590 (L) yrkandena 36 och 44, 2018/19:2779 (MP) yrkande 15, 2018/19:2831 (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2914 (KD) yrkandena 20 och 65 bör avslås med de skäl som majoriteten anför. Vad gäller frågan om genomförande av förslag vill jag anföra följande. Ett av kommunernas viktigaste verktyg för ett offensivt bostadsbyggande är markpolitiken. Markpolitiken behöver vara progressiv, genomtänkt och långsiktig för att komma till allmänhetens gagn. Den nuvarande bostadsbristen driver upp priserna på mark. Detta får bl.a. till följd att byggherrar som av kommunen fått tillgång till planlagd och byggbar mark låter bli att bygga på marken eftersom de förväntar sig fortsatt stigande markpriser och en ännu högre avkastning längre fram. Det är enligt min mening oacceptabelt att byggherrars fördröjande av vinstupplägg tillåts styra bostadsutbudet. Denna ordning är inte heller förenlig med en god långsiktig och progressiv markpolitik. Ett sätt att åtgärda nämnda problem är enligt min mening att vidta åtgärder som säkerställer att byggrätter tas i anspråk utan onödigt dröjsmål. I betänkandet Ett snabbare bostadsbyggande (SOU 2018:67) lämnar flera förslag som enligt min mening kan bidra till att vi kommer till rätta med rådande problem. Det gäller utredningens förslag om kortare genomförandetid för detaljplaner, återinförande av de s.k. exploatörsbestämmelserna och en reglering av överenskommelser om tidsplan för byggnadsverk i exploateringsavtal. Jag förutsätter därför att regeringen går vidare med de förslag som lämnats av utredningen och återkommer till med ett lagförslag. Jag yrkar därmed bifall till motion 2018/19:2228 (V) yrkande 1. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reglering med detaljplan, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 20 och 65, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 7, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 36 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:453 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1527 av (M) yrkande 1, 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 9, 2018/19:2521 av (M), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 10, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 10, 2018/19:2584 av (M), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 44, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 2. Inledningsvis instämmer jag i majoritetens bedömning om att motionerna 2018/19:453 (SD) yrkande 2, 2018/19:1527 (M) yrkande 1, 2018/19:2228 (V) yrkande 1, 2018/19:2428 (C) yrkande 9, 2018/19:2521 (M), 2018/19:2573 (M) yrkande 10, 2018/19:2574 (M) yrkande 10, 2018/19:2584 (M), 2018/19:2590 (L) yrkande 44, 2018/19:2779 (MP) yrkande 15 och 2018/19:2831 (M) yrkande 2 bör avslås av de skäl som anförs av majoriteten. Vad gäller frågan om privat initiativrätt vid detaljplaneläggning och gatukostnader anför jag följande. Enligt min mening behövs en frihetsreform för byggandet som omfattar flera olika åtgärder. En av dessa åtgärder är förändringar i det planmonopol som kommunerna har . Jag anser att lagstiftningen bör tillåta att fastighetsägare och byggföretag tar fram förslag till detaljplaner som sedan prövas och beslutas av kommunerna. Detta skulle innebära att lagstiftningen möjliggör privat initiativrätt till detaljplaner. I detta avseende vill jag hänvisa till att utskottet i sitt förslag till tillkännagivande till regeringen konstaterade att det finns skäl att överväga möjligheten att införa en rätt till privata initiativ vid detaljplaneläggning i plan- och bygglagstiftningen. Utskottet framhöll att utgångspunkten för övervägandena bör vara att utforma förslag till regler som med ett bibehållande av grunderna i det kommunala planmonopolet ger större möjlighet för en exploatör att initiera ett planeringsarbete eller att själv bidra till att en plan tas fram som sedan kan prövas och genomföras i vanlig ordning. De problem som utskottet då uppmärksammade finns alltjämt kvar, och det är angeläget att de åtgärdas av regeringen. har i sitt slutbetänkande Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9) bl.a. föreslagit att planeringsunderlag får upprättas även av andra än kommuner. Jag anser att förslaget är bra och tycker att det är viktigt att regeringen återkommer till med lagförslag i frågan. En annan frihetsreform för bostadsbyggandet är att åtgärda de avgifter som hindrar framväxten av nya villaområden. Det finns åtgärder som på ett rimligt sätt kan ändra dessa problem. En sådan åtgärd är att ändra på regelverket för gatukostnader så att betalningsskyldighet för gatuavgifter inte infaller förrän bygglov har beviljats. Enskilda bör även få möjlighet till en tioårig betalningsplan för gatuavgifter. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lagändringar i PBL som innebär det sagda. Jag yrkar därmed bifall till motion 2018/19:2914 (KD) yrkandena 20 och 65. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionplanering, punkt 8 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:453 av (SD) yrkande 5 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 2. Inledningsvis instämmer jag i majoritetens bedömning om att motionerna 2018/19:453 (SD) yrkande 5 och 2018/19:2779 (MP) yrkande 2 bör avslås med de skäl som majoriteten har anfört. När det gäller frågan om huruvida regionplanering bör införas i fler län utöver och län vill jag framhålla följande. Genom propositionen En ny regional planering (prop. 2017/18:266) infördes lagändringar i PBL som bl.a. innebär att regional fysisk planering blir obligatorisk för och län. Denna lagändring är viktig och bra enligt min mening eftersom det är viktigt att underlätta en samordning mellan det kommunala ansvaret enligt PBL för planering av mark- och vattenområden å ena sidan och de regionala aktörernas uppdrag att utreda och planera frågor av betydelse för länets fysiska miljö å andra sidan. En sådan samordning bidrar också till en förbättrad fysisk planering. Enligt min mening bör dock samtliga län omfattas av regional fysisk planering. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör påskynda det arbete som pågår med anledning av tillkännagivande i frågan. Jag vill också att regeringen återkommer till med ett lagförslag som innebär att regional fysisk planering blir obligatorisk i alla län. Det sagda innebär att jag yrkar bifall till motion 2018/19:410 (V) yrkande 10. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 23 och 37, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2018/19:333 av (SD) yrkande 5, 2018/19:1309 av (S) yrkande 1, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 37–39 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 16. Det regelverk som styr byggnadsverks tekniska utformningskrav behöver ses över och förenklas. Det är onödigt svårt att bygga om bostäder bl.a. på grund av de krav som ställs på byggnaders utformning. Därför bör det införas betydande lättnader av de tekniska egenskaps- och utformningskraven i PBL vid ombyggnation. Vidare bör det införas lättnader av kraven som gör det enklare att bygga om en lokal så att den kan användas som bostad. Det är enligt vår mening särskilt angeläget att sänka trösklarna för ombyggnation för att på så sätt få till fler bostäder. Vi anser således att det bör införas undantag som innebär lättnader i egenskaps- och utformningskrav vid ombyggnation. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ till lagändringar som innebär det sagda. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 25, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2018/19:333 av (SD) yrkande 5, 2018/19:1309 av (S) yrkande 1, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 37–39 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 37. För att förenkla för bostadsbyggandet behövs en rad åtgärder som alla i grunden handlar om behovet av en frihetsreform inom bostadssektorn. En frihetsreform bör utgå från att det regelverk som i den aktuella situationen ska tillämpas ställer rimliga krav på enskilda och inte i onödan försvårar för bostadsbyggandet. Vad gäller bostäders utformningskrav genomfördes en rad förenklingar av Alliansregeringen som bidrog till sådana förenklingar för enskilda. Det finns dock behov av ytterligare åtgärder för att komma till rätta med regelverk som i onödan fördyrar byggprojekt och som inte heller motsvarar de utformningskrav för bostäder som konsumenter efterfrågar. Det rör sig exempelvis om regler som innebär att väggar måste separera kök från övrig boyta, att tvättmaskin och torktumlare måste stå bredvid varandra i stället för ovanpå varandra, krav på fristående garderober i stället för skjutdörrsgarderober, krav på anpassning till funktionsnedsättning m.m. Vidare bör det enligt min mening utredas om staten genom kan upphandla delar av det tänkta beståndet från småhustillverkare och erbjuda småhus till ett fast pris. Det bör också ställas enklare utformningskrav för nämnda småhus så att priserna kan hållas låga. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 37–39, 2018/19:333 av (SD) yrkande 5 och 2018/19:1309 av (S) yrkande 1, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 23 och 37 samt 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 25. Enligt min mening är det mest effektiva sättet för att få fram fler bostäder till rimliga priser att förändra regelverket så att det blir möjligt att bygga bostäder billigare. Jag anser därför att det finns anledning att genomföra ytterligare förenklingar av bl.a. bostäders utformningskrav så att både produktionen och processerna blir effektivare och kostnadseffektivare. Jag vill att regeringen utreder om det är möjligt att införa ett typgodkännande av hus. Genom att pröva om vissa hustyper kan förhandsgodkännas genom ett typgodkännande kan man enligt min mening pressa ned byggkostnaderna på ett effektivt sätt. Det kan även få positiva effekter för handläggningen av lovfrågan genom att bidra till kortare handläggningstider. Det behövs även regelförenklingar som gör det möjligt att i större utsträckning bygga bostäder med kompakt planlösning. Dessutom bör utformningskraven ändras så att det inte längre blir nödvändigt att sådana bostäder byggs med förrådsutrymmen. Det får bli upp till regeringen att vidta nödvändiga åtgärder. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 28, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 26 och 2018/19:333 av (SD) yrkandena 2 och 4, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 15, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 19, 21, 22 och 24. Det behövs en rad åtgärder inom ramen för bostadspolitiken som förenklar för bostadsbyggandet och som åtgärdar pågående bostadsbrist. Bland annat behövs en välfungerande marknad som stimulerar användningen av ny och effektiv teknik vid byggandet av bostäder.