bet · H601MJU18 · 2019-06-04 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Miljömålen – med sikte Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I skrivelsen ger regeringen en samlad redovisning av arbetet med miljömålen under den föregående mandatperioden. Det har inte väckts några följdmotioner med anledning av skrivelsen. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om att förändra tillståndsprocesserna. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av ett s.k. grönt spår för att ta ytterligare steg för att förbättra tillståndsprocesserna, bl.a. genom skyndsammare handläggning och proaktivt arbete. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som behandlas i betänkandet. Yrkandena handlar bl.a. om hållbar utveckling och miljömål, stärkt lokal och klimat- och miljömakt, äganderätt, vindkraft, gruvverksamhet, miljöorganisationers talerätt och sanktioner vid miljöbrott. I betänkandet finns 19 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP) och ett särskilt yttrande (C). Regeringens skrivelse 2017/18:265 Miljömålen – med sikte . Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Hållbar utveckling och miljömål m.m. Stärkt lokal och miljö- och klimatmakt Samhällsplanering, grön infrastruktur och naturvård 1.Hållbar utveckling och miljömål m.m., punkt 1 (C) 2.Kommunernas rådighet över styrmedel, punkt 2 (C, KD) 3.Underlätta för vissa kommunala satsningar, punkt 3 (C) 4.Förbättrade tillståndsprocesser, punkt 4 (S, V, MP) 5.Koncentrera prövningen av djurhållande verksamhet, punkt 5 (KD) 6.Kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet, punkt 6 (KD) 7.Äganderättsutredning m.m., punkt 7 (M, SD, KD) 8.Stärkt äganderätt inom jordbruket, punkt 8 (M, SD, KD) 9.Kompensation vid inskränkningar i äganderätten, punkt 9 (SD) 10.Ansökan om och prövning av tillstånd för vindkraftverk, punkt 11 (SD) 11.Vindkraft i fjällmiljöer, punkt 12 (SD) 12.Tillsynsavgifter för gruvverksamhet, punkt 13 (M) 13.Ekonomisk säkerhet för gruvverksamhet, punkt 14 (M) 14.Klassificering av jordbruket, punkt 15 (M, SD, KD) 15.Miljöorganisationers talerätt i jakt- och viltvårdsfrågor, punkt 16 (M) 16.Miljöorganisationers talerätt i jakt- och viltvårdsfrågor, punkt 16 (SD) 17.Miljöorganisationers talerätt i skogsbruksfrågor, punkt 17 (SD) 18.Sanktioner vid miljöbrott, punkt 18 (M, KD) 19.Övriga frågor, punkt 19 (KD) Klassificering av jordbruket, punkt 15 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hållbar utveckling och miljömål m.m. 2018/19:1946 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 24 och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 1 (C) Kommunernas rådighet över styrmedel 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 59 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 2 (C, KD) Underlätta för vissa kommunala satsningar 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 60. Reservation 3 (C) ställer sig bakom det som utskottet anför om förbättrade tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 106 och 2018/19:1067 av och (båda S), 2018/19:1702 av (M), 2018/19:1946 av och (båda C) yrkande 3 och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 4 (S, V, MP) Koncentrera prövningen av djurhållande verksamhet 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 5 (KD) Kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 6 (KD) 2018/19:1328 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:1333 av (M) yrkande 1, 2018/19:2260 av (C), 2018/19:2562 av och (båda C) yrkande 1 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 7 (M, SD, KD) Stärkt äganderätt inom jordbruket 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 8 (M, SD, KD) Kompensation vid inskränkningar i äganderätten 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2562 av och (båda C) yrkande 2. Reservation 9 (SD) Samhällsplanering, grön infrastruktur och naturvård 2018/19:2005 av och (båda M) och 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 16 och 17. Ansökan om och prövning av tillstånd för vindkraftverk 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:2067 av (M). Reservation 10 (SD) 2018/19:2603 av och (båda SD). Reservation 11 (SD) 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 12 (M) Ekonomisk säkerhet för gruvverksamhet 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 13 (M) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2018/19:2073 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 14 (M, SD, KD) Miljöorganisationers talerätt i jakt- och viltvårdsfrågor 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Miljöorganisationers talerätt i skogsbruksfrågor 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 17 (SD) 2018/19:900 av och (båda MP) yrkande 3 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 48. Reservation 18 (M, KD) 2018/19:557 av (L), 2018/19:2382 av (C) yrkande 3, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2018/19:2753 av (MP) och 2018/19:2907 av (C). Reservation 19 (KD) lägger skrivelse 2017/18:265 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:265 Miljömålen – med sikte . Det har inte väckts några följdmotioner med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlar utskottet även 45 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som handlar om frågor av olika karaktär, bl.a. om hållbar utveckling och miljömål, tillståndsprocesser, äganderätt, vindkraft, gruvverksamhet, miljöorganisationers talerätt, sanktioner vid miljöbrott samt samhällsplanering, grön infrastruktur och naturvård. I skrivelsen överlämnar regeringen en samlad redovisning av arbetet med miljömålen till . En sådan redovisning görs en gång varje mandatperiod. Miljömålen är en viktig utgångspunkt i det nationella genomförandet av de globala målen i Agenda . I skrivelsen sammanfattar regeringen mandatperiodens arbete för att nå miljömålen och ger en samlad redovisning av utvecklingen av miljömålssystemet. Av skrivelsen framgår att det har tagits beslut om nya etappmål och ny precisering för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Regeringen anför också att man har utvecklat styrningen av myndigheter, främst för att arbetet tydligare ska bidra till att stärka åtgärdsarbetet. Regeringen anför vidare att man har gjort historiska budgetsatsningar för att nå miljömålen och ger i skrivelsen en översikt över dessa satsningar. Regeringen redovisar också några av de i övrigt viktigaste insatser som enligt regeringen har gjorts för att nå det av beslutade generationsmålet och vart och ett av miljökvalitetsmålen. Hållbar utveckling och miljömål m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur miljömålssystemet bör ses över och förändras, om hur arbetet för en hållbar utveckling bör bedrivas och om att aktualisera förslag. Jämför reservation 1 (C). I skrivelsen (s. 4 f.) beskriver regeringen miljömålssystemet. – ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen (generationsmålet) – miljökvalitetsmål som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till – etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Miljömålen används som samlingsnamn för generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmålen. Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. De är således en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av FN:s globala mål, Agenda 2030. De globala målen är integrerade och odelbara och innefattar de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Miljömålen kopplar även till andra tvärsektoriella mål som t.ex. EU:s mål om klimat och energi (EU 2020), EU:s klimat- och energiramverk 2030 och regeringens politik för en global utveckling (PGU). Miljömålen för miljöpolitiken ska integreras i andra politikområden. Hänsyn ska tas till miljö- och klimatfrågorna när en myndighet fullgör sin huvuduppgift för att på bästa sätt skapa förutsättningar för beslut som är hållbara i ett såväl ekonomiskt och socialt som miljömässigt perspektiv. Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och internationellt. Generationsmålet har preciserats i ett antal strecksatser som ger vägledning om de värden som ska skyddas och den samhällsomställning som krävs för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Generationsmålet är ett inriktningsmål för samhällets omställning och ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Miljökvalitetsmålen anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Det finns 16 miljökvalitetsmål, och till vart och ett av dem finns ett antal preciseringar som tydligare definierar innebörden av miljökvalitetsmålen och det miljötillstånd som ska uppnås. Miljökvalitetsmålen och preciseringarna ger därmed en tydlig vägledning för miljöarbetet för nationella myndigheter, länsstyrelser, kommuner och andra aktörer. Preciseringarna utgör även kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen. Preciseringen för Begränsad klimatpåverkan har ändrats för att vara i linje med temperaturmålet i , det globala avtal som slöts 2015 inom ramen för om klimatförändringar. Etappmålen förtydligar den samhällsomställning som krävs för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. De kan bidra såväl till generationsmålet som till flera olika miljökvalitetsmål. Etappmål ska beslutas inom prioriterade områden där insatser bedöms vara mest angelägna och kan även motsvara mål som beslutats inom EU eller genom internationella överenskommelser. Etappmålen fastställs som huvudregel av regeringen. Etappmål av stor vikt eller komplexitet kan dock komma att underställas för beslut; det gäller t.ex. etappmål för klimatet. (2014–2018) har beslutat om fyra etappmål inom området klimat. Regeringen har beslutat om två etappmål för stadsgrönska inom området hållbar stadsutveckling och om ett som handlar om ökad andel persontransporter med kollektivtrafik och cykel och till fots inom hållbar stadsutveckling. Regeringen har också beslutat om ett etappmål för att minska de nationella utsläppen av luftföroreningar. Regeringen har vidare beslutat om ett nytt etappmål genom att senarelägga målåret för ett etappmål inom biologisk mångfald. Sammantaget finns nu 22 gällande etappmål, dvs. etappmål med målår som infaller efter 2016. Övriga etappmål har slutredovisats i budgetpropositionerna , 2017 och 2018. Flera av dessa etappmål har uppnåtts, t.ex. etappmålet om ekosystemtjänster och resiliens och etappmålet om ett variationsrikt skogsbruk. Av skrivelsen (s. 26) framgår vidare att regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Det nationella genomförandet av Agenda 2030 ska ske genom befintliga processer. På uppdrag av regeringen har de åtta miljömålsansvariga myndigheterna analyserat förhållandet mellan de nationella miljömålen och de globala målen i Agenda . De fann att miljömålen med några undantag korrelerar väl med miljödimensionen i Agenda , och förordade att en utveckling av nya etappmål ska ta hand om dessa luckor (dnr Fi2016/01355/SFÖ). De miljömålsansvariga myndigheterna är , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, , , , samt geologiska undersökning. I skrivelsen (s. 32) anför regeringen att arbetet med miljömålen även kan bidra till genomförandet av internationella åtaganden. Miljömålen ger på detta vis en grund för engagemang internationellt som de internationella åtagandena påverkar vårt nationella arbete. Miljömålen är en utgångspunkt och ger ett mervärde i det nationella genomförandet av de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Dagens globala utmaningar och den universella innebörden av Agenda 2030 visar tydligt behovet av ett samstämmigt agerande mellan olika politikområden. PGU innebär att åtgärder inom samtliga politikområden ska utformas på ett sådant sätt att de främjar en rättvis och hållbar utveckling. I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 20 efterfrågas en bred översyn och uppdatering av miljömålssystemet som anpassar det till och förenar det med FN:s hållbarhetsmål och ett bredare arbete för hållbar utveckling. Motionärerna anför att det svenska miljömålssystemet tar sikte på 2020 och att det finns behov av att bestämma hur det svenska hållbarhetsarbetet ska stärkas och utvecklas . Med nya hållbarhetsmål kan man enligt motionärerna, utan att sänka ambitionsnivån, arbeta för att förstärka och effektivisera miljöarbetet och integrera det med hållbarhetsarbetet, såväl nationellt som internationellt. Enligt motion 2018/19:1946 av och (båda C) yrkande 1 finns det behov av att göra en översyn av regleringsbreven för de myndigheter som hanterar tillståndsärenden, med större krav på helhetssyn och hållbarhetsbegreppets samtliga tre pelare. I samma motion (yrkande 2) framhålls vidare att förslagen i betänkande Vägar till ett effektivare miljöarbete (SOU 2015:43) måste aktualiseras. I kommittémotion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 24 framhålls vikten av att fortsätta, utveckla och stärka miljömålsarbetet. Motionärerna anför bl.a. att arbetet bör bedrivas i samarbete mellan myndigheter, akademin, näringslivet och olika organisationer för att på lokal, regional och nationell nivå öka engagemanget för en levande planet. Vid antog världens stats- och regeringschefer 17 globala mål och Agenda 2030 för hållbar utveckling. Genom de globala målen och Agenda 2030 för hållbar utveckling har världens länder åtagit sig att fr.o.m. till 2030 utrota fattigdomen och hungern överallt, att bekämpa ojämlikheter inom och mellan länder, att bygga fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen, att skydda de mänskliga rättigheterna och främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt samt att säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. Världens länder har beslutat att skapa förutsättningar för en inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt och anständigt arbete för alla med hänsyn till olika nivåer av nationell utveckling och kapacitet. beslutade regeringen om en nationell handlingsplan –2020 för genomförandet av Agenda 2030. Enligt regeringen innebär genomförandet en successiv omställning av som modern och hållbar välfärdsstat, på hemmaplan och som en del av det globala systemet. I handlingsplanen beskriver regeringen ett antal centrala åtgärder för hållbar utveckling som förväntas ge resultat och effekter . Nyckeln till ett framgångsrikt genomförande av agendan är enligt regeringen att det i samhället finns en bred delaktighet i omställningen. Med handlingsplanen avser regeringen att underlätta för olika samhällsaktörers bidrag till en fortsatt omställning samt att ge fortsatt kraft till den politik som regeringen driver för hållbarhet. Handlingsplanen lyfter fram sex tematiska fokusområden och därutöver fyra nyckelfaktorer för genomförandet. Handlingsplanen fokuserar på det nationella genomförandet av Agenda 2030, men omfattar även bidrag till det globala genomförandet av agendan. Som en del i genomförande av Agenda 2030 tillsatte regeringen en delegation med uppgift att stödja och stimulera arbetet. Delegationen har haft i uppdrag att föreslå en övergripande handlingsplan till regeringen, främja informations- och kunskapsspridning och att förankra Agenda 2030 genom en bred dialog med olika samhällsaktörer. överlämnade delegationen sitt slutbetänkande, Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet (SOU 2019:13) till regeringen. Slutbetänkandet har remitterats och remissvaren ska ha inkommit till . Slutbetänkandet innehåller en mängd förslag som sammantaget ska skapa förutsättningar för att uppnå målen enligt Agenda 2030. Förslagen handlar om långsiktighet och politisk förankring, om att stärka förutsättningarna att arbeta med hållbar utveckling i staten, om stärkt kunskap, forskning och innovation, om att stärka förutsättningarna på regional och lokal nivå, om att skapa öppna och återkommande forum för dialog och om näringslivets roll i genomförandet. Delegationens utgångspunkt har varit att agendan ska genomföras i de ordinarie processerna eftersom kraften i dessa kan bidra till att genomföra agendan så snabbt och effektivt som möjligt. Ordinarie processer ger också möjlighet till inkludering av olika samhällsaktörer. Delegationens förslag är därför att kapaciteten i de ordinarie processerna ska förstärkas. Genom förslagen kommer beslut som tas framöver på ett bättre sätt än att bidra till genomförandet av agendan. Därmed stöds en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling. I regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete anfördes följande om vad som avses med tidsperioden en generation (s. 31): Det nuvarande systemet med miljökvalitetsmål infördes efter förslag i propositionen Svenska miljömål – Miljöpolitik för ett hållbart samhälle (prop. 1997/98:145). En utgångspunkt var det övergripande målet för miljöpolitiken – att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. I den propositionen finns inget tydligt svar på frågan vad begreppet en generation innebär. Som skäl till sin bedömning angav den dåvarande regeringen tidsintervallet ”omkring 2020–2025” (s. 19–20). I propositionen Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150, s. 14) konstaterar den dåvarande regeringen att dess strävan är att de stora miljöproblemen ska vara lösta efter det att fastställde systemet med miljökvalitetsmål. Det är dock inte redovisat som regeringens bedömning. Därmed har det saknats tydlig vägledning i vilket tidsperspektiv som miljökvalitetsmålen ska ses. använder 2020 som utgångspunkt för sin bedömning av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. [...] I ett målstyrningssystem är mål vanligtvis tidsbestämda. Vi ser att det i arbetet med uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen finns behov av en definierad tidpunkt att bedöma måluppnåelsen mot. har utvecklats till praxis i det arbetet och kan med fördel användas även fortsättningsvis. presenterade sitt slutbetänkande Vägar till ett effektivare miljöarbete (SOU 2015:43). Utredningens uppdrag hade varit att pröva förutsättningarna för en tydligare, effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsstruktur och ett bättre resursutnyttjande för myndigheterna. Slutbetänkandet har remitterats, och enligt upplysningar från () har det utmynnat i följande när det gäller respektive förslag: Förslaget att ta bort uppgiften att verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås i förordningarna med instruktion för de 26 myndigheter som ingår i miljömålssystemet samt länsstyrelseinstruktionen: Andemeningen i det som anförs i budgetpropositionen (2015/16:1 utg.omr. 20 s. 18) är att styrningen av myndigheterna ska stärkas. Regeringen har valt att dels gå den väg som beskrivs i propositionen, dels etablera . Myndigheterna analyserar och verksamhetsanpassar själva, och det är inte något som regeringen gör. Förslaget att i 3 § myndighetsförordningen (2007:515) införa en ny uppgift som innebär att myndighetsledningen ska se till att verksamheten främjar en hållbar utveckling och bidrar till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen: Jfr kommentaren vid ovanstående förslag. Ca 190 myndigheter omfattas av miljöledningsförordningen, och det är därför inte nödvändigt att införa en sådan ny uppgift. Dessutom anser regeringen att det är viktigt att 26 myndigheter har ett fortsatt utpekat ansvar för miljökvalitetsmål och generationsmålet. Förslaget att uppgift att redovisa en fördjupad utvärdering av resultaten i förhållande till generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska utgå ur instruktion: Regeringen avser inte att ändra formerna för den fördjupade utvärderingen. Förslaget att ge Formas en ny uppgift som innebär att regelbundet genomföra och till regeringen redovisa resultatet av en samhällsövergripande utvärdering av effekterna av miljöarbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen: Då regeringen inte avser att ändra formerna för den fördjupade utvärderingen, se föregående punkt, så avser regeringen inte heller gå vidare med detta förslag. Förslaget att det som är inomstatliga bidrag mellan till exempel och länsstyrelserna i stället ska tilldelas respektive länsstyrelse i form av direkta anslag/anslagsposter: Regeringen har tidigare genom regleringsbreven och finansiell styrning ökat dispositionsrätten för länsstyrelserna, vilket innebär att länsstyrelserna disponerar medel direkt från utg.omr. 20 i linje med utredningens förslag. beslut om anslagsnivåer innebar dock en kraftig sänkning jämfört med regeringens förslag för flera av de här relevanta anslagen, vilket har inneburit att de medel som ställs till länsstyrelsernas disposition minskat. Förslaget att en ny myndighet inrättas med huvuduppgifterna att bevilja tillstånd enligt kapitlen 9, 11, 13–15 i , att utöva tillsyn och att ge tillsynsvägledning: Utredningens förslag om en ny miljötillsynsmyndighet har inte föranlett några åtgärder, utan avslutades genom regeringens beslut att tillsätta miljötillsynsutredningen. har lämnat sitt betänkande, Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet (SOU 2017:63). Utredningens övergripande slutsats var att organisationen för miljötillsyn inte bör ändras. Utredningen har lämnat en rad förslag på olika åtgärder vars syfte är att stärka tillsynsmyndigheterna och öka förutsättningarna för en effektivare och enhetlig tillsyn. Betänkandet har remitterats och en majoritet av instanserna är positiva till utredningen och den övergripande slutsatsen samt förslagen i övrigt. Förslaget att möjligheterna för , Havs- och vattenmyndigheten, Kammarkollegiet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och länsstyrelserna att föra talan i målet för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen ska upphöra: I och med att förslaget om ny myndighet inte har föranlett några åtgärder så har inte heller detta förslag aktualiserats. Förslaget att vattenmyndigheterna avvecklas och att deras verksamhet flyttas till Havs- och vattenmyndigheten: Regeringen har tillsatt en utredning gällande översyn av vattenförvaltningens organisation (dir 2017:96). Utredningen ska bl.a. föreslå hur organisationen bör vara utformad för att underlätta en effektiv, samordnad, förankrad och ändamålsenlig förvaltning av yt- och grundvatten som uppfyller ramdirektivets krav. Utredningen ska redovisas . Förslaget att Formas får en ny uppgift som innebär att vetenskapligt utvärdera tillämpad och ny forskning inom miljöområdet: Formas har /18 bl.a. i uppgift att ”genom systematisk utvärdering, analyser och sammanställningar av resultat från publicerad forskning ta fram underlag som kan utgöra ett vetenskapligt stöd för utveckling av kostnadseffektiva styrmedel och åtgärder i arbetet med att uppnå det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt”. Uppgiftens genomförande styrs genom Rådet för evidensbaserad miljöanalys vid Formas.