bet · H601FiU20 · 2019-06-13 00:00:00 — Avmattningen i den internationella konjunkturen väntas dämpa exporttillväxten 2019 och 2020. I propositionen konstateras att sysselsättningen fortsatte att öka och att den är på den högsta nivån . bedöms sysselsättningen öka i en långsammare takt, till följd av en mer dämpad efterfrågan och en långsammare tillväxt av befolkningen i arbetsför ålder. Arbetslösheten fortsatte att sjunka och uppgick till 2018. Även tillväxten i arbetskraften väntas avta, och sammantaget medför detta att arbetslösheten förväntas vara oförändrad 2019 jämfört med . bedöms sysselsättningen och arbetskraften fortsätta att öka, men i en betydligt långsammare takt än under föregående år. Arbetslösheten förväntas uppgå till 2020. Resursutnyttjandet i ekonomin, dvs. skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP, bedöms vara högre än normalt 2018 och 2019. I takt med att efterfrågan och rekryteringsbehoven dämpas väntas resursutnyttjandet bli mindre ansträngt 2019 och 2020. Trots ett högt resursutnyttjande på arbetsmarknaden var löneutvecklingen fortfarande dämpad . Regeringens bedömning är att en gradvis stigande produktivitetstillväxt, stigande löner i omvärlden och ett fortsatt högt resursutnyttjande på arbetsmarknaden medför något högre löneökningar framöver. Det höga resursutnyttjandet i och i omvärlden talar enligt regeringen för en stigande inflation . framhålls ett antal faktorer som förväntas verka återhållande på inflationen 2019 och 2020, som låga inflationsförväntningar hos företagen, en dämpad löneutveckling jämfört , ett ansträngt resursutnyttjande, jämförelsevis låga avtalade hyreshöjningar 2019 samt indikationer på lägre energipriser. som är en liten öppen ekonomi påverkas i stor utsträckning av utvecklingen i omvärlden. Enligt regeringen finns flera osäkerhetsfaktorer i prognosen som enligt regeringen kan behöva ha beredskap för i den ekonomiska politiken. Fortsatta handelspolitiska spänningar mellan och kan leda till en väsentligt svagare global ekonomisk tillväxt än i prognosen. En kraftig inbromsning av tillväxten i skulle få stora effekter på världsekonomin. Formerna för utträde[1] ur EU och de framtida ekonomiska och politiska relationerna bedöms komma att påverka den ekonomiska utvecklingen i såväl som EU:s medlemsländer. Även klimatförändringar och extrema väderhändelser bedöms utgöra en risk för den globala ekonomin. Samtliga osäkerhetsfaktorer kan enligt regeringen leda till att den ekonomiska utvecklingen i blir svagare än väntat. Konjunkturutvecklingen i omvärlden kan också bli starkare än väntat om t.ex. handelskonflikten trappas ned och förtroendet för världsekonomin ökar. I utgör enligt regeringens bedömning också en svag utveckling på bostadsmarknaden en osäkerhetsfaktor. I propositionen görs en jämförelse mellan regeringens prognoser och prognoser gjorda av andra bedömare. Skillnaderna mellan de olika prognoserna bedöms vara små och förklaras bl.a. av att de gjorts och att olika information därmed funnits tillgänglig. Regeringens mått på välstånd Utöver BNP redovisar regeringen också ett antal ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer för att få information om detaljer kring välståndsutveckling och fördelning eller utveckling inom andra samhällsområden. Regeringen avser att års ekonomiska vårproposition se över indikatorerna så att de bättre speglar samhällets långsiktiga hållbarhet, befolkningens livskvalitet och självbestämmande samt ekonomins potential för hög långsiktig tillväxt. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Prognoser över statens budget och statsskulden –2022 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över såväl statens inkomster och utgifter som statens lånebehov och statsskulden. Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren. Vidare ska regeringen noga följa hur statens inkomster, utgifter och upplåning utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp och förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret (9 kap. 1 §). Enligt regeringens prognos –2022 visar statens budget ett överskott samtliga år utom , se tabell 2. Det betyder att statens lånebehov minskar 2019, 2021 och 2022, vilket bidrar till en lägre statsskuld. Skulden har minskat både nominellt och uttryckt som andel av BNP . beräknas skuldkvoten uppgå till . Tabell 2 Statens budgetsaldo 2018–2022 Miljarder kronor om inte annat anges, utfall och prognos –2022 Statsskuld vid årets slut1 1Här avses konsoliderad statsskuld, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper har räknats bort. Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen konstaterar att kapitalplaceringar på skattekonton påverkar budgetsaldot . Vid utgången av 2018 bedöms ca på skattekonton ha utgjort kapitalplaceringar. När räntenivån i ekonomin åter blir positiv, vilket regeringen antar sker , väntas företag och hushåll ta ut dessa kapitalplaceringar. Det beräknas försvaga budgetsaldot med 2020. Vidare har meddelat att man kommer att återbetala av de lån som tagit upp för räkning i syfte att stärka valutareserven. Detta påverkar budgetsaldot i positiv riktning. Ökningstakten i de totala skatteintäkterna dämpas enligt prognosen , vilket kan jämföras 2018. Ökningstakten 2019 beräknas också bli lägre än genomsnittet . Enligt regeringen förklaras detta främst av skattereformer i den beslutade budgeten , och också av att tillväxten i viktiga skattebaser, som lönesumman, hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar utvecklas svagare än de närmast föregående åren. –2022 beräknas de totala skatteintäkterna öka med i genomsnitt , och då väntas samtliga skattebaser bidra till ökningen. Skattekvoten sjunker till , vilket förklaras av både skattereformer i den beslutade budgeten, framför allt utökat jobbskatteavdrag och höjd skiktgräns för statlig skatt, och en dämpad tillväxt av viktiga skattebaser. Avslutningsvis konstaterar regeringen att prognosen för de totala skatteintäkterna –2021 reviderats ned i förhållande till den beslutade budgeten . Intäkterna från mervärdesskatt har t.ex. reviderats ned med 2019–2021, vilket framför allt beror på att hushållens konsumtion inte förväntas öka lika starkt som i prognosen i den beslutade budgeten . De förslag som regeringen lämnat i sin Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) och i Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer (prop. 2018/19:73, bet. 2018/19:FiU36, rskr. 2018/19:204) innebär att skatteintäkterna beräknas öka med ca 2019 och med ca 2020–2022. I vårändringsbudgeten föreslår regeringen bl.a. en nedsättning av arbetsgivaravgiften på ersättning till unga, förlängd nedsättning av arbetsgivaravgiften för den först anställda och höjd kemikalieskatt. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med sammanlagt 2019–2022, vilket motsvarar en genomsnittlig årlig ökning . beräknas de minska som andel av BNP till 2022. Ökningen av de takbegränsade utgifterna i nominella termer förklaras enligt regeringen i första hand av den makroekonomiska utvecklingen som påverkar olika transfereringssystem, t.ex. de inkomstgrundade pensionerna i ålderspensionssystemet, via de indexeringar som finns i dessa system. Sammanlagt beräknas de takbegränsade utgifterna öka med –2022 till följd av den makroekonomiska utvecklingen. Volymrelaterade utgiftsförändringar i transfereringssystemen väntas bidra till att minska de takbegränsade utgifterna med . Enligt regeringen beror det på bl.a. färre personer i sjukförsäkringen, minskade utgifter för migration och minskade utgifter för etablering. Regeringen beräknar att beslutade, föreslagna och aviserade reformer ökar de takbegränsade utgifterna med ca 2019–2022. De utgiftsområden som väntas bidra mest till ökningen av de takbegränsade utgifterna är utgiftsområdena 27 Avgiften till Europeiska unionen, 6 Försvar och samhällets krisberedskap och 25 Allmänna bidrag till kommuner. Dessa tre utgiftsområden beräknas sammanlagt öka de takbegränsade utgifterna med . I jämförelse med den beslutade budgeten beräknas de takbegränsade utgifterna bli högre 2019, högre 2020 och högre 2021. Utgifterna ryms under utgiftstaken i den beslutade budgeten . Förslag i vårändringsbudgeten bidrar till prognosen om högre utgifter. Arbetskostnadsindex i pris- och löneomräkningen och prisomräkning av vissa anslag på infrastrukturområdet I propositionen redovisar regeringen förändringar som kommer att göras dels i pris- och löneomräkningen (avsnitt 6.4), dels i prisomräkningen av vissa anslag på infrastrukturområdet (avsnitt 6.5). För att åstadkomma en jämnare utveckling av arbetskostnadsindex i pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslagen gör regeringen i propositionen bedömningen att omräkningstalet för löner bör baseras på ett femårigt glidande medelvärde av de årliga förändringarna i (arbetskostnadsindex avseende tjänstemän inom tillverkningsindustrin) fr.o.m. pris- och löneomräkningen . Regeringen gör också bedömningen att KPI-KS (löpande konsumentprisindex med skatt) bör ersätta NPI (nettoprisindex) för att indexera anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikation fr.o.m. . Anledningen är att SCB slutat att publicera NPI. Prognoser över de offentliga finanserna 2018–2022 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder. Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren. Regeringen konstaterar i propositionen att den offentliga sektorns finanser redovisat överskott –2018. Överskottet blev av BNP 2018. beräknas det finansiella sparandet vara i stort sett oförändrat. I avsaknad av aktiva beslut förstärks de offentliga finanserna gradvis som en konsekvens av att inkomsterna bedöms växa i takt med BNP medan utgifterna i framför allt staten fortsätter att minska som andel av BNP. Det finansiella sparandet i staten uppgick av BNP. Överskottet 2019 beräknas vara i stort sett oförändrat i förhållande till 2018. De åtgärder som tidigare beslutats innebär att skatteintäkterna till sektorn växer långsammare än BNP 2019 jämfört med , men även utgifterna väntas växa långsammare. Det är främst utgifterna för räntebetalningar som bidrar till den svagare utgiftsökningen. väntas överskottet i staten successivt stärkas fram , till följd av att utgifterna minskar som andel av BNP. Förutom bl.a. kostnader för aktivitets- och sjukersättningar som förväntas minska medför också antagandet om oförändrade regler, i enlighet med den aktiva finanspolitik som aviserats, att sparandet ytterligare förstärks . Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet bedöms visa ett överskott 2019–2022, trots ett avgiftsunderskott under hela prognosperioden. Enligt regeringen förklaras detta av att direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar bedöms vara högre än avgiftsunderskottet. –2022 antas pensionsutbetalningarna öka med i genomsnitt . Enligt regeringens prognos minskar det finansiella sparandet något i kommunsektorn (se tabell 3). De kommunala skatteinkomsterna förväntas växa i långsammare takt 2019–2022 jämfört med föregående fyraårsperiod. Eftersom behoven av migrationsrelaterad verksamhet minskar bedöms kommuner och landsting i stället kunna styra resurser till övrig verksamhet. Den snabba utvecklingen av investeringsutgifterna i kommunsektorn har lett till att sektorns finansiella sparande minskat betydligt . Regeringen bedömer nu att denna utveckling dämpas . Den finansiella nettoförmögenheten, dvs. skillnaden mellan finansiella tillgångar och skulder, förstärks –2022, främst till följd av de beräknade överskotten i staten. Den offentliga sektorns bruttoskuld understeg av BNP 2018, och den bedöms fortsätta minska . Den successivt lägre bruttoskulden rör uteslutande statsskulden. I regeringens nuvarande prognos, som endast bygger på dagens aviserade finanspolitik, uppgår bruttoskulden till strax av BNP 2022. Jämfört med beräkningarna i den beslutade budgeten har prognosen för det finansiella sparandet 2019 reviderats ned med till följd av upprevideringar av ränteutgifter i staten och kommunsektorn samt av att kommunsektorns investeringsutgifter väntas bli högre. innebär både nedrevideringar av skatteinkomster och upprevideringar av utgifter i staten och kommunsektorn att det finansiella sparandet blir 29 respektive lägre än i föregående prognos. Regeringen redovisar också budgeteffekten av beslut om budget 2019 jämfört med budgetpropositionen och konstaterar att beslut om statens budget innebär ett lägre finansiellt sparande med 17, 35 respektive –2021. Som medlem i EU ska följa bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. klarar med god marginal de gränsvärden för underskottet i de offentliga finanserna och för den offentliga skulden som anges i stabilitets- och tillväxtpakten. förväntas även med god marginal uppfylla sitt medelfristiga budgetmål på minus av potentiell BNP i det strukturella sparandet 2018 och 2019. Tabell 3 Den offentliga sektorns finanser 2018–2022 Miljarder kronor om inte annat anges, utfall och prognos –2022 1Utgör den s.k. Maastrichtskulden som består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Källa: ekonomiska vårproposition. Uppföljning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande och skuldankaret Enligt 2 kap. 1 a § budgetlagen ska regeringen redovisa för hur målet för den offentliga sektorns finansiella sparande uppnås. Regeringen ska då beakta effekterna av beslutade och för presenterade budgetpolitiska åtgärder. Enligt den nya målnivån för det finansiella sparandet som gäller ska sparandet i genomsnitt motsvara en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. Det strukturella sparandet innevarande och nästkommande år används för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till överskottsmålet i ett framåtblickande perspektiv. Regeringens bedömning är att det strukturella sparandet uppgår till av potentiell BNP 2019 (se tabell 4). Mot bakgrund av osäkerheten i bedömningen av det strukturella sparandet anser regeringen att så små skillnader i förhållande till målet inte innebär någon tydlig avvikelse. Inte heller 2020 bedöms någon tydlig avvikelse uppstå. Regeringen bedömer således att inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. Ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet används för att i efterhand utvärdera överskottsmålet och upptäcka systematiska avvikelser. Regeringen konstaterar i propositionen att det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2018 ligger under målnivån, men att sparandet gradvis har stigit . Enligt det nya ramverket för finanspolitiken (skr. 2017/18:207, bet. 2017/18:FiU32, rskr. 2017/18:334) ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redogöra för utvecklingen av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld. Om denna skuld avviker från skuldankaret, dvs. av BNP, med av BNP, enligt utfallet i nationalräkenskaperna för det föregående året eller enligt prognoserna för det innevarande året eller det följande budgetåret i den ekonomiska vårpropositionen, ska regeringen lämna en skrivelse till som den ekonomiska vårpropositionen lämnas. Regeringen bedömer att bruttoskuldens andel av BNP ligger inom skuldankarets toleransnivå dessa år (se tabell 2). I regeringens nuvarande prognos, som endast bygger på dagens aviserade finanspolitik, väntas bruttoskulden minska längre fram och enligt regeringen uppgå till strax av BNP 2022. Tabell 4 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Procent av BNP och potentiell BNP, utfall och prognos 2019–2022 –0,1 Källa: ekonomiska vårproposition. Finansiellt och strukturellt sparande enligt olika bedömare I propositionen redovisar regeringen dels en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet från olika bedömare, dels en jämförelse av det strukturella sparandet. Jämförelsen av det finansiella sparandet redovisas i tabell 5. Tabell 5 Bedömningar av finansiellt sparande 2019–2022 Anm. Publiceringsdatum för regeringen , , , , Europeiska kommissionen , och . 1I KI:s huvudscenario görs ett antagande om aktiva åtgärder för åren 2020–2022 som innebär att personaltätheten i offentligfinansierade verksamheter kan hållas nivå samt en standardhöjning enligt historisk utveckling. Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen konstaterar att den prognostiserar en starkare utveckling av de offentliga finanserna 2019 än vad både () och () gör. Både KI och ESV bedömer att inkomsterna från bl.a. kapitalskatter utvecklas svagare än regeringen gör. För perioden –2022 ligger ESV:s prognos mer i linje med regeringens beräkning, medan KI räknar med en svagare utveckling. Europeiska kommissionen beräknar att det finansiella sparandet 2019 och 2020 utvecklas något starkare än i regeringens prognos. Skillnaden mellan de olika prognoserna beror enligt regeringen framför allt på olika bedömningar av den framtida makroekonomiska utvecklingen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. När det gäller jämförelsen av det strukturella sparandet är skillnaderna i vissa fall större än vid jämförelser av det finansiella sparandet (se tabell 6). Enligt regeringen kan detta bero på dels olika bedömningar av ekonomins potentiella BNP-nivå, dels skillnader i beräkningsmetoder. Tabell 6 Bedömningar av strukturellt sparande 2019–2022 Procent av potentiell BNP –0,1 –0,2 Anm. Publiceringsdatum för regeringen , , , Europeiska kommissionen , och . 1I KI:s huvudscenario görs ett antagande om aktiva åtgärder för åren 2020–2022 som innebär att personaltätheten i offentligfinansierade verksamheter kan hållas nivå samt en standardhöjning enligt historisk utveckling. Källa: ekonomiska vårproposition. Uppföljning av utgiftstaket och regeringens bedömning av utgiftstakets nivå 2022 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över utgifterna under utgiftstaket. Om det finns risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas ska regeringen för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. I tabell 7 redovisas de beslutade utgiftstaken , regeringens förslag till utgiftstak i vårändringsbudgeten och slutligen regeringens bedömning av utgiftstakets nivå 2022, tillsammans med regeringens prognos för de takbegränsade utgifterna –2022. Tabell 7 Utgiftstak 2019–2022 Miljarder kronor om inte annat anges Procent av potentiell BNP Procent av takbegränsade utgifter 1Utgiftstak respektive 2020 är de som beslutats av . Utgiftstak är regeringens förslag till nivå i Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) och utgiftstak är regeringens bedömning i denna proposition. Förslaget om utgiftstak lämnar regeringen i budgetpropositionen . Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen gör i propositionen en bedömning av nivån på utgiftstaket men kommer att återkomma med förslag till nivå på utgiftstaket i budgetpropositionen , enligt 2 kap. 2 § budgetlagen. Enligt regeringens bedömning bör utgiftstaket uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med den nivå som föreslagits i vårändringsbudgeten. Regeringen har gjort bedömningen av nivån på utgiftstaket med utgångspunkt i de bestämningsfaktorer som redovisas i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). När hänsyn tagits till riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek 2022 medger regeringens bedömning av nivån på utgiftstaket att de takbegränsade utgifterna kan bli högre än vad som prognostiseras . Det motsvarar ett utrymme för möjliga utgiftsökningar med av BNP 2022. Regeringen betonar att ett ledigt utrymme under utgiftstaket dock inte i sig betyder att det finns ett utrymme för reformer som ökar de faktiska takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan enligt regeringen genomföras först efter avstämning mot överskottsmålet med hänsyn tagen till eventuella inkomstförändringar. Vidare innebär regeringens bedömning av utgiftstakets nivå en något större årlig ökning av utgiftstaket (4,) än den genomsnittliga årliga ökningen av nivån sedan utgiftstaket infördes (). Budgeteringsmarginalen 2022 beräknas uppgå till av de takbegränsade utgifterna, dvs. ett större utrymme än den säkerhetsmarginal som regeringen enligt sin egen riktlinje vill upprätthålla till utgiftstaket. Regeringen menar dock att en budgeteringsmarginal som endast motsvarar säkerhetsmarginalen skulle kunna medföra att möjligheterna att genomföra prioriterade reformer på utgiftssidan begränsas. Enligt regeringen är det rimligt att reformer ska kunna genomföras på budgetens utgiftssida om det bedöms förenligt med överskottsmålet. Utgiftstakets nivå som andel av potentiell BNP bedöms enligt regeringen minska från till –2022. Enligt 9 kap. 4 § budgetlagen ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redovisa en bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Regeringen konstaterar att står inför en demografisk utveckling som kan innebära påfrestningar för samhällsekonomin. Mer än en tredjedel av befolkningsökningen utgörs av de som är . Även antalet barn och unga väntas öka snabbt . Den demografiska utvecklingen innebär att produktionen av vård, skola och omsorg i regi behöver öka betydligt snabbare än vad den har gjort det . Det är inte bara en ändrad befolkningsstruktur som kan påverka de offentliga finanserna utan också högre kostnader för ökad efterfrågan på de skattefinansierade tjänsterna. Regeringen konstaterar i avsnittet att det är angeläget att de nyanländas arbetskraftsutbud tas till vara, både för de nyanländas och för samhällsekonomins skull. När medellivslängden ökar är det också viktigt att antalet yrkesverksamma år ökar, konstaterar regeringen. Regeringen bedömer att finanspolitiken sammantaget är långsiktigt hållbar. I det referensscenario som bygger på ett antal antaganden om hur arbetskraftsutbudet, produktiviteten m.m. utvecklas uppgår den s.k. S1-indikatorn till –3,av BNP och den s.k. S2-indikatorn till –1,av BNP[2]. Regeringen konstaterar att den långa beräkningshorisonten medför ett betydande inslag av osäkerhet och att kalkylerna är starkt beroende av de antaganden som görs. Kalkylerna ska inte uppfattas som prognoser för en sannolik utveckling utan som effektanalyser där effekter av olika förändringar i beräkningsantagandena redovisas. Regeringen jämför med sin bedömning från , och konstaterar att hållbarheten är något högre i den bedömning som görs . En anledning till detta är att den befolkningsprognos som SCB publicerade är något mer gynnsam ur ett offentligfinansiellt perspektiv. Att den konsoliderade bruttoskulden minskar som andel av BNP ger ett förbättrat utgångsläge jämfört med , vilket i sin tur förbättrar hållbarheten i beräkningarna. Regeringen konstaterar att KI i sin bedömning av den svenska finanspolitikens långsiktiga hållbarhet bedömer att dagens starka offentliga finanser ger utrymme att möta kommande demografiska utmaningar, även om marginalerna är små. Risken att de offentliga finanserna utvecklas på ett ohållbart sätt i närtid bedömer KI som begränsad. I motsvarande analys av Europeiska kommissionen konstateras att risken för en ohållbar utveckling är låg, både på kort, medellång () och lång sikt, och i ett internationellt perspektiv är den finansiella hållbarheten i god. I partimotion 2018/19:3095 av och (båda M) redovisar sina prioriteringar för den ekonomiska politiken. politik syftar till att bygga ett samhälle som tar vara på varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som det gemensamt skapas trygghet och sammanhållning.