bet · H601UbU7 · 2019-03-06 00:00:00 — 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 13. anser att förskoleverksamheten kan nyttjas ännu bättre som integrationsmotor genom att erbjuda sfi-undervisning i anknytning till förskolan. På integrationsförskolan är barnet på förskoleverksamhet medan föräldern är på sfi-utbildning i anslutning till förskolan. Syftet är att uppmuntra de som stannar hemma att i stället läsa på sfi genom att göra det enkelt och lättillgängligt, vilket underlättar integrationen för både föräldrar och barn. Hur integrationsförskolan implementeras i detalj runt om i landet skulle vara upp till respektive kommun men bygga på de goda exempel som redan finns. Regeringen bör se över möjligheterna att utveckla och införa integrationsförskolor. Förskolans inriktning, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 15. Förskolan är bra för alla barns lärande och språkutveckling. Den fyller en särskilt viktig roll för de barn som inte talar svenska och som inte heller har föräldrar som är svensktalande. Barn som gått i förskolan och fått bättre språkutveckling har lättare att klara skolan. Dessutom kan barnens deltagande i förskolan ha en positiv effekt på nyanländas, särskilt kvinnors, möjligheter att få jobb. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Obligatorisk språkförskola , punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 10, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 14. Förskolan fyller en särskilt viktig roll för de barn som inte talar svenska eller som inte har föräldrar som är svensktalande. Vi föreslår därför att obligatorisk språkförskola för nyanländas barn ska införas, så att inga barn börjar utan att kunna svenska. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5 samt 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 11, 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 24. När barn lämnar förskoleverksamheten för nästa skolform är det viktigt att överlämningen är metodisk för att garantera att de nya lärarna redan från dag ett känner till barnets behov och förutsättningar. Därför bör regeringen ge i uppdrag att ta fram stöd för att kvalitetssäkra överlämningen. Kvalitet i förskolan, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 11 samt 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 24. Vi vill utöka möjligheterna till heltidsanställning för förskolepersonal. Att kunna arbeta heltid är en viktig fråga främst för kvinnor och en jämlikhetsfråga. Genom att ge utökade möjligheter till heltid för förskolepersonal ökar vi antalet arbetstimmar och personaltätheten inom förskolan. Vidare vill vi ålägga och att utforma nationella riktlinjer med krav på kommunerna att vidta sanktioner mot de förskolor som inte följer skollagens bestämmelser om kompetens. Därtill vill vi att alla som anställs i våra förskolor ska tala godkänd svenska för att få anställning. Språket är den enskilt viktigaste faktorn för lyckad integration av de med utländska föräldrar. Utan ett godtagbart språk är chanserna att lyckas i samhället, skaffa sig ett bra arbete och klara av allt som vi förväntas klara i vårt moderna samhälle omöjliga. Det är inte möjligt att integreras och bli en nyttig samhällsmedborgare utan att kunna god svenska. Inte heller är det möjligt att själv ta sig ur det utanförskap som många barn i våra utsatta områden lever i. Därför vill vi att samtalsspråket på våra förskolor är svenska. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 11, 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 24. Resursfördelningen bör ses över och systemet med maxtaxa i förskolan behöver reformeras för att ge större frihet åt kommunerna att bestämma över avgiftsnivåerna. En viss höjning av maxtaxan skapar utrymme för satsningar på såväl utbyggnad av förskolan som mer pedagogik och minskade barngrupper. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 11, 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5 samt 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 16. Den allvarliga utvecklingen med stora barngrupper måste brytas. Föräldrar ska kunna känna sig trygga med att det finns tid och en famn att krypa upp i för deras tvååring. Förskolepersonalen ska kunna känna sig trygga med att de ska få goda förutsättningar för att utföra sitt fantastiska arbete. Vidare har barngruppernas storlek betydelse för barns utveckling och lärande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Matkvalitet i förskolan, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 45. Matkvaliteten är oerhört viktig för såväl vuxna som förskolebarn. God matkvalitet påverkar vårt mående och vår prestation genom hela livet. Matkvaliteten påverkar dessutom utvecklingen av barns hälsa och fysiska mognad. Inte minst viktigt är att vårt val av mat påverkar miljön och vårt öppna landskap. För att få bästa möjliga matkvalitet vill vi inrätta ett stimulansbidrag för att bygga om mottagningskök till tillagningskök, där maten tillagas på plats. Helst ska inga halvfabrikat användas i skolköken, utan närodlade råvaror ska tillagas på plats. På så sätt får vi en matkvalitet som kan mäta sig med de bästa skolköken i . Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Tillsyn, punkt 5 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 4. har Skolinspektionen i uppdrag att inspektera kommunala förskolor men inte fristående förskolor. De fristående förskolorna inspekteras av kommunerna själva. Skolinspektionen har konstaterat att denna ansvarsfördelning av tillsynen av förskolorna inte fungerar. Alla barn i förskolan ska garanteras en förskola som präglas av lärande med en god pedagogisk verksamhet. Vi vill att dagens ansvarsfördelning av tillsynen över förskolorna ska ses över i syfte att förändra dagens kommunala ansvar för tillsynen över de fristående förskolorna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Lärandet i förskolan, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Förskolan har stor betydelse för barns chanser att lyckas senare i livet. Dagens förskola bör ha höga ambitioner för att ge barnen pedagogisk utveckling och en bra kunskapsmässig grund att stå på inför skolstarten. Förskolans nya läroplan tog steg för att ge förskolan ett större fokus på lärande och ett minskat fokus på barnpassning. Vi vill att förskolans fokus på lärande stärks ytterligare och att förskolan ska omfattas av mätbara kunskapsmål. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Lärandet i förskolan, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 23. Självklart ska den fria leken dominera verksamheten inom förskolan. I den fria leken tränar sig barnen på social kompetens, samarbete, kreativitet och initiativförmåga. Barnen måste känna att tiden i förskolan är rolig och stimulerande, men vi anser att förskolan också ska vara skolförberedande med språklig och motorisk stimulering. Att förskolebarnen utvecklar sin språkliga förmåga är grundläggande för en lyckad skolstart. Även andra mycket viktiga skolförberedande inslag som att sitta still, bygga med olika material och enklare räkneövningar ska vara återkommande inslag i förskolans verksamhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Lärandet i förskolan, punkt 6 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 23. Inget är viktigare än att alla barn får en bra start i livet. Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg och är också viktig för att stimulera barns utveckling. Det ger den enskilda människan större chanser att lyckas senare i livet, utjämnar livschanser mellan elever med olika bakgrund och ökar likvärdigheten. Förskolans kompensatoriska uppdrag ska stärkas och resurser ska, liksom i skolan, fördelas utifrån behov. Liberalerna anser att förskolan ska ha ett pedagogiskt uppdrag och ett lärande perspektiv samt vara lättillgänglig för alla. Samtliga förskolegrupper ska ledas av en högskoleutbildad förskollärare som har det pedagogiska ansvaret. Förskolan ska förbereda barnen för skolan. Målet är att alla barn ska ha läsandets grunder när de slutar förskolan. Grunden till barns senare läsvanor läggs redan innan de börjar skolan. Detta betyder särskilt mycket för barn till utrikesfödda. Deras språkutveckling går snabbare och de klarar bättre om de går i förskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Jämställdhet, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 2. All undervisning och planerad verksamhet ska vara evidensbaserad eller åtminstone inte strida mot tillgänglig evidens och beprövad erfarenhet. Det innebär att vi inte vill att förskolan bedriver genusstyrande verksamhet. Det innebär självklart inte att vi ska tvinga in barn i könsstereotyper utan att vi låter barn utvecklas i den riktning som faller dem naturligt. Inte heller ska politiska trender eller aktuella flugor få genomslag i förskolepedagogiken. Partipolitik ska utövas i de demokratiska arenor vi har för detta, vilket inte är landets förskolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Jämställdhet, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 1. För att jämställdhetsarbetet ska vara framgångsrikt måste det finnas med i hela verksamheten i förskolan. Varje anställd måste få tillräcklig kunskap och medvetenhet om hur det egna förhållningssättet och den pedagogiska verksamheten påverkar ur jämställdhetssynpunkt. Genuspedagogerna skulle kunna ha en viktig del i detta arbete men för att dessa ska få möjlighet att nå alla anställda krävs att de är fler. En annan förutsättning för att genuspedagogernas kompetens ska kunna tas till vara är att de har tillräckligt med tid och resurser till sitt förfogande. För att genuspedagogernas kunskaper ska kunna utnyttjas på bästa sätt bör regeringen ge i uppdrag att utarbeta råd och riktlinjer för hur de ska arbeta med jämställdhetsfrågorna. bör dessutom få i uppdrag att upprätta nationell statistik över genuspedagoger, då sådan saknas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Modersmålsstöd, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi anser att regeringen ska slopa modersmålsundervisningen inom förskolan och i stället satsa dessa resurser på extra undervisning i svenska för barn med utländsk härkomst. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2760 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:770 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:1999 av m.fl. (S), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20. Alla barn i ska ha tillgång till en bra förskola oavsett var i landet man bor. Förskolan är också särskilt betydelsefull för att motverka det nya utanförskapet som växer fram, som ofta börjar med att unga tidigt halkat efter i skolan. För barn som har halkat efter eller är i riskzonen har insatser visat sig ge större effekt ju tidigare de genomförs. Förskolans uppgift att förbereda inför skolstarten är därmed särskilt viktig för barn som kommer från studieovana hem eller utsatta miljöer. Förskolan kan även spela en stor roll för barnens möjligheter att tidigt lära sig svenska. Men många elever är på grund av att deras föräldrar inte arbetar utestängda från de fördelar en fungerande förskola kan ge dem. Vi vill därför, när ekonomin tillåter, utöka rätten till förskola för barn med föräldrar som får långvarigt försörjningsstöd eller som är arbetslösa. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 47 och 2018/19:770 av (M), 2018/19:1999 av m.fl. (S), 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2760 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 14, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20. En föräldrakooperativdriven förskola innebär att föräldrarna går samman och bildar en ekonomisk förening. Föräldrarna får på detta vis ett större ansvar för driften än i exempelvis kommunala eller bolagsägda förskolor. presenterades en utredning om ägarstrukturen inom skolväsendet samt övriga frågor om villkor och regler för fristående skolor (SOU 2013:56). I ett remissvar till utredningen framhöll för kooperativa och idéburna företag och organisationer (KFO) att det är nödvändigt att ”bättre ta hänsyn till de små friskolornas och de föräldrakooperativa skolornas förutsättningar. Till exempel är det viktigt att inte belasta skolorna med för mycket administration.” En övervägande positiv bild ges av förekomsten av föräldrakooperativ. En rimlig förklaring till att det inte finns fler föräldrakooperativ är att driften av dessa innebär mer arbete för föräldrarna. Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning som klarlägger på vilket sätt fler föräldrakooperativ kan bildas och drivas. Bland annat måste det gå att bilda och driva kooperativ med en minskad arbetsbelastning och mindre administration för ägarna, utan att för den skull minska kraven på kvalitet eller säkerhet. Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:770 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:1999 av m.fl. (S), 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2760 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20. Möjligheterna att ge alla barn likvärdiga chanser till en bra skolgång ökar om man redan i förskoleåldern når de barn som riskerar framtida svårigheter i skolan. anser att den långsiktiga målsättningen bör vara en utbyggd förskola och att fler barn ska få möjlighet att delta i förskoleverksamheten, inte minst de barn som inte har samma tillgång till svenska språket i hemmet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20 samt 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:770 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:1999 av m.fl. (S), 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2760 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 17. För att alla föräldrar ska hitta ett alternativ som passar just dem och deras barn måste det finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Det bör finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän: förskolor, familjedaghem, öppna förskolor och fritidshem. Det ställer krav på att kommunerna kan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Målet för förskolan och annan barnomsorg bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Målet för är att föräldrarna ska kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, att det finns olika barnomsorgsformer samt att all barnomsorg håller hög kvalitet. Minskade barngrupper och bättre förutsättningar för familjedaghem är prioriterade delar i detta arbete. Valfriheten i sig och konkurrensen mellan olika barnomsorgsformer gynnar kvaliteten. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det anförda. Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2760 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:770 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:1999 av m.fl. (S), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20. har barn till föräldralediga och arbetslösa rätt på förskolan. Liberalerna vill att det ändras för alla barn . Dessutom arbetar allt fler föräldrar på udda arbetstider. Det är därför viktigt att det finns barnomsorg på obekväm arbetstid för föräldrar som behöver det på grund av arbete och familjesituation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Pedagogisk omsorg, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2018/19:1053 av (S), 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 27–29. Ett alternativ till förskolor är dagbarnvårdare. Alla barn är inte redo att möta omvärlden i en större barngrupp med begränsad uppmärksamhet. Därför anser vi att detta alternativ är viktigt för att upprätthålla valfrihet för varje unikt barn. Vi vill öka möjligheterna att aktivt arbeta med informationskampanjer om möjligheten att välja detta alternativ respektive arbeta som dagbarnvårdare. Vi vill även inrätta nationella riktlinjer som tar fasta på att dagbarnvårdare ska erbjudas likvärdiga möjligheter och förutsättningar i alla kommuner och att dagbarnvårdarna är lämpliga för yrket. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Pedagogisk omsorg, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 27–29 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2018/19:1053 av (S) och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 46. Jag ser att det finns en tydlig risk att förskolan prioriteras högre än principen om att erbjuda barnomsorg som ligger i linje med föräldrarnas önskemål och barnens behov. Många kommuner har av besparingsskäl sagt upp eller planerar att säga upp kommunala familjedaghem till förmån för andra satsningar. beskriver familjedaghemmen som något som är på undantag och där förskolan är . Detta vill jag ändra på. Jag anser att kommunerna bör vara skyldiga att erbjuda pedagogisk omsorg för de föräldrar som så önskar och föreslår därför en skärpning av 25 kap. 2 § skollagen från nuvarande lydelse ”Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform” till ”Kommunen ska erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det”.