bet · H601KU20 · 2019-06-17 00:00:00 — [3] gäller en ny säkerhetsskyddslag (2018:585) och säkerhetsskyddsförordning (2018:658). Den tidigare lagen och förordningen upphörde då att gälla. [4] Statligt bildade stiftelser – regeringens insyn och uppföljning (RiR 2008:7). har konstitutionsutskott granskat att regeringen och statsråden i sin ämbetsutövning har följt grundlagarna och andra lagar och regler som styr regeringsarbetet. ledamöter är alla folkvalda och tillhör olika politiska partier, men granskningen är formell och handlar inte om vad som kan anses vara politiskt önskvärt eller klandervärt. granskning kan sägas innebära att politiskt ansvar utkrävs på konstitutionell grund, att det konstitutionella snarare än det politiska perspektivet ska ligga till grund för utskottets granskningsarbete. Det är av central betydelse. Det förpliktar men erbjuder öppningar till samförstånd över partigränser där kanske i vanliga fall samförstånd inte alltid råder. Årets granskning bygger på 18 anmälningar, vilket får anses vara normalt men ligga i den lägre delen av normalspannet när det gäller antalet anmälningar. har antalet anmälningar varierat från ungefär 20 till ungefär 40. Vad kommer fram till mer i detalj kommer vi under debatten att återkomma till, men jag kan på ett övergripande plan nämna att utskottet påtalar brister i fem ärenden. De statsråd som det handlar om är , , , och . , , var det i genomsnitt nio reservationer per granskningsbetänkande. KU började då arbeta aktivt för att hålla borta politiska övertoner och i stället fokusera just på saklighet och en strikt juridisk konstitutionell granskning. Ambitionen att göra detta ledde till framgång. Granskningsbetänkandena hade endast enstaka reservationer, vilket får beskrivas som unikt. , 2018, var det riksdagsval, och därefter tog nya ledamöter plats i . Några var förstås också kvar . Frågan, funderingar och farhågor väcktes när det gällde om därmed skulle frånfalla sakligheten och låta brösttoner och politisering färga arbetet. Men, fru talman, så har det inte blivit. Detta är ett helt enigt betänkande, utan en enda reservation, och det har vi all anledning att känna både stolthet och glädje över. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Men det är inte bara enigheten som är glädjande med årets granskning. Om utskottet skulle ha enats kring ett undermåligt betänkande hade enigheten knappast lyckats sminka över bristerna. Det hade inte varit något att känna stolthet eller glädje över. Men så är det inte, utan utskottet kan inför kammaren redovisa ett gediget och väl genomarbetat betänkande med eniga slutsatser. Det är en stor framgång. Jag vill passa på att tacka utskottskansliet för ett mycket väl genomfört arbete och även rikta ett varmt tack till övriga ledamöter i utskottet för ett gott samarbete. Min förhoppning och önskan är att vi även framöver ska låta sakligheten stå i första rummet. Jag tror att vi genom årets granskningsarbete har lagt en god grund för det fortsatta arbetet. Som jag sa kommer utskottet efter denna inledande debatt att gå igenom och debattera granskningsbetänkandets kapitel och ärenden mer i detalj. Årets granskningsbetänkande inleds med ett kapitel där vissa frågor om regeringens förhållande till behandlas. Därefter följer ett kapitel om handläggningen av vissa regeringsärenden med mera. I därpå följande kapitel behandlas vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen. Betänkandet avslutas med ett kapitel där vissa frågor om statsråds tjänsteutövning tas upp. Kapitelindelningen följer ärendenas huvudsakliga karaktär. Utan att gå in på detta i detalj tänkte jag ändå, fru talman, kommentera två av utskottets granskningsärenden. Jag börjar med det som vi lite kort och snärtigt kallar för G4. Det betyder Granskningsärende 4. Utskottet har där granskat hantering av en utvärdering av säkerhetsrådskampanjen. Det handlar om en utvärdering som har skrivits av ambassadören angående kampanj för en plats i . KU riktar här kritik mot utrikesminister och . Det har funnits en diskrepans mellan departementets och utvärderarens syn på uppdraget, vilket har påverkat synen på handlingsoffentligheten. Medan har uppfattat en handling som upprättad eller inkommen har departementet sett den som arbetsmaterial, som inte har behövt lämnas ut. Utskottet framhåller i den delen vikten av att UD vid uppdragsförhållanden som detta ser till att uppdragets karaktär noggrant gås igenom i förväg och att man även regelmässigt gör en noggrann tryckfrihetsrättslig analys för att säkerställa att all hantering av handlingar sker i överensstämmelse med regelverket om handlingsoffentlighet. KU konstaterar också att UD har lämnat otydliga och delvis missvisande uppgifter till journalister, vilket har resulterat i att möjligheten förtogs att begära att få saken prövad av myndigheten genom ett beslut av ett statsråd och i sista hand regeringen. Utöver detta finner KU att hanteringen av utrikesutskottets begäran om en formell prövning av frågan om utlämnande av handlingarna har dragit ut och att departementet har lämnat ofullständig information till utrikesutskottet. Sammantaget finner KU att det är synnerligen bekymmersamt att UD:s hantering av handlingar återkommande har gett upphov till klagomål som uppmärksammats i olika tillsyns- och granskningssammanhang. Det mest medialt uppmärksammade granskningsärendet är det som vi kallar för G8, Granskningsärende 8, förflyttningen av generaldirektör. KU har tidigare understrukit att ordningen för att förflytta en myndighetschef från en anställning syftar till att säkerställa myndigheternas och deras chefers självständighet. Det är mot den bakgrunden av central betydelse att det finns sakliga och objektiva skäl för ett beslut om förflyttning av en myndighetschef. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Lagen om offentlig anställning, , säger att om en chef för en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen är anställd för bestämd tid får han eller hon förflyttas till en annan statlig anställning före utgången av anställningstiden om det är påkallat av organisatoriska skäl eller annars är nödvändigt av hänsyn till myndighetens bästa. Ett sådant beslut om förflyttning får inte verkställas förrän beslutet har prövats slutligt eller rätten till talan har förlorats. Beslutet får dock ges omedelbar verkan om det finns synnerliga skäl för det. I den nu aktuella granskningen finner utskottet att förflyttningen skedde emot den förra generaldirektören vilja. Företrädarna för regeringen har framfört att det fanns en samsyn mellan AnnMarie Begler och departementet om att hon inte kunde fortsätta som generaldirektör för eftersom förtroende inte fanns. Utskottet finner dock att förflyttningen skedde emot vilja. När efterfrågade de synnerliga skälen för förflyttningen fick hon inga sådana. Det faller på statsrådet att försäkra sig om att förutsättningarna för att flytta en myndighetschef föreligger och att dessa också klargörs för myndighetschefen. och företrädarna för regeringen har framfört olika bilder av vad som har förekommit dels vid myndighetsdialoger, dels vid dialogen om Beglers fortsatta anställning. KU framhåller här att det är otillfredsställande att uppgifterna som har lämnats i granskningen går så pass mycket isär. Utskottet konstaterar också att dialogen mellan departementet och inte har levt upp till de krav som kan ställas på den. har inte uppfattat de synpunkter som har funnits om samverkan med berörda aktörer. Utskottet säger vidare att när en myndighet leds av en styrelse, vilket är fallet med , måste också styrelsen involveras när synpunkter som gäller myndighetens ledning tas upp av departementet. KU skriver också att någon dokumentation kring förflyttningen inte har gått att uppbringa och att det i samband med övervägandena av om det finns tillräckligt starka skäl för att skilja en myndighetschef från dennes anställning bör beaktas vilken dokumentation som kan behövas av dialogen med myndighetschefen. KU skriver slutligen: För de brister som utskottet har funnit bär statsrådet ansvaret. Detta kommer som sagt att beskrivas i detalj i de kommande debatterna. Med detta vill jag på vägnar anmäla resultatet av den granskning som redovisas i vårt betänkande enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. Till att börja med vill jag säga något allmänt om årets KU-granskning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning KU har att granska att regeringen följer de regler som finns för regeringsarbetet. Den kontrollmakt som KU är en del av är viktig i ett land som , som har en stark regeringsmakt. Vi lever ju med arvet regeringsform, där det står att konungen äger att allena styra riket. är det inte konungen utan regeringen, men regeringsmakten är egentligen fortsatt stark. Det är därför viktigt att parlamentet också har en stark kontrollmakt. En del av KU:s arbete handlar om att konstatera brister och kritisera statsråd för dessa brister. En annan minst lika viktig del av KU:s arbete är framåtsyftande. Vi iakttar saker och kan säga: "Det här verkar inte fungera så bra. Statsrådet har inte gjort fel, men här är det rutiner eller tillämpningar av regler som är fel. Framöver bör man nog göra så här." Vi är inom det område som man brukar kalla den goda revisorn. Vi talar om hur man bör tillämpa regler framöver. Det kan också vara värt att säga vad KU inte är: KU är ingen domstol. KU avgör heller inte frågan om formella förtroende för ett visst statsråd. Jag vill säga ytterligare något allmänt om årets granskning. Vi har haft 18 anmälningar att ta ställning till. Två av dessa var egentligen desamma som andra, så de facto var det 16 anmälningar, vilket är betydligt färre än vad vi har haft . Allvarligare brister har påtalats i tre ärenden, och lite mindre brister har påtalats i några andra ärenden. Det som är speciellt med den period vi har granskat är att vi hade en övergångsregering efter förra årets val. Vi kan konstatera att vi inte haft några anmälningar mot övergångsregeringens agerande. Detta tyder på att den iakttog stor försiktighet i utövandet av regeringsmakten. En övergångsregering har samma formella rättigheter som en vanlig regering med undantag av att den inte kan upplösa . Men det är klart att den långa perioden ändå väcker en fråga, och är vi återigen den goda revisorn: måste en övergångsregering börja regera lite mer? Det tog väldigt innan statliga verk fick nya generaldirektörer och nya ambassadörer blev utsedda. Detta är något som KU kommer att titta på framöver för att se om det finns anledning att fundera över det. KU har ett helt enigt granskningsbetänkande, och detta tror jag är viktigt för att upprätthålla legitimiteten i KU:s granskning. Om priset för enigheten hade varit ett totalt tandlöst betänkande skulle det ha varit ett väl högt pris, precis som fru ordföranden sa tidigare, men tvärtom innehåller betänkandet synpunkter på regeringens agerande på en hel del punkter. Mina utskottskamrater kommer att gå in på ärendena mer i detalj, men jag ska nämna ett par av dem lite kort, på ett övergripande plan. Det första handlar om UD och offentlighetsprincipen. Vi kan konstatera att flera utrikesministrar av olika politisk färg, till exempel och , har fått anmälningar när det gäller hantering av offentliga handlingar. Detta är inte bra, för det tyder på att det finns en myndighetskultur som man behöver göra något åt. Det finns självfallet anledning att ha respekt för speciella uppdrag. Departementet har att hantera förhållanden till främmande makt, och det är fler ärenden av hemlig karaktär där en säkerhetsprövning måste göras. Det är också en besvärlig struktur på det viset att utlandsmyndigheterna är egna myndigheter och att det därigenom blir en stor mängd dokument som ska hanteras och göras prövningar av. Men svensk lagstiftning gäller, och UD måste hitta metoder för att tillämpa denna lagstiftning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Det som vi har sett och som handlar om en händelse 2017 är inte tillfredsställande. Däremot välkomnar utskottet att utrikesministern har satt in ett åtgärdspaket för att komma till rätta med dessa delar. Vi ser fram emot att inte behöva ta emot anmälningar inom detta område framöver. Man behöver verkligen komma åt kulturen på . Flyttningen av tidigare generaldirektör är det mest omdebatterade ärendet . Jag tänker inte gå in i detalj på det, utan det kommer att göra . Men det man kan konstatera i ärendet är att det finns brister i kommunikation och i dokumentation och att det finns en speciell problematik runt styrelsestyrda myndigheter som regeringen inte hanterat på rätt sätt. Detta kommer att kommenteras ytterligare. Man kanske ska lägga in dessa ärenden i en större struktur. Vi har i en unik förvaltningsstruktur. Till en del finns den även i vårt broderland , som också är arvinge till Axel styrsystem, nämligen självstyrande statliga myndigheter. Vi har mindre departement i och självstyrande statliga myndigheter. Dessa är i många andra länder en del av ministerierna eller departementen. Det här skapar en speciell utmaning, för enligt regeringsformen är det ändå regeringen som är ansvarig inför för rikets styrelse. Om vi i ska kunna ställa regeringen till ansvar för rikets styrelse måste regeringen också kunna styra myndigheterna. Det finns ett regelsystem för detta, men det är inte alldeles enkelt att säga att det finns en glasklar linje där. Därför innebär den styrmodell vi har en utmaning, och jag tror att vi får räkna med att få anmälningar . Det är en svårtillämpbar gränsdragning för att se till att styrsystemet fungerar. En annan sak som återkommer ofta är statsråds deltagande i den allmänna debatten. Det får inte uppfattas som att de styr via den, alltså att det är ministerstyre. Jag tror att det finns en bild att allmänheten skulle bli väldigt förvånad om ministrar inte deltar i den offentliga debatten av rädsla för att via den idka ministerstyre. Där har vi också en evig besvärlig gränsdragning. Hur mycket kan man säga, och i vilket sammanhang kan man säga det för att det inte ska bli ministerstyre? Detta är som sagt väldigt mycket en konsekvens av det styrsystem som vi har valt i , och där är vi vakthundar som ska se till att man håller sig på rätt sida av den lite suddiga gränsen. Till slut vill jag tacka utskottskansliet för det arbete som har gjorts. Jag vill önska mina utskottskamrater och fru ordföranden en god sommar och detsamma till fru talmannen. Jag vill börja med att rikta ett stort tack till mina utskottskollegor för ett trevligt och givande samarbete under den korta tid jag har haft förmånen att vara riksdagsledamot och ersättare i . Det har varit en intressant vår, och jag hyser en stor förhoppning om att vårt goda samarbete kommer att fortsätta även vid granskningarna under kommande . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Jag vill också rikta ett stort tack till vår fantastiska kanslipersonal, som alltid ställer upp och finns där när vi har frågor. Ni har ett otroligt tålamod med våra nycker. Trots att vi ibland, för att inte säga ofta, kommer med förslag på mindre justeringar ganska sent i ärendenas gång lyckas ni få med dem i våra betänkanden till slut. För att inte tala om er ovärderliga hjälp i granskningsärendena - ni gör ett fantastiskt arbete, och vi är mycket glada för det stöd ni utgör för utskottet. är det bildades och påbörjade sin granskning av regeringen och att den följt de lagar och regler som reglerar regeringsarbetet. arbete, och även resultatet av dess arbete, har varierat . Jag är glad att arbetet har utvecklats till vad det är , och jag är stolt över att vara delaktig i det. Jag vill också förtydliga att det inte åligger utskottet att bedöma hur lämpliga regeringens åtgärder är utan endast om de lagar och regler som finns följs. Vi granskar alltså inte det politiska innehållet utan snarare dess formella beredning. har vi diskuterat de olika granskningsärendena vid ett antal tillfällen. I diskussionerna har många kloka synpunkter framförts, och vi har vridit och vänt på argument, ibland . Vi har frågat ut statsministern och statsråd, men även höga befattningshavare inom förvaltningen. Vi har begärt in skriftliga utlåtanden, som vi sedan har haft följdfrågor på eller behövt förtydliganden av. Vi har begärt ut handlingar från regeringen och myndigheter. Vi har på det stora hela haft ett bra underlag att arbeta med. Ändå har det inte alltid varit lätt att utreda vad som verkligen har skett och vad som har sagts. I exempelvis vår granskning av förflyttningen av generaldirektör har ord stått mot ord, och dokumentation som kunnat styrka påståenden har saknats. Situationen har komplicerats ytterligare av att är en styrelsemyndighet och styrelsen inte involverats i planerna på att förflytta generaldirektören. Vid sådana tillfällen försvåras granskningen. Enligt utskottets mening står det dock klart att förflyttningen inte varit frivillig och att dokumentationen behöver vara tydlig i fall som dessa. anser därför att statsrådet bär ansvaret för de brister som har framkommit i granskningen. Även i granskningen av hantering av en utvärdering av säkerhetsrådskampanjen har funnit brister. Det handlar om förfrågningar från flera håll om att ta del av handlingar. En journalist nekades handlingar, och motiveringen till nekandet var otydlig och delvis missvisande, vilket ledde till att det var omöjligt att få saken prövad av ett statsråd eller regeringen. Dessutom drog behandlingen av utrikesutskottets begäran att få ta del av handlingen ut orimligt . Frågan om en handling är allmän när en tidigare medarbetare modifierar sitt arbete från tiden som anställd har också varit en del i den här granskningen. Även här försvåras utskottets bedömning av att två parter har olika uppfattning. De brister som har funnit kan utrikesministern dock inte undgå ansvar för. granskningar kan även leda till att misstankar om felaktigheter skingras. Jag tänker bland annat på granskningen av regeringens styrning av . Här drog nog många paralleller till förra årets granskning av Transportstyrelsen och såg framför sig en omfattande granskning med besvärligt utfall. Granskningen visade dock snart att det inte förekommit några formella fel i hanteringen av detta ärende. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning har också granskat ett antal uttalanden av statsråd. I vissa fall har det rört sig om partipolitiska uttalanden, och i andra fall har det varit rent felaktiga uttalanden. Vi kommer att gå in mer detaljerat på de enskilda ärendena senare under debatten. Trots vissa svårigheter i granskningarna har vi i utskottet enats om ett betänkande utifrån de uppgifter vi har haft tillgång till. Det gläder mig att vi har enats, för det är viktigt. Det visar nämligen att är att lita på och granskar regeringen och ministrarna sakligt och opartiskt. Just att vi gör detta sakligt och opartiskt betyder faktiskt att såväl medborgarna som kan lita på det vi kommer fram till. Det visar att oavsett vilka partier som för tillfället har regeringsmakten kommer granskningar att vara sakliga och opartiska. Detta, fru talman, tror jag ger den pondus och den vikt som behövs. Därför vill jag tacka utskottet för ett gott samarbete. När vi nu ska debattera och summera mandatperiodens första granskningsbetänkande kommer jag att göra en tillbakablick och en personlig reflektion över KU:s arbete med årets granskningsbetänkande. När jag som ny ledamot i riksdag fick förtroendet och förmånen att företräda i närmade jag mig uppdraget med stor glädje och nyfikenhet och, ärligt talat, rätt höga förväntningar. Jag hade höga förväntningar på hur mycket nytt jag skulle få lära mig och tillägna mig och på vilket arbetsklimat, vilken kultur och vilka spelregler vi gemensamt i utskottet skulle skapa, vårda och värna. Och jag hade spända förväntningar på hur vi, ett till stora delar utbytt gäng jämfört med uppsättningen under den föregående mandatperioden, skulle klara arvet efter och arbete med att restaurera . Nio av utskottets sjutton ledamöter har inte tidigare tjänstgjort i KU. Sju av de ordinarie ledamöterna var med under förra mandatperioden. Det var inte självklart, i vart fall inte för mig, hur vi skulle lyckas förvalta arvet på ett ansvarsfullt sätt. Vad är det för arv jag talar om? Jo, det gedigna arbete KU under förra mandatperioden, under ovannämnda herrars ledning, lyckades åstadkomma i den del av utskottet som handlar om granskningsarbetet. Jag talar om arbetet med att återföra KU till rötterna - till den juridiska och konstitutionella granskning som KU inrättades för . Uppgiften är att i den årliga så kallade vårgranskningen granska om regeringen och dess medlemmar i sin ämbetsutövning har följt grundlagarna och andra lagar och regler som styr regeringsarbetet. var min fundering som sagt om och på vilket sätt vi skulle klara av uppgiften. Jag hade spända förväntningar på mig själv och oss och hur vi under mandatperiodens första , som ändå måste ses som ett formativt skede, skulle klara av den. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Jag har försökt att ge mig i kast med uppdraget som ledamot i inte bara med stor entusiasm och nyfikenhet utan även med ödmjukhet - inför kollegor och inför svåra ärenden och situationer. Jag har varit politiskt aktiv . För mig har det alltid varit angeläget att i stunder av framgång och motgång och i vanligt vardagsgnetande ständigt återvända till och rannsaka mina egna drivkrafter. Vad är det som driver mig som politiker? Vad är det för värderingar och idéer om samhället som ger mig mod, ork och kraft att ladda om, försöka på nytt och inte ge upp? Varför gör jag det här? Jag är politiskt aktiv för att jag, antagligen tillsammans med de flesta av er, delar drömmen och visionen om att förändra samhället till det bättre. Vi må ha olika idéer och värderingar om vad ett gott samhälle är och hur vi ska ta oss dit, men det är ytterst därför vi är här, som jag ser det. Jag är här för att jag vill uträtta något - inte för att vara elakast på Twitter, för att sprida missaktning och desinformation på sociala medier, för effektsökeri eller för att jaga i rampljuset. Jag tror på riktigt på syftet med att kontrollera hur regeringen och dess myndigheter sköter sitt arbete, det som kallas för kontrollmakt. Jag tror att det kan bidra till att regeringen och myndigheterna följer lagarna och arbetar effektivt och att medborgarna känner förtroende för den offentliga makten. KU är ett av flera redskap för att utöva kontrollmakten och har enligt grundlagen, regeringsformen, en speciell uppgift att granska regeringen. Kalla mig naiv, men jag tror att den uppgiften, rätt hanterad, gör skillnad. Därför har jag tagit arbetet i KU på stort allvar. Jag har försökt göra det med uppriktiga intentioner, med öppenhet och nyfikenhet, med beredskap att få mina ståndpunkter och argument utmanade och med en vilja att ta intryck av och kanske till och med ändra min egen ståndpunkt när jag lyssnat in våra diskussioner och resonemang. Därför har det varit viktigt för mig att försöka göra allt jag förmår för att bidra till att KU ska ägna sig åt det KU ska - för att grundtanken med granskningen ska vara administrativ och inte politiskt inriktad, som KU framhöll . KU är som bäst när man ett valår gör en enig granskning med väl underbyggda och sakliga påpekanden om brister i statsråds tjänsteutövning i flera stora, kontroversiella och komplexa ärenden. KU är som sämst när man tillåter sig att bli ett redskap eller en arena för en politiserande pajkastning. Vilket KU vill vi ha? Det är vi som sitter i KU vid varje givet tillfälle som väljer. Låt mig sätta vår KU-granskning i ett större och lite bredare perspektiv. hörde jag en av riksrevisorerna, , apropå eget utvecklingsarbete i förbigående säga något i stil med: Ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. Jag blev mycket glad och inspirerad när jag hörde hennes ord.