bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — bör därför verka inom EU för att det inte ska göras avdrag på EU-ersättningarna om det finns en nationell reglering som medför proportionerliga konsekvenser för jordbrukaren. Tyvärr har regeringen presenterat förslag som går i motsatt riktning och ökar dubbelbestraffningen i proposition 2017/18:165 Effektivare sanktioner i livsmedelskedjan. Konkurrenskraftigt lantbruk, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1336 av (M) yrkande 1, 2018/19:1682 av (M), 2018/19:1699 av (M), 2018/19:1955 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 28. har en rad förslag på åtgärder för att nå livsmedelsstrategins övergripande och strategiska mål. För att stärka konkurrenskraften i livsmedelskedjan är det enskilt viktigaste att sänka kostnader som är högre i än i jämförbara konkurrentländer. Det handlar dels om direkta kostnader i form av skatter och avgifter, dels om indirekta kostnader genom regelkrångel, administration och kostsamma särkrav. Regeringens livsmedelsstrategi och handlingsplan ekar tomma på sådana åtgärder och fokuserar i stället på nya utredningar och offentligt styrda åtgärder. Konkurrenskraftigt lantbruk, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1336 av (M) yrkande 1, 2018/19:1682 av (M), 2018/19:1699 av (M), 2018/19:1955 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 2. I har vi friska djur och en låg antibiotikaanvändning, vilket ger goda skäl att bevara och utveckla svensk animalieproduktion. Den nuvarande trenden medför emellertid en ständigt minskad svensk jordbruksproduktion, vilket per automatik innebär ökad import av livsmedel från länder med lägre ambitioner på miljö- och djurskyddsområdet. En förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald är ett livskraftigt jordbruk. Öppna och levande landskap kan inte lagstiftas fram; det går bara att åstadkomma om det är lönsamt att bedriva jordbruk och hålla djur. Konkurrenskraftigt lantbruk, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1336 av (M) yrkande 1, 2018/19:1682 av (M), 2018/19:1699 av (M), 2018/19:1955 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 2. Höga miljö- och djurkrav är ett viktigt för svensk livsmedelsproduktion. Svensk mat är klimatsmart och produceras med god djuromsorg och miljöhänsyn, och detta är en konkurrensfördel som måste värnas. Jordbrukets klimat- och miljöpåverkan, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 27. motsätter sig åtgärder som fördyrar svensk livsmedelsproduktion, och vill gå i motsatt riktning och underlätta för svenskt jordbruk, vilket också gör skillnad för klimatarbetet på global nivå. Det svenska jordbruket är ledande vad gäller låga växthusgasutsläpp, varför ökad svensk livsmedelsförsörjning bidrar positivt till arbetet med att minska utsläppen på global nivå. Ökad svensk matproduktion kommer, till följd av konsumtionsmönster, trots något ökade utsläpp av växthusgaser på nationell nivå totalt att bidra till minskade utsläpp på global nivå. Målet inom jordbrukssektorn bör således i första hand utgå från att öka den svenska livsmedelsförsörjningsgraden och inte begränsas av nya krav på utsläppsminskningar som riskerar att få negativa effekter för det globala klimatarbetet. Jordbrukets klimat- och miljöpåverkan, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 21. Inom jordbruket behövs en rad insatser för att minska utsläppen. Svenskt jordbruks utsläpp kommer till stor del från metan från idisslande djur, användningen av fossila bränslen och indirekt från tillverkningen av mineralgödsel och foder. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård, öppna landskap och bevarande av den biologiska mångfalden. Det behövs ett tydligare fokus på hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Myndigheter och konkurrenskraft, punkt 12 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2018/19:1336 av (M) yrkande 3. Myndigheter har en viktig roll i att stötta företag och underlätta för dem. Detta fungerar på önskvärt sätt. Det behövs enklare rutiner, regler och processer hos myndigheter som förenklar för livsmedelsföretagare. Myndigheter och tjänstemän ska även ha företagsaspekten i fokus när de fattar beslut eller utformar regler. Vi vill att berörda myndigheter får ett främjandeuppdrag som förtydligar att de inte bara ska utgöra ett kontrollerande organ. Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv. Myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag bör i högre utsträckning tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. Regeringen bör därför tydligare ge i uppdrag åt berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Detta bör ske genom en översyn av instruktioner och regleringsbrev. Genomförande av EU-regler, punkt 13 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkandena 9, 10 och 22 samt 2018/19:848 av (M) yrkande 2. De EU-gemensamma regelverken för företag i primär- och livsmedelsproduktion kan anses vara lägstanivån för EU:s inre marknad. Det innebär att alla mer långtgående nationella regler och särkrav utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att hämma de svenska företagens konkurrenskraft. Därför måste alla nationella särkrav alltid vara väl motiverade och konkurrensbedömda. Vi anser att svenska mer långtgående särkrav för primär- och livsmedelsproduktionen med jämna mellanrum bör prövas och vid behov förändras i förhållande till rådande marknadssituation i syfte att tillåta större flexibilitet. EU-medlemskapet har medfört hård konkurrens för de svenska bönderna. På EU:s inre marknad konkurrerar svenska bönder med andra aktörer i övriga medlemsländer och måste då följa . finns omfattande lagstiftning vad gäller t.ex. miljö och djurhållning, som i många fall är specifik för . Därtill är byråkratin i ofta mer nitisk än i andra EU-länder vad gäller genomförande av EU-lagstiftning och orsakar ofta försämrad konkurrenskraft för livsmedelssektorn. Av instruktionerna till samtliga berörda myndigheter bör det framgå att myndigheterna ska genomföra EU-direktiv och tillämpa EU-förordningar på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt, inom EU-reglernas ramar, för berörda näringar. När nya regler kommer på plats eller befintliga regler skärps finns en risk att lagstiftaren och myndigheterna har väl bråttom att genomföra dessa. Det medför att företag inom primär- och livsmedelsproduktionen får svårt att på ett rimligt sätt genomföra nödvändiga förändringar i sin verksamhet. Vi föreslår att konsekvenserna av alla skärpta regler ska analyseras noga och att företag i primär- och livsmedelsproduktionen alltid ska ges en rimlig tidsram för att ställa om sin verksamhet. Regelförenklingar, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29, 2018/19:1336 av (M) yrkande 2, 2018/19:1636 av (M) yrkande 1, 2018/19:1926 av (M) och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 12–14. Att starta företag i livsmedelsbranschen kan vara tufft, särskilt för små företag som arbetar i liten skala. Vi tycker att det ska bli lättare att starta företag, och en del i det är att se över möjligheterna att ge företag som är i uppstartsskedet dispens från vissa krav som medför kostsamma investeringar. Regelförenklingar, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29 samt 2018/19:1336 av (M) yrkande 2, 2018/19:1636 av (M) yrkande 1, 2018/19:1926 av (M), 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 12–14 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 19. Det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner när det gäller miljön. All politik och myndighetsutövning bör i högre grad utgå från att konkurrenskraft, tillväxt och aktivt brukande av mark i ska gynnas. Det handlar om att se systemet ur ett helhetsperspektiv. Myndigheterna bör eftersträva långsiktiga och målstyrda regelverk med mer generella rutiner och allmänna råd, och styra bort från en kultur av detaljstyrning och millimeterrättvisa. Vi vill se över hur man kan minska byråkratin och underlätta vardagen för lantbrukare. Regelförenklingar, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 12–14 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29, 2018/19:1336 av (M) yrkande 2, 2018/19:1636 av (M) yrkande 1, 2018/19:1926 av (M) och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 19. Regler och villkor är ett av livsmedelsstrategins huvudområden. Detta är mycket viktigt för lönsamheten och konkurrenskraften. En parlamentarisk statlig utredning bör därför tillsättas för att ta ett samlat grepp om regelbördan och föreslå förenklingar. Det finns konkreta åtgärder som skulle kunna genomföras genast. En förändring kan vara att bonden skickar in ett mindre antal blanketter och att dessa skickas till samma myndighet i stället för som då bonden ska skicka rätt papper till rätt myndighet. Den ansvariga myndigheten kan sedan skicka informationen vidare till rätt instans. Även regelkontrollen upplevs som inriktad på att stjälpa i stället för att hjälpa lantbruksföretaget. Kontrollen av regelefterlevnaden bör förenklas utifrån tysk modell, där en instans står för kontrollen i stället för att kommunen och andra myndigheter utövar tillsyn över samma regel. kan en lantbruksföretagare få besök av fem–sex olika typer av inspektörer som ska inspektera verksamheten vid olika tillfällen. I stället bör en enda myndighetsperson kontrollera verksamhetens alla delar vid sitt besök. Vidare bör regeringen ge och Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utarbeta en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktionen. Detta uppdrag ska syfta till att förkorta prövningsprocessen, öka kompetensen hos handläggare och främja en enhetlig rättstillämpning i olika delar av landet. Kompetensförsörjning för de areella näringarna, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 18. föreslår att SLU i samarbete med näringslivet samt svensk och internationell expertis inom universitet och högskolor får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Utredningen föreslår också att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. Genom anpassade utbildningar för ändamålet, på både gymnasie- och högskolenivå, kan man skapa goda förutsättningar för framgångsrika företag och tillgång till kompetent arbetskraft. anser att det är viktigt att säkerställa kompetensförsörjningen för de areella näringarna och att anpassa utbildningarna mer efter arbetslivets behov, särskilt i fråga om bristyrken. Generationsskiften i lantbruket, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 26. Generationsskiften och företagsöverlåtelser inom lantbruksföretag kommer i allt högre grad att innebära stora kapitalinsatser. Utvecklingen går också mot nya typer av ägare och helt andra krav för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och trädgårdsföretag. I det sammanhanget är utformningen av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen viktig. vill därför utreda lantbrukets möjligheter att i högre grad få tillgång till riskkapital samt underlätta för generationsskiften inom om de areella näringarna. Ekologiskt jordbruk, punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 19, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1728 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1731 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 30, 2018/19:2302 av och (båda MP) yrkande 1, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 8 samt 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 6. anser att den samordnande funktion för ekologisk produktion som regeringen har inrättat i stället borde ha till uppgift att se till hela jordbrukets hållbarhet på vetenskapliga grunder, inte till konsumtionstrender och ideologi eller inriktas mot en specifik produktionsform. Vi anser inte heller att det finns någon rimlig grund för att upprätta politiskt beslutade mål för exempelvis ekologiska livsmedel. Det är upp till marknaden, inte politiken, att tillgodose konsumenternas önskemål i detta avseende. Ekologiskt jordbruk, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 19, 2018/19:1728 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1731 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 30, 2018/19:2302 av och (båda MP) yrkande 1, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 8, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 1. anser att det behövs fler åtgärder som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. Regeringen har emellertid fastställt ett inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion som innebär att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Vi anser inte att det behövs kvantitativa mål för ekologisk produktion och konsumtion. En ökad ekologisk produktion bör främst bygga på rimliga konkurrensvillkor och förutsägbara regler där bönder, handel och konsumenter själva utvecklar det ekologiska konceptet. Ekologiskt jordbruk, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1728 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1731 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 30, 2018/19:2302 av och (båda MP) yrkande 1, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 8, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 1. anser att målsättningen att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030 är välavvägd och ambitiös men att produktionsmålet är för lågt. Vi anser att det finns många vinster med ökad andel ekologiskt lantbruk; uppgår det till . Det ökar den biologiska mångfalden och minskar utsläppen av bekämpningsmedel i grundvatten och vattendrag. Efterfrågan på ekologiska livsmedel är stor, och ökad inhemsk ekologisk produktion skulle därmed stärka både konkurrenskraft och hållbarhet i vårt jordbruk. Ekologiskt lantbruk ger även i ökad utsträckning djur möjlighet till naturligt beteende, och studier visar att innovationer inom det ekologiska lantbruket även ger effekt på det konventionella jordbruket. Sammanfattningsvis finns många goda skäl att öka målsättningen för certifierad ekologisk jordbruksmark 2030. Ekologiskt jordbruk, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 19, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1728 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1731 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2302 av och (båda MP) yrkande 1, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 8, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 1. Livsmedelsproduktionen, oavsett om den är konventionell eller ekologisk, ska styras av konsumenternas efterfrågan, inte av stöd, subventioner eller snedvridande regler. Ett nationellt råd för livsmedelsstrategin, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 8. Ett nationellt råd bör inrättas för att bidra till att genomföra livsmedelsstrategin. Syftet med rådet är att stärka samarbetet mellan berörda myndigheter, jordbruks- och trädgårdsnäringens branscher, livsmedelsindustrin, handeln, forskarsamhället, utbildningsväsendet och andra berörda intressen. Rådet bör löpande informera regeringen om näringens prioriteringar samt om vilka åtgärder som behövs. Rådet ska även arbeta för att berörda aktörer åtar sig att bidra till genomförandet av strategin. Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin, punkt 19 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 32. Arbetet med livsmedelsstrategin måste följas upp kontinuerligt. En årlig resultatredovisning görs rimligen i budgetpropositionen. Utöver det är det nödvändigt att en mer utförlig extern utvärdering görs med jämna mellanrum. Ett rimligt intervall för en sådan utvärdering kan exempelvis vara en gång per mandatperiod. En av dessa bör ha karaktären av en mer omfattande halvtidsutvärdering, för att viktiga reformer ska kunna genomföras för att målen ska kunna nås till 2030. Gödsel, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 35 och 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1583 av (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 3. En stor kostnad för gödselhantering är lagringen, detta eftersom produktionen är ganska , medan spridningen bara sker vissa tider . Väderhändelser kan försvåra situationen ytterligare. Därför är det angeläget att hitta vägar att lätta upp regelverket för när gödseln tillåts att spridas i fall då det obetydligt påverkar näringsläckaget eller vid särskilda situationer. Vi anser därför att en översyn med det syftet behöver göras. Hag- och betesmarker, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkande 1. Många ängs- och hagmarker växer igen, bl.a. på grund av för få betande djur. Fler betande djur behövs för att behålla hagarna öppna och bevara den biologiska mångfald som finns där. Ängs- och hagmarkerna rymmer även viktiga kulturhistoriska värden. ser stora behov av att skapa bättre förutsättningar för lantbrukare att ha betande djur i hagar, vilket i grunden handlar om att stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft. På så sätt kan vi bevara ängs- och hagmarker som vi skapar förutsättningar för en levande landsbygd och ett livskraftigt jordbruk. Hag- och betesmarker, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 3. har nästan en femtedel av hag- och betesmarker försvunnit. I biologiskt hänseende är dessa hag- och betesmarker några av de mest värdefulla och intressanta naturtyper vi har i när det gäller biologisk mångfald. Det handlar dessutom om att bevara ett vackert öppet landskap med goda förutsättningar för livsmedelsproduktion, sysselsättning, boendemiljöer, turism, rekreation och artrikedom. anser att tillsammans med andra myndigheter i högre grad än bör verka för att bevara och utveckla hag- och betesmarkerna. Lantraser och lantsorter, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Med lantsorter avses sorter av nyttoväxter som odlades redan innan den vetenskapliga växtförädlingen vann insteg. Gemensamt för alla lantsorter är att de har anpassat sig till förhållandena på den plats där de odlats och utvecklats. Äldre sorter uppvisar stora genetiska skillnader och ger nya möjligheter i växtföljden. Det kan konstateras att äldre lantsorter inte bara är ett kulturarv utan också en viktig del i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. vill fortsätta att intensifiera insatserna för att bevara och utveckla de gamla lantsorterna. De svenska lantraserna har långa anor i och är levande bärare av vår kulturhistoria. Lantrasföreningarna utför ett stort arbete för att bevara lantraserna genom upprätthållande av genbanker, rekrytering och information.