bet · H601TU16 · 2019-05-31 00:00:00 — Utsläppen minskade sedan fram till slutet av 2014 då indexet nådde en nivå på 102 för att därefter följas av perioder med både ökningar och minskningar. Orsaken till den lägre minskningstakten är att energieffektivare fordon och ökad andel biodrivmedel delvis har motverkats av ökad personbils- och lastbilstrafik. Index låg på 98, dvs. lägre än utsläppen . har dock utsläppen ökat . Det kan jämföras med en nödvändig minskningstakt på för att nå klimatmålet för transport-sektorn 2030. uppger på sin webbplats att det finns många utmaningar på vägen mot en fossilfri transportsektor. För att nå dit krävs enligt myndigheten systemsyn och samverkan mellan olika aktörer, sektorer och discipliner. Utskottet vill förtydliga att bidrar till att ställa om till en fossilfri transportsektor genom att stödja forsknings- och innovationsprojekt inom flera kompletterande områden och med ett brett spektrum av aktörer. Utgångspunkten är att myndigheten, tillsammans med akademi, näringsliv, kommuner, regioner samt andra statliga myndigheter, ska bidra till att lösa de problem som finns inom transportsektorn. har också fått i uppdrag av regeringen att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. Samordningsuppdraget, Soft, pågår 20162019 och genomförs tillsammans med Transportstyrelsen, , , och . I uppdraget ingår att ta fram en strategisk plan för omställningen, samordna arbetet och föra dialog med relevanta aktörer och aktörsgrupper. Dessutom ingår att skapa synergier med andra nationella satsningar som behövs för omställningsarbetet. Myndigheten ska också ta fram en plan för hur samhällsekonomiska kostnader och nyttor av arbetet ska utvärderas. Den strategiska planen överlämnades till (Miljö- och ) . driver samordningsuppdraget som ett program för att samordna och följa upp de förslag och åtaganden som presenterades i planen. Samtliga Soft-myndigheter deltar i genomförandet av den strategiska planen. Regelbunden uppföljning sker i en uppdragsplan där samtliga aktiviteter finns listade. I den strategiska planen formuleras ett antal förslag och åtaganden som handlar om samhällsplanering, ekonomiska och administrativa styrmedel, kunskaps- och informationsinsatser, forskning och innovation, internationellt arbete m.m. för att underlätta övergången till en fossilfri transportsektor. Den strategiska planen identifierar tre centrala områden för omställningen till fossilfrihet. Det handlar om att få ett mer transporteffektivt samhälle, få fram energieffektiva och fossilfria fordon och transportmedel samt uppnå en högre andel förnybara drivmedel. I rapporten anges att det inte kommer att vara tillräckligt att endast arbeta med ett eller två av dessa områden, dels eftersom resurser för att framställa förnybara drivmedel, batterier, fordon och infrastruktur är begränsade, dels för att sprida risken om något område inte utvecklas som förväntat. I rapporten framhålls vidare att det handlar om en stor omställning som ska ske , och potentialen inom alla tre områden kommer därför att behöva utnyttjas för att nå de ambitiösa mål som satts upp. De tre områdena kommer dock att ges olika stort fokus i staden respektive på landsbygden. Åtgärder för ett transporteffektivt samhälle har särskilt stor potential i miljöer där förutsättningar är goda för överflyttning mellan trafikslagen och där bebyggelseplaneringen kan bidra till en minskad efterfrågan på bilresor. På landsbygden kommer större vikt att behöva läggas vid energieffektiva fordon och förnybara drivmedel (även om lösningar för t.ex. resefria möten och distansarbete också kan ha stor potential). Likaså Trafikanalys har fått regeringens uppdrag att undersöka förutsättningarna för att nå en fossilfri fordonspark till 2030. Trafikanalys har genomfört två utvärderingar av åtgärder som syftar till att öka andelen personbilar som kan drivas med ett alternativt bränsle, som exempelvis fordonsgas eller el. Den första rapporten handlar om en internationell jämförelse mellan ett flertal länders arbete med att öka andelen miljöbilar. Rapporten visar att de framgångsrika exemplen bygger på aktivt arbete med en kombination och en sammansättning av olika styrmedel som påverkar både utbudet och efterfrågan på miljöbilar samt gynnar utvecklingen av en god infrastruktur, framför allt laddstationer för elbilar och gastankstationer för gasbilar. Vidare indikerar resultaten att olika former av bekvämlighetsförmåner kan öka efterfrågan på miljöbilar då konsumenterna ofta värderar möjligheterna till tidsvinster och annan form av bekvämlighet högt. Den andra rapporten fokuserar på den svenska tillväxttakten för personbilar som kan drivas med alternativa bränslen. Rapporten behandlar det svenska arbetet med att utveckla styrmedel som syftar till att stärka marknaden för personbilar med alternativa bränslen. I rapporten behandlas även uppföljningar, utvärderingar och forskning om styrmedlens effekt och möjligheten att nå 2030-målet. I rapporten för tunga miljövänliga fordon (2019:2) som Trafikanalys överlämnade till regeringen undersöker myndigheten hur en introduktion av tunga fordon med låga utsläpp skulle kunna främjas. Uppdraget har inneburit att analysera om det finns behov av ytterligare styrmedel för att ställa om flottan av tunga fossildrivna fordon, så att utsläppen av växthusgaser kan minska enligt klimatmålet för inrikes transporter. Trafikanalys konstaterar att det finns ca 84 000 tunga lastbilar i trafik i . Av dem är dieseldrivna och särskilt anpassade för alternativa drivmedel. nyregistreras knappt 8 000 tunga lastbilar i , och Trafikanalys bedömning är att omställningen till fossilfrihet kommer att gå långsammare för tunga lastbilar än för personbilar och bussar. Trafikanalys föreslår därför en miljölastbilspremie som uppgår till av merkostnaden för fordonet, jämfört med motsvarande diesellastbil, oavsett om det handlar om el-, gas- eller etanollastbil. För små och medelstora företag föreslås premien uppgå, åtminstone i början, till av merkostnaden. Myndigheten understryker att det är viktigt att premien konstrueras så att fordonen blir kvar i . Det föreslås i första hand ske genom att premien blir ett villkorat bidrag, där villkoret är att fordonet förblir i det . Ett andrahandsalternativ är att det konstrueras som ett villkorslån som skrivs av och efterskänks . Bedömningen är att ett betydande antal gasfordon redan från början kan komma att lyfta miljölastbilspremie, medan antalet ellastbilar inledningsvis är litet men kan växa relativt snabbt. Förslaget är att premien införs 2020, och budgeten för första året blir i storleksordningen för att sedan öka åren därefter. Utskottet vill också framhålla att överlämnade sin rapport till regeringen som har särskilt fokus på transportsektorn. I rapporten lämnas tio rekommendationer till regeringen för fossilfria transporter, varav fyra om ledarskap och styrning inom transportområdet, och sex om styrmedel på transportområdet. Det handlar bl.a. om behovet av en handlingsplan för fossilfrihet, att bygga bort bilberoendet, att skynda på elektrifieringen och att bestämma ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel. Man pekar i rapporten på att regeringen i regeringsförklaringen aviserade att inga nya bensin- eller dieseldrivna bilar skulle få säljas efter 2030. Enligt framstår det dock som oklart hur ett sådant mål ska omsättas i praktiken eftersom samma bränslen i princip kan tillverkas av såväl fossil som förnybar råvara. anser att det är viktigt att i stället sätta en bortre gräns för försäljningen av alla fossila drivmedel, vare sig det är bensin, diesel eller fossil fordonsgas. Vidare framhålls att ett stoppdatum för försäljning av fossila drivmedel kan kompletteras med att i närtid införa ett formellt krav på att alla nya bilar som säljs ska kunna drivas på ett fossilfritt drivmedel (inklusive el) eller på ett bränsle med en hög inblandning biodrivmedel. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att frågan om en fossilfri fordonsflotta är väl uppmärksammad och att det pågår ett ambitiöst och omfattande arbete som involverar ett stort antal aktörer som på olika sätt bidrar till den politiska målsättningen om att ska ha en fossilfri fordonspark 2030. Utskottet är väl införstått med de många utmaningar som finns för att nå målet men ser likväl positivt på de initiativ som vidtagits i syfte att ställa om fordonssektorn till fossilfrihet. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:392 (V) yrkandena 20 och 21, 2018/19:1306 (S) yrkande 1, 2018/19:2415 (C), 2018/19:2426 (C) yrkande 61, 2018/19:2542 (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2895 (M) yrkande 4. Tillhandahållande av förnybara drivmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillhandahållande av förnybara drivmedel. Utskottet hänvisar till de åtgärder som vidtagits i syfte att säkerställa tillgången till förnybara drivmedel. Jämför reservation 20 (SD), 21 (KD) och 22 (L). (L) understryker i motion 2018/19:558 nödvändigheten av att öka antalet tankställen för vätgasbilar i och föreslår att man utser en region som ska bli ett centrum för satsningen på vätgas. Som skäl för dessa åtgärder framhåller motionären att det nu är viktigare än någonsin att , EU och resten av världen lyckas ställa om till fossilfria drivmedel och växla över till en mer hållbar livsstil. Motionären ser vätgasfordon som ett viktigt komplement till elbilar i strävan att ska klara omställningen. (SD) påtalar i motion 2018/19:1271 den s.k. pumplagens negativa effekter för landsbygden. Kravet på att det ska vara möjligt att tanka förnybara bränslen medför stora kostnader för den som säljer drivmedel, och i vissa fall har det inneburit att bensinstationen upphört. Detta drabbar i sista hand befolkningen i glesbefolkade områden eftersom det blir svårare att tanka bilen. I kommittémotion 2018/19:2734 efterfrågar m.fl. (KD) i yrkande 7 att det undantag för el som finns i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel tas bort. Motionärerna pekar på att många mackägare är pressade av kostnader för att tillhandahålla alternativa drivmedel som inte längre används, främst etanol. Om de utsatta mackägarna i stället tilläts investera i laddstationer för el skulle detta vara till nytta för dem men även göra det enklare att köra elbil och sannolikt också påskynda utvecklingen mot fler elbilar i . I motionen påpekar motionärerna att den tunga vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp, och därför är en större andel förnybara drivmedel önskvärd. För att stimulera investeringar i produktion och distribution av sådana drivmedel, anser motionärerna att det behövs långsiktiga spelregler för marknaden. En lämplig åtgärd som motionärerna förordar i yrkande 48 är att distributörer av tunga fordonsbränslen måste uppfylla en kvotplikt som innebär att en viss andel av de bränslen de säljer är förnybara. Motionärerna betonar också att särskilt den flytande biogasen i många avseenden utgör ett bättre alternativ ur både klimat- och hälsosynpunkt i jämförelse med de biobränslen som kan användas i dagens lastbilar. I yrkande 49 vill därför motionärerna att användningen av biogas ska stimuleras. m.fl. (KD) understryker i kommittémotion 2018/19:2735 det nödvändiga i att det finns en väl utbyggd laddinfrastruktur för elbilar i hela landet och vill därför i yrkande 18 att bensinstationer, förutom andra miljövänliga drivmedel, även ska kunna erbjuda laddning av elbilar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att målet för andelen förnybar energi i transportsektorn är satt till 2020, vilket redan har uppnått. uppgick denna andel enligt preliminära skattningar till enligt förnybarhetsdirektivets beräkningsmetodik. Enligt Energi-myndighetens senaste långsiktiga scenarier, som utgår från befintliga styrmedel, bedöms andelen förnybart i transportsektorn enligt direktivets beräkningssätt vara 2020. Utskottet konstaterar i sammanhanget att andelen förnybar energi inom vägtransportsektorn uppgick till enligt preliminära data om vägtrafikens utsläpp . Andelen i kan jämföras med snittet för EU som 2016 var . är följaktligen det land inom EU som har högst andel förnybar energi i vägtransportsektorn. När det gäller åtgärder för att trygga tillgången till förnybara drivmedel vill utskottet påminna om att beslutade att anta regeringens förslag till lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, den s.k. pumplagen (prop. 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134). Lagen syftade till att öka tillgängligheten till förnybara driv-medel i hela , främst mot bakgrund av att tillgängligheten hade bedömts som ett av de största hindren mot en ökad användning av förnybara drivmedel. I ett första steg berördes tankställen som sålde mer än bensin eller diesel . Därefter skärptes kraven successivt till 2009 då alla säljställen med en försäljningsvolym överstigande motorbensin eller dieselbränsle skulle vara skyldiga att tillhandahålla minst ett förnybart drivmedel. beslutade om en lättnad i lagen genom att höja denna gräns för skyldigheten att tillhandahålla förnybara bränslen motorbränsle (prop. 2013/14:181, bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301). Utskottet vill i sammanhanget också peka på att lagkravet för vissa återförsäljare av drivmedel har varit alltför betungande, och för dessa finns det möjlighet att söka dispens hos Transport-styrelsen från att tillhandahålla förnybara drivmedel. Mot bakgrund av motionsförslagen om att mackägare ska tillhandahålla laddningsinfrastruktur för elfordon vill utskottet påtala att regeringen i propositionen Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2005/06:16) framhöll att kravet att tillhandahålla förnybara drivmedel i möjligaste mån bör vara teknikneutralt i fråga om de drivmedel som ska främjas. Vidare angavs att definitionen bör vara så bred att alla nu tänkbara drivmedel som kan betecknas som förnybara omfattas. Regeringen framförde dock att ett viktigt undantag från definitionen borde göras och pekade på att tillhandahållande av s.k. grön el teoretiskt sett skulle medföra att lagens skyldigheter uppfylldes om bränsleförsäljaren kunde visa att elen verkligen kom från en förnybar källa. Med hänsyn till att syftet med lagstiftningen är att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel och att marknaden för elbilar i princip är försumbar riskerar syftet att förfelas om skyldigheten att tillhandahålla ett förnybart drivmedel skulle kunna fullgöras enbart genom att tillhandahålla grön el. Enligt lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel betraktas följaktligen inte elektricitet som ett förnybart drivmedel. Vad gäller möjligheten att ladda elbilar på bensinstationer vill dock utskottet i sammanhanget uppmärksamma att ett antal stora återförsäljare av drivmedel som Circle K, OKQ8, Preem m.fl. redan erbjuder sina kunder tillgång till laddstationer. Av trafikutskottets forskningsrapport om fossila bränslen (2017/18:RFR13) framgår att diesel och bensin dominerar som drivmedel inom transportsektorn. I rapporten konstaterades att det finns en god infrastruktur för distribution av etanol, HVO, biobensin, HEFA och FT. I delar av landet finns också en infrastruktur för distribution av biogas. Metanol och DME kräver uppbyggnad av nya system för distribution, och vätgas är jämförelsevis dyrt att distribuera. Utskottet vill vidare uppmärksamma att biföll regeringens proposition Gemensamma standarder vid utbyggnad av infra-strukturen för alternativa drivmedel (prop. 2015/16:186). Till grund för de nya bestämmelserna ligger EU:s direktiv (2014/94/EU) om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Direktivets övergripande syfte är att minimera oljeberoendet på transportområdet och därmed minska transporternas negativa inverkan på miljön. Kommissionens utgångspunkt var att bränsleinfrastrukturen inom EU i fråga om laddstationer för elbilar respektive tankstationer för naturgas och väte är bristfällig, vilket försvårar en mer utbredd användning av fordon som drivs med alternativa bränslen. En central punkt i direktivet är att varje medlemsstat ska upprätta ett nationellt handlingsprogram för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen. Handlingsprogrammet ska innehålla nationella syften och mål för utbyggnaden av ladd- och tankstationer för olika typer av alternativa bränslen, såsom elektricitet, vätgas och naturgas, och olika former av stödåtgärder. lämnade regeringen in ett nationellt handlingsprogram till för utvecklingen av marknaden för alternativa drivmedel inom transportsektorn och utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen. Handlingsprogrammet beskriver vilka styrmedel och initiativ som regeringen tagit och kommer att fortsätta driva för att främja förnybara drivmedel. I sitt svar , med anledning av en skriftlig fråga (fr. 2016/17:1227) om EU-stöd för utbyggnad av tankstationer för vätgas, upplyste ansvarigt statsråd att det i endast finns ett fåtal bilmodeller anpassade för vätgasdrift. Statsrådet påpekade att den främsta orsaken till det begränsade antalet bilar och stationer är att det fortfarande handlar om en ung och dyr teknik. Vidare framhöll statsrådet att utvecklingen av fordon och bränsleinfrastruktur måste gå hand i hand. Statsrådet underströk dock att vätgas är ett intressant alternativ och att regeringen därför följer utvecklingen noga. Utskottet är positivt till detta. Utskottet konstaterar i sammanhanget att branschorganisationen tillsammans med , och med stöd av EU-programmet , har skapat ett underlag för infrastrukturintroduktion i inom projektet (HIT). Denna plan togs fram parallellt med , och . Rapporten är omfattande och innehåller bl.a. teknikstatus, incitamentsförslag och olika scenarier för infrastruktur- och fordonsintroduktion. Vidare informerade Vätgas på sin webbplats att den första tankstationen i för vätgasbilar invigts. Det handlar om en anläggning utanför som det lokala uppstartsbolaget har startat i form av en småskalig tankstation med egen produktion av grön vätgas. Utskottet vill lyfta fram att regeringen i skrivelse 2017/18:238 framhåller att biogasen spelar en viktig roll i omställningen till fossilfria transporter. För att biogasen ska kunna konkurrera med de fossila alternativen behövs ett utbud av tankställen och gasfordon samt främjande av svenska tekniklösningar för biogasproduktion. I linje med detta stöder regeringen inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas som demonstrerar befintlig teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- eller lokaltrafik och kombinationer av dessa tekniker i . Tunga godstransporter och möjlighet till gasdrift inom sjöfart är andra områden som enligt regeringen bör inkluderas i innovationsklustret. Vad gäller biogas som drivmedel i fordon noterar utskottet att ser positivt på utvecklingen och att man pekar på att både de enskilda kunderna och branschen i sin helhet tror på tekniken, vilket gör att fler vill satsa på flytande biogas för tunga transporter. Många lastbilstillverkare satsar också på gasdrift, däribland Lastvagnar som ser övergången från diesel till flytande biogas som en viktig förutsättning för att nå klimatmål. Inom ramen för det s.k. Klimatklivet öppnade sin fjärde tankstation för flytande biogas i landet. På företagets webbplats aviserar man en fortsatt snabb utbyggnad av en välfungerande infrastruktur för tankning av flytande biogas i södra och , en åtgärd som kommer att göra det möjligt för fler att ställa om tung trafik från fossila bränslen till förnybar gasenergi. Utskottet vill avslutningsvis peka på att det av den sakpolitiska överens-kommelsen mellan Socialdemokraterna, (det s.k. januariavtalet) framgår att fossilfri laddning och tankning ska möjliggöras genom att infrastrukturen byggs ut. Vidare framhålls investeringar i produktion och distribution av biogas, något som utskottet välkomnar. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det pågår ett omfattande arbete med att tillhandahålla olika former av förnybara drivmedel. Utskottet finner därför inga skäl att vidta något initiativ med anledning av motions-yrkandena och avstyrker således motionerna 2018/19:558 (L), 2018/19:1271 (SD), 2018/19:2734 (KD) yrkandena 7, 48 och 49 samt 2018/19:2735 (KD) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om elbilar. Utskottet konstaterar att frågan om elbilar är väl uppmärksammad och att en rad angelägna initiativ har vidtagits för att främja elfordon och utbyggnaden av laddinfrastrukturen i landet. Jämför reservation 23 (C) och 24 (KD). (SD) pekar i motion 2018/19:451 på några fördelar i form av minskat buller och lägre miljöpåverkan som ett ökat inslag av elbilar i trafiken innebär. Motionären anser att det är angeläget att staten underlättar för dem som väljer elbil och föreslår i yrkande 1 en statlig satsning på infrastruktur för elbilar. Vidare förordar motionären olika åtgärder för att uppmuntra en ökad elbilsanvändning i samhället och tillägger att stödåtgärder som bidrar till en växande elbilsmarknad också gör det intressant för branschaktörer att etablera sig i , vilket innebär arbetstillfällen. I yrkande 2 föreslår motionären att det tills vidare ska vara möjligt för elbilar att utnyttja bussfiler. Likaså anser motionären i yrkande 5 att man bör utarbeta projekt för att förbättra möjligheten att använda elfordon. Motionären framhåller att det finns över 10 000 elfordon på vägarna och att bra laddningsmöjligheter är nödvändigt. I yrkande 6 anser motionären att man bör underlätta för privatpersoner att installera laddstolpar, vilket skulle göra det mer attraktivt för fler att använda sig av elfordon. I yrkande 7 önskar motionären att infrastrukturen för elfordon på landsbygden prioriteras. (M) önskar i motion 2018/19:892 att man ser över möjligheten att göra E20 till en projektväg för laddstolpar. Motionären pekar på de stora vinster som kan göras i form av minskade utsläpp inom transportsektorn, men betonar också att goda kommunikationer och en god infrastruktur är väldigt viktigt för den svenska ekonomin. Ett steg mot en mer miljövänlig transportsektor är därför att utveckla en fungerande infrastruktur för elbilar i . I kommittémotion 2018/19:2426 framhåller m.fl. (C) att utbyggnaden av en infrastruktur för laddning är helt avgörande för att öka elektrifieringen inom transportsektorn. En åtgärd som motionärerna föreslår i yrkande 31 är att införa ett s.k. e-tal som anger hur många laddplatser som bör finnas när man anlägger nya parkeringsplatser. I motion 2018/19:2542 yrkande 3 uppmärksammar (C) att nya bestämmelser för vägskyltning kraftigt missgynnar laddstationer eftersom det inte är tillåtet att skylta för denna typ av installationer på samma sätt som för traditionella bensinstationer. Motionären finner detta orimligt och anser i stället att möjligheten att utnyttja alternativa bränslen snarare bör uppmuntras och vill därför att man ser över de aktuella förordningarna för att göra det enklare att skylta för laddstationer. En åtgärd för att nå det klimatpolitiska målet i fråga om utsläppen från transportsektorn som m.fl. (MP) efterlyser i partimotion 2018/19:2732 yrkande 2 är en nationell strategi för laddinfrastruktur som ska komma hela landet till del. Större vägar ska vara försedda med laddpunkter för elfordon , anser motionärerna, och laddpunkter bör i första hand installeras vid bostäder och arbetsplatser. Inför omställningen till en fossilfri fordonsflotta understryker m.fl. (KD) i kommittémotion 2018/19:2734 elens förutsättningar som drivmedel för framför allt bilar. Även om mycket återstår att göra på området, menar motionärerna att svensk fordonsindustri i många avseenden ligger i framkant inom den tekniska utvecklingen och att processen måste fortsätta i fråga om exempelvis elbilar och elektrifierade vägar. Mot denna bakgrund anser motionärerna i yrkande 4 att man bör ta fram en utvecklad strategi för elbilar i . m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2018/19:2764 yrkande 11 att bör driva frågan om en gemensam laddningsstandard för elbilar inom EU.