bet · H601KU20d3 · 2019-01-01 00:00:00 — Därför har vi haft det i myndighetsdialogen, återkommande. Ordföranden: för det! Jag uppfattar det som att när informerade om till exempel de bristerna blev det en reaktion från departementet, och det var att säga att det var viktigt. Eller var det ytterligare någon reaktion från departementet? : Det var att säga att det var viktigt men också att vi skulle använda vår tillsynsmyndighet, vilket jag alltid har gjort. Så fort det har varit frågetecken eller hur vi ska jobba med it-system och så vidare har vi alltid frågat där. tycker jag också att man skärper säkerhetsskyddslagen från , i och med att allting som outsourcas måste diskuteras med säkerhetsmyndigheten. Det tycker jag är klokt. Ordföranden: för det! (S): Tack så mycket för svaren så här långt! vihar fått får regeringen den första informationen . : Det stämmer. (S): rapporterar man in från att huvuddelen av Svenska kraftnäts datahantering sker i verkets egen datormiljö, och det gäller alla verksamhetskritiska system och sådana som innehåller uppgifter som är känsliga med hänsyn till rikets säkerhet. Jag förutsätter naturligtvis att det där var en adekvat beskrivning vid tiden, alltså , men gällde det sedan också vidare ? : Då ska jag svara: var första gången vi lämnade information. Om vi pratar om den här datamiljön så är det samma miljö när jag lämnade 2019 som det var 2017. Det är en rapport gjord av chefsjuristen som var avstämd bland annat med mig och säkerhetsskyddschefen. Även styrelsen involverades alltså i det arbetet. (SD): Tack för ordet, fru ordförande, och tack till före detta generaldirektören för svaren ! Vi från har ju fått ta del av dokumentationen från de möten som myndigheten har haft med departementet, bland annat de här myndighetsdialogerna. På dagordningen till dessa myndighetsdialoger finns det en specifik punkt som heter Säkerhetsskydd och säkerhetsskyddsfrågor. Vi har ju fått reda på att den heta potatis som det var inte togs upp under den här punkten, bland annat med en säkerhetschef som dels larmade internt och sedan, när säkerhetschefen upplevde att han inte fick gehör för detta, larmade han som kontaktade er. Ni har även haft en internrevisor som har larmat om att det har varit felaktigheter i klassificeringarna för säkerhetstjänst. Då undrar jag lite: Varför tog ni inte upp det här på den punkten i myndighetsdialogerna? Med tanke på det som har hänt med Transportstyrelsen och allting borde det här absolut vara någonting som ni dryftade under den punkten. : Det blev flera frågor i det här. Men om vi tar det här med säkerhetsskyddschefens larmande handlade det om omorganisationen, och det mötet genomfördes ju med Säkerhetspolisen. Sedan kom det också frågor kring säkerhetsklassningar, och det avsåg bland annat undantag, bland annat givna av honom. Jag fick ett klarställande av den nye säkerhetsskyddschefen som tillträdde att alla dessa frågor var hanterade och utan anmärkning. Däremot hade cheferna fått sig ett förklarande varför vi inte ska göra undantag, så det var tydliggjort i organisationen. Anledningen till att vi inte anmälde det till myndighetsdialogen var väl helt enkelt att det då inte passade i tiden. Dessutom var frågorna utklarade vad gäller säkerhetsskydd. (SD): Tack för svaren! Jag tänkte också komma till frågan om att ni brukar offentliggöra elnätstarifferna. Av den mejlkorrespondens som vi har fått ta del av tycks det framgå att före detta generaldirektören ville vänta med det här till efter valet. Det blev ju en del intern kritik för det här. Bland annat sas det att före detta generaldirektören gick regeringens ärenden. Eftersom det skulle bli en kraftig höjning av elnätstarifferna ville man inte ta det före valet, för det skulle kunna missgynna. Det här att ni inte tog upp en sådan sak på de här myndighetsdialogmötena som att hade kontaktat er och att ni på något sätt ville tillfredsställa regeringen genom att inte gå ut med de här uppgifterna före valet – kan det ha funnits någon form av rädsla för att komma med uppgifter som inte är positiva till departementet och att man på något sätt har velat vara till lags? : Jag börjar med att kommentera elnätstarifferna. För det första avser de en förhandsinformation till elnätsbolagen. Det är inte själva beslutet som har blivit försenat, utan det är en förhandsinformation. I den normala processen, alla år, gör man finjusteringar av de beräkningar man gjorde på vårkanten. Just det här året tog ledningen helhetsansvaret, för jag såg att det saknades ett ansvar mellan dem som beräknade och dem som skulle kommunicera. De som ville kommunicera ville gärna göra det, medan visåg de höga elpriserna som var på grund av torkan och att vårfloden var väldigt sen … Dessutom blev det väldigt varmt , så priserna var väldigt höga , och vi såg att det här skulle fortsätta. Det gjorde mig väldigt osäker på om de beräkningarna som gjordes skulle hålla, så vi begärde att vi skulle titta över det. Vi hade också fått indikationer på ökade viteskostnader på grund av bränderna från de leverantörer som inte kunde göra sina arbeten i de skogar både där det brann men också där det kunde börja brinna. Sedan fanns det också några felräkningar som kom till ledningens kännedom. Det var väl så att vi hade helhetsansvaret och såg allt som behövde göras om. levererade också ett negativt resultat. Det har aldrig skett förut. Det som kommer ut måste vara rätt. Det är i alla fall min absoluta uppfattning. Det här var som sagt en förhandsinformation som vi helt enkelt har lovat att om möjligt leverera till våra kunder. Den levererades dock efter en omräkning och fastställdes sedan av styrelsen . Det här är en rent operativ fråga som jag har väldigt svårt att förstå varför den har kommit att bli så stor, för det finns ingen inblandning av statsråd. När det gäller frågan om det fanns någon rädsla eller om det handlade om att tillfredsställa regeringens önskemål skulle jag inte säga att det var så. Då hade vi nog inte tagit beslutet om Gotlandskabeln, som jag tror att en del av er känner igen och kommer ihåg att vi gjorde. Jag gjorde det som nytillträdd generaldirektör. Jag skulle säga att det inte finns någon rädsla för att framföra någonting. Det har inte funnits från min sida i alla fall. Jag tror att ett av mina honnörsord är mod. Jag är modig nog att berätta som det är. (SD): Tack för dina svar här! En sista fråga: Du nämnde att det skulle tillkännages efter valet. Varför var det ett viktigt datum? Varför var det viktigt att göra det här tillkännagivandet just efter valet? : ”Efter valet” är en av kommunikationspersonernas ord, som skrevs i ett mejl efter att det hade skickats ut en tidplan. Det var hennes ord. Hon var med till att börja med, och att hon har använt det ordet har hon förklarat i tidningen. Jag kan inte förklara varför hon har använt det. (V): var det en upphandling som avbröts vad gällde styr- och driftssystemet, med ett franskt bolag. I stället blev det fortsättning med . Man hade också man gjorde upphandlingen informerat regeringen om att man gjorde en upphandling och att det gällde styrning av driftssystemet. fick vi höra att det gjordes en incidentanmälan till departementet 2016 om en underleverantör, och 2017 hade vi sedan den stora diskussionen runt Transportstyrelsens säkerhetsarbete. Då undrar jag om någon från departementet i samband med detta kontaktade för att försäkra sig om att det fanns godtagbara säkerhetsskyddsavtal på den myndigheten, med tanke på det man hade sett ske under Transportstyrelsens verksamhet. : Historien om 2014 var jag inte så delaktig i, men jag har förstås läst på. Transportstyrelsen var jag givetvis med på, och alla myndigheter fick ju i uppgift att ta reda på hur det stod till med outsourcing och inte. Jag tycker att det var en väldigt nyttig övning för oss allihop att faktiskt ta diskussionen internt om hur det ska fungera. Det svar som vi lämnade sedan, som ni också har fått, är jag mycket nöjd med. (V): Ja, och det var ju en generell förfrågan. Jag var mer ute efter om det var någon specifik förfrågan just till och kanske också kopplingar till de här mötena som vi har pratat om tidigare där säkerhetsfrågorna lyftes. Före detta generaldirektören fick ju frågan om hon hade lyft säkerhetsskyddsfrågorna specifikt, upphandling och så, och jag undrar då om departementet lyfte de frågorna specifikt på något särskilt sätt. : Vi gick igenom dem just vid nästa myndighetsdialog när vi hade gjort den här genomlysningen tillsammans med styrelsen. Det var tillfredsställande, tyckte man på departementet. Jag står för att det inte är några av de affärskritiska eller kritiska systemen som är outsourcade på myndigheten, och det kände de till. (V): Jag har en annan fråga om säkerhetsskyddsavtalet. var den förrförre generaldirektören här, och han var väldigt tydlig med att han hade utgått från att det fanns fungerande säkerhetsskyddsavtal med . Sedan upptäcktes det att det var tvunget att göras ett 2018. Hur upptäckte ni det vid det tillfället? : Jag hänvisar till det pm som jag pratade om som jag och flera i förvaltningsorganisationen fick. Driftschefen och jag fick reda på det av säkerhetsskyddschefen , och då satte vi oss ned – jag kallade till ett möte – för att vi skulle genomföra ett avtal. Det var inte alldeles lätt att genomföra det i och med att man med en annan stat kräver att respektive fru eller man också ska undersökas. Det tar med jurister att få den här skrivningen klar. Men vi gjorde det. (V): Bara en väldigt kort fråga: När du tillträdde som generaldirektör, lyftes då säkerhetsfrågorna specifikt med dig, och på vilket sätt gjordes det i det läget? Ordföranden: Och menar från regeringens och departementets sida? (V): Ja, från departementets sida och även när det gäller överlämnandet från förra generaldirektören. Båda de delarna. : Nej, det lyftes inte specifikt, och i och med att den dåvarande säkerhetsskyddschefen var kvar satte jag mig ned med honom väldigt snabbt för att informera mig om läget, var vi stod någonstans och vad som behövde göras. Bland annat utifrån det skrev vi om hans instruktion och hans rutiner. Det skulle vara tydligare i organisationen vilket ansvar han hade i kontrollen av efterlevnad av lagarna. Skånberg (KD): Tack, , för svaren så här långt! Jag skulle vilja ställa någon fråga om medieuppgifter och formulera den så att vi inte behöver komma i närheten av att tala om något som är sekretessbelagt. Jag uttrycker det så här: Det har funnits uppgifter i medierna om kännedom om personal som inte placerats och prövats för adekvat säkerhetsklass. Stämmer det med bild, eller är den bilden felvisande? : De uppgifter som kom ut i tidningen från början stämde inte överens. Men vi gjorde en egen genomgång , som jag sa, och upptäckte då två stycken som vi lämnade in som incidenter – att den sortens avsteg inte ska göras. Det handlade om placering i fel klass, som sedan gjordes om till rätt klass och inte hade medfört några olägenheter eller kunnat vara en fara, som tur var. Skånberg (KD): Fru ordförande! Förstår jag rätt att ändringen av adekvat säkerhetsklassning skedde efter mediebevakningen, så att säga – efter att det hade stått i tidningen? : Nej, inte med avseende på dem som stod från början. Det var redan avklarat . Skånberg (KD): Ordförande! Jag har en tredje och sista fråga. Vi har uppgifter i det pm vi har fått. Fråga 9 är: När fick dåvarande samordnings- och energiminister del av informationen som avses i de föregående frågorna? Svaret från är: Dåvarande samordnings- och energiminister informerades löpande om den information som lämnades till Miljö- och . Skulle vilja kommentera lite grann vad som kan ligga bakom ordet ”löpande”? Vad innebär det i praktiken när man löpande informerar ett statsråd? : Jag berättade tidigare om den krisledningsorganisation vi tillsatte; de hade kontakt med departementet. Vi i ledningen träffade krisledningsgruppen minst och beslutade om vad som skulle kommuniceras och på vilket sätt. Det var också så att jag ringde statssekreteraren en gång. I övrigt är det departementet som har fått informationen – förutom det möte som jag var på. (L): Ordförande! Tack, , för svaren så här långt och för att du kommer hit och reder ut saker för oss. Jag vill bara komplettera föregående frågeställare lite grann med det här med myndighetsdialogerna. Hur frekventa var de under tid, och var det så att det fanns andra myndigheter med? Vi fick av reda på att det varit andra myndigheter inblandade i att hjälpa till med både säkerhetstestning och synpunkter på säkerhetssystemen inom för att det skulle vara robusta system. Fanns det några sådana med i de dialoger som deltog i? : Myndighetsdialoger var , men sedan fanns det också kvartalsvisa möten med ställföreträdande generaldirektör. Där vet jag att man pratade om säkerhetsfrågor också. Men på myndighetsdialoger eller de andra mötena deltog inte någon annan myndighet än . (L): som generaldirektör, tog du också hjälp av FRA eller andra myndigheter? har du redan kommenterat – naturligtvis, för det är ju en viktig tillsynsmyndighet i sammanhanget – men var det några övriga myndigheter som har till uppgift att skydda rikets säkerhet och så vidare? : Ja, det förekom möten mellan de olika myndigheterna – MSB ska vi inte glömma bort, och FRA, men framför allt . Det beror helt enkelt på frågans art. Det är viktigt att man har komplexa system och att man också ser till att det är säkert. (MP): Ordförande! Tack så mycket, , för att du har kommit hit för att svara på våra frågor! En tidigare frågeställare har berört dialogen med regeringen och ställt frågor om hur regeringen agerade utifrån den information som myndighetskontakten gav. Ni har också nämnt här att ni lämnade en rapport om de senaste bristerna . De här tidigare kontakterna, finns det någonting som du i din roll som generaldirektör bedömde att regeringen skulle ha agerat utifrån? Jag uppfattar det ändå som att du beskrev det som att den bild ni hade själva, och även den förre generaldirektören nämnde – det här kan förstås inte bekräfta, men ändå – att man hade en tydlig bild av att man hade kontroll på säkerhetsfrågorna. Fanns det någonting i myndighetsdialogen som du reagerade på att regeringen inte agerade på? Upplevde du att regeringen var passiv utifrån den information ni hade vid myndighetsdialogen? Förväntade du dig mer från regeringen? : Om jag summerar det här tycker jag inte att jag hade behövt mer styrning, utan det viktiga var ju att de andra myndigheterna, Säkerhetspolisen och vi hade en god dialog. Det hade vi i varje ärende – både inför, men sedan valde vi att också göra de här incidentrapporterna, för de blir ju offentliga då. Jag tycker också att det är viktigt att man kan lära sig utifrån dem; andra myndigheter kan också lära sig utifrån det arbete vi gjorde. Jag såg inte att regeringen skulle ha agerat på något annat vis än det möte vi ändå hade. Ordföranden: Då har alla partier fått möjlighet att ställa frågor. Vi har tid för en andra runda om det finns ytterligare frågor. Då ber vi att få tacka dig, , å hela vägnar för att du ville komma hit och svara på våra frågor! Därmed lämnar vi punkt 3 och avslutar sammanträde för . Granskningsärende 4 hantering av en utvärdering av säkerhetsrådskampanjen (se avsnitt 2.4) Granskningsärende 13 Risker för oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna (se avsnitt 3.4) Granskningsärende 18 Utrikesministerns uttalanden om utträde ur EU (se avsnitt 4.6) Ordföranden: är 8.30, och inleder sitt öppna sammanträde. Vår första punkt är utfrågning med utrikesminister . Den första utfrågningen handlar om hantering av en utvärdering av säkerhetsrådskampanjen, G4. Vi hälsar utrikesministern välkommen hit. Vi uppskattar att utrikesministern kommer hit för att svara på KU:s frågor. Det är tre utfrågningar, men vikommer att ta varje granskningsärende för sig. I den första utfrågningen kommer jag att ge ordet till utrikesministern för en kortare inledning om max . Därefter kommer anmälande parti att få ställa frågor. Därefter finns möjligheter för partierna i storleksordning att ställa sina frågor. : Fru ordförande och ärade utskottsledamöter! Jag är här för att tala om hantering av en utvärdering av säkerhetsrådskampanjen. Eftersom utskottet har fått många nya ledamöter sedan vi senast talade om kampanjen i detta forum vill jag inledningsvis gärna säga några ord om arbetet med kandidaturen till säkerhetsrådet och det svenska medlemskapet. Som ni vet anmälde sin kandidatur för en ickepermanent plats i säkerhetsrådet för perioden –2018. Det aktiva kampanjarbetet påbörjades . Den lyckosamma kandidaturen följdes av ett i sin tur, vill jag påstå, framgångsrikt svenskt medlemskap i säkerhetsrådet. Våra ansträngningar bidrog till exempel till att få fram humanitär hjälp till miljontals nödställda syrier, till att få upp övergreppen mot rohingyer i på dagordningen, till att få igång en process för fredssamtal för det plågade , till att fästa blicken mot klimatrelaterade säkerhetsrisker och till att stärka kvinnors inflytande i freds- och säkerhetsarbete. Med en principfast hållning, aktiv diplomati, kreativitet och ett lyssnande förhållningssätt har gjort skillnad, och det kan vi alla vara stolta över. Jag ser fram emot att i andra sammanhang få diskutera vidare allt det som har åstadkommit i sak under sitt medlemskap i säkerhetsrådet och det vi tar med oss därifrån för att fortsätta stärka utrikespolitiska roll. 2018/19:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR återkommer vi återigen till en fråga som rör kampanjen, som jag gärna besvarar. Anmälaren kommenterar också i sin anmälan tidigare redan avslutade granskningar. Låt mig därför vara tydlig. Vi har från den allra vinnlagt oss om att både kampanjen och det svenska medlemskapet skulle genomföras med största möjliga öppenhet gentemot , det civila samhället och medierna. När vi upptäckte brister vad gäller hanteringen av allmänna handlingar vidtog vi kraftfulla åtgärder. Säkerhetsrådskampanjen har tidigare granskats av . Dessutom har utrikesutskottet med full insyn i departementets och FN- representationens material gjort en oberoende utvärdering av kampanjarbetet. Jag välkomnar givetvis granskningarna och noterar att varken KU eller utrikesutskottet har haft något att anmärka på när det gäller hur kampanjen drevs. genomförde också en egen utvärdering eftersom vi ville lära av våra egna erfarenheter för att kunna utveckla utrikesförvaltningens arbetsmetoder. Utvärderingen skulle omfatta en analys av organisationen för kandidatarbetet och det röststöd som fick. Enligt underlagspromemorian till finansieringsbeslutet förväntades utvärderingen ”resultera i slutsatser och lärdomar av utrikesförvaltningens arbete ”. Utvärderingen skulle därmed bland annat utgöra ”ett viktigt bidrag till utvecklingen av våra arbetsmetoder i allmänhet och inför framtida kandidaturer i synnerhet”. utvärdering var UD-intern. Det var aldrig aktuellt att regeringen skulle ge en särskild utredare i uppdrag att utföra utvärderingen. I stället anställde departementet , en erfaren diplomat, som placerades vid departementets enhet för FN-politik. Han gavs inga andra arbetsuppgifter utan kunde helhjärtat ägna sig åt utvärderingen. I underlagspromemorian angavs att utvärderingsuppdraget skulle utföras på ett ”självständigt vis även om utvärderingen och dess resultat tillhörde ”. På det sätt som är brukligt i fråga om mer seniora medarbetare bestämde alltså själv hur arbetet skulle bedrivas, men han hade inte en chefsposition på departementet. Inte heller utgjorde han ett självständigt myndighetsorgan i förhållande till sin arbetsgivare, som var . Det var alltså inte utan departementet som bestämde över det slutliga resultatet. De dokument som under arbetets gång producerade och överlämnade till sin chef på enheten för FN-politik utgjorde alltså departementets arbetsmaterial. Dokumenten kom alltså inte in till UD utan tillhörde UD . Innan utvärderingsarbetet inleddes hade departementet tydligt angett i underlagspromemorian att efter samråd med utrikesrådet för politiska frågor skulle ”slutsatserna från utvärderingen presenteras för departementsledningen och regeringen samt i den utsträckning som medges med hänsyn till framför allt sekretesskrav andra intressenter”. presenterades därför slutsatserna för medierna och publicerades på regeringens hemsida. Departementet höll en föredragning om slutsatserna för utrikesutskottet. Därmed var den interna utvärderingen avslutad. Det är glädjande att erfarenheter från såväl kandidaturen som medlemskapet är efterfrågade. Vi bistår särskilt och , det vill säga de nordiska respektive baltiska länder som närmast kandiderar till säkerhetsrådet. Jag är också glad över att regeringen , förhoppningsvis, beslutar om en skrivelse till som redogör för medlemskap i säkerhetsrådet. Där går vi igenom i alla detaljer exakt vad som har utförts. Jag ser fram emot att fortsätta samtalet om vad vi åstadkom i substans under det svenska medlemskapet och om vår gemensamma strävan efter fred och säkerhet. I fråga om granskningen vill jag i övrigt hänvisa till de skriftliga svar som har lämnats på frågor i detta ärende. Därmed, fru ordförande, är jag beredd att svara på de frågor som utskottets ledamöter vill ställa till mig. Ordföranden: Då går ordet till att börja med till anmälande parti, som är . (M): Fru ordförande! När begärde ut 44 sidor långa utvärderingsrapport av den svenska säkerhetsrådskampanjen, som han lämnade in , påstår UD först att det inte finns mer än en 13 sidor lång sammanfattning. Sedan påstår man att det finns en längre rapport men att det bara är arbetsmaterial. I en tredje kommentar påstår departementsrådet att det har förekommit faktafel i rapporten och att det därmed skulle vara grunden för att rapporten inte offentliggjordes. Det var en kommentar som han lämnade till . När offentliggör handlingen kan man konstatera att det är exakt samma rapport som har lämnat in. Det var alltså ett inte korrekt påstående från UD:s sida att det bara skulle finnas en 13 sidor lång rapport. Det var inte en korrekt uppgift från UD:s sida att det skulle vara ett ofullständigt arbetsmaterial eftersom det var exakt samma rapport som sedan offentliggjordes. Det var inte en korrekt uppgift från UD att det skulle finnas faktafel i rapporten. I sådana fall har man offentliggjort en rapport med faktafel eftersom det var samma rapport som sedan presenterades. Som utrikesministern var inne på skulle utredaren få göra ett självständigt arbete. Det framgår av regeringens beslut att påbörja utredningen. Hans anställning upphörde när rapporten lämnades in. Det är alltså svårt att hävda att det skulle vara ett ofullständigt arbetsmaterial. Det var en färdig rapport som lämnades in när Lidéns anställning upphörde. Att det sker på det sättet är allvarligt. Offentlighetsprincipen ligger i kärnan av svensk demokrati. Den ligger i hjärtat av möjligheten för medierna och oppositionen att granska regeringen. Att UD inte offentliggör handlingarna är allvarligt, särskilt när det var en känslig politisk fråga. Hur ställer sig utrikesministern till de inkorrekta påståenden som har kommit från , det vill säga att det bara skulle handla om 13 sidor, att det skulle finnas faktafel och att arbetsmaterialet var ofullständigt, trots att exakt samma rapport offentliggjordes som lämnade till UD? Tycker utrikesministern att det är acceptabelt att man kan hålla på färdiga rapporter genom att kalla dem arbetsmaterial? : Det här var arbetsmaterial. Det var ett internt arbetsmaterial. arbetade med olika utkast som presenterades för chefen för . Chefen för hade synpunkter på mycket av materialet, och det framfördes. Det var arbetsmaterial, och det är alldeles tydligt i beslutet att det var slutsatserna regeringen var ute efter – inte en 44-sidig rapport utan i stället slutsatser. Det var slutsatserna som sedan presenterades. Det var de slutsatser som han hade presenterat under resans gång.