bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande om Landsbygdsprogrammet 2014–2020 Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och slutsatser i rapporten 2014–2020 – utformning och genomförande (RiR 2018:26). övergripande slutsats är att regeringens utformning av landsbygdsprogrammet har bidragit till en programstruktur som försvårar möjligheten att nå programmets mål. Regeringen redovisar i skrivelsen att den påbörjade förberedelserna för kommande programperiod (2020–2027). Arbetet med att ta fram en strategisk plan började . Vidare redovisar regeringen att () fått i uppdrag att bistå regeringen i arbetet med den strategiska planen för att bl.a. kunna säkerställa förenklingar för stödmottagare och myndigheter. Regeringen bedömer att det inte behöver vidtas några nya åtgärder, utöver redan planerade, för att utveckla den nationella uppföljningen och utvärderingen. Utskottet föreslår att avslår samtliga följdmotionsyrkanden med anledning av regeringens skrivelse samt övriga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om landsbygdspolitiska frågor. I betänkandet finns 41 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (S, C, MP). Regeringens skrivelse 2018/19:52 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020. Nio yrkanden i följdmotioner. Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bakgrund till skrivelsen – granskning 1.Uppföljning av landsbygdsprogrammet, punkt 1 (M, KD) 2.Uppföljning av landsbygdsprogrammet, punkt 1 (SD) 3.Genomförande av kommande landsbygdsprogram, punkt 2 (M, KD) 4.Genomförande av kommande landsbygdsprogram, punkt 2 (SD) 5.Genomförande av kommande landsbygdsprogram, punkt 2 (C) 6.Lokala kontrakt, punkt 3 (KD) 7.Landsbygdsutveckling och klimatanpassning, punkt 4 (SD) 8.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 5 (SD) 9.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 5 (KD) 10.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 5 (L) 11.Resultatstyrda miljöersättningar, punkt 6 (M, SD, KD) 12.Utbetalningar av jordbruksstöd, punkt 7 (M, KD) 13.Utbetalningar av jordbruksstöd, punkt 7 (SD) 14.Dubbelbestraffning av jordbrukare, punkt 9 (SD, KD) 15.Konkurrenskraftigt lantbruk, punkt 10 (M) 16.Konkurrenskraftigt lantbruk, punkt 10 (SD) 17.Konkurrenskraftigt lantbruk, punkt 10 (L) 18.Jordbrukets klimat- och miljöpåverkan, punkt 11 (SD) 19.Jordbrukets klimat- och miljöpåverkan, punkt 11 (L) 20.Myndigheter och konkurrenskraft, punkt 12 (SD, KD) 21.Genomförande av EU-regler, punkt 13 (M, SD) 22.Regelförenklingar, punkt 14 (M) 23.Regelförenklingar, punkt 14 (SD) 24.Regelförenklingar, punkt 14 (KD) 25.Kompetensförsörjning för de areella näringarna, punkt 15 (SD) 26.Generationsskiften i lantbruket, punkt 16 (SD) 27.Ekologiskt jordbruk, punkt 17 (M) 28.Ekologiskt jordbruk, punkt 17 (SD) 29.Ekologiskt jordbruk, punkt 17 (V) 30.Ekologiskt jordbruk, punkt 17 (L) 31.Ett nationellt råd för livsmedelsstrategin, punkt 18 (KD) 32.Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin, punkt 19 (M, KD) 33.Gödsel, punkt 21 (SD) 34.Hag- och betesmarker, punkt 22 (M) 35.Hag- och betesmarker, punkt 22 (SD) 36.Lantraser och lantsorter, punkt 23 (SD) 37.Hästnäringen, punkt 25 (KD) 38.Binäringen, punkt 26 (KD) 39.Småskaliga slakterier, punkt 27 (M, SD, KD) 40.Fäbodjordbruk, punkt 30 (SD) 41.Proteinfoderodling, punkt 35 (SD) 1.Ett grönt lantbruk, punkt 20 (S, MP) 2.Hänvisning till pågående arbete med landsbygdspolitiska frågor (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) Genomförande av kommande landsbygdsprogram 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:3034 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 3 (M, KD) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 6 (KD) 2018/19:2320 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 7 (SD) 2018/19:566 av och (båda SD), 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 30, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 17 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 26. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (KD) Reservation 10 (L) 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 38 och 39 samt 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 11 (M, SD, KD) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 31, 2018/19:1703 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2717 av (C), 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:3034 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 12 (M, KD) Reservation 13 (SD) 2018/19:2050 av (M) yrkandena 1–3. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 14 (SD, KD) 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1336 av (M) yrkande 1, 2018/19:1682 av (M), 2018/19:1699 av (M), 2018/19:1955 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (L) Jordbrukets klimat- och miljöpåverkan 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (L) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:1336 av (M) yrkande 3 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 20 (SD, KD) 2018/19:848 av (M) yrkande 2, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkandena 9, 10 och 22. Reservation 21 (M, SD) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29, 2018/19:1336 av (M) yrkande 2, 2018/19:1636 av (M) yrkande 1, 2018/19:1926 av (M), 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 12–14 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 22 (M) Reservation 23 (SD) Reservation 24 (KD) Kompetensförsörjning för de areella näringarna 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 25 (SD) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 26. Reservation 26 (SD) 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 19, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1728 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1731 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 30, 2018/19:2302 av och (båda MP) yrkande 1, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 8, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 27 (M) Reservation 28 (SD) Reservation 29 (V) Reservation 30 (L) Ett nationellt råd för livsmedelsstrategin 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 31 (KD) Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 32 samt 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 32 (M, KD) 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 44, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 8. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2018/19:1583 av (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 33 (SD) 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 34 (M) Reservation 35 (SD) 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 36 (SD) 2018/19:454 av (SD) yrkande 3 och 2018/19:1354 av (M). 2018/19:905 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:952 av (S), 2018/19:1326 av (M) yrkandena 1 och 8, 2018/19:1487 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1685 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 37 (KD) 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:2805 av och (båda M) yrkande 1. Reservation 38 (KD) 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 39 (M, SD, KD) 2018/19:1321 av m.fl. (S) och 2018/19:2648 av (M). 2018/19:568 av (SD). 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 40 (SD) 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 7. Stora fåglars påverkan på jordbruket 2018/19:1680 av (M). 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 9. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 41. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 38. Reservation 41 (SD) lägger skrivelse 2018/19:52 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2018/19:52 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020 och fyra följdmotioner med sammanlagt nio yrkanden. Dessutom behandlas 50 motioner från den allmänna motionstiden /19 på landsbygdspolitikens område med sammanlagt 104 motionsyrkanden. Motionsförslagen redovisas i bilagan. har granskat om landsbygdsprogrammet 2014–2020 har utformats och genomförts på ett sätt som gör det möjligt att nå målen på ett effektivt sätt. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten 2014–2020 – utformning och genomförande (RiR 2018:26). överlämnade till regeringen . Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelse 2018/19:52 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020 till . presenterade medarbetare från innehåll och slutsatser i rapporten 2014–2020 – utformning och genomförande vid miljö- och jordbruksutskottets sammanträde. Bakgrund till skrivelsen – granskning Syftet med granskning har varit att undersöka om landsbygdsprogrammet 2014–2020 har utformats och genomförts på ett sätt som gör att målen kan nås på ett effektivt sätt. Följande frågor har ingått i granskningen: – Har regeringens val av åtgärder och fördelning av medel gett förutsättningar för att nå programmets mål på ett effektivt sätt? – Har regeringen och säkerställt att relevant information tas fram om resultat och måluppfyllelse i programmet och att denna information används? – Har regeringen och gett berörda myndigheter förutsättningar för en effektiv handläggning av stödärenden? övergripande slutsats är att regeringens utformning av landsbygdsprogrammet har bidragit till en programstruktur som försvårar möjligheten att nå programmets mål. Det regelverk från EU som styr utformningen är omfattande och detaljerat. Givet det nationella handlingsutrymme som ändå medger valde regeringen att låta ett stort antal åtgärder ingå i programstrukturen. Detta har försvårat genomförandet och lett till ökade administrativa kostnader och försenade utbetalningar av stöd. Enligt är det svårt att bedöma vilka mål de olika åtgärderna i det svenska landsbygdsprogrammet ska bidra till och vilka resultat som borde uppnås. Programmet innehåller många åtgärder, små budgetar och begränsad flexibilitet, vilket enligt försvårar måluppfyllelse och möjligheten att uppnå önskade effekter. bedömer vidare att programstrukturen gör administrationen av programmet betungande, med ökade administrativa kostnader som följd. Identifierade regionala behov beaktades endast i begränsad utsträckning när företags- och projektstöd utformades i programmet, och bedömer att möjligheterna till regionalt inflytande har varit begränsade under den pågående programperioden. Uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammet sker kontinuerligt, men har enligt bedömning gett begränsad information om måluppfyllelsen. Detta bidrar enligt till att möjligheterna att justera programmet för att förbättra måluppfyllelsen minskar. Vidare konstaterar att värdet av den omfattande information som samlas in för de EU-gemensamma indikatorerna är begränsat, både på EU-nivå och på nationell nivå, och att det är osäkert om det kommer att gå att använda informationen för att förbättra nuvarande program (2014–2020). Det är enligt också tveksamt om det kommer att finnas tillräcklig information om resultaten i pågående programperiod som kan användas i planeringen av nästa program (2021–2027). Vidare konstaterar att den komplexa programstrukturen med många olika åtgärder och insatsområden samt omfattande resultatrapportering gör att handläggningen av stödärenden tar och är resurskrävande. Enligt har bristerna i de nya it-system som utvecklat försvårat handläggningen av stödärenden. Utvecklingen av it-systemen har varit försenad, och systemen har ofta brustit i funktionalitet, vilket har inneburit att ansökningar om stöd inledningsvis inte kunnat handläggas alls och att stödmyndigheterna fortfarande behöver handlägga vissa moment manuellt. För att förbättra landsbygdsprogrammets måluppfyllelse under kommande programperiod (2021–2027) lämnar följande rekommendationer till regeringen: – Se till att ett underlag tas fram inför nästa programperiod som utgår från de nationella behoven av landsbygdsutveckling och som innefattar analys av vilka konsekvenser olika val i programutformningen kan få. Med en sådan strategisk analys ökar möjligheten att inrikta programmet mot prioriterade områden och därmed ökar även möjligheten att uppnå målen för de områden som prioriteras. – Säkerställ att den nationella uppföljningen och utvärderingen utvecklas så att relevanta underlag om programmets resultat finns tillgängliga inför planeringen av nästa programperiod. Ett otillräckligt underlag inför planeringen försvårar möjligheten att utforma ett förbättrat och mer effektivt program. I skrivelse 2018/19:52 redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i rapporten 2014–2020 – utformning och genomförande (RiR 2018:26). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Regeringen påbörjade förberedelserna för kommande programperiod (2021–2027). Arbetet med att ta fram en strategisk plan för och för hur den kommande gemensamma jordbrukspolitiken ska genomföras nationellt inleddes . är det oklart när den strategiska planen ska vara klar, då det är avhängigt resultatet av förhandlingarna i EU. har fått i uppdrag att bistå regeringen i arbetet och att redovisa behov av tillkommande utvecklingsarbete och hur administrationen av EU-stöd kan göras mindre kostnadskrävande under den kommande programperioden. I och med skrivelsen anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. Regeringens mer detaljerade bedömningar och svar i skrivelsen redovisas löpande i betänkandet i avsnittet om utskottets överväganden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammet, om genomförande av kommande landsbygdsprogram, om landsbygdsutveckling och klimatanpassning samt om lokala kontrakt. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (SD), 3 (M, KD), 4 (SD), 5 (C), 6 (KD) och 7 (SD). Uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammet Regeringen bedömer att trots de brister som har iakttagit i om uppföljning och utvärdering är den information som samlas in och som presenteras i de årliga genomföranderapporterna om hur programmet framskrider användbar för att utveckla innevarande program. Informationen kompletteras löpande med nationella uppföljningar och utvärderingar för att ge en bild av programmets måluppfyllelse på nationell nivå. Att programmet blev försenat på EU-nivå och att en del åtgärder inte kunde öppnas för ansökningar har enligt regeringen, och som också konstaterat, påverkat uppföljningen och redovisningen och delvis försvårat möjligheterna till väl underbyggda ändringar av nuvarande program. Detta gäller särskilt i förhållande till de effektutvärderingar som pågår och som planeras, eftersom dessa tar att genomföra än den typ av resultatredovisning som rapporteras till kommissionen och som i hög grad hämtas från it-system. Regeringens bedömning är att de uppföljningar och utvärderingar som trots allt har presenterats och som kommer att presenteras –2020, bl.a. den förordningsstyrda fördjupade årsrapporten , kommer att bidra med information om både resultat och effekter och därmed ge förutsättningar för en bättre måluppfyllelse under kommande programperiod. Regeringen bedömer att det inte behöver vidtas några nya åtgärder, utöver dem som regeringen planerat, med anledning av rekommendation att utveckla den nationella uppföljningen och utvärderingen inför planeringen av kommande programperiod. Vid finns ett utvärderingssekretariat med ansvar för att landsbygdsprogrammet följs upp och blir utvärderat enligt de krav som framgår av . De utvärderingar och fördjupade uppföljningar som sekretariatet löpande initierar och finansierar ligger till grund för beslut som syftar till att förbättra programmet och dess genomförande inför kommande program. Underlagen delges regeringen bl.a. genom sekretariatets årsrapporter. initierar och genomför dessutom särskilda utvärderingsdagar, där aktuella utvärderingsrapporter och resultat presenteras och diskuteras. Utöver de fördjupade uppföljningar och utvärderingar som utvärderingssekretariatet ansvarar för bistår regeringen med kompletterande analyser särskilt framtagna för kommande programperiod. Analyserna tas fram inom ramen för uppdrag i regleringsbrevet att bistå regeringen i arbetet med att förbereda och utarbeta en strategisk plan för perioden och framåt. De omfattar alltifrån bredare frågeställningar om målstyrning och administration till tekniska detaljer kopplade till enskilda åtgärder. Även andra myndigheter och aktörer bidrar med underlag inför kommande programperiod, däribland Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , och Havs- och vattenmyndigheten. I skrivelsen anför regeringen att man delvis instämmer i bedömning att den information som samlas in för de EU-gemensamma indikatorerna ger begränsad information om programmets måluppfyllelse. Anledningen till att regeringen under nuvarande programperiod valt att begränsa indikatorerna till de EU-gemensamma var att hålla nere den administrativa bördan för stödsökande och i genomförandeorganisationen. I de nu pågående förhandlingarna inför perioden –2027 är den svenska ståndpunkten att de EU-gemensamma indikatorer som ska rapporteras till kommissionen ska ha en hög relevans för att påvisa resultat och effekter av åtgärder både på nationell nivå och på EU-nivå. Trots de brister som har iakttagit i om uppföljning och utvärdering bedömer regeringen att den information som samlas in och som presenteras i de årliga genomföranderapporterna om hur programmet framskrider är användbar för att utveckla innevarande program. Informationen kompletteras löpande med nationella uppföljningar och utvärderingar för att ge en bild av programmets måluppfyllelse på nationell nivå. Genomförande av kommande landsbygdsprogram Regeringen anför i skrivelsen att man instämmer i iakttagelse att kopplingen mellan mål och åtgärder blir otydlig eftersom insatserna är uppdelade i många små budgetar. Regeringen delar uppfattning att programmets många små budgetar ökat komplexiteten i hanteringen av programmet, men konstaterar att programmets övergripande målstruktur följer av det EU-gemensamma regelverket. Hur de valda åtgärderna hänger samman med de EU-gemensamma målen är ingenting som medlemsstaterna själva utformar. Regeringen valde att också koppla relevanta åtgärder i landsbygdsprogrammet till uppfyllandet av vissa nationella mål, exempelvis till de nationella miljökvalitetsmålen, eftersom landsbygdsprogrammet till sin natur är ett viktigt miljöekonomiskt styrmedel. Regeringen instämmer även i iakttagelse att den administrativa bördan för landsbygdsprogrammets genomförande för nuvarande programperiod är tung. Det finns därmed anledning enligt regeringen att uppmärksamma detta förhållande och verka för ytterligare förenkling nästa programperiod för att få på plats en tydligare och effektivare resultatstyrning. Regeringen redovisar i skrivelsen att den påbörjade förberedelserna för kommande programperiod (2021–2027). Som ett första steg inför förhandlingarna på EU-nivå togs en departementspromemoria fram inom , EU:s framtida jordbrukspolitik (Ds 2018:10). I promemorian lämnas förslag till hur politiken bör förändras . Kommissionen lämnade sitt förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken . I kommissionens förslag öppnas det för ökad subsidiaritet (nationellt självbestämmande) i valet av åtgärder, utformning och genomförande av politiken. Utifrån detta förslag pågår nu på EU-nivå diskussioner och förhandlingar som ska leda fram till ett regelverk för den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden –2027. Detta regelverk kommer att, tillsammans med budgetbeslut, politiska prioriteringar och diverse omvärldsfaktorer, påverka förutsättningarna för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken i . Regeringen anför att möjligheterna till långtgående förenklingar ännu inte går att bedöma då beslutet i EU om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas fattas tidigast . Medlemsstaterna ska i en strategisk plan redovisa hur de avser att bidra till EU:s gemensamma mål genom det nationella valet av åtgärder i den s.k. pelare 1 (inkomststöden) och i pelare 2 (landsbygdsprogrammet). Regeringen startade arbetet med att ta fram en strategisk plan för och det nationella genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken . är det oklart när den strategiska planen ska vara klar, då det är avhängigt resultatet av förhandlingarna i EU. har i detta arbete centrala och strategiska frågeställningar identifierats, utifrån vilka ett antal kompletterande analyser kommer att genomföras och ligga till grund för en behovsanalys. Behovsanalysen är central för regeringens val av prioriteringar och därmed för valet av åtgärder och fördelningen av budgetmedlen. Landsbygdsministern bjöd in till ett sakråd om utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken . Ett viktigt syfte var att aktivt inhämta synpunkter på och kompletteringar av det underlag om landsbygdens förutsättningar som tagit fram. I detta sammanhang efterfrågades särskilt de regionala perspektiven. För att öka möjligheten att uppnå de politiska målsättningarna, analysera och bedöma administrationskostnader för olika stödformer samt i möjligaste mån säkerställa förenkling för stödmottagare och myndigheter har i regleringsbrevet fått i uppdrag att bistå regeringen i arbetet med den strategiska planen. När det gäller den regionala förankringen av landsbygdsprogrammet redovisas i skrivelsen att anser att det inledningsvis när landsbygdsprogrammet togs fram fanns en ambition att ta hänsyn till regionala förutsättningar. menar att detta inte har uppfyllts. Regeringen konstaterar i skrivelsen att regionala aspekter vägdes in vid framtagandet av programmet i enlighet med de riktlinjer som fanns. Dessutom tas regionala handlingsplaner fram för det regionala genomförandet av programmet. Uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammet I kommittémotion 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 1 framhålls behovet av att säkerställa att den nationella uppföljningen och utvärderingen utvecklas så att relevanta underlag om programmets resultat finns tillgängliga inför planeringen av nästa programperiod. Motionärerna anser att det är angeläget att regeringen följer rekommendation. Ett gediget underlag ger de bästa förutsättningarna för ett förbättrat och mer effektivt program. Enligt kommittémotion 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del instämmer motionärerna i bedömning om behovet av strategisk analys för att öka möjligheten att inrikta programmet mot de prioriterade målen och därmed möjligheten att nå målen för de prioriterade områdena samt behovet av relevant underlag för att säkerställa att ett mer effektivt program kan utformas. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:3031 yrkande 2 att regeringen vid förhandlingarna inom EU-samarbetet om de nya reglerna för jordbrukspolitiken ska verka för flexibla skrivningar för centrala indikatorer, detta för att skapa ett nationellt utrymme för att ta fram indikatorer som inte leder till mer administrativt arbete eller högre kostnader. De indikatorer som beskrivs i kommissionens förslag till regler för kommande period mäter inte effekter utan snarare åtgärdernas storlek.