bet · H701TU1 · 2019-12-06 00:00:00 — förespråkar dessutom att en inrättas med ansvar för att se över elektrifieringen av det svenska elnätet i dess helhet. Sammantaget ger dessa satsningar en möjlighet att intensifiera arbetet med elektrifiering av hela det svenska vägnätet, vilket skapar långsiktiga förutsättningar för jobb, tillväxt och miljö. Vi anser vidare att de icke-statliga flygplatserna i är centrala för tillväxt och för att hela ska leva. Flygskatten slår hårt mot dessa flygplatser och hotar jobb och tillväxt. Det finns inga rationella miljömässiga skäl att inte säkerställa dessa viktiga flygplatsers fortsatta överlevnad, bl.a. mot bakgrund av att inrikesflyget kan komma att elektrifieras. Detta förutsatt att man som tror på forskning och utveckling. Vi noterar att regeringen har sagt sig vara villig att kompensera flygplatserna för effekterna av flygskatten men har inte avsatt några pengar för ändamålet i budgetpropositionen . Vi i anser att ord och handling självklart måste hänga ihop. Vi föreslår därför att satsas 2020 för att kompensera för flygskatten till icke-statliga flygplatser i . Vi kan konstatera att antalet viltolyckor i trafiken ökar. översteg olyckorna 60 000, och det är fler än . Trafiken ökar men antalet viltolyckor ökar betydligt snabbare, visar forskningen. Detta beror framför allt på en kraftigt växande population av vildsvin och dov- och kronhjort. Det växande antalet trafikolyckor med vilt inblandat ökar behovet av eftersök för att undersöka om djuret har skadats eller inte. Vi anser att det jobb som landets eftersöksjägare gör utmed våra vägar är oerhört viktigt. Insatserna förkortar inte bara viltets lidande utan avlastar dessutom polisen. Vi föreslår därför en förstärkning av anslaget 1:2 med 2020 för arbetet med eftersök av trafikskadat vilt. Vi förespråkar slutligen att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer, vilket påverkar anslagen 1:3, 1:9, 1:12, 1:13 och 2:1. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2020 jämfört med regeringens förslag. Tabell 14 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 61 2020 (bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Eftersom Sverige-demokraternas förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2682 Vi tryggar välfärden – förslag till statsbudget 2020. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 22 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2625. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Den gemensamma infrastrukturen i landet är en resurs och betingar ett stort värde. Infrastrukturen utvecklas kontinuerligt och det är viktigt att satsningar görs på ett samhällsekonomiskt sunt sätt och på de projekt som skapar störst nytta, som hänsyn tas till aspekter som landsbygd, kommuner, familjeliv och företagande. I en väl sammanhållen it-, infrastruktur- och transportpolitik är alla trafikslag inkluderade. vill stärka infrastrukturen och konkurrenskraften mellan de olika trafikslagen samt den digitala säkerhetens förutsättningar genom direkta och indirekta satsningar samt genom nya och skärpta lagförslag. Vi menar att järnvägsunderhållet i inte är tillfredsställande och att en alltför stor del av arbetet utgörs av akuta åtgärder i stället för förebyggande arbete, mycket på grund av att infrastrukturen använts som en budgetregulator. Vi anser därför att en kraftig satsning på järnvägsunderhållet behövs och vi anslår till detta i vårt budgetförslag . Vi avvisar i sammanhanget regeringens satsning på nattåg till övriga . I har vi ett större behov av att rusta upp den svenska järnvägen än att satsa på nattåg till kontinenten. Vi menar att det är bättre att dessa medel kommer hundratusentals pendlare till godo än en liten klick människor som vill turista med nattåg i utlandet. Vi anser att det finns ett flertal prioriterade järnvägssträckningar som behöver byggas eller utökas till dubbelspår eller fyrspår. Det finns även ett behov av att se över hastigheterna och att större mängder gods flyttas över från väg till järnväg, särskilt för den tunga basindustrin. Vi föreslår därmed en förstärkning med till investeringar i järnvägsinfrastruktur. För att säkerställa tågens elförsörjning och därmed minska driftsstoppen anser vi också att genomgripande åtgärder är nödvändiga i den befintliga infrastrukturen. Vi föreslår därför att ytterligare anslås till ett förbättrat underhåll av kontaktledningssystemen. Vidare vill vi införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen. Marknadspotten, som bör ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Vi föreslår att satsas på detta. Det finns ett behov av att bygga ut kapaciteten för både små och stora flygplatser, dels för att möjliggöra fler avgångar, dels för att möjliggöra trafik av större flygplan men även för att öka kapaciteten när det gäller infrastrukturen som är kopplad till flygplatser. Införande av ett investeringsstöd som inte strider mot europeiska konkurrensregler bör utredas och vi anser att ska anslås till detta. Vi ser även ett behov av att förenkla resandet och öka säkerheten när det gäller exempelvis direktlinjer från . Det kan t.ex. gälla säkerhetsrutiner vid resor till eller till , efter ett utträde ur Europeiska unionen. är en export- och handelsberoende nation och vi menar att både kapacitet, teknik och anslutande infrastruktur behöver ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer. Vi föreslår mot den bakgrunden att satsas på ökad säkerhet på direktlinjer. Vi i värnar om sjöfarten som transportmedel och föreslår därför satsningar som har som främsta uppgift att trygga svensk sjöfart genom att minimera utflaggningar, att förhindra att arbetstillfällen förloras och att minska negativ miljöpåverkan. Vi vill stärka den svenska sjöfartens konkurrens genom att minska kostnaderna när det gäller de farledsavgifter och lotsavgifter som sjöfarten betalar och föreslår att anslås till detta under ett nytt anslag, . För att kunna nyttja sjöfartens kapacitet maximalt måste farleder och hamnar vara tillräckligt djupa för att kunna ta emot de nya och större fartyg som byggs. Därför föreslår vi även att anslås till farledsfördjupningar. Vi anser vidare att torrhamnar, s.k. dryports, bör användas i större omfattning för att få mer plats och effektivare flöden i hamnar. Genom att man snabbt flyttar containrar till torrhamnar i väntan på tull tar de inte upp onödig plats i hamnen. Vi föreslår att anslås till detta. Det är också viktigt att följa upp hur införandet av ytterligare alkobommar i hamnarna påverkar exempelvis lossningen av fartyg eller hur köer vid utfarterna påverkas. Man behöver bl.a. se över placeringen av bommar och hur många bommar som är effektivt att ha, för att införandet av ytterligare alkobommar ska generera största möjliga nytta. Vi föreslår att anslås till detta. Vi vill uppmärksamma att skicket på de kommunala vägarna skiljer sig i förhållande till det statliga vägnätet. Detta beror bl.a. på kommunernas ökade kostnader. Vi föreslår därför ett riktat stöd till kommuner för upprustning av vägar omfattande . Av dessa medel har satsningar om på stadsmiljöavtal omprioriterats i vårt budgetförslag och i stället riktats till upprustning av vägar i kommuner med särskilda behov. Vi vill vidare premiera det nationella och lokala kulturarvet vid byggnation av vägar och övrig infrastruktur. En rastplats kan exempelvis utsmyckas med skyltar eller tavlor som beskriver traktens historia eller annat som berikar orten eller området. Vi föreslår att anslås till vägkulturarv. Det s.k. bonus–malus-systemet behöver enligt vår mening omarbetas för att nå verkliga och reella miljömål. Vi anser mot den bakgrunden att anslaget till Transportstyrelsen ska sänkas med jämfört med regeringens förslag. När det gäller registrering av de cabotagetransporter som ska ske vid ankomst till landets gränser förespråkar vi ett införande av ett elektroniskt system, likt det tyska LKW-Mautsystemet. Systemet bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som ska utföra transporter i . Vi föreslår att ska anslås till ett sådant system. För att utföra kontroller av den tunga trafiken på vägarna vill vi vidare införa en ny specialutbildad styrka på 500 bilinspektörer med tillhörande utbildningsplatser motsvarande 50 personer . All personal ska ha befogenheter att utföra alla relevanta kontroller, rapportera förare och åkeriägare, hindra fortsatt färd och gripa misstänkta brottslingar m.m. Vi föreslår därför ett nytt anslag för detta, Trafikinspektörer, omfattande . Vi i anser att tillgång till bredband är en grundförutsättning på landsbygden eftersom befolkningen blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling för såväl arbete som fritid. Tillgång till internet är även en demokratifråga, där medborgare ges möjlighet att ta del av information och delta i den digitala samhällsdebatten. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband bör bättre samordning ske vid dragningen av fiber, exempelvis vid åtgärder i mark såsom dragning av kablar eller tomma rör. Kulvertar och kabelrännor utmed väg- och järnvägsnätet kan med fördel utnyttjas om kapacitetsutrymme finns. Mot denna bakgrund föreslår vi att satsas på utökad bredbandsutbyggnad. Den nya 5G-tekniken kommer att integreras i så gott som alla delar av samhället, och den som har tillgång till systemen ges därmed även utökade möjligheter att ta del av teknisk och allmänkänslig information. Vi anser därför att upphandlingsförfarandet behöver ses över för att säkerställa att informationsflöden och funktioner inte faller i orätta händer och vi vill bl.a. möjliggöra säkerhetskryptering och särskilda behörigheter. Vi föreslår följaktligen att anslås för att säkra samhällsviktig infrastruktur. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2020 jämfört med regeringens förslag. Tabell 15 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Ökad säkerhet på direktlinjer inom flyg Riktat stöd för kommunala vägar Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Förbättrat underhåll av kontaktledningssystem Driftssäker och tillgänglig elektronisk kommunikation (nytt anslag) Trafikinspektörer (nytt anslag) Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 61 2020 (bet. 2019/20:FiU1 rskr. 2019/20:59). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2915 En plan för jämlikhet och grön omställning. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. I vår budgetmotion tar vi i ett helhetsgrepp om de växande klyftorna och klimatnödläget. Vi vill att åter ska bli världens mest jämlika land. Vi vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större, den ekonomiska tillväxten högre. Även skolresultat, kreativitet och klimat- och miljöarbete påverkas positivt och jämställdheten mellan kvinnor och män har kommit längre. Vi vill också att åter ska vara ett föregångsland i klimat- och miljöarbetet. Under har ojämlikheten i samhället ökat. har skattesystemets omfördelning kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än . har den ekonomiska eliten fått det allt bättre i . Vi har dessutom ett klimatnödläge som inte tas på allvar och som främst drabbar dem som har det sämst ställt. I det läget lägger regeringen fram en budget som främst gynnar rika män, på välfärdens bekostnad. De nödvändiga satsningarna på välfärden, klimatet och miljön uteblir, trots att det runt om i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården och trots att vi ser tydliga konsekvenser av klimatförändringen och miljöförstöringen. har andra prioriteringar. Därför lägger vi fram en plan med reformer för att öka jämlikheten i samhället och för en rättvis klimatomställning. Vi vill satsa på den generella välfärden, satsningar som är centrala för ett jämlikare samhälle. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter de ekonomiskt mest utsatta och miljön och klimatet i fokus. Förslagen finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom att höja skatten för höginkomsttagare. Vårt förslag till statens budget inom utgiftsområde 22 läggs fram i partimotion 2019/20:2697. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Vi i anser att finansiering av nya järnvägar –2029 till viss del bör ske genom omdisponering av medel som i nuvarande plan läggs på byggande av nya motorvägar. För att uppnå ett transportsystem med låga klimatutsläpp måste investeringsnivåerna öka för hållbara person- och godstransporter på järnvägen. För perioden –2022 vill vi öka anslaget för järnvägsinvesteringar med sammanlagt jämfört med regeringens förslag. Vi vill att Norrbotniabanan ska färdigställas till 2030 och föreslår följaktligen ökade investeringar och resurser för planeringskostnader för att Norrbotniabanan ska färdigställas tidigare än vad som förslås i den nationella planen. Vi föreslår därför en förstärkning med för järnvägsinvesteringar 2020. Vi vill framhålla att har ett stort behov av järnvägssatsningar de närmaste decennierna, både för byggande av nya spår och för stärkt banunderhåll. Medel bör enligt vår mening riktas till för att i samverkan med järnvägsbranschen genomföra åtgärder för att stärka kompetensförsörjning av bantekniker, eltekniker, signaltekniker och spårsvetsare etc. Vi föreslår därför en satsning på för stärkt kompetensförsörjning inom järnvägsbranschen. Vi vill betona att nuvarande anslagsnivåer för järnvägsunderhållet i den nationella planen för perioden –2029 endast är dimensionerade för att bibehålla dagens funktionalitet i järnvägssystemet. För att även åtgärda den eftersläpning av underhållet som växt anser vi att det behövs ytterligare 36–. Då skulle utrymme ges för kraftigt ökade reinvesteringar för underhållet. Det bristande underhållet på järnvägen är en viktig faktor när det gäller det tågkaos som ofta uppstår i vårt järnvägssystem. Vi vill anslå medel för att successivt nå en nivå som åtgärdar det eftersläpande underhållet. föreslår därför en förstärkning när det gäller drift och underhåll av järnväg med 2020. På ett antal lågtrafikerade järnvägsbanor har man lagt ned underhållet helt, och många lågtrafikerade banor får inte heller något investeringsstöd i den antagna nationella planen för perioden –2029. Förutom att bristande underhåll av dessa banor är ekonomiskt oförsvarbart vill vi understryka att bristande satsningar på dessa banor ger negativa effekter för landsbygden i form av bristande kapacitet för hållbara person- och godstransporter. Vi ser därför ett behov av ett riktat, ökat stöd för dessa järnvägar på sammanlagt –2022. föreslår en ökning av medel till underhåll av lågtrafikerade järnvägsbanor med 2020. Vidare vill vi uppmärksamma att nuvarande miljökompensation för godstransporter på järnväg upphör . Miljökompensationen har syftat till att stärka järnvägens konkurrenskraft och bidra till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. Järnvägsföretagen betalar banavgifter och dessa ökar successivt. Vi vill återinföra kompensationsnivån som den var 2018 samt öka den med motsvarande medel som banavgifterna höjs den kommande treårsperioden. Vi föreslår därför att anslås 2020 för miljökompensation för godstransporter på järnväg. Kostnaden för drift av den lokala och regionala kollektivtrafiken har ökat kraftigt, vilket resulterat i höjda taxor och biljettpriser. Detta försvårar möjligheterna för att en ökad andel av personresorna ska ske hållbart med kollektivtrafik, järnväg och cykel och därmed också möjligheterna för att uppnå en fossilfri transportsektor. Vi anser att staten måste ta ett större ansvar för en ökad andel kollektivtrafikresenärer. Detta för att minska klimatpåverkan från transporter och för att stärka tillgängligheten för dem med låga inkomster. Vi i föreslår därför en satsning: Billigare och stärkt kollektivtrafik, för att den lokala och regionala kollektivtrafiken ska kunna utvecklas med långsiktigt stabila ekonomiska förutsättningar. Vi anser att tillgängligheten till hållbara resor behöver stärkas i hela landet. Resor med kollektivtrafik kan inte vara ett färdalternativ för alla i glesbygden, men genom stärkt stöd för anpassad kollektivtrafik kan tillgängligheten stärkas för många grupper som saknar möjlighet att färdas med bil eller som saknar hållbara alternativ till bilresor. En utbyggd kollektivtrafik i lands- och glesbygd skapar förutsättningar för minskade klimatutsläpp och stärkta förutsättningar att bo och leva även i glesbygd. Vi föreslår därför ett generellt statligt stöd om till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) för att möjliggöra billigare och utbyggd kollektivtrafik i regionerna med syftet att öka andelen kollektivtrafikresenärer. Stödet bör administreras av och kan användas både för drift och för investeringar. bör ges i uppdrag att utvärdera effekterna av stödet. Vi föreslår även ett statligt stöd om för drift av kollektivtrafik i gles- och landsbygd i form av t.ex. anropsstyrd kollektivtrafik, byabussar och – där så är lämpligt – även linjetrafik. Stödet bör utbetalas av till RKM efter ansökan om etablering av kollektivtrafik i lands- och glesbygd där den är bristfällig eller saknas. Cykeln har som transportmedel en rad fördelar, bl.a. minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad folkhälsa och minskad trängselproblematik i våra storstäder. I inriktningsunderlag för transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029 konstateras att åtgärder i tätorter för cyklister kan minska efterfrågan på biltransporter och på andra sätt bidra till långsiktig hållbarhet. Investeringar i cykelinfrastruktur utgör dock en ytterst liten del av statens totala investeringar i transportinfrastruktur. Vi vill därför införa en statlig medfinansiering till cykelinfrastrukturobjekt på kommun- och regionnivå som inte finns i den nationella planen för perioden –2029. Vi föreslår följaktligen att en s.k. cykelpott införs och att anslås för detta ändamål. är ett affärsverk som huvudsakligen finansieras genom farleds- och lotsavgifter. föreslår att ett nytt anslag inrättas, , som tillförs 2020. Därefter anslås 2021 och 2022. Sammantaget vill vi med denna satsning anslagsfinansiera medel för kapitalkostnader till isbrytare och för miljödifferentiering av farledsavgifter för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Slutligen föreslår vi att en statlig premie för att ställa om den befintliga fordonsparken införs. Premien ska gå till konvertering av bilar med fossil drift till drift med förnybart eller el. Ett nytt anslag för konverteringsstöd för att minska begagnade bilars klimatpåverkan om föreslås därför. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2020 jämfört med regeringens förslag. Tabell 16 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Drift av kollektivtrafik i gles- och landsbygd Stärkt kompetensförsörjning – järnväg Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av järnväg Miljökompensation för godstransporter på järnväg Underhåll av lågtrafikerade järnvägsbanor (nytt anslag) Konverteringsstöd personbilar till el och förnybara drivmedel (nytt anslag) Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (KD) (KD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 61 2020 (bet. 2019/20:FiU1 rskr. 2019/20:59). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3341 budgetmotion , Ett att lita på – trygghet och välfärd. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. Vi kristdemokrater vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är grunden för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Den svenska ekonomin har gått in i en avmattningsfas med dystrare utveckling av investeringar, export och tillväxt både i och i omvärlden. Nedgången i ekonomin får konsekvenser på arbetsmarknaden, där de som haft svårt att få jobb i högkonjunktur hamnar i ett långvarigt utanförskap när vi rör oss mot en lågkonjunktur. Bostadsmarknaden fungerar dåligt för stora grupper. Tryggheten brister bl.a. på grund av en polisorganisation som är för liten och fungerar för dåligt. Sjukvårdsköerna växer och äldre lever i ensamhet och isolering i väntan på fler äldreboendeplatser. Inför dessa utmaningar står regeringen med få eller inga svar. I stället för att möta samhällsproblemen genomför regeringen och dess stödpartier spretiga reformer, dåligt anpassade till den konjunktur vi befinner oss i och den verklighet som människor möter. Det behövs en tydlig politisk inriktning för som lägger det mindre angelägna åt sidan och som genomför de strukturellt riktiga reformer som möter de problem samhället står inför. förslag till statsbudget innehåller därför stora resurstillskott till vård, omsorg, socialtjänst och rättsväsende för att främja välfärd och trygghet för alla. Vi genomför strukturellt riktiga reformer för att rusta för sämre tider. Vi satsar på fler vård- och boendeplatser och bättre villkor för välfärdens personal. Vi föreslår att kommunsektorn får ytterligare generella tillskott och vi genomför jobbreformer som förbättrar kommunernas ekonomi. Vi lägger långt mer än regeringen på rättsväsendets myndigheter och genomför flera förslag för att stoppa rekryteringen av unga till kriminalitet. Vi har en rad förslag på hur vi ökar möjligheterna för de som bor i glesbygd att få tillgång till den samhällsservice de har rätt att vänta sig. Och våra skattesänkningar görs inte bara för de knappa som har högst inkomster, utan för alla. Vi vill skapa fler jobb för de som står utan, genom skattereformer som gör det mer lönsamt att arbeta och får fler jobb att växa fram.