bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — 2017/18:JuU1) att goda arbetsvillkor är en viktig del i en framgångsrik rekrytering till polisyrket, liksom i att kunna behålla de poliser som redan finns. Frågor om lönesättning m.m. är emellertid upp till arbetsmarknadens parter att besluta om. Utskottet konstaterade att det genom de kraftiga tillskott till som föreslogs i budgetpropositionen skapades utrymme för särskilda lönesatsningar inom polisen. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en särskild satsning för att höja lönerna och förbättra arbetsvillkoren för vissa poliser i kärnverksamheten. Utskottet anförde i samband med behandlingen av budgetpropositionen följande (bet. 2018/19:JuU1 s. 43 f.): För att möjliggöra en stor ökning av antalet poliser krävs, utöver förstärkta resurser, även särskilda åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt. För att behålla erfarna poliser och locka fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. Utskottet föreslår därför att anslag ökas med 2019, 2020 och 2021 för att möjliggöra en höjning av polisernas löner. Genom att skjuta till särskilda medel möjliggörs en höjning av polisernas löner med i genomsnitt . Den närmare fördelningen av de tillförda medlen anser utskottet bör beslutas av myndigheten i samråd med berörda parter. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:73). Utskottet anförde i ett betänkande om polisfrågor (bet. 2018/19:JuU10) att det är en fråga för att besluta om kriterierna för chefspositioner inom myndigheten. Utskottet noterade vidare att det pågår en översyn av karriär- och utvecklingsmöjligheterna inom polisen. Av den anledningen avstyrkte utskottet motionsyrkanden om fler karriärvägar och om behörigheten till högre polisbefattningar. Utskottet gör i fråga om polisutbildningens framtida utformning samma bedömning som tidigare att beredningen av betänkande SOU 2016:39 inte bör föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:528 (V) yrkande 5, 2019/20:553 (SD) yrkande 6, 2019/20:667 (M) yrkande 1, 2019/20:2115 (L), 2019/20:3069 (M) yrkande 7 och 2019/20:2349 (M). finns fem lärosäten som bedriver polisutbildning, och vid tre av dessa lärosäten går det att studera på distans. Sammanlagt ca 1 000 studenter per termin kan erbjudas plats. Det saknas därför anledning till några sådana tillkännagivanden om nya lärosäten och distansutbildningar som föreslås i motionerna 2019/20:1491 (M) och 2019/20:3069 (M) yrkande 8. Dessa motioner avstyrks således. Mot bakgrund av vad som anförts ovan saknas det vidare skäl för utskottet att ställa sig bakom motion 2019/20:553 (SD) yrkande 7 om fler utbildningsplatser, varför motionen avstyrks. Vad gäller motionsyrkandet om att tull- och kustbevakningsutbildningen bör likställas med en högskoleutbildning är utskottet liksom inte berett att ställa sig bakom förslaget. Motion 2019/20:667 (M) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottet är vidare inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2019/20:2807 (L) om att nationellt granska kvaliteten vid de lärosätten som bedriver polisutbildning, varför motionen avstyrks. När det gäller rekryteringsfrågan delar utskottet ett antal motionärers uppfattning att det är viktigt att öka antalet lämpliga kandidater till polisutbildningen. Utskottet noterar dock att det pågår arbete med rekrytering och kompetensförsörjning inom . Vidare noterar utskottet att i regleringsbrevet gavs uppdraget att se över mönstrings- och prövningsverksamheten för att identifiera åtgärder för att öka effektiviteten i urvalsmetoder m.m. fick genom sitt regleringsbrev i uppdrag att vidta åtgärder för att öka effektiviteten i antagningsprocessen. gavs i sin tur uppdraget att stödja i detta arbete. Vidare anges i myndigheternas regleringsbrev vilka volymer som ska prövas för att säkerställa kapaciteten för polisprövningar. Omfattningen av prövningskapaciteten och den totala ekonomiska ersättning som ska ge till för denna kapacitet regleras i regleringsbrev. Regeringen anser genom de uppdrag som getts att tillkännagivande om att det bör göras en översyn av (bet. 2017/18:JuU1 punkt 34, rskr. 2017/18:93) är slutbehandlat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6 s. 34). Därutöver noterar utskottet att promemorian Bättre polisutbildning för civilanställda bereds i . Mot denna bakgrund anser utskottet, liksom tidigare, att det inte finns skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden om riktade informationsinsatser, om ingångar till polisutbildningen eller om antagningskrav. Motionerna 2019/20:528 (V) yrkande 6, 2019/20:553 (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:2501 (M) yrkande 1 och 2019/20:3069 (M) yrkande 9 avstyrks därmed. Vad gäller frågan om att rekrytera administrativt stöd till polisen och fler civila utredare samt återrekrytera poliser vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det är själv som bör förfoga över vilka kompetenser som ska rekryteras inom ramen för de anslag som myndigheten tilldelats. Utskottet noterar här att prioriterar arbetet med att göra det möjligt för tidigare anställda att söka sig tillbaka till myndigheten. Det bör vidare vara upp till att bedöma om det är lämpligt att anställa pensionerade poliser. Motionerna 2019/20:2832 (M) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3069 (M) yrkande 6 avstyrks därmed. För att behålla erfarna poliser och locka fler nya poliser till yrket anser utskottet att polislönerna behöver höjas. Det höjda anslag som föreslås tilldelas skapar också utrymme för särskilda lönesatsningar. Själva lönebildningsprocessen bör dock i vederbörlig ordning skötas av arbetsmarknadens parter. Motionerna 2019/20:553 (SD) yrkande 8, 2019/20:3069 (M) yrkande 3 och 2019/20:3191 (KD) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det är som är bäst lämpad att avgöra rekryteringsbasen för högre chefsbefattningar inom myndigheten liksom karriärmöjligheterna för poliser i yttre tjänst. Motionerna 2019/20:553 (SD) yrkande 10 och 2019/20:1361 (M) avstyrks därmed. Deltids-, beredskaps- och polis Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om deltidspoliser, beredskaps-polis och polis. Jämför reservation 28 (M) och 29 (SD, KD). I kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 13 anförs att man bör öka möjligheten att införa deltidsanställd polis. Här bör enligt motionärerna räddningstjänsten kunna tjäna som förebild. Fullt utbildade deltidspoliser – som tjänstgör som poliser vid behov – skulle kunna fylla en viktig funktion. En ordning med deltidspoliser skulle kunna skapa förutsättningar att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. I kommittémotion 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att återinföra beredskapspolisen eftersom det finns behov av en förstärkningsresurs inom polisen som kan rycka ut vid allvarliga händelser. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 13 framställs ett liknande förslag. I motion 2019/20:1446 av (KD) anförs att det är viktigt att tidigt förebygga brott och att polisens roll i detta är central. För att förebygga brott bör kommuner få möjlighet att tillsammans med staten finansiera polisverksamhet. Motionären vill mot denna bakgrund att utses till ett pilotlän för polis. I motion 2019/20:1452 av (KD) yrkas att det ska införas en polis som finansieras av kommunen och har en ettårig utbildning. Motionären anför att den nationella polisen behöver kompletteras med en polisorganisation. Den kommunala polisens uppgifter ska vara synlighet, närvaro och vardagsbrott samt förebyggande arbete. Inom räddningstjänsten bygger verksamheten till stora delar på deltidsanställda. En deltidsanställd brandman är t.ex. enligt avtal anställd till en mindre del för att vid alarmering träda in i en professionell roll som brandman. Av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps webbplats () framgår följande: Som räddningstjänstpersonal i beredskap är du anställd inom . Du har som regel en annan huvudarbetsgivare, men du måste inte ha ett annat ordinarie arbete för att komma i fråga. betalar ersättning för den tid du har beredskap. Dessutom får du ersättning för den tid som går åt till utryckningar, övningar och utbildning. Du har regelbundet beredskap, det vanligaste är , men även andra varianter kan förekomma. När du har beredskap ska du befinna dig så nära brandstationen att du hinner inställa dig, normalt vid larm. Du deltar också i fortbildning och övningar som sker regelbundet inom den egna kåren. Möjligheten att kalla in beredskapspolisen reglerades tidigare i förordningen (2008:1097) om beredskapspolisen. Enligt förordningen skulle beredskapspoliser kallas in till polismyndigheterna under höjd beredskap eller när regeringen hade beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Beredskapspoliser som hade ingått avtal med om tjänstgöring fick också kallas in till en polismyndighet vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt eller vid risk för sådana störningar. Efter att framfört att beredskapspolisen inte längre behövdes gjorde regeringen i budgetpropositionen bedömningen att organisationen borde avvecklas under budgetåret. I budgetpropositionen anges att detta inte hindrar att regeringen, vid höjd beredskap eller när regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt, vid behov återinför organisationen. Beredskapspolisen avvecklades 2012. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om deltidspoliser och om att införa en polis. I budgetbetänkandet konstaterade utskottet att polisen har möjlighet att förordna ordningsvakter att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen. Utskottet var inte berett att ställa sig bakom motionärernas förslag om att, som ett komplement till den reguljära verksamheten, införa ett system med deltidsanställda poliser liknande det som finns inom räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän (bet. 2016/17:JuU1). Utskottet anförde att frågan om och i vilken omfattning poliser ska ges tillfälle att arbeta deltid är en fråga för att besluta om. Utskottet ansåg därför inte att det borde göras något tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att införa ett system med deltidspoliser (bet. 2017/18:JuU1). Utskottet anförde i budgetbetänkandet att det inte var berett att ställa sig bakom motionärernas förslag om att införa en polis som komplement till den statliga polisen. Motionsyrkandena avstyrktes (bet. 2016/17:JuU1). I budgetbetänkandet vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och var inte heller då berett att ställa sig bakom förslag om att utreda frågan om att införa en polis (bet. 2017/18:JuU1). I betänkandet om polisfrågor (bet. 2018/19:JuU10) vidhöll utskottet sin tidigare inställning. Utskottet har även behandlat förslag om att återinföra beredskapspolisen (se bet. 2014/15:JuU1 s. 37). Utskottet anförde i betänkandet att det inte gjorde någon annan bedömning än vad försvarsutskottet gjort när det behandlade ett motionsyrkande med samma lydelse under det föregående . anförde då att det i avvägningen mellan behov, nyttjandegrad och kostnader inte gjorde någon annan bedömning än regeringen gjorde när den beslutade att det med dagens situation inte fanns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen (bet. 2013/14:FöU9 s. 22). påminde vidare om att det finns en möjlighet att återinföra organisationen vid höjd beredskap. föreslog att motionen skulle avstyrkas och följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). vidhöll sin uppfattning vid behandlingen av motsvarande motionsyrkanden (bet. 2015/16:JuU1 s. 51 f.). följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och är inte berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande om att införa deltidsanställda poliser med räddningstjänsten som förebild. Utskottet noterar vidare att också har möjlighet att förordna ordningsvakter för att upprätthålla den allmänna ordningen. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2019/20:3069 (M) yrkande 13. I avvägningen mellan behov, nyttjandegrad och kostnader gör utskottet heller ingen annan bedömning än tidigare i fråga om att återinföra beredskapspolisen. Utskottet noterar här att det fortfarande finns en möjlighet att återinföra organisationen vid höjd beredskap. Motionerna 2019/20:553 (SD) yrkande 24 och 2019/20:3191 (KD) yrkande 13 avstyrks därmed. Utskottet vidhåller även sitt tidigare ställningstagande att det inte finns anledning att föreslå ett tillkännagivande om att införa en polis som ett komplement till den statliga polisen. Motionerna 2019/20:1446 (KD) och 2019/20:1452 (KD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om trafikpolisens organisation och vissa andra trafikpolisfrågor. Jämför reservation 30 (M), 31 (SD), 32 (KD) och 33 (KD). I kommittémotion 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 29 anförs att det bör studeras hur trafikpolisen fungerar i andra europeiska länder för att hitta goda exempel på hur svensk trafikpolis skulle kunna organiseras och arbeta på ett effektivare sätt. Motionärerna anför att har ett system med en federal myndighet för godstransporter, Bundesamt für Güterverkehr (BAG), som inkluderar en effektiv trafikpolis med ett tydligt uppdrag. I motion 2019/20:2974 av (M) framställs ett liknande yrkande. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) anförs att polisens kontroller av lastbilstrafiken behöver intensifieras för att främja en sund konkurrens och för att stävja fusk och trafikbrott på vägarna (yrkande 61). Motionärerna anför dessutom att antalet nykterhetskontroller av förare har mer än halverats, vilket även medför skäl att förstärka trafikpolisen (yrkande 70). Liknande förslag som i det sistnämnda yrkandet framställs i kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 1. I den sistnämnda motionen anförs att det bör inrättas en specialenhet på 700 tjänstemän inom polisen som enbart arbetar med kontroll av yrkesmässig trafik för att främja en sund konkurrens och säkerställa att t.ex. cabotagereglerna följs. Frågan om polisens övervakning av lastbilstrafiken berörs även i kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 15. Motionärerna begär en översyn av polisens samlade trafikövervakande arbete för att tillgodose en god och säker trafikmiljö. Motionärerna anför att det trafikövervakande arbetet har minskat och att arbetet kräver välutbildade inspektörer. Därför bör det göras en översyn av polisens samlade trafikövervakande arbete. Liknande förslag framställs i motion 2019/20:259 av och (båda C). Motionärerna anför att antalet trafikpoliser har minskat och att det finns behov av fler kontroller på vägarna. För att åstadkomma detta begär motionärerna samverkan mellan trafikpolisen och utbildade fordonskontrollanter. Även i motionerna 2019/20:530 och 2019/20:2390 av och (båda M) anförs att det finns behov av effektivare kontroller på vägarna för att höja kvaliteten i fordonskontrollerna. I motion 2019/20:1040 av (S) framhålls vikten av att polisen har en ändamålsenlig organisation för trafikpolisen. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) begärs att polisen ska ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att beivra överträdelser. Det är viktigt att fortsätta arbetet med nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken (yrkande 18). Det övergripande målet med allt trafiksäkerhetsarbete är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken (nollvisionen). Ett av målen i strategi för trafik som metod är att polisen ska bidra till att minska antalet döda och allvarligt skadade i vägtrafikmiljön. Framför allt handlar det om att bidra till att sänka medelhastigheterna på vägarna och att minska antalet förare som är påverkade av alkohol eller narkotika. I regleringsbrev påminner regeringen om det pågående uppdraget att vidareutveckla trafiksäkerhetsarbetet, inklusive kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon, och att säkerställa att insatserna på detta område förbättras. De åtgärder som vidtas ska redovisas i årsredovisningen . I kravet på återrapportering ingår att föra ett resonemang om vilka effekter åtgärderna bedöms ha lett till eller bedöms komma att leda till. Av uppdraget framgår att myndighetens trafiksäkerhetsarbete ska bidra till att minska antalet döda och allvarligt skadade i vägtrafikmiljön i enlighet med nollvisionen. I polisens årsredovisning anges följande (s. 32): [ska] i enlighet med regleringsbrevet vidareutveckla arbetet med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon samt säkerställa att insatserna på dessa områden förbättras. Med anledning av detta har tillsammans med genomfört en omfattande inventering av trafikkontroll-platserna i landet. Resultatet är att nu har påbörjat en upprustning av 20 prioriterade kontrollplatser så att dessa kvalitativt uppnår de tekniska krav som ställs i EU-direktiv och i Transportstyrelsens föreskrifter. Parallellt med detta har medverkat vid Transportstyrelsens framtagande av föreskrifter för flygande inspektion samt kompetenskrav för besiktningsmän. genomförde en utbildningsinsats gällande internationell trafik (som bl.a. innefattar cabotage) för nästan 400 poliser och bilinspektörer. Antalet ärenden redovisade till Transportstyrelsen avseende sanktionsavgifter i olaga cabotage har till följd av detta ökat avsevärt. Ett nytt it-system för rapportering av flygande inspektioner är taget i drift. Detta baseras på en applikation för mobiltelefon och surfplatta. It-systemet kommer att förbättra och förenkla rapporteringen av flygande inspektioner. Systemet har funktioner dels för rapportering till Transportstyrelsen, dels för uppföljning av verksamheten avseende flygande inspektion. har slutit avtal med en extern leverantör som kommer att validera Polisens bilinspektörer så att de uppnår den kompetens som krävs enligt Transportstyrelsens föreskrifter. Vidare har utbildningar tagits fram för att säkerställa kompetensen hos de poliser som har förordnande att genomföra inspektion. har tagit fram kravspecifikationer enligt de nya kraven för att underlätta rekrytering av nya bilinspektörer med anledning av de höjda kraven. Syftet är att inom yrkestrafiken använda tekniska specialister för att frigöra poliser till det polisiära uppdraget. trädde lagändringar i kraft som syftade till att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom bl.a. för uppgifter som dittills endast hade fått utföras av poliser. Ändringarna infördes i bl.a. körkortslagen (1998:488) och vägtrafikskattelagen (2006:227). Bilinspektörer fick genom ändringarna befogenhet att besluta om vissa avgifter, meddela förbud mot fortsatt färd i vissa fall, ta hand om ett fordons registreringsskyltar samt tillträde till fordon för kontroll av alkolås (prop. 2013/14:232, bet. 2014/15:JuU3, rskr. 2014/15:23). I fråga om nykterhet i trafiken anges följande i polisens årsredovisning (s. 29): Vid varje kontrollkontakt med förare av motordrivet fordon ska alkoholutandningsprov ske samt en bedömning av eventuella symptom på drogpåverkan hos föraren göras. En förutsättning för att andelen onyktra förare ska minska är att polisen kontinuerligt arbetar med olika preventiva metoder. Genom att exempelvis utföra många alkoholutandningsprov på platser utspridda och rum – och därigenom höja den upplevda upptäcktsrisken – kan en allmänpreventiv effekt uppnås. Genom att kombinera övervakningsinsatser med informationskampanjer kan effekten ökas ytterligare. Syftet är att få förare av motordrivna fordon att avstå från att köra onyktra på grund [av] risken att ertappas. Riktade kontroller eller insatser vid specifika platser och tider där det finns ökad risk för att det rent generellt förekommer onyktra personer eller där vi genom underrättelseuppslag har information på individbasis bidrar till en individpreventiv effekt. Slutligen kan polisen påverka risken för återfall i rattfylleribrott, till exempel genom att använda metoden Smadit (Samverkan mot alkohol och droger i trafiken). Därigenom bidrar vi till en återfallspreventiv effekt. När det gäller nykterhet görs det ett stort antal alkoholutandningsprov. –2011 då nivån var som högst har dock antalet prov mer än halverats. genomfördes ungefär 2 600 prover per dag. Utifrån genomförda trafikkontroller och utandningsprover anmäls också alkohol- och narkotikarattfylleribrott. Rattfylleri (alkohol) har fortsatt att minska (–1 377 anmälda brott eller –11,) medan rattfylleribrott under narkotikapåverkan fortsätter att öka (+1 203 anmälda brott eller + ). Regeringen beslutade om kommittédirektiven Effektivare kontroller av yrkestrafik på väg (dir. 2019:51). En särskild utredare ska bl.a. • genomföra en kartläggning och en analys av den nuvarande kontrollverksamheten av yrkestrafik (med yrkestrafik menas gods-, buss- och taxitrafik) • föreslå hur kontrollverksamheten kan förbättras inom ramen för den befintliga ansvarsfördelningen, men också en ny samlad organisation för kontrollverksamheten • analysera vilka ytterligare överträdelser av bestämmelser på yrkestrafikområdet som bör vara föremål för en sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter, och lämna förslag till hur systemet då bör utformas • lämna förslag för att möjliggöra införande av s.k. trafiksäkerhetskontrollanter som ska ha till uppgift att utföra nykterhetskontroller • utreda förutsättningarna för att tillåta myndigheter att utföra sållningsprov i fråga om narkotika, dvs. att testa förare utan misstanke om brott för att finna personer som framför fordon när de är påverkade av narkotika. Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om trafikpolisen, senast i ett betänkande om polisfrågor (bet. 2018/19:JuU10). Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om trafikpolisen med hänvisning till att det bör vara upp till att avgöra hur trafikpolisen ska organiseras och hur deras arbete ska bedrivas samt att det är uppgift att inom ramen för tilldelade anslag fördela sina resurser så att verksamheten fungerar så bra som möjligt. Utskottet anser att det kan vara av intresse att studera hur andra länder, t.ex. , har organiserat sin trafikpolis. Som framgår ovan har också en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera den nuvarande kontrollverksamheten av yrkestrafiken. Inom detta uppdrag bör det finnas utrymme att studera andra länders organisation av trafikpolisen. Enligt utskottet bör utredningens arbete inte föregripas. Det gäller även för de övriga frågor om trafikpolisens organisation som tas upp i här aktuella motionsyrkanden. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2019/20:259 (C), 2019/20:530 (M), 2019/20:1040 (S), 2019/20:2390 (M), 2019/20:2597 (M) yrkande 29, 2019/20:2775 (KD) yrkandena 61 och 70, 2019/20:2974 (M), 2019/20:3069 (M) yrkande 15 och 2019/20:3347 (SD) yrkande 1. Arbetet mot alkohol och narkotika i trafiken är mycket angeläget. Som utskottet anfört ovan bör det dock vara uppgift att själv fördela sina medel inom ramen för tilldelade anslag så att myndighetens arbete mot alkohol och narkotika i trafiken fungerar så bra som möjligt. Utskottet noterar vidare att det framgår av polisens årsredovisning att det vid kontroller av förare av motordrivna fordon regelmässigt görs dels ett alkoholutandningsprov, dels en bedömning av eventuella symtom på drogpåverkan hos föraren. Som nämns ovan har också en särskild utredare getts i uppdrag att bl.a. lämna förslag för att möjliggöra införandet av s.k. trafiksäkerhetskontrollanter som ska ha till uppgift att utföra nykterhetskontroller och att utreda förutsättningarna för att tillåta myndigheter att utföra sållningsprov i fråga om narkotika, dvs.