bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 23, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och om medlemskap och årlig medlemsavgift i Agrinaturas ekonomiska förening (EEIG). Övriga motionsförslag avstyrks. Utskottet hänvisar i flertalet av dessa frågor till pågående utredningsarbete. I betänkandet finns två reservationer (M, SD) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Regeringens hantering av tillkännagivanden Statens budget inom utgiftsområde 23 1:2 Insatser för skogsbruket 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1:21 Åtgärder på fjällägenheter 1:22 Främjande av rennäringen m.m. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter Förslag till nya anslag 1.Övriga frågor, punkt 2 (M) 2.Övriga frågor, punkt 2 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 23 anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 23 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2019/20:422 av (C), 2019/20:599 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 13, 14, 21, 34–36 och 42, 2019/20:918 av m.fl. (S), 2019/20:1506 av och (båda MP) yrkande 3, 2019/20:2638 av m.fl. (SD), 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:2693 av m.fl. (V), 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 21, 73 och 74, 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 21, 2019/20:2786 av (KD), 2019/20:2859 av (MP) yrkande 4, 2019/20:3213 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 19 i denna del, 2019/20:3317 av m.fl. (S) och 2019/20:3331 av m.fl. (M) yrkandena 1–6. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 23 punkt 3. c) Bemyndigande om Agrinaturas ekonomiska förening (EEIG) bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i ekonomiska förening (EEIG) och att –2022 för anslaget 1:23 besluta om en årlig medlemsavgift på högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 23 punkt 1. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 29–31, 2019/20:1026 av (M), 2019/20:1109 av (MP) yrkande 16, 2019/20:2505 av (M), 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkandena 34, 35 och 37–39 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 19 i denna del och 20. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M)*, (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (C), (SD)* och (V)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I betänkandet behandlar utskottet även sin uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har lämnat en uppföljningsrapport över resultatredovisningen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport finns i bilaga 4. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel till 19 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår miljö- och jordbruksutskottet för hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning och redovisning av behandlade tillkännagivanden behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 23. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /20. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor med en mer allmän landsbygdspolitisk inriktning. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Som en del i miljö- och jordbruksutskottets löpande uppföljning beslutade utskottet att följa upp resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prot. 2019/20:1). Uppföljningen har utförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Rapporten redovisas i bilaga 4 till detta betänkande. Målet för utgiftsområdet är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till att klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart. Inom utgiftsområdet finns även mål beslutade av om en sammanhållen landsbygdspolitik, en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, skogspolitiken samt de samiska näringarna. Viktiga mål för utgiftsområdet är även målen inom miljömålssystemet, se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. har beslutat om ett övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:360). Det övergripande målet ska vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden – Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. Delmålet för det strategiska området Regler och villkor är följande: Utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska göras genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Delmålet för det strategiska området Konsument och marknad är följande: Konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. Delmålet för det strategiska området Kunskap och innovation är följande: Stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. För skogspolitiken har beslutat om två jämställda mål – ett produktionsmål och ett miljömål (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Inriktningen på målet om skogsproduktion ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av det som skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2000/01:1 utg.omr. 23 avsnitt 7.3, bet. 2000/01:MJU2, rskr. 2000/01:86). Med utgångspunkt i målen för utgiftsområdet redovisas i det följande resultatet för de fyra resultatområdena En sammanhållen landsbygdspolitik, En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, Skog och De samiska näringarna. Utskottet har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Analysen har fokuserat på resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Utskottet gör följande bedömning. Regeringen anför att ändringar och förtydliganden i redovisningen, t.ex. en tydligare koppling mellan resultatområdena till det övergripande målet för utgiftsområdet, innebär att de tre tillkännagivandena från om resultatredovisningen är slutbehandlade. Utskottet delar denna uppfattning. vill utskottet understryka, vilket berörs nedan, att det alltjämt kvarstår vissa brister när det gäller de problemområden som har identifierats. Utskottet vill återigen understryka att en viktig utgångspunkt för utskottets uppföljning och utvärdering är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat. Regeringen gör i årets budgetproposition den samlade bedömningen att de redovisade insatserna bidrar till att uppfylla det övergripande målet för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, inklusive målen för de tre strategiska områdena. Utskottet anser för sin del att resultatredovisningen i vart fall inte entydigt leder till en sådan slutsats. Det saknas indikatorer för ett antal resultatområden, och alla utpekade indikatorer används dessutom inte i regeringens analys och slutsatser. Regeringen bör enligt utskottet åtgärda dessa två brister i nästa års budgetproposition. Utskottet anser generellt att det är viktigt att det finns indikatorer som gör det möjligt att följa upp livsmedelsstrategins mål. Huvudprincipen bör vara att regeringens analys och slutsatser ska utgå från de indikatorer som har identifierats för de olika resultatområdena. Regeringen bör i detta avseende agera mer stringent i sin analys av om och i så fall på vilket sätt redovisade insatser bidragit till att nå såväl de strategiska målen som det övergripande målet för livsmedelskedjan. Enligt utskottet framgår det inte om de bedömningar som görs ska förstås som att de statliga insatserna bidragit till att målen uppfylls helt eller om de enbart bidragit till att utveckla målen i positiv riktning. Till exempel framgår det inte vilka, eller på vilket sätt, vidtagna åtgärder har bidragit till att nå målet för det strategiska området Kunskap och innovation samt för hela utgiftsområdet. Utskottet vill således betona att regeringen på ett mer konsekvent sätt bör använda sig av de sju indikatorerna i sina bedömningar av måluppfyllelse. Utskottet har återkommande kommenterat vikten av att alla resultatområden har utpekade indikatorer. I den mån det inte är möjligt att ha indikatorer för ett resultatområde bör skälen för detta tydligt anges. Regeringen bör i så fall tydliggöra vilka andra bedömningsgrunder som ligger till grund för analysen. Utskottet menar att obalansen mellan olika resultatområden när det gäller förekomsten av indikatorer innebär att det är svårt att bedöma resultatutvecklingen i sin helhet. Vissa resultatområden kan ha ett flertal indikatorer, t.ex. Havs- och fiskeriprogrammet, medan andra, t.ex. Arbete för minskat matsvinn, helt saknar indikatorer. Små förändringar kan observeras när det gäller de strategiska områdena Regler och villkor och Kunskap och innovation, vilket är positivt. Till exempel har indikatorn antal utbrott av salmonella tagits bort, men här har dock regeringen på ett föredömligt sätt motiverat förändringen. I årets budgetproposition har stora förändringar gjorts när det gäller det strategiska området Konsument och marknad – dels pekar regeringen inte ut några explicita indikatorer för flera resultatområden, dels har två underrubriker med tillhörande indikatorer utan någon motivering utgått i årets budgetproposition. Det innebär att totalt sett åtta indikatorer har försvunnit för detta strategiska område. Utskottet menar att dessa förändringar gör det mycket svårt för utskottet att kunna bedöma om resultatutvecklingen för det aktuella området är positiv eller inte. Utskottet välkomnar att det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer när det gäller t.ex. hållbar jordbruksproduktion och jakt- och viltförvaltning. Det är enligt utskottet också positivt att regeringen har beslutat om ett uppdrag till att föreslå ett etappmål om minskat matsvinn. Det är önskvärt om ett sådant mål är uppföljningsbart och att det kopplas till lämpliga resultatindikatorer. Vidare konstaterar utskottet att en ny indikator har tillkommit som ska mäta hur kunskaps- och innovationssatsningar bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Kunskap och innovation. Den nya indikatorn, Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning, innebär enligt utskottet att indikatorerna täcker in ett bredare spann av det strategiska området Kunskap och innovation och inte enbart utgår från indikatorer som anknyter till SLU:s verksamhet. Utskottet har tidigare ställt sig frågande till varför resultatområdet Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn har utgått som ett separat resultatområde, eftersom detta område är centralt i det strategiska området Regler och villkor. Regeringen hänvisar i sin analys av och slutsatser om det strategiska området till förenkling av regler och regelverk både nationellt och inom EU som viktiga åtgärder för jordbrukets fortsatta utveckling och konkurrenskraft. Utskottet konstaterar att avsaknaden av sådan redovisning om åtgärder på området försvårar bedömningen av måluppfyllelsen av detta strategiska mål. Det är enligt utskottets mening angeläget att regeringen i vart fall överväger att inkludera administration och förenkling, antingen indikatorer eller bedömningsgrunder, som ett separat resultatområde i nästa års budgetproposition. Utskottet konstaterar att det förekommer stora skillnader i redovisningen av statistik, vilket i sin tur påverkar i vilken utsträckning statistiken kan användas för att faktiskt följa resultatutvecklingen inom ett specifikt område. För vissa indikatorer redovisas statistik för (uppemot ). För andra indikatorer redovisas statistik för enbart de två tre . Alltför korta tidsserier gör det svårt, eller rent av omöjligt, för utskottet att bedöma resultatutvecklingen . Det är därför önskvärt om regeringen kontinuerligt ser över redovisningen av statistik och där så är möjligt redovisar statistik som åtminstone täcker in den senaste femårsperioden, eller om möjligt ett ännu längre tidsintervall. Ett annat exempel på en indikator som redovisas på ett otillfredsställande sätt är det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. Det gör det enligt utskottet svårt att faktiskt bedöma hur detta område inom fiskeripolitiken har utvecklats . Resultatredovisningen skulle enligt utskottet tjäna på att renodlas och i stället fokusera på uppnådda resultat. Det innebär sålunda att en redogörelse för insatser och beslut om uppdrag till myndigheter i möjligaste mån kan undvikas. Utskottet noterar att regeringen hänvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård när det gäller uppföljningen av relevanta miljömål. Det vore emellertid enligt utskottets mening önskvärt att det framgår av resultatredovisningen vilka av miljömålen som regeringen anser vara relevanta också för detta utgiftsområde. Utskottet har vid återkommande tillfällen anfört att regeringen bör överväga hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Utskottet välkomnar därför att regeringen redogör för den gemensamma jordbrukspolitiken och regeringens bedömning när det gäller rådighet över innehåll och tillämpning. Resultatredovisningen, inklusive utveckling av delmål och indikatorer, ska enligt regeringen även fortsättningsvis utvecklas i takt med politiken. Utskottet välkomnar denna utfästelse och vill understryka vikten av att regeringen kontinuerligt utvecklar resultatredovisningen på ett sådant sätt att utskottet kan följa resultatutvecklingen. Inte minst bör resultatredovisningen utvecklas på områden som rör stora belopp eller där eftersträvade samhällseffekter är särskilt betydelsefulla. Utskottet anser att det vore värdefullt med fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta den återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja I syfte att nå målet och stärka konkurrenskraften föreslår regeringen i årets budgetproposition att anslag 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor tillförs och därefter 2021–2025. Medlen ska användas för att finansiera satsningar inom alla livsmedelsstrategins strategiska områden: Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Utskottet anser att regeringen bör återkomma i nästa års budgetproposition med en utvecklad redovisning av vidtagna åtgärder, åtgärdernas resultat och en bedömning av om och hur dessa satsningar har bidragit till att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Utskottet anser fortfarande, i likhet med vad utskottet har uttryckt i denna fråga, att regeringen borde göra en konsekvensanalys av åtgärdernas samlade effekter, såväl positiva som negativa, på olika relevanta områden för någon åtgärd där det är relevant. Enligt utskottets mening vore ovan nämnda anslagsförstärkning för att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft ett sådant relevant område. Utskottet välkomnar att regeringen i årets budgetproposition redogör för dels vidtagna åtgärder med anledning av torkan 2018, dels effekterna av det utbetalda metangasreduceringsstödet. Metangasreduceringsstöd för den fjärde stödperioden betalades ut . Det vore enligt utskottets mening önskvärt om regeringen inför nästa års budgetproposition övervägde en utvecklad redovisning av stödets resultat. Regeringens bedömning är att läget, sett i ett internationellt perspektiv, är gynnsamt när det gäller antibiotikaresistens inom svensk djurhållning. Det beror bl.a. på att är det land inom EU som har den lägsta försäljningen av antibiotika till livsmedelsproducerande djur. Utskottet välkomnar denna slutsats. Det vore enligt utskottets mening värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt redogör för de fakta som gör att man kan dra denna slutsats, t.ex. i form av jämförande statistik när det gäller antibiotikaanvändningen inom EU. Av redovisningen framgår att antalet sysselsatta inom vattenbruket har fluktuerat relativt kraftigt . Antalet sysselsatta minskade med . Enligt utskottets mening vore det intressant om regeringen övervägde att återkomma i nästa års budgetproposition med en fördjupad beskrivning av vattenbruket, inte minst anledningen till varför antalet sysselsatta har fluktuerat och dessutom minskat så kraftigt. Regeringen kunde med fördel då också kommentera om den avser att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att hantera de utmaningar som sektorn står inför med anledning av de problem som har uppdagats i handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk. Utskottet konstaterar att och länsstyrelsernas mål att det ska genomföras lika många normalkontroller som anmälningskontroller när det gäller djurskyddet inte uppfylldes 2018. Det vore därför önskvärt om regeringen kunde återkomma i nästa års budgetproposition med en fördjupad problemanalys och en redogörelse för vilka åtgärder man har vidtagit eller avser att vidta för att komma till rätta med dessa problem.