bet · H701JuU8 · 2019-11-11 00:00:00 — Flera tunga remissinstanser har dock varit kritiska till att straffskalan för grovt brott uppgår till livstids fängelse. vid skriver att det föreslagna livstidsstraffet för det grova brottet innebär ett avsteg från svensk rättstradition som präglats av återhållsamhet vid användandet av frihetsberövande bestraffning. Enligt skulle livstidsstraffet innebära en så kraftig ökning av repressionsnivån, särskilt mot redan socialt utsatta grupper i samhället, att den motivering för straffnivån som presenteras i utredningen framstår som synnerligen oreflekterad. Livstidsstraffet är både omodernt, inhumant och ineffektivt, och därför bör det avskaffas. Alla straff ska i stället vara tidsbestämda. Mot denna bakgrund bör avslå proposition 2018/19:155 i den del som föreslår att grovt sabotage mot blåljusverksamhet ska kunna ge fängelse på livstid. Straffskalan för sabotage mot blåljusverksamhet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:361 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 25. Resultatet av attacker mot blåljusverksamhet måste vara direkta och kännbara. Gärningarna som straffbeläggs är ämnade att allvarligt försvåra och förhindra samhällets kärnverksamhet, ordning och sjukvård. Därför är de straffskalor som föreslås tyvärr inte tillräckliga. I stället bör straffskalan för sabotage mot blåljusverksamhet vara fängelse till högst , och för grovt brott fängelse i lägst till livstid. Brott som inte begås under pågående utryckning, punkt 4 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:316 av m.fl. (KD) yrkande 3. Det föreslagna brottet sabotage mot blåljusverksamhet gäller bara gärningar som är ägnade att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Vi anser att det är en onödigt snäv avgränsning av bestämmelsens tillämpningsområde. I stället bör det tydligt framgå att även brott som inte begås under pågående utryckning omfattas av det straffrättsliga skyddet. Straffrättsligt skydd för och personal, punkt 5 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2019/20:263 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2019/20:288 av m.fl. (M) yrkande 1. Vad gäller frågan vilka verksamheter som ska omfattas av den nya straffbestämmelsen om sabotage mot blåljusverksamhet delar vi regeringens bedömning att det bör vara polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård då dessa verksamheter intar en särställning, även om det också finns andra skyddsvärda verksamheter. Vi noterar också att den föreslagna bestämmelsen även omfattar våld eller hot mot personer som bistår blåljusverksamhet, t.ex. då tulltjänstemän bistår polisen vid en insats. Enligt vår mening tillgodoser därför lagförslaget vad motionärerna efterfrågar. Därmed saknas skäl att bifalla motionerna. Straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner, punkt 6 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2019/20:300 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:361 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:2878 av Boriana (M) yrkande 3. Vid sidan av blåljuspersonal finns ett flertal samhällsnyttiga funktioner som i varierande utsträckning utsätts för våld, hot och trakasserier. Personal inom sjukvården är att hänföra till kretsen av viktiga samhällsfunktioner. har flera lagstiftningsåtgärder vidtagits som innebär ett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Som framgår ovan har vidare gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor som rör ett stärkt straffrättsligt skydd för hälso- och sjukvårdspersonal och andra samhällsviktiga funktioner. Dessa bereds inom . Det finns därför inte skäl att föregripa denna beredning, varför motionsyrkandena bör avslås. En särskild straffskärpningsgrund, punkt 7 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2019/20:263 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:300 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:316 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 25. Vi delar regeringens bedömning att den av föreslagna straffskärpningsgrunden, som innebär att domstolen som en försvårande omständighet ska beakta om någon angripits i sin yrkesutövning, inte bör införas. Som anförs i propositionen framstår det som tveksamt om den skulle få avsedd verkan som det kan förutses att den skulle ge upphov till betydande tillämpningsproblem. Frågan om vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett förstärkt straffrättslig skydd för dessa samhällsnyttiga funktioner kan uppnås på ett annat och mer ändamålsenligt sätt kräver, som regeringen redan påpekat, fortsatt utredningsarbete. Det finns inte skäl att föregripa detta arbete med ett nytt tillkännagivande. En särskild brottsrubricering för brottet våld mot tjänsteman med en skärpt straffskala, punkt 8 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2019/20:288 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:300 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:361 av m.fl. (SD) yrkande 3. har redan riktat ett tillkännagivande till regeringen om att våld mot tjänsteman bör få en egen brottsrubricering där straffet ska vara minst sex månaders fängelse. Regeringen har vidare uppgett i propositionen att ärendet bereds inom . Det finns inte skäl att föregripa den beredningen. Med den nu föreslagna höjningen av minimistraffet för grovt våld eller hot mot tjänsteman skapas dessutom utrymme för en strängare straffmätning även för brott av normalgraden. Mot bakgrund av att tillkännagivandet fortfarande bereds anser vi inte att det finns anledning för att åter göra ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. En särskild brottsrubricering för brott som innebär våld mot personal inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården, punkt 9 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:288 av m.fl. (M) yrkande 3. Regeringen har tyvärr valt att inte ens utreda vårt tidigare förslag, som även ställt sig bakom, om skärpta straff för våld mot personal inom bl.a. hälso- och sjukvården. Det är beklagligt att medarbetare inom räddningstjänsten samt hälso- och sjukvården därigenom får vänta ännu längre på ett starkare straffrättsligt skydd i sin viktiga yrkesutövning. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om en särskild brottsrubricering för brott som innebär våld mot personal inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården med ett minimistraff om sex månaders fängelse. Hot mot polis, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 26. Parallellt med kriminalisering av våld och attacker mot blåljusverksamhet är det nödvändigt att rättssamhället även markerar tydligt i första ledet mot hot och trakasserier. För att motverka dessa brott bör straffet för hot mot tjänsteman skärpas. Hot mot polis eller annan blåljuspersonal bör alltid bedömas som grovt brott. Kränkningsersättning till poliser, punkt 12 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2019/20:288 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:361 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 33. Som framgår ovan bereds slutbetänkande Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning (SOU 2018:75) i . Det finns inte skäl att föregripa den beredningen. Vidare riktade så sent som ett tillkännagivande till regeringen om en utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser enligt utskottets förslag. Det finns mot denna bakgrund inte anledning att föreslå ytterligare ett tillkännagivande i frågan. Säkerhet på sjukhus, punkt 13 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: 2019/20:316 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 26. Som vi tidigare anfört finns det vid sidan av blåljuspersonal ett flertal samhällsnyttiga funktioner som i varierande utsträckning utsätts för våld, hot och trakasserier. Personal inom sjukvården är att hänföra till kretsen av viktiga samhällsfunktioner. har flera lagstiftningsåtgärder vidtagits som innebär ett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Som framgår ovan bereds vidare tidigare tillkännagivande om säkerhet på sjukhus i . Det finns därför inte skäl att föregripa denna beredning, varför motionsyrkandena bör avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:155 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning: antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2019/20:110 av m.fl. (V): avslår proposition 2018/19:155 i den del som föreslår att grovt sabotage mot blåljusverksamhet ska kunna ge fängelse på livstid. 2019/20:263 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera personal från i det straffrättsliga skyddet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att domstolen ska se särskilt allvarligt på fall där den tilltalade med våld eller hot har angripit någon i eller med anledning av dennes yrkesutövning, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:288 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sabotage mot blåljusverksamhet respektive grovt sabotage mot blåljusverksamhet även bör omfatta och medarbetare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra våld mot tjänsteman till en egen brottsrubricering med straff om minst sex månaders fängelse och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en brottsrubricering för våld mot personal inom räddningstjänsten samt hälso- och sjukvården med straff om minst sex månaders fängelse och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter för poliser att få skadestånd i form av kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:300 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt minimistraff för våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om breddat straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om angrepp mot viktiga samhällsfunktioner som särskild straffskärpningsgrund enligt 29 kap. och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:316 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om brott mot vitala samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerheten på sjukhus och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även brott som inte sker under pågående utryckning ska omfattas av lagen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:361 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka ytterligare yrkeskategorier som bör omfattas av bestämmelsen om blåljussabotage och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskalor för blåljussabotage och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kränkningsersättning för poliser och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:310 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likställa våld mot polis- och bevakningshund med våld mot tjänsteman i straffskalan och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:440 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om våld mot tjänsteman alternativt skadegörelsebrottet för att inkludera djur som används av blåljuspersonal och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för attacker mot blåljusverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om olaga hot mot polis och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt rätt till kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2728 av m.fl. (KD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om attacker mot vitala samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerheten på sjukhus och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2878 av Boriana (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa högre straff för hot och våld mot sjukvårdspersonal och tillkännager detta för regeringen. Reservation 1 (förslagspunkt 1) Ändringar i regeringens förslag till lag om ändring i Den som angriper eller på annat sätt stör polisverksamhet, räddningstjänst eller ambulanssjukvård genom att 1. använda våld eller hot om våld mot verksamhetens personal eller mot personer som bistår verksamheten, 2. tillgripa eller skada fordon eller annat hjälpmedel som används eller ska användas i verksamheten, eller 3. vidta annan otillbörlig åtgärd döms, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet, för sabotage mot blåljusverksamhet till fängelse i högst . Om brottet är grovt döms för grovt sabotage mot blåljusverksamhet till fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse eller annars varit av särskilt farlig art. Den som angriper eller på annat sätt stör polisverksamhet, räddnings-tjänst eller ambulanssjukvård genom att 1. använda våld eller hot om våld mot verksamhetens personal eller mot personer som bistår verksamheten, 2. tillgripa eller skada fordon eller annat hjälpmedel som används eller ska användas i verksamheten, eller 3. vidta annan otillbörlig åtgärd döms, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet, för sabotage mot blåljusverksamhet till fängelse i högst . Om brottet är grovt döms för grovt sabotage mot blåljusverksamhet till fängelse i lägst två och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse eller annars varit av särskilt farlig art. Ett tryggare samhälle och ett starkare ska omfatta och gälla alla överallt. Man ska känna sig trygg oavsett vilken gata man råkar gå på och vilket område man råkar bo i, oavsett var man rör sig i samhället , eller annan tid. Ingen ska heller behöva utsättas för hot, hat och våld på grund av att man i sitt arbete har till uppgift att skydda andra människor eller upprätthålla trygghet och säkerhet. Vi socialdemokrater ställer oss bakom regeringens proposition. som presenterade sitt delbetänkande konstaterade att det finns behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd genom ytterligare kriminalisering av angrepp på polisen, räddningstjänsten och ambulanssjukvården. Ett utökat straffrättsligt skydd för dessa verksamheter bidrar till att de kan fullgöra sitt viktiga samhällsuppdrag och leder också till att tryggheten hos och respekten för de personer som arbetar inom dessa verksamheter ökar. Vi visar tydligt att samhället står enat mot kriminaliteten och bakom dessa personer och viktiga samhällsfunktioner. De bärande skälen för att stärka skyddet för just dessa verksamheter är att de intar en särställning där det ytterst handlar om att skydda människors liv och hälsa. Det är verksamheter som är minutoperativa och utövas mobilt. Tillsammans med ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet skärps också straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman. Förslaget grundar sig på att det finns en risk för otillbörlig påverkan på myndigheters beslutsfattande och att denna fara behöver tas på stort allvar. Men, herr talman, utredningen konstaterade också att problematiken med angrepp på blåljusverksamhet är sådan att den inte kan lösas enbart eller ens till större delen genom straffrättsliga åtgärder. I synnerhet situationen i de utsatta områdena måste mötas med insatser från många sektorer i samhället, för att exempelvis bryta utanförskap, stärka tilltron till myndigheter och skapa reella möjligheter för att komma in på arbetsmarknaden. Den straffrättsliga lagstiftningen utgör därför enbart ett verktyg bland flera för att åstadkomma trygghet i samhället. Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljus-verksamhet och myndighetsutövning Jag vill också kort beröra de reservationer vi har med anledning av tillkännagivandena från utskottet. Flera av dessa tillkännagivanden finns med och är föremål för arbete inom , varför vi inte ser skäl till att göra ytterligare tillkännagivanden. Det finns naturligtvis andra samhällsfunktioner och yrkeskategorier som också utsätts för våld, hot och trakasserier. Den nya straffbestämmelsen när det gäller angrepp på blåljusverksamhet innehåller därför ett straffansvar som omfattar våld eller hot om våld mot personer som bistår blåljusverksamheten. De samhällsfunktioner som sysslar med myndighetsutövning omfattas i stor utsträckning av det förstärkta straffrättsliga skyddet. Andra yrkesgrupper gör det emellertid inte, exempelvis personal i sjukvården som ändå självklart får anses tillhöra kretsen av viktiga samhällsfunktioner. Det är inte alldeles enkelt att göra avgränsningar för vad och vilka samhällsfunktioner som ska omfattas av nya brottskategorier eller straffskärpningar. I den stund vi pekar ut några höjs röster för att det också borde vara fler. Det är därför angeläget att arbetet med hur vi går vidare utreds och bereds så att vi kan få lagstiftning och skydd som både klargör samhällets inställning och blir tillämpliga i praktiken. När det gäller frågan om egen brottsbeteckning för våld mot tjänsteman bereds frågan utifrån tidigare tillkännagivanden. Med den nu föreslagna höjningen av minimistraffet för grovt våld mot tjänsteman skapas dessutom ett utrymme för en strängare straffmätning även för brott av normalgraden. Kränkningsersättning för poliser behandlas i slutbetänkande och är också föremål för beredning. Personal på sjukhus, vårdcentraler och andra vårdinrättningar möter hot och våld i sin vardag. Arbetet som pågår med att se över behovet av ytterligare lagstiftningsåtgärder för att stärka skyddet för samhällsnyttiga funktioner, särskilt vad gäller personal inom hälso- och sjukvården, är därför angeläget. Detta är också i linje med det tillkännagivande som vi har ställt oss bakom. Avslutningsvis: För att skapa ökad trygghet och säkerhet i samhället, särskilt för dem vars uppgift är att rädda och skydda, krävs det inte bara en lösning utan flera. Vi behöver utöka och skärpa det straffrättsliga skyddet. En av de viktigaste faktorerna för att minska polisers utsatthet är att se till att de blir fler. De nya poliserna ska också finnas lokalt närvarande i hela landet i människors vardag. Det handlar om poliser som finns i yttre tjänst som bygger relationer med medborgarna för att på så sätt skapa trygghet och säkerhet. Hela samhället måste bidra i det fortsatta arbetet. Detta vittnade polisen om i det kartläggningsarbete som fanns med i blåljusutredningen. Sist men kanske främst och mest behöver vi öka jämlikheten och minska fattigdomen och segregationen, som skapar social oro. Det är det bästa sättet att minska tillflödet av nya kriminella. Denna debatt har kommit till stånd på grund av att vi tyvärr har sett väldigt många hot mot poliser och medarbetare inom räddningstjänsten och sjukvården. Vi har också kunnat se hur detta har tagit sig nya uttryck, till exempel när det gäller gängkonflikter som utspelat sig inne på akutmottagningarna vid våra sjukhus. Kriminella personer utgör helt enkelt ett hot mot både patienter och medarbetare där. Detta är något som vi har fått vänja oss vid. Denna utveckling kan vi aldrig acceptera. Det får aldrig bli ett nytt normalläge. Vi måste göra allt som står i vår makt för att bryta detta. Det handlar både om att skydda personer som har samhällsviktiga uppgifter och om att värna respekten för rättsstaten och samhällets allra mest grundläggande funktioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljus-verksamhet och myndighetsutövning För många av dessa yrkesgrupper har det tyvärr blivit närmast vardag att utsättas för hot, trakasserier och våld. Varje angrepp mot blåljuspersonal samt andra anställda i rättsväsendet och andra centrala samhällsinstitutioner utgör ett angrepp mot vår rättsordning. Detta måste på ett betydligt tydligare sätt än speglas i vår lagstiftning med strängare straff för hot och våld mot blåljuspersonal men även mot personer som arbetar inom sjukvården och tullen. Detta är frågor som vi moderater har drivit . Det är förmodligen också det område där det har kommit flest tillkännagivanden. Det fortsätter i detta betänkande. Det är positivt att ny lagstiftning om ett förstärkt skydd för blåsljuspersonal träder i kraft . Det är viktigt, och det kommer att göra skillnad. Här finns ett par välkomna förändringar som innebär skärpta straff för grovt våld eller hot mot tjänsteman samt en ny brottsrubricering för så kallat blåljussabotage. menar vi i att lagförslaget saknar viktiga komponenter. Bland annat förbises det faktum att tulltjänstemän och tjänstemän vid inte sällan genomför rent operativa insatser tillsammans med polisen. Det blir därför lite märkligt att polisen ges ett mer övergripande och heltäckande straffrättsligt skydd jämfört med tulltjänstemän i sådana situationer. Det finns därför anledning att det utökade straffrättsliga skydd som ges till blåljuspersonal även ska omfatta och tjänstemän i deras brottsbekämpande arbete. När roll som brottsbekämpande myndighet stärks är det motiverat att ge tulltjänstemän samma straffrättsliga skydd som poliser. Vidare krävs att straffen för alla former av våldsamma angrepp mot tjänstemän skärps. Regeringen har tyvärr valt att inte ens utreda förslag, som en majoritet i har ställt sig bakom, om skärpta straff för våld mot personal inom bland annat hälso- och sjukvården. Det är beklagligt att medarbetare inom räddningstjänsten samt hälso- och sjukvården i synnerhet därför kommer att få vänta ännu längre på ett starkare straffrättsligt skydd i deras viktiga yrkesutövning. För att fånga upp det allvar som ett våldsamt angrepp mot till exempel en polis eller en tulltjänsteman innebär vill vi moderater bryta ut bestämmelsen om våld mot tjänsteman, som regleras i samma bestämmelse som hot mot tjänsteman, och göra det till ett eget brott med en straffskala som börjar på sex månaders fängelse.