bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska låta utreda en tillståndsplikt för bl.a. verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagen (bet. 2014/15:FiU32, rskr. 2014/15:243 och 2014/15:244). I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: Tillitsdelegationen överlämnade sina betänkanden En lärande tillsyn – Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg (SOU 2018:48) och Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn (SOU 2018:47) . Betänkandena har remitterats. Utredningen om vissa förenklade upphandlingsregler överlämnade sitt betänkande Möjligt, tillåtet och tillgängligt (SOU 2018:44). I betänkandet behandlas bl.a. frågor om ett förenklat regelverk för sådana upphandlingar som inte helt styrs av EU:s upphandlingsdirektiv. Betänkandet har remitterats och ärendet bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad, jfr Fi 14, rskr. 2014/15:244. Motionsyrkanden om skärpta sanktioner mot bristande verksamheter behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:254). Valfrihet och den enskildes tillgång till en välfärd av hög kvalitet utgör centrala delar i den svenska välfärdsmodellen. har tidigare riktat två tillkännagivanden till regeringen om att återkomma till med förslag om att införa nationella kvalitetskrav för verksamheter som bedrivs inom välfärdens områden, att skärpa de sanktioner som staten kan rikta mot enskilda verksamheter samt att komplettera lagstiftningen så att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer – detta för att behålla valfriheten och för att säkerställa en hög kvalitet i välfärden. Utskottet noterar att det av överenskommelsen framgår att regeringen inte har för avsikt att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. I stället ska kvalitetskrav vara styrande. Utskottet noterar också att regeringen avser att lägga fram förslag för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftsform har likvärdiga villkor. Det ska råda konkurrensneutralitet mellan offentliga och fristående vårdgivare vad gäller såväl ekonomiska villkor och en fungerande tillståndsgivning som kvalitetskrav. Utskottet noterar därtill att regeringen har att beakta att det pågår flera utredningar och andra arbeten som kan ha betydelse för välfärdsaktörernas villkor. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte nu finns skäl att rikta ytterligare tillkännagivanden till regeringen. Utskottet ser fram emot att regeringen återkommer till i enlighet med vad som framgår av överenskommelsen och av tidigare tillkännagivanden. Motionerna 2018/19:855 (SD) yrkande 59, 2018/19:2041 (L) yrkande 4, 2018/19:2787 (M) yrkande 6, 2018/19:2989 (KD) yrkande 30 och 2018/19:2995 (KD) yrkande 5 bör avslås. Av samma skäl bör motionerna 2018/19:855 (SD) yrkandena 60 och 61, 2018/19:2041 (L) yrkande 5 och 2018/19:2787 (M) yrkande 18 avslås. När det gäller frågan om samarbetsformen IOP noterar utskottet särskilt utredningen tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden vars uppdrag bl.a. omfattar att föreslå riktlinjer, kriterier eller andra tillämpbara instrument för att ingå idéburet offentligt partnerskap med syftet att främja samverkan mellan idéburna aktörer och det offentliga. Något tillkännagivande med anledning av motion 2018/19:756 (V) yrkande 12 är inte nödvändigt. Motionen bör avslås. När det gäller lagkravet om vårdvalssystem omfattar det endast primärvården, men det förekommer att regioner inför vårdvalssystem även i delar av den specialiserade öppenvården. Utskottet anser att vårdval i den specialiserade öppenvården ska vara en rättighet för alla medborgare oavsett var i landet de bor. Därför bör regeringen återkomma till med förslag om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården. Utskottet vill påminna om att har riktat ett sådant tillkännagivande till regeringen. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motionerna 2018/19:1243 (M) och 2018/19:2989 (KD) yrkande 33 bör bifallas. Motion 2018/19:2913 (KD) yrkande 11 bör bifallas delvis. Motionerna 2018/19:406 (V) yrkande 4 och 2018/19:2041 (L) yrkande 3 bör avslås. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att värna och utveckla valfriheten i vården. Genom patientlagen ges den enskilde möjligheten att välja offentligt finansierad öppen vård också i en annan region än den egna. Utskottet anser att detta bör gälla även i slutenvården. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om en utvidgning av patientlagen så att patienter ges möjlighet att välja vårdgivare i den offentligt finansierade slutenvården också i en annan region än den egna. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna 2018/19:855 (SD) yrkande 4, 2018/19:2041 (L) yrkande 2, 2018/19:2444 (C) yrkande 1, 2018/19:2787 (M) yrkande 14 och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 74 bör bifallas. När det gäller frågan om effektiva ersättningssystem noterar utskottet Tillitsdelegationens delbetänkande Jakten på den perfekta ersättningsmodellen SOU 2017:56, där bl.a. ersättningsmodeller diskuteras, och att betänkandet bereds i . Utskottet vill avvakta resultatet av beredningen. Motion 2018/19:2787 (M) yrkande 4 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell samordning av kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården, metall-detektorer på sjukhus, minskad administration för vårdpersonal, ledarskapsutbildning, inhyrd personal, registerkontroll, kom-petenslyft för sjuksköterskor och undersköterskor samt övriga frågor om kompetensförsörjning. Jämför reservation 37 (M, SD, KD), 38 (V), 39 (M), 40 (V), 41 (SD), 42 (SD), 43 (SD, KD), 44 (M, SD, L) och 45 (SD) samt särskilt yttrande 6 (C, L). Nationell samordning av kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 66 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till en nationell samordning av kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården, inklusive ett sjuksköterskelyft. Liknande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 19 och i kommittémotion 2018/19:2882 av m.fl. (M). I partimotion 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en långsiktigt ekonomisk nationell plan där det tydligt framgår hur kostnader för hälso- och sjukvården på lång sikt kommer att utvecklas i fråga om personal och fortbildning för personal. I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att stimulera ledarskapsutbildning för framtidens ledare inom vården i alla regioner och landsting. I partimotion 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en nationell utredning om hyrpersonal och hur landstingen kan få ned kostnaderna. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om att säkra ett kompetenslyft genom att sjuksköterskor ska kunna behålla hela lönen vid heltidsstudier till specialistsjuksköterska. I motion 2018/19:1554 av (M) föreslås ett tillkännagivande om möjligheterna att införa en ytterligare nivå för undersköterskor, legitimerad undersköterska. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om att säkra ett kompetenslyft genom att undersköterskor ska ha möjlighet att vidareutbilda sig och specialisera sig under betald arbetstid. Minskad administration för vårdpersonal I motion 2018/19:579 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att ta bort onödig administration i vården. Motionären anser att en utredning i syfte att få bort onödig administration bör göras. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om förbättrad arbetsmiljö och minskad administration för vårdpersonal. I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att installera metalldetektorer på sjukhusens akutmottagningar i förebyggande syfte när säkerhetsläget så kräver. I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra att metalldetektorer kan användas på sjukhus. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 50 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att utöka lagen om registerkontroll så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande inom sjukvården. Övriga frågor om kompetensförsörjning I motion 2018/19:1231 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att överväga att se över de försäkringsskydd som utryckningspersonal omfattas av . I motion 2018/19:1672 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att överväga möjligheten att anställda inom sjukvården i högre grad arbetar kvar till , förutsatt att det är lämpligt med tanke på arbetets art och patientsäkerheten. I motion 2018/19:2785 av (M) föreslås ett tillkännagivande om ökad statlig samordning kring AT-blocken (allmäntjänstgöring) i läkarutbildningen och ST-läkartjänsterna (specialiseringstjänstgöring). Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) innehåller bestämmelser om hur hälso- och sjukvårdsverksamhet ska organiseras och bedrivas. Lagen gäller för samtliga vårdgivare samt landsting och kommuner som huvudmän (1 kap. 1 § första stycket). Där det bedrivs hälso- och sjukvårdsverksamhet ska det finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges (5 kap. 2 §). Vidare ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom (8 kap. 1 §). I patientsäkerhetslagen (2010:659) finns bestämmelser om behörighetsfrågor. En legitimerad läkare, sjukhusfysiker eller tandläkare som har gått igenom viss vidareutbildning ska efter ansökan få bevis om specialistkompetens (4 kap. 8 § första stycket). Om inte annat särskilt föreskrivs får en sjuksköterska använda en titel som motsvaras av en specialistsjuksköterskeexamen endast om han eller hon har avlagt en sådan examen (4 kap. 9 §). Slutligen framgår av lagen att prövar ansökningar om legitimation, särskilt förordnande att utöva yrke och bevis om specialistkompetens (4 kap. 10 §). Enligt lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn ska den som erbjuds en anställning i staten, en kommun, ett landsting, ett företag eller en organisation, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn, på begäran av den som erbjuder anställningen visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. För vissa tjänster som innebär kontakt med barn är en registerkontroll obligatorisk. Hem för vård eller boende eller stödboenden enligt 6 kap. socialtjänstlagen (2001:453) som tar emot barn får inte anställa någon om man inte har gjort en kontroll mot de register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister och lagen (1998:621) om misstankeregister (se lagen [2007:171] om registerkontroll av personal vid vissa boenden som tar emot barn). Motsvarande regler finns i lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder. I 2 kap. regeringsformen finns bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter. Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är var och en gentemot det allmänna skyddad mot bl.a. kroppsvisitation. Av 2 kap. 20 § första stycket 2 framgår att detta skydd endast kan begränsas i lag, och då bara i syfte att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningarna får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har motiverat dem. Sådana undantag har exempelvis gjorts i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. I verksamheteter som omfattas av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT, och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, förkortad LRV, finns under vissa förutsättningar möjlighet att genomföra kroppsvisitation. Enligt 23 b § första stycket LPT får vårdgivaren under vissa förutsättningar besluta att alla personer som passerar in i inrättningen eller på avdelningen ska kroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll). Av andra stycket framgår att kroppsvisitation och undersökning av väskor och andra föremål ska ske genom användande av metalldetektor eller annan liknande anordning eller, om det finns särskilda skäl, på annat sätt. Motsvarande undantagsbestämmelser finns i 8 b § LRV. I hälso- och sjukvårdslagen och patientsäkerhetslagen finns inga bestämmelser om allmän inpasseringskontroll. Bakgrund och pågående arbete Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9) framgår följande (s. 32): Regeringen har genom professionsmiljarden avsatt 2017 och 2018 till landstingen i syfte att främja huvudmännens möjligheter att ge hälso- och sjukvårdens medarbetare goda förutsättningar att utföra sitt arbete. Av dessa medel har öronmärkts för att ge möjlighet till specialistutbildning av sjuksköterskor. har i uppdrag att följa professionsmiljarden och deras rapport visar att medlen inom professionsmiljarden har bidragit till att stärka redan prioriterade områden och möjliggjort för landstingen att arbeta i snabbare takt inom dessa. Av uppföljningen framgår vidare att digitaliseringen i vården har tagit ytterligare fart. beslutade regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) ytterligare en överenskommelse som rör kompetensförsörjning i vården – Goda förutsättningar för vårdens medarbetare, den s.k. personalsatsningen. Genom denna överenskommelse fördelas till landstingen med syftet att bl.a. stödja landstingens arbete med att skapa en god arbetsmiljö. Utbyggnaden av utbildningar till sjuksköterska, specialistsjuksköterska och barnmorska som inleddes har fortsatt i enlighet med vad som tidigare aviserats. Även antalet platser på yrkesinriktade kurser inom gymnasial vuxenutbildning samt inom har utökats. beslutade om anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg . följde utskottets förslag till riksdagsbeslut, vilket innebär att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård tillförs sammanlagt cirka 1 mer än vad regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9, bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). Av utskottets ställningstagande framgår att av ökningen ska riktas till genomförande av bättre villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterska. Detta gäller såväl som . Utskottet anförde att vårdens medarbetare ska kunna utvecklas inom sin egen profession. Arbetet med att kunna göra karriär inom vården ska förbättras och utvecklas till att omfatta fler yrkesgrupper. Fördelningen av dessa medel ska göras utifrån hur tidigare resurser på liknande satsningar har genomförts. I detta sammanhang kan de överenskommelser som har slutits mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) inom ramen för den s.k. professionsmiljarden nämnas. Enligt utskottet skulle den ovan nämnda satsningen innebära att sjuksköterskor kan utbilda sig på halvfart och fortsätta att arbeta på halvtid med bibehållen inkomst, detta oavsett om de är anställda i landsting eller privat. Denna prioritering kan kombineras med lokala satsningar av regioner och landsting. Satsningar som gäller fler specialistsjuksköterskor kan inriktas på bristspecialiteter som finns lokalt och regionalt. Av regeringsförklaringen framgår att villkor och arbetsmiljö ska förbättras för anställda i vård och omsorg så att fler unga vill söka sig dit och jobba kvar i vetskapen om att jobbet inte bara är viktigt utan också utvecklande. Vidare ska undersköterskors yrkesroll förstärkas med legitimation eller skyddad yrkestitel. Slutligen ska fler kunna studera till specialistsjuksköterska med bibehållen lön. Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om 73 punkter Av överenskommelsen mellan de fyra partierna framgår bl.a. följande. En nationell samordning införs vad gäller långsiktig planering av personal- och kompetensförsörjning inom vården (). Det ska finnas goda möjligheter att läsa till specialistsjuksköterska med bibehållen lön. En satsning på bättre villkor och karriärtjänster genomförs för att öka attraktiviteten i att bli specialistsjuksköterska. För att stödja landstingens och kommunernas personalplanering har i uppdrag att rapportera om tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. Detta stöd till hälso- och sjukvården i deras personalplanering går under benämningen nationella planeringsstödet (NPS). Som en del i arbetet med det nationella planeringsstödet tar fram statistik om samtliga 21 legitimerade grupper inom hälso- och sjukvården samt medicinska och dentala specialister. publicerade myndigheten rapporten om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal 2017 samt arbetsmarknadsstatus 2016. Av rapporten framgår att antalet utfärdade legitimationer ökar för de flesta hälso- och sjukvårdsyrken. Antalet yrkesverksamma inom olika legitimationsyrken varierar mellan regionerna, men skillnaderna är mindre bland läkare, barnmorskor, sjuksköterskor och tandläkare, jämfört med apotekare och psykologer. publicerade den senaste årliga statistikrapporten som redovisar tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare inom hälso- och sjukvården. Av rapporten av tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård – Nationella planeringsstödet 2019 framgår att det råder fortsatt brist på ett flertal yrkesgrupper inom sjukvården. Nästan alla regioner redovisar brist på grund- och specialistutbildade sjuksköterskor, barnmorskor, tandläkare, psykologer och läkare. Kartläggningen visar också att mer än hälften av de svarande regionerna uppger att det är brist på fler än 20 läkarspecialiteter. Allmänmedicin, psykiatri och geriatrik är de specialiteter där flest regioner bedömer att det är brist på specialistläkare. I syfte att minska bristen på specialistläkare föreslår en ny stödjande samordningsfunktion för ST-tjänster som ska stötta regionerna i deras arbete att dimensionera ST-tjänster. pågår ett arbete med att utveckla NPS i enlighet med de riktlinjer som lades fast i regeringens uppdrag om stöd till landstingens planering av kompetensförsörjning (S2015/07804/FS). Utvecklingsarbetet sker i samråd med huvudmän och andra representanter för offentligt finansierad hälso- och sjukvård samt med övriga berörda organisationer. Uppdrag om samverkansarenor mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården gav regeringen och i uppdrag att tillsammans analysera och föreslå hur samverkansarenor mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt (S2016/04992/FS). ska samordna sin del av uppdraget med det pågående uppdraget om att ge stöd till landstingens planering av kompetensförsörjning (S2015/7804/FS). Den senaste gemensamma årsrapporten publicerades . ska myndigheterna rapportera sin analys av hur den nationella samverkan kan fortgå ur ett långsiktigt perspektiv. Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) ingick 2017 överenskommelsen Stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården – En professionsmiljard, avseende 2017–2018. Den övergripande målsättningen med överenskommelsen är att stärka förutsättningarna för en god, jämlik och effektiv hälso- och sjukvård genom att förbättra förutsättningarna för hälso- och sjukvårdens medarbetare att öka andelen tid för patientnära arbete och stärka landstingens planering av sitt kompetensbehov. Överenskommelse om goda förutsättningar för vårdens medarbetare Regeringen och SKL ingick 2018 överenskommelsen Goda förutsättningar för vårdens medarbetare, den s.k. personalsatsningen. Satsningen kompletterar professionsmiljarden med ett tydligt fokus på arbetet för en god arbetsmiljö och arbetssätt samt arbetets organisering och planering. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys fick 2018 i uppdrag att utifrån rapporten vägen i vården – ledarskap för stärkt utvecklingskraft, som myndigheten publicerade , ta fram ett underlag till ett nationellt program för ledarskapsfrågor i hälso- och sjukvården (S2018/04688/FS). Uppdraget ska slutredovisas till . Projekt för oberoende av inhyrd personal Med stöd av SKL har alla landsting och regioner arbetat gemensamt i ett projekt för att nå ett oberoende av inhyrd personal inom hälso- och sjukvården (). Projektet har haft i uppgift att utreda, analysera och föreslå åtgärder som behöver vidtas inom flera områden såsom kompetensförsörjning, utbildning, arbetsmiljö och verksamhetsutveckling för att uppnå oberoende av all inhyrd personal. Inom respektive landsting och region har det tillsatts en processledare med en regional arbetsgrupp. Varje landsting och region bestämmer utifrån sina förutsättningar vilka åtgärder som är viktigast för att lyckas och utarbetar en egen handlingsplan. publicerades den sista kvartalsvisa sammanställningen av bemanningstrenden på SKL:s webbplats. Av webbplatsen framgår att en rapport om de gångna två årens arbete kommer att publiceras , där metoder och resultat närmare kommer att analyseras. Utredning om styrning för en mer jämlik vård beslutade regeringen kommittédirektivet Ordning och reda i vården (dir. 2017:128). Utredningen har tagit namnet Styrning för en mer jämlik vård. Av direktivet framgår att utredaren bl.a. ska kartlägga och analysera användandet av stafettläkare och annan inhyrd vårdpersonal, i öppenvården såväl som i slutenvården, och lämna förslag på hur en kontinuerlig vård kan främjas genom att minska användandet av inhyrd vårdpersonal. Av delbetänkandet Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv – Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning (SOU 2018:55) framgår att utredningen i det fortsatta arbetet kommer att lämna förslag till ett minskat beroende av inhyrd personal i hälso- och sjukvården, där centrala frågor är hur vårdresursernas fördelning över landet kan planeras och styras samt om det behövs ändringar i utbildningssystemet. Uppdraget ska slutredovisas (S 2017:08). Promemoria om åtgärder för en stärkt patientsäkerhet och en effektivare hantering av behörighetsärenden inom hälso- och sjukvården I promemorian Åtgärder för en stärkt patientsäkerhet och en effektivare hantering av behörighetsärenden inom hälso- och sjukvården (Ds 2018:21) lämnas förslag som syftar till att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården samt bidra till en mer effektiv prövning av behörighetsärenden. I promemorian tas bl.a. upp om det finns ett behov av en övre åldersgräns för att få ha legitimation inom hälso- och sjukvårdsområdet. Enligt utredarens bedömning kan det inte konstateras att det finns ett behov av att införa en övre åldersgräns för innehav av legitimation. De frågeställningar som hänger samman med frågan om åldersgräns och som gäller förskrivning av läkemedel utanför yrkesverksamhet bör enligt utredaren uppmärksammas i det fortsatta arbetet med att utveckla systemen kring läkemedelsförskrivning. Promemorian har remissbehandlats. Enligt uppgift från bereds den inom . Utredningar om effektiv vård och samordnad utveckling för god och nära vård gav regeringen en nationell samordnare i uppdrag att göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt (dir. 2013:104). Uppdraget slutredovisades i slutbetänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2). När det gäller kompetensförsörjning föreslog utredningen bl.a. en stående kommitté för samverkan mellan regeringen och huvudmännen när det gäller kompetensförsörjning och effektivt utnyttjande av befintlig kompetens.