bet · H601SkU11 · 2019-03-07 00:00:00 — Regeringen har också infört mer generösa regler för uppskov av kapitalvinstbeskattning för att öka rörligheten på bostadsmarknaden samt aviserat ytterligare åtgärder som bl.a. ska öka utbudet av nya hyresbostäder, effektivisera plan- och överklagandeprocesser och främja ett ökat utbud av byggbar mark. I den sakpolitiska överenskommelsen som slöts mellan Socialdemokraterna, anges bl.a. att en omfattande skattereform ska genomföras som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Vidare anges att räntebeläggningen på uppskovsbeloppet ska avskaffas. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om ändrad kapitalvinstbeskattning vid fastighetsförsäljning eller om ändrade regler vid beräkning av kapitalvinst. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsförslag i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en förändring respektive en uppföljning av tonnagebeskattningssystemet. Jämför reservation 20 (M) och 21 (SD). Tonnagebeskattning innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån storleken på fartygens lastutrymme, med en teknisk term kallad nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. tillstyrkte regeringens förslag om att införa tonnagebeskattning i (prop. 2016/17:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Bestämmelserna trädde i kraft . För att rederiverksamheten ska anses som kvalificerad ska den bl.a. avse transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en viss minsta total innesluten volym (med en teknisk term kallat bruttodräktighet), har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är svenskregistrerade respektive registrerade i ett register i en stat inom Europeiska unionen. Företag som vill att rederiverksamheten ska tonnagebeskattas i stället för att beskattas konventionellt ska ansöka om godkännande för tonnage-beskattning i förväg. Ett godkännande för tonnagebeskattning gäller tills vidare. Företaget kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. I motion 2018/19:273 av (KD) föreslås att tonnageskattesystemet ska förenklas så att fler kan ansluta sig. Motionären menar att den tid som ett fartyg ska ingå i tonnageskattesystemet ska förkortas och att kravet på att fartyg måste segla utom mer än en fjärdedel av tiden ska ses över med inriktningen att kustnära sjöfart ska underlättas. I kommittémotion 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås att fler fartyg ska få möjligheten att välja att omfattas av tonnageskattesystemet. Motionärerna menar att sjöfarten är hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer. I kommittémotion 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 45 föreslås att införandet av tonnageskattesystemet ska följas upp för att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Utskottet välkomnade i betänkande 2016/17:SkU6 regeringens förslag till ett svenskt tonnagebeskattningssystem, för vilket det fanns ett samstämmigt stöd i och vilket utskottet också efterfrågat i ett flertal betänkanden . Syftet med att införa ett system med tonnagebeskattning är att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Även om svenska fartyg i inrikes trafik kan utsättas för konkurrens från utländska fartyg som omfattas av tonnagebeskattning är det framför allt fartyg i internationell trafik som är utsatta för internationell konkurrens. Utgångspunkten är därför att systemet med tonnagebeskattning är begränsat till fartyg som används i internationell trafik. För att undvika svåra bedömningsfrågor och gränsdragningsproblem räcker det att ett fartyg huvudsakligen ska användas i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land för att vara kvalificerat. Att fartyget huvudsakligen ska användas i internationell fart eller inrikes fart i ett annat land innebär att fartyget till eller mer ska användas i sådan trafik (jfr prop. 1999/2000:2 del 1 s. Utskottet finner inte heller nu skäl att frångå denna ordning. Utskottet konstaterar vidare att regeringen i samband med förslaget till ett svenskt tonnagebeskattningssystem uttalat att man har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. Med hänsyn härtill ser utskottet inte någon anledning att rikta ett särskilt tillkännagivande till regeringen om en uppföljning av tonnagebeskattningssystemet. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att utreda en avdragsrätt för företags konstinköp. I kommittémotion 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5 föreslås en utredning av möjligheten att införa avdragsrätt för förstahandsinköp av konst för företag. Motionärerna menar att detta kan vara ett sätt att skapa en större marknad för ny konst utan statlig styrning. Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt motionsförslag om förändrad avdragsrätt för konstinköp och framhållit att företagens skatteregler inte i första hand bör utformas för att fungera som ett indirekt stöd till konstnärlig verksamhet. Utskottet anser inte att det finns något skäl att nu göra en annan bedömning. Motionen avstyrks därmed. Enskilda näringsidkares personliga friskvård Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrade skatteregler för enskilda näringsidkares personliga friskvård. Jämför reservation 22 (C). Av 11 kap. 11 och 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) framgår att som skattefria personalvårdsförmåner räknas förmåner av mindre värde som riktar sig till all anställd personal och som består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller som lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård räknas hit. Avdragsreglerna omfattar dock inte sådana utgifter för friskvård som en enskild näringsidkare har för egen räkning. I motion 2018/19:819 av (M) föreslås en översyn av möjligheten att låta friskvårdsavdraget gälla både för anställda och för egenföretagare. I motion 2018/19:1603 av (M) föreslås att avdragsrätt för friskvård i enskild firma ska övervägas. I motion 2018/19:2430 av (C) föreslås att man skyndsamt ser över möjligheten att anpassa regelverket för friskvårdsbidrag till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma. Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om avdrag för enskilda näringsidkares privata friskvård. Utskottet har därvid framhållit att reglerna om skattefrihet för personalvårdsförmåner är avsedda för anställd personal, vilket innebär att en enskild näringsidkares personliga friskvård inte omfattas. Vissa andra slag av förmåner som är skattefria för anställda, t.ex. företagshälsovård, förebyggande behandling eller rehabilitering, kan dras av även om de utnyttjas personligen av en enskild näringsidkare. Avdragsrätten gäller utgifter för t.ex. rehabilitering som är nödvändig för att näringsidkaren ska kunna fortsätta sin verksamhet. Om utgifterna däremot inte är av denna karaktär betraktas de i skattehänseende som icke avdragsgilla privata levnadskostnader för näringsidkaren. Om avgifterna dras av i företaget kan detta leda till uttagsbeskattning. I vilka fall detta aktualiseras avgörs från fall till fall i rättstillämpningen. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motionsförslagen. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:594 av m.fl. (M), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 5, 2018/19:1750 av (KD) i denna del, 2018/19:1895 av (KD), 2018/19:2004 av (M), 2018/19:2280 av (M), 2018/19:2306 av (MP) yrkande 4, 2018/19:2673 av m.fl. (S), 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 18. För att stimulera omställning och kompetensutveckling genom hela arbetslivet behöver möjligheterna för arbetsgivarna att investera i sina anställdas utbildning förbättras. Vi vill därför införa en skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda så att det blir mindre kostnadskrävande att investera i sina medarbetare. Ett sådant avdrag skulle innebära att arbetsgivaren skulle kunna få tillbaka en del av kostnaden för sina köp av externa kurser, genom att dra av motsvarande belopp från sitt skattekonto. Vi föreslår därför en översyn av möjligheten att införa en skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda. Vi bedömer att det krävs en större och breddad satsning på olika tekniker som på ett avsevärt sätt kan minska utsläppen från svensk basindustri. Vi vill därför skattemässigt gynna minskningar av koldioxidutsläpp genom användning av CCS, CCU eller annan teknik. En reduktion av bolagsskatten för företag som bedriver industriell verksamhet och omfattas av EU:s utsläppshandelssystem kan öka drivkrafterna och minska riskerna. Investeringarna kan vidare bidra till tekniksprång som vi sedan kan exportera för att generera global klimatnytta. Vi föreslår därför en utredning om möjligheten att införa ett klimatavdrag för vissa industribolag som investerar i teknik som lagrar koldioxid genom CCS och CCU, eller annan teknik som drastiskt minskar de processrelaterade koldioxidutsläppen. Avdragets storlek bör vara relaterat till storleken på utsläppsminskningarna som åstadkommits genom investeringarna. Stödet blir därmed betydligt mer resultatorienterat än regeringens Industrikliv och tydligt knutet till storleken på utsläppsminskningarna. Ungdomar som växt upp i en digitaliserad värld och med en vilja att starta ett företag möter alltför stora hinder då vår skattelagstiftning inte hänger med i utvecklingen. För att tillvarata den digitala ekonomins potential att skapa tillväxt och jobb föreslår vi att en utredning ska tillsättas för att se över den skatterättsliga bedömningen av handel med virtuella varor. I ska företagsamhet och kreativitet premieras. Skattesystemet består av många olika gränsbelopp som aktörerna inom delningsekonomin har att ta hänsyn till. Lagstiftarens roll bör vara att utforma ett regelverk som möjliggör en verksamhet med en administration inom rimliga gränser. Detta kan möjliggöra fler enkla jobb i den vita ekonomin. Det bör därför utredas hur ett enklare företagande med mindre administration och lägre beskattning för företag med relativt låg omsättning kan genomföras. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 samt 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:594 av m.fl. (M), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 5, 2018/19:1750 av (KD) i denna del, 2018/19:1895 av (KD), 2018/19:2004 av (M), 2018/19:2280 av (M), 2018/19:2306 av (MP) yrkande 4, 2018/19:2673 av m.fl. (S), 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 26, 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 18. Investeringar leder till sysselsättning och utveckling. vision är att vårt land ska generera välstånd till godo för hela samhället. En viktig komponent är att det ska vara lönsamt att investera i nya idéer och industriella koncept. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta att investera i. Vi har för avsikt att vidareutveckla investeraravdraget med beaktande av nivån på avdraget och möjligheten för juridiska personer att nyttja avdraget och att låta allmänheten använda sig av det för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag. Vi föreslår därför att möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget ska utredas och att nivån på investeraravdraget ska höjas. Investeringssparkontot infördes som en schablonbeskattad sparform 2012. Det är angeläget att skattereglerna underlättar för enskilda småsparare att ha ett aktivt sparande och att de minskar byråkratin vid deklaration. Vi tror att det är bra med ett brett aktiesparande i befolkningen, dels för att den enskilde ska kunna stärka sitt privata finansiella kapital, dels för landet som helhet med ett högt inhemskt ägande av bolag som främst verkar i . I budgetpropositionen valde dock den rödgröna regeringen att ändra förutsättningarna för sparformen och tillförde ett strafftillägg om av hela avgiftsunderlaget. uppfattning är att skattereglerna för beräkning av avgiftsunderlaget ska återställas till de regler som gällde vid införandet 2012 och som även utgjort grundförutsättningen för de flesta som öppnat ett investeringssparkonto. Vi föreslår därför att beräkningen av avgiftsunderlaget för investeringssparkonton ska återställas till den ursprungliga nivå som förelåg vid införandet. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:594 av m.fl. (M), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 5, 2018/19:1750 av (KD) i denna del, 2018/19:1895 av (KD), 2018/19:2004 av (M), 2018/19:2280 av (M), 2018/19:2306 av (MP) yrkande 4, 2018/19:2673 av m.fl. (S), 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 26, 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 18. Det är viktigt att skatter utformas så att svenska företags konkurrenskraft stärks och att tar in de skatter som har beslutat. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Skatter ska medverka till tillväxt och utveckling i hela landet, underlätta jobbskapande och företagande och stimulera en grön skatteväxling. Skatter måste vara förutsägbara, rättssäkra och långsiktiga. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas genom regelförenklingar och lägre skatter. Vi föreslår därför en skyndsam översyn av beskattningen av företag. Behovet av att modernisera, förenkla och förbättra skatteregelverket är uppenbart. Särskilt mindre företag och ideella föreningar, t.ex. idrottsföreningar, drabbas proportionellt hårdare administrativt eftersom de aldrig eller sällan har tillgång till ekonomiavdelningar som kan arbeta med skatteredovisningen. Ett område där det varit uppenbart att förändringar är nödvändiga är frågan om hyresmoms för verksamhetslokaler som leder till tomma lokaler och ineffektivt lokalutnyttjande. De utgör hinder för föreningsutveckling. Det är därför angeläget med en översyn över skattelagstiftningens konsekvenser med ett särskilt beaktande av förutsättningarna för mindre företag och ideella föreningar. Professionella ombud, bl.a. sådana som erbjuder sina tjänster via digitala plattformar, måste ha samma rätt som privatpersoner att för egen räkning t.ex. transportera avfall och oönskade objekt till återvinningscentraler eller att sälja vidare objekt eller skänka dem vidare till annan part. Detta måste vara självklart i en modern, digitaliserad tjänsteekonomi som den svenska. Det har dock framkommit att kontrollen av beskattningen av tjänsterna är relativt summarisk, vilket är fallet på många digitala plattformar. Det illustrerar hur skattelagstiftningen, och tillämpningen av denna, inte heller följt med sin tid. Beskattningen av plattformstjänster är i stort behov av att uppdateras och det bör även utredas hur beskattningen av digitala plattformsbaserade tjänster kan förenklas. Vi föreslår därför att möjligheten att införa en enkel, likformig och rimlig schablonbeskattning av alla enklare tjänster som utförs på digitala plattformar upp till ett visst takbelopp ska utredas. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2018/19:594 av m.fl. (M), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 5, 2018/19:1750 av (KD) i denna del, 2018/19:1895 av (KD), 2018/19:2004 av (M), 2018/19:2280 av (M), 2018/19:2306 av (MP) yrkande 4, 2018/19:2673 av m.fl. (S), 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 26, 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reglerna om fast driftställe är starkt knutna till en bedömning av huruvida ett företag är etablerat på en exakt plats i eller inte. Företag som inte går att knyta till en exakt plats i kan därmed undgå skattskyldighet genom att ha sitt kontor utomlands, även om de bedriver omfattande verksamhet i . Det kan t.ex. röra sig om åkeriföretag, bemanningsföretag eller byggföretag. Detta öppnar för en osund konkurrens och social dumpning. Problemet med nuvarande regler framhålls bl.a. av (). Enligt bör det införas en striktare tolkning av begreppet fast driftställe: Ett företag som kontinuerligt, regelbundet eller periodiskt är aktivt i ska alltid anses etablerat i (, Konkurrens på lika villkor). delar uppfattning och anser att frågan bör utredas närmare. Vi föreslår därför en utredning av om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:594 av m.fl. (M), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 5, 2018/19:1750 av (KD) i denna del, 2018/19:1895 av (KD), 2018/19:2004 av (M), 2018/19:2280 av (M), 2018/19:2306 av (MP) yrkande 4, 2018/19:2673 av m.fl. (S), 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 6. Ökade krav vid bostadsköp och kraftigt stigande bostadspriser har ökat behoven av en stor kontantinsats. Det gör att trösklarna in på bostadsmarknaden har ökat lika mycket. Detta tillsammans med ett bristande utbud av hyresrätter, gör att allt fler riskerar att stå utan ett eget boende. När färre kan hitta någonstans att bo – i framför allt våra storstäder – kan också svensk tillväxt dämpas. unga vuxna behöver därför få incitament att spara mer till sitt första boende. Det finns flera modeller för hur ett bosparande skulle kunna se ut, men det norska systemet står ofta som förebild. I detta är insättningar avdragsgilla mot inkomsten upp till en viss summa och pengarna återfinns på ett räntekonto . En nackdel med de bosparsystem som funnits i är att pengarna sattes in på ett vanligt räntekonto. Med dagens – och förväntat låga framtida – räntor blir avkastningen på pengarna låg och i takt med att ekonomin växer går spararen miste om tillväxt på pengarna. vill därför utreda en alternativ modell för bosparande, som kan fungera inom systemet för investeringssparkonto. Det ska möjliggöra avdragsgilla insättningar i företrädesvis fonder. Bosparandet ska kunna ske i åldern 18–och vara avdragsgillt upp till en fjärdedels prisbasbelopp, vilket innebär ca i sparande. En person kan därmed göra avdragsgilla insättningar på i bosparsystemet. Om det avdragsgilla sparandet skulle användas till andra inköp än bostadsköp sker en retroaktiv beskattning. Vi föreslår därför att en modell för bosparande inom systemet för investeringssparkonto ska utredas. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2018/19:227 av (KD) yrkande 1 och 2018/19:1750 av (KD) i denna del. beskattas många ägare till småföretag genom de s.k. 3:12-reglerna. Bakgrunden är vårt duala skattesystem som innebär att förvärvsinkomster beskattas enligt en progressiv skatteskala och kapitalinkomster beskattas med en proportionell skatt. Skillnaden i skatteuttag ger en spänning mellan inkomstslagen. Detta fordrar särskilda regler för att motverka att personer med höga arbetsinkomster fullt ut tar ut dessa som lägre beskattad utdelning. Utredningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75) tillsattes av alliansregeringen för att säkerställa att avyttringar av kvalificerade andelar i så stor utsträckning som möjligt beskattas likformigt oberoende av om andelarna avyttras inom eller utom närståendekretsen. Vi föreslår att regeringen går vidare med dessa förslag. Vi föreslår också en översyn av hur 3:12-reglerna ytterligare kan förenklas för växande företag med få anställda. Beskattning vid generationsskifte, punkt 3 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 17 och 2018/19:227 av (KD) yrkande 2. står inför en omfattande generationsväxling. För ett familjeföretag innebär en överlåtelse inom familjen ofta en betydligt högre skatt än om bolaget säljs externt. För att främja långsiktigt företagande ska generationsväxlingar underlättas. Vi föreslår därför att den extra beskattningen, jämfört med om företaget säljs till någon utomstående, ska tas bort. Skogskonton m.m., punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:1469 av (C) yrkande 6, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 73, 2018/19:2490 av Per Åsling (C), 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkande 6, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 56–59 samt 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 8. Skogskontot kan vara en ekonomisk nödvändighet, eftersom större avverkningar sker mer sällan i familjeskogsbruk.