bet · H601UbU7 · 2019-03-06 00:00:00 — En kommun får ta ut en avgift för en plats i förskola som den anordnar (8 kap. 16 § skollagen). Avgifterna ska vara skäliga. Förskolan är avgiftsfri under minst från höstterminen det år när barnet fyller , vilket motsvarar under skolans terminer. Den s.k. maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa. Maxtaxan innebär att avgifterna för förskolan är reglerade. Inkomsttaket i maxtaxan indexeras med inkomstindex (bet. 2014/15:UbU1 s. 41, rskr. 2014/15:90). Den kommun som väljer att tillämpa maxtaxan har rätt till två statsbidrag, ett som ska kompensera för inkomstbortfall i och med att avgifterna sänks och ett för kvalitetssäkrande åtgärder, enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet och förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa. Skolinspektionens avslutade granskning av förskolans kvalitet och måluppfyllelse Skolinspektionen har haft i särskilt uppdrag att –2017 granska svenska förskolors kvalitet och måluppfyllelse (U2015/2142/GV). Granskningen skulle inriktas mot olika aspekter av kvalitet i förskolan, lyfta fram viktiga utvecklingsområden i granskade verksamheter och visa på framgångsfaktorer. Vidare angavs i uppdraget att barngruppens storlek i grupper med barn särskilt skulle analyseras. Uppdraget har inneburit att förskolans styrning och ledning har granskats utifrån olika tematiska områden på ett mer genomgripande vis än vad Skolinspektionens tillsynsuppdrag tidigare medfört. Ett antal delprojekt har genomförts, bl.a. om det dagliga innehållet i förskolans pedagogiska verksamhet utifrån läroplanens mål och riktlinjer, om förskolechefens ledning och förutsättningar från huvudmän och om styrning av förskolans resurser och tillsyn. Varje delprojekt har rapporterats i en egen kvalitetsgranskningsrapport. Resultatet av delprojekten har också sammanfattats i en årlig rapport till (). Uppdraget slutredovisades i rapporten och måluppfyllelse – ett treårigt regeringsuppdrag att granska förskolan (dnr 2015:3 364). Slutrapporten belyser mönster i förskolan som framträder utifrån genomförda projekt inom tematiska områden på olika nivåer i styrkedjan och kan enligt Skolinspektionen på så sätt bidra till en nationell bild av förskolans kvalitet. Skolinspektionens övergripande slutsats är att förskolan har flera styrkor men även många utmaningar och att kvaliteten varierar alltför mycket. Därmed är förskolan i inte likvärdig för alla barn. Förskolan har ett antal viktiga områden att förbättra och utveckla för att leva upp till de nationella målens innehåll och intentioner och därmed kunna driva verksamhet med hög kvalitet. Brist på kvalitet och likvärdighet är inte minst allvarligt eftersom förskolans kompensatoriska uppdrag blir påtagligt viktigt i en samhällsutveckling med ökad skolsegregation och socioekonomiska skillnader. Förskolan är en betydelsefull grund i skolväsendet och alla barn har rätt till en förskola av hög kvalitet (s. 6). Vidare drar Skolinspektionen några centrala slutsatser som bl.a. rör behov av ökad målstyrning samt ledning och styrning. Statliga insatser nationellt på förskolans område Skolinspektionen konstaterar i sin slutrapport att många insatser för ökad kvalitet görs nationellt på förskolans område. Bland annat pågår följande: – träder den nya läroplanen för förskolan i kraft. arbetar med implementeringsinsatser, bl.a. genom kompetensutveckling genom webbaserade kurser. – Olika insatser för förbättrad kvalitet i förskolan genomförs på statlig nivå. har på regeringens uppdrag genomfört och genomför ett antal satsningar. Bland annat genomförs kompetenshöjande utbildningsinsatser för yrkesverksamma i förskolan, såväl förskolechefer som förskollärare och barnskötare. fick 2013 i uppdrag att bl.a. svara för genomförandet av fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag vidgades målgruppen till att även omfatta bl.a. förskollärare (/05733/S). När det gäller förskolan uppgick antalet deltagare till ca 8 500 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 89). – Den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor i stället för förskolechef. Rektorer för förskoleenheter ska omfattas av ett krav på att gå en obligatorisk befattningsutbildning. I och med det måste också alla rektorer som nyanställs i förskolan gå den obligatoriska befattningsutbildningen för rektorer. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter tillträdandet av anställningen och vara genomförd efter tillträdesdagen. Lagändringarna träder i kraft (prop. 2017/18:194, bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:432). – I regleringsbrevet har fått i uppdrag att utforma en webbaserad utbildning som syftar till att ge lärare och förskollärare som återvänder till yrket möjlighet att uppdatera sina kunskaper när det gäller de styrdokument som gäller i svensk skola och förskola. Utfallet av utbildningen ska följas upp och analyseras. ska löpande informera () om uppdraget. Uppdraget ska redovisas (, dnr U2018/04029/GV, U2018/04751/BS (delvis), U2018/04756/S.) Utskottet vill inledningsvis framhålla förskolans viktiga roll för barns allsidiga utveckling och dess bidrag till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Förskolan ska hålla hög kvalitet, och förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn och ta hänsyn till barns olika behov. Alla barn ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. Det finns flera faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, bl.a. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till kompetensutveckling, personaltätheten och barngruppernas storlek. Mindre barngrupper i förskolan Utskottet delar den ståndpunkt som förs fram i flera yrkanden om betydelsen av mindre barngrupper i förskolan. Utskottet kan med glädje konstatera att de satsningar som gjorts på mindre barngrupper i förskolan (se ovan) också gett resultat i rätt riktning. När det gäller barngruppernas storlek (antalet inskrivna barn per avdelning) gick det i genomsnitt 15,3 barn per grupp 2017 (15,3 i kommunala förskolor och 15,6 i fristående förskolor), vilket är en minskning av genomsnittet med 0,6 barn jämfört med . Både de kommunala och de fristående förskolorna har minskat sina gruppstorlekar. Sammantaget är genomsnitt det lägsta (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 75). Minskade barngrupper är en viktig fråga också för regeringen. I regeringsförklaringen anges att barngrupper i förskola och fritidshem ska minskas. Av den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår bl.a. att det ska investeras i små grupper i förskola och fritidshem. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1975 av (S) yrkande 1, 2018/19:2301 (MP) yrkande 4, 2018/19:2893 (KD) yrkande 38 och 2018/19:2997 (KD) yrkande 24. Övergången mellan förskola och förskoleklass När det gäller frågan om att förbättra överlämningen mellan förskolan och förskoleklassen vill utskottet hänvisa till läroplanen för förskolan, avsnitt 2.5 Övergång och samverkan, där övergången mellan förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet tas upp. Avsnittet reviderades 2016 med förtydliganden om att information om innehållet i utbildningen ska föras över vid barns övergång från förskolan till förskoleklassen och om vem som är ansvarig för att föra över denna information. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2018/19:2834 (M) yrkandena 3 och 5. När det gäller yrkanden om matkvaliteten i förskolan vill utskottet framhålla att förskolan har en viktig roll i att främja goda matvanor hos våra barn. Förskolan ska enligt allmänna råd för måluppfyllelse i förskolan servera varierade och näringsriktiga måltider. Utskottet vill också hänvisa till råd för bra mat i förskolan där myndigheten lyfter fram viktiga områden för att barn ska må bra av maten och känna matglädje. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:380 (SD) yrkande 4 och 2018/19:1639 (SD) yrkande 45. Satsningar på förskolan och kvalitetsfrågor Ett antal yrkanden tar upp frågor om kvalitet i förskolan i olika avseenden. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete för att på olika sätt stärka kvaliteten i förskolan, bl.a. genom den nya läroplanen för förskolan som bl.a. syftar till att öka kvaliteten i undervisningen i förskolan och till att öka förskolans måluppfyllelse. Även Skolinspektionens avslutade regeringsuppdrag att –2017 granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse är ett led i detta arbete. Utskottet anser att båda dessa är av stor vikt för att ytterligare stärka kvaliteten i förskolan. När det gäller yrkanden om att införa nationella riktlinjer och sanktioner för att understryka regelverket om utbildade förskollärare m.m. vill utskottet anföra följande. Det framgår av gällande bestämmelser i skollagen att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och gällande föreskrifter, och förskolechefen (rektorn från ) beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten. Den förskola som finns måste hålla hög kvalitet och leva upp till skollagens mål. Förskolan ska även stimulera barns utveckling och erbjuda barnen en trygg omsorg. Det framgår av gällande bestämmelser i skollagen att huvudmannen ska se till att förskollärare och annan personal vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Utskottet ser därmed inget skäl att införa nationella riktlinjer i dessa avseenden. När det gäller yrkandet om ökade möjligheter för förskolepersonal att arbeta heltid och den kvalitetshöjning som därmed enligt motionärerna skulle uppnås inom förskolan, vill utskottet hänvisa till det omfattande kvalitetshöjande arbete som pågår. Utskottet hänvisar bl.a. till den satsning som görs för att minska barngruppernas storlek. När det gäller yrkandet om en reformering av systemet med maxtaxa i förskolan vill utskottet hänvisa till att regelverket reformerades 2015 genom att inkomsttaket i maxtaxan indexeras med inkomstindex (bet. 2014/15:UbU1 s. 41, rskr. 2014/15:90). Vidare vill utskottet påminna om att den kommun som väljer att tillämpa maxtaxan också har rätt till ett statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom bl.a. förskolan. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2018/19:380 (SD) yrkandena 5, 6 och 11 samt 2018/19:2841 (C) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om tillsynen över förskolan. Jämför reservation 10 (M, SD). I kommittémotion 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslår motionärerna en förbättrad tillsyn över förskolan. Den nuvarande ansvarsfördelningen av tillsynen över förskolorna bör enligt motionärerna ses över i syfte att förändra dagens kommunala ansvar och för att garantera alla barn i förskolan en förskola som präglas av lärande med en god pedagogisk verksamhet. Bakgrund och gällande rätt Enligt 4 kap. 2–4 §§ skollagen ska varje huvudman inom skolväsendet systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen. Kvalitetsarbetet ska även genomföras på enhetsnivå under medverkan av förskollärare och övrig personal. Barn i förskolan och deras vårdnadshavare ska också ges möjlighet att delta i arbetet. Det är förskolechefen (från rektorn) som ansvarar för att enhetens kvalitetsarbete genomförs enligt gällande regelverk. Enligt läroplanen för förskolan ska förskolans kvalitet systematiskt och kontinuerligt dokumenteras, följas upp, utvärderas och analyseras. Syftet med att utvärdera förskolans kvalitet är att få kunskap om hur den, dvs. verksamhetens organisation, innehåll och genomförande, kan utvecklas så att varje barn ges bästa möjliga förutsättningar för utveckling och lärande. Kommuner och enskilda kan vara huvudmän för förskolan. Det är kommunen som godkänner en enskild som huvudman för en förskola och har tillsyn över fristående förskolor (dvs. förskolor med enskild huvudman), enligt 2 kap. 5–7 §§ och 26 kap. 4 § skollagen. Skolinspektionen har tillsyn över den kommunala förskolan och också över hur kommunen uppfyller sitt tillsynsansvar när det gäller fristående förskolor, i enlighet med 26 kap. 3 § skollagen. beslutade regeringen att tillsätta en utredning som fick i uppdrag att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet. Syftet är att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utredningen har haft i uppdrag att analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter och tillhörande organ på skolområdet och de ekonomiska konsekvenserna av en mer ändamålsenlig struktur med tydligare ansvarsfördelning (dir. 2017:37). Utredningen överlämnade sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) till regeringen. Betänkandet är under beredning inom . När det gäller yrkandet om förstärkt tillsyn över förskolan vill utskottet anföra följande. I enlighet med 26 kap. 4 § skollagen är det kommunen som har tillsyn över den fristående förskola som kommunen godkänt (dvs. förskolor med enskild huvudman). Vidare framgår av 26 kap. 3 § skollagen att Skolinspektionen har tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 26 kap. 4 § skollagen. Som tidigare nämnts har Skolinspektionen gjort en kvalitetsgranskning av kommunernas tillsyn över fristående förskolor. Utskottet utgår från att resultaten från granskningen av tillsynen över förskolan kan bidra till att ytterligare förstärka kvaliteten och verksamheten inom förskolan. Vidare pågår som framgår av ovan ett arbete inom . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2018/19:2834 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärandet i förskolan, jämställdhet och modersmålsstöd. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (L), 14 (SD), 15 (V) och 16 (SD). I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 23 anför motionärerna att förskolans fokus på lärande bör stärkas ytterligare och att förskolan ska omfattas av mätbara kunskapsmål. I kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att den fria leken ska dominera i förskolan, men förskolan ska också vara skolförberedande med språklig, motorisk och social utveckling. I partimotion 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 anför motionärerna att det lärande perspektivet i förskolan bör öka. Motionärerna vill bl.a. att alla förskolegrupper ska ledas av en högskoleutbildad förskollärare och att de flesta barn ska kunna läsandets grunder när de slutar förskolan. Detta betyder enligt motionärerna särskilt mycket för barn till utrikesfödda. I kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att all undervisning inom förskolan ska vara evidensbaserad och att politiska trender liksom genuspedagogik inte ska få förekomma inom förskolan. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 2 framförs att bör få i uppdrag att upprätta nationell statistik över genuspedagoger samt att utarbeta råd och riktlinjer för hur genuspedagogerna ska arbeta med jämställdhetsfrågorna. Syftet är att genuspedagogernas kunskaper ska kunna utnyttjas på bästa sätt. Enligt kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör man slopa modersmålsundervisningen inom förskolan och i stället satsa dessa resurser på extra undervisning i svenska för barn med utländsk härkomst. Bakgrund och gällande rätt Enligt 1 kap. 4 § skollagen ska utbildningen i förskolan syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Vidare ska förskolan enligt 8 kap. 2 § stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. I den nya läroplanen för förskolan, som träder i kraft , definieras begreppen utbildning och undervisning på samma sätt som i skollagen. Av läroplanen framgår bl.a. att utbildningen i förskolan ska lägga grunden för ett livslångt lärande. I utbildningen ingår undervisning. Undervisning innebär att stimulera och utmana barnen med läroplanens mål som utgångspunkt och riktning, och syftar till utveckling och lärande hos barnen. I läroplanen för förskolan, Lpfö 98, anges jämställdhet mellan könen som ett av de grundläggande värdena. Enligt läroplanen ska förskolan motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar ska i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. Av läroplanen framgår vidare att alla som verkar i förskolan ska hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och läroplanen och klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden (avsnitt 1 Förskolans värdegrund och uppdrag, Saklighet och allsidighet). I den nya läroplanen för förskolan, Lpfö 18, har skrivningarna om jämställdhet reviderats för att stämma överens med de andra skolformernas läroplaner. ”Flickor och pojkar” har bytts ut mot ”barn” (i läroplan används i stället ”elever”). I Lpfö 98 står det att förskolan ska ”motverka traditionella könsmönster och könsroller”. I Lpfö 18 står det i stället i del 1 under rubriken utbildning att ”Förskolan har ett ansvar för att motverka könsmönster som begränsar barnens utveckling, val och lärande”. Enligt den examensbeskrivning som tillämpas krävs bl.a. att studenten för att få en förskollärarexamen ska ha förmåga att beakta och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Förskolans arbete med språkutveckling hos flerspråkiga barn Av 14 § språklagen (2009:600) framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 8 kap. 10 § skollagen föreskrivs att förskolan ska medverka till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Enligt den nya läroplanen för förskolan, Lpfö 18, ska förskolan ge varje barn förutsättningar att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål, om barnet har ett annat modersmål än svenska. Det pågår ett flertal insatser som syftar till att stärka förskolan. Regeringen har bl.a. beslutat om åtgärder för en stärkt profession och för att stärka lärandet inom förskolan, exempelvis genom Läslyftet och fortbildningsinsatser inom de nationella skolutvecklingsprogrammen. Vidare beslutade regeringen om en ny läroplan för förskolan i syfte att öka kvaliteten i undervisningen i förskolan och därmed förskolans måluppfyllelse. Utskottet är positivt till de insatser som regeringen har initierat och som syftar till att stärka lärandet i förskolan. Med hänvisning till det arbete som pågår föreslår utskottet att yrkanden om att förskolan ska omfattas av mätbara kunskapsmål och om ökat lärande i förskolan avslås. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:380 (SD) yrkande 3, 2018/19:2042 (L) yrkandena 1 och 2 och 2018/19:2835 (M) yrkande 23. När det gäller ett yrkande om evidensbaserad undervisning och att politiska trender och genuspedagogik inte ska få förekomma inom förskolan samt ett yrkande om genuspedagoger vill utskottet framföra följande. Enligt utskottet har frågan om jämställdhet stor betydelse i förskolans verksamhet. Vikten av arbetet med jämställdhetsfrågor framgår också tydligt i skolans styrdokument. I läroplanen för förskolan, Lpfö 98, anges jämställdhet mellan könen som ett av de grundläggande värdena och att förskolan ska motverka traditionella könsmönster och könsroller. I den nya läroplanen för förskolan, som träder i kraft , blir skrivningarna om jämställdhet än tydligare. Utskottet anser att förskolan har en viktig roll när det gäller att främja jämställdhet mellan könen. Inte minst är det viktigt att förskollärare och annan personal har den insikt och den kunskap som krävs för att kunna bemöta barnen på ett jämställt sätt och ur ett jämställdhetsperspektiv. Det är enligt 2 kap. 34 § skollagen huvudmannen som ska se till att personalen vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de bestämmelser som gäller för skolväsendet. Enligt läroplanen för förskolan har förskolechefen (från rektorn) ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att kunna utföra sina uppgifter professionellt. Mot denna bakgrund ser utskottet inget skäl att vidta åtgärder och avstyrker motionerna 2018/19:380 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:1760 (V) yrkande 2. Enligt skollagen ska förskolan medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Förskolan ska, enligt läroplanen för förskolan, ge varje barn förutsättningar att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål om barnet har ett annat modersmål än svenska. Utskottet ser inte skäl till att ändra i regelverket. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen 2018/19:380 (SD) yrkande 2. Deltagande i förskola m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utökad rätt till och ökat deltagande i förskola samt olika former av omsorg. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (C), 20 (KD) och 21 (L). Rätten till förskola m.m. I motion 2018/19:1999 av m.fl. (S) anförs att man bör se över alla barns rätt till förskola oavsett föräldrarnas livssituation samt att stat och kommuner bör hitta former för att aktivt söka upp och uppmuntra barn med störst behov av att delta i förskoleverksamhet. I partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 17 anförs att förskolans uppgift att förbereda inför skolstarten är särskilt viktig för bl.a. barn som kommer från studieovana hem eller utsatta miljöer. Men många elever är på grund av att deras föräldrar inte arbetar utestängda från de fördelar en fungerande förskola kan ge dem. Motionärerna vill därför, när ekonomin tillåter, utöka rätten till förskola för barn med föräldrar som får långvarigt försörjningsstöd eller som är arbetslösa. Motsvarande framförs i kommittémotionerna 2018/19:2760 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 1. Enligt motion 2018/19:770 av (M) är det av stor vikt att så många barn som möjligt deltar i förskolans pedagogiska verksamhet och att möjligheten att erbjuda fler timmars förskola för barn vars föräldrar står utanför arbetsmarknaden bör utredas. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 14 framförs att motionärerna anser att den långsiktiga målsättningen bör vara en utbyggd förskola och att fler barn ska få möjlighet att delta i förskoleverksamheten, inte minst de barn som inte har samma tillgång till svenska språket i hemmet. I partimotion 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 19 framförs att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän. Det ställer enligt motionärerna krav på att kommunerna kan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Av yrkande 20 framgår att målet för motionärerna är att föräldrarna ska kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, att det finns olika barnomsorgsformer samt att all barnomsorg håller hög kvalitet. I partimotion 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkande 3 framförs dels att rätten till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga ska utökas från 15 till , dels vikten av att det finns barnomsorg på obekväm arbetstid för föräldrar som behöver det på grund av arbete och familjesituation. I kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att det utreds hur det ska bli lättare att bilda och driva förskolor som föräldrakooperativ.