bet · H601KU32 · 2019-06-12 00:00:00 — I sitt ställningstagande noterade utskottet att det pågår ett löpande arbete inom med att integrera EU-relaterad information på och att regeringen vidtagit en rad olika åtgärder för att öka kunskapen om EU i samhället bl.a. genom att öka den bland lärare och journalister samt anställda och förtroendevalda inom kommuner och landsting. Mot denna bakgrund avstyrktes motionsyrkandet. I denna del finns i betänkandet en reservation (L). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandet. Konsekvensanalyser om den personliga integriteten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konsekvensanalyser om den personliga integriteten. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2018/19:2588 yrkande 13 ett tillkännagivande om obligatoriska integritetsanalyser i lagstiftningsarbetet. Enligt motionärerna måste integritetshänsyn spela en viktig roll redan på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen. I alla direktiv till utredningar om ny lagstiftning bör det enligt motionärerna ingå en obligatorisk bedömning av regelförändringars effekter på människors personliga integritet, på samma sätt som man alltid bedömer effekterna på t.ex. jämställdheten och den regionala utvecklingen. I motion 2018/19:896 av (M) begärs ett tillkännagivande om att 15 § kommittéförordningen ska kompletteras med ett krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten. Detta är enligt motionären nödvändigt för att kunna fatta goda och överblickbara beslut och för att få bättre kunskap om hur olika förslag påverkar den personliga integriteten. I 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen anges att var och en gentemot det allmänna är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. I 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) finns bestämmelser om de konsekvensanalyser som ska genomföras och redovisas av kommittéer och särskilda utredare som har ett utredningsuppdrag beslutat av regeringen. Av bestämmelserna framgår att en redovisning av utredningsförslagens olika ekonomiska konsekvenser ska lämnas. Vidare ska det redovisas om förslagen har betydelse för bl.a. den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, småföretagares förutsättningar eller jämställdheten mellan kvinnor och män. Enligt 16 § kommittéförordningen anger regeringen närmare i utredningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som ska finnas i ett betänkande. Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att bl.a. följa upp och analysera effekterna i lagstiftningsarbetet av förstärkningen av grundlagsskyddet för den personliga integriteten genom införandet av 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen (Ju 2014:09, dir. 2014:65, dir. 2016:12). Kommittén, som tog namnet , överlämnade slutbetänkandet Så stärker vi den personliga integriteten (SOU 2017:52) till ansvarigt statsråd. I betänkandet noterar kommittén att det i kommittéförordningen saknas krav på konsekvensanalyser av förslag i förhållande till 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen och till den personliga integriteten över huvud taget. Kommittén anser att det är angeläget att statliga kommittéer och särskilda utredare blir bättre på att uppmärksamma och tillämpa bestämmelsen. Kommittén föreslår därför att regeringen inför en bestämmelse i kommitté–förordningen med innebörden att om ett förslag har betydelse för den personliga integriteten i de fall som avses i 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen ska dessa konsekvenser beskrivas i betänkandet. slutbetänkande har remitterats och bereds i . har tidigare behandlat motionsyrkanden om att en analys av konsekvenserna för den personliga integriteten ska genomföras i samband med lagförslag (se bl.a. bet. 2008/09:KU17 s. 17 f., bet. 2011/12:KU9 s. 19 f., bet. 2013/14:KU25 s. 24 f. och bet. 2014/15:KU15 s. 18 f.). Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till då genomförda integritetsskyddsutredningar och till att utskottet utgick från att konsekvenserna i integritetshänseende alltid analyseras när nya bestämmelser både om brottsbekämpning och inom andra områden utreds och föreslås. behandlade utskottet motsvarande yrkanden (bet. 2016/17:KU24 s. 8 f.). Utskottet, som inte ville föregripa beredningen av utredning, avstyrkte motionsyrkandena. Senast utskottet behandlade motionsyrkanden om att en analys av konsekvenserna för den personliga integriteten ska genomföras i samband med lagförslag var (bet. 2017/18:KU39 s. 21 f.). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till att det inte ville föregripa beredningen av utredning. I denna del finns i betänkandet en reservation (L). Utskottet konstaterar att ett förslag om att i kommittéförordningen införa en bestämmelse om krav på konsekvensanalyser av förslag i förhållande till 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen bereds i . Detta beredningsarbete bör inte föregripas. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Konsekvensanalyser om utsläpp av växthusgaser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om konsekvensanalyser om utsläpp av växthusgaser. m.fl. (MP) begär i partimotion 2018/19:2733 yrkande 10 ett tillkännagivande om att kommittéförordningen bör ändras så att ett utredningsförslags påverkan på utsläpp av växthusgaser alltid redovisas. Motionärerna framhåller att för att undvika oönskade och oplanerade effekter som motverkar möjligheten att nå klimatmålet ska offentliga utredningar redovisa om deras förslag har någon påverkan på klimatet. I kommittéförordningen (1998:1474) finns bl.a. bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Av 14 § kommittéförordningen följer att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska kommittén föreslå en finansiering. En samhällsekonomisk analys ska i princip ta hänsyn till alla effekter för alla individer i samhället, inklusive klimatrelaterade kostnader och nyttor (SOU 2016:47 s. 152). Utöver denna generella skyldighet föreskrivs särskilt att konsekvenser inom vissa områden ska redovisas. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet (15 § kommittéförordningen). Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska enligt 15 a § kommittéförordningen förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Av 16 § kommittéförordningen följer att regeringen anger närmare i utredningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som ska finnas i ett betänkande. Innan förvaltningsmyndigheter under regeringen beslutar föreskrifter och allmänna råd ska myndigheten utreda föreskrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser i den omfattning som behövs och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning. Bestämmelser om detta finns i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. I förordningen finns en allmän beskrivning av vad en konsekvensutredning ska innehålla. Därutöver finns särskilt angett hur konsekvenser för företags villkor samt för kommuner och landsting ska beskrivas. I 6 kap. finns bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar och de bedömningar som ska göras vid prövning av verksamheter och åtgärder respektive planer och program. Reglerna ska tillämpas av beslutande myndigheter. Regeringen beslutade att ge en parlamentarisk kommitté i uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås (dir. 2010:74). Kommitténs övergripande uppdrag var att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prioriterade områden. Arbetet skulle genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner och myndigheter. Kommittén, som tog namnet Miljömålsberedningen, överlämnade betänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47). I betänkandet föreslår kommittén bl.a. att det införs bestämmelser om konsekvensanalys om effekter på klimatet i kommittéförordningen och i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning (s. 149). Kommittén framhåller att förslagen innebär att eventuella konflikter mellan klimatmålet och andra samhällsmål sannolikt kommer att kunna undvikas, som positiva synergier tillvaratas (s. 461). Miljömålsberedningens förslag till bestämmelser om konsekvensanalyser om effekter på klimatet bereds i . Utskottet konstaterar att ett förslag om att i kommittéförordningen införa en bestämmelse om konsekvensanalyser om effekter på klimatet bereds i . Detta beredningsarbete bör inte föregripas. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om lättläst svenska i . Per Lodenius (C) begär i motion 2018/19:2253 ett tillkännagivande om att säkerställa att offentliga utredningar alltid ska innehålla en sammanfattning på lättläst svenska. Detta är enligt motionären viktigt för att bredda det demokratiska samtalet och ge fler möjlighet att ta del av och ge sitt svar på viktiga statliga utredningar. Av 13 och 22 §§ kommittéförordningen (1998:1474) framgår att en kommitté ska redovisa sitt uppdrag i ett eller flera betänkanden och att betänkanden ska tryckas och ges ut i serien (SOU). Ett betänkande ska vara koncentrerat och inriktat på väsentligheter (17 § kommittéförordningen). Innehållet ska disponeras och presenteras så att läsarna lätt kan ta del av och bedöma kommitténs förslag och andra slutsatser. I varje betänkande ska det finnas en sammanfattning. Språket i ett betänkande ska vara enkelt och klart (18 § kommittéförordningen). Enligt 11 § språklagen (2009:600) ska språket i offentlig verksamhet vara vårdat, enkelt och begripligt. I förarbetena till bestämmelsen anges att innebörden av att språket ska vara vårdat är att det ska följa gängse språknormer (prop. 2008/09:153 s. 32). Att språket ska vara enkelt innebär att det ska ligga relativt nära talspråket, och att språket ska vara begripligt innebär att det ska vara anpassat så att mottagaren bör kunna förstå. Av förarbetena framgår vidare att det är angeläget att samhällsinformationen utformas med tanke på att många människor har läs- och skrivsvårigheter och att detta också får anses ligga i uttrycken enkelt och begripligt. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av statens insatser på området lättläst (dir. 2012:109). Syftet med översynen var att ge ett beslutsunderlag till regeringen för eventuella reformer och prioriteringar. Frågan om lättläst samhällsinformation ingick inte i översynen, men utredningen konstaterade att ett tydligare uppdrag och skarpare tillsyn av tillgängligheten av myndigheters samhällsinformation på lättläst är ett område som bör ingå i statens uppgift (SOU 2013:58). Myndigheten för tillgängliga medier har i uppdrag att vara ett nationellt för tillgängliga medier och arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning. har tidigare behandlat motionsyrkanden om lättläst information på myndigheters webbplatser (se bl.a. bet. 2009/10:KU29 s. 6 f., bet. 2010/11:KU23 s. 38 f. och bet. 2015/16:KU17 s. 19 f.). ansåg utskottet att det saknades skäl att tillstyrka yrkandena med hänvisning till de krav som redan ställs på offentlig verksamhet och statliga myndigheter i språklagen (bet. 2015/16:KU17 s. 23). behandlade utskottet en motion om lättläst svenska i (bet. 2016/17:KU24 s. 11 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att det framgår av kommittéförordningen att språket i ska vara enkelt och klart samt att språklagen anger att språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt. Utskottet fann inte skäl att ta något initiativ i frågan och avstyrkte därför motionen. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionen. Märkning av propositioner med berört utskott Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om märkning av propositioner med berört utskott. I motion 2018/19:369 yrkande 2 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att propositioner ska märkas med berörda utskott. Motionären anför att studenter och andra intresserade ofta använder sig av propositioner för att lära sig mer om hur lagstiftningsprocessen går till eller hur regeringen lägger fram förslag till . Propositioner bör inte bara ses som regeringens förslag till ledamöter utan också som handlingar för allmänheten. Med anledning av detta bör propositioner tydligt märkas med det utskott som berörs av den aktuella propositionen. Enligt 4 kap. 3 § regeringsformen (RF) väljer inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen (RO). Av 7 kap. 2 § RO följer att inom sig för varje valperiod ska välja ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott samt så många övriga utskott som behövs för riksdagsarbetet. kan även välja utskott för längst den tid som återstår av valperioden. Av tilläggsbestämmelse 7.2.1 RO framgår vilka utskott som ska välja. Enligt 4 kap. 4 § RF får regeringen och varje riksdagsledamot i enlighet med bestämmelser i riksdagsordningen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i regeringsformen. Av 4 kap. 5 § RF följer att ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdagsledamot bereds av ett utskott innan det avgörs, om inte annat anges i regeringsformen. Regeringen lämnar förslag till genom propositioner (9 kap. 2 § första stycket RO). En proposition ska innehålla regeringens protokoll i ärendet, en redovisning av ärendets beredning och skälen för regeringens förslag. Propositioner med lagförslag ska i förekommande fall innehålla Lagrådets yttrande. En proposition ska ges in till (tilläggsbestämmelse 9.2.1 RO). Den anmäls vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har gjorts tillgänglig för ledamöterna. Av 10 kap. 2 § RO följer att kammaren ska hänvisa propositioner till ett utskott för beredning. Ärendefördelningen mellan utskotten framgår av bestämmelser i riksdagsordningen. Av 7 kap. 5 § RO följer att i en tilläggsbestämmelse föreskriver enligt vilka grunder som ärenden fördelas mellan utskotten, utöver vad som framgår av 7 kap. 8–10 §§ RO. Sistnämnda bestämmelser reglerar och finansutskottets uppgifter och ämnesområden samt skatteutskottets ämnesområden. Av tilläggsbestämmelse 7.5.1 RO framgår att utskottens ämnesområden anges i en bilaga till riksdagsordningen. Ärenden som hör till ett och samma ämnesområde ska hänvisas till samma utskott (7 kap. 5 § RO). I 10 kap. RO finns bestämmelser om utskottens beredning och behandling av ärenden. Utskotten ska avge betänkanden till kammaren över de propositioner som hänvisats till dem eller har överlämnats från ett annat utskott (10 kap. 3 § RO). Av 10 kap. 7 § RO följer att ett utskott får ge ett annat utskott tillfälle att yttra sig i ett ärende eller en fråga som berör det andra utskottets beredningsområde. har tidigare behandlat motionsyrkanden om att propositioner ska märkas med berörda utskott (bet. 2014/15:KU19 s. 10 f., bet. 2015/16:KU29 s. 8 f. och bet. 2016/17:KU24 s. 14). Utskottet framhöll bl.a. att det framgår av bestämmelser i riksdagsordningen hur ärendena ska fördelas mellan utskotten och att det inte sällan förekommer att förslagen i en proposition rör flera utskotts ämnesområden. Det är alltså först efter att en proposition lämnas till som beslut fattas om vilket utskott som ska bereda ett ärende. Vilket som är det berörda utskottet framgår därefter av webbplats. Utskottet konstaterade vidare att utskottsindelningen liksom departementsindelningen kan ändras . Senast utskottet behandlade ett motionsyrkande om märkning av propositioner med berört utskott var (bet. 2017/18:KU39 s. 28 f.). I sitt ställningstagande framhöll utskottet att efter det att regeringen har lämnat en proposition till anmäls den vid ett sammanträde i kammaren, att kammaren hänvisar propositionen till ett utskott för beredning och att berört utskott därefter framgår av webbplats. Utskottet, som liksom tidigare ansåg att det inte fanns skäl för att ta något initiativ i frågan om märkning av propositioner, avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:369 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att märka propositioner med berörda utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:896 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med ett krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1843 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om överimplementeringen av EU-lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska skapa former för nationella e-samråd om EU-arbetet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2253 av Per Lodenius (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga utredningar (SOU) bör innehålla en sammanfattning på lättläst svenska och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska integritetsanalyser i lagstiftningsarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2733 av m.fl. (MP): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommittéförordningen bör ändras så att påverkan på utsläpp av växthusgaser av utredarens förslag alltid redovisas, och detta tillkännager för regeringen.