bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — För att vara effektivt bör enligt utredningen ett sådant utreseförbud vara straffsanktionerat och medföra inskränkningar av möjligheten att erhålla och inneha pass. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Betänkandet bereds i . Det finns drygt 400 polishundar och lika många hundförare i . Hundarna används vid mellan 25 000 och 30 000 insatser . Hundarna kan spåra, söka och försvara föraren, sig själva och andra. En del hundar kan också söka efter särskilda ämnen och arbeta under speciella omständigheter, t.ex. på platser där det har brunnit. Hundarna används även för att övervaka och patrullera, bl.a. vid demonstrationer, och för att leta efter narkotika, vapen, sprängämnen, brännbara vätskor, kroppsvätskor och döda kroppar. När någon har försvunnit eller gått vilse kan hundarna hjälpa till att spåra upp honom eller henne. (webbplats .) Utskottet anförde i ett betänkande om polisfrågor följande i fråga om specialenheter inom polisen (bet. 2018/19:JuU10 s. 56): I samband med polisens ombildning till en sammanhållen myndighet avvecklades vissa specialenheter som tidigare fanns vid de olika polismyndigheterna. Det är tydligt att målsättningarna med omorganisationen om bl.a. bättre utredningsresultat och högre kvalitet i polisens arbete inte har uppnåtts […]. För att öka lagföringen av exempelvis narkotikabrott och sexualbrott bör enligt utskottet vissa av polisens specialenheter återinföras. Sådan specialistkompetens är i många fall ett effektivt och behövligt sätt att bekämpa och utreda brottslighet som av olika anledningar kan medföra svårigheter i utredningsarbetet. Det är positivt att det vid finns ett antal specialenheter som handlägger utredningar av vissa brottstyper som ska utredas på den avdelningen, men detta är enligt utskottet inte tillräckligt. Vad gäller sexualbrott har det rapporterats om hur anmälningar om sexuella övergrepp bortprioriteras eftersom en tungt belastad polis lägger resurserna på mordutredningar. Särskilda sexualbrottsgrupper bör därför införas i samtliga polisens sju regioner för att säkerställa en god kompetens beträffande denna typ av brott och för att motverka att anmälningar om sexuella övergrepp läggs på hög. Det behövs också mer specialiserade narkotikapoliser för att narkotikarelaterad brottslighet ska kunna bekämpas på ett effektivare sätt. Varje polisområde där narkotikahandeln är ett problem bör ha särskilda enheter med uppgift att utreda narkotikabrottslighet. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet nu har anfört om att återinföra vissa av polisens tidigare specialenheter och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Utskottet var dock inte berett att ställa sig bakom motionsyrkanden om att organiserad brottslighet bäst bekämpas av eller att tunnelbanepolisen bör återinföras. Som framgår ovan anser regeringen att tillkännagivandet om specialenheter inom är slutbehandlat. Regeringen anför följande om tillkännagivandet (prop. 2019/20:1 s. 57): har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. Det hör till uppgifter att planera för och rekrytera rätt kompetens. Regeringen har klargjort att det är verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av kompetenser i . har i linje med detta fått i uppdrag att ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns i organisationen. har beslutat om att inrätta specialiserade utredningsgrupper för att hantera internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn. Grupperna ska vara en del av de regionala it-brottscentrumen som håller på att inrättas i . Etableringen av regionala it-brottscentrum ska vara klar . Utskottet behandlade vidare i ett betänkande om våldsbrott och brottsoffer ett motionsyrkande om att införa en tvångsäktenskapsenhet, liknande Forced Marriage Unit som finns i (bet. 2018/19:JuU14). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv även har haft i uppdrag att bl.a. utreda frågor om åtgärder för att hindra att personer förs ut ur landet, att utredningsbetänkandet bereddes i och att resultatet av detta arbete inte borde föregripas. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Vad gäller antalet civilanställda inom anförde utskottet i samband med behandlingen av budgetpropositionen att det är själv som ska förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. Detta innebär enligt utskottet att myndigheten även bör avgöra hur stort antalet civilanställda bör vara. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkanden om tillkännagivanden om antalet civilanställda inom polisen (bet. 2017/18:JuU1). I ett betänkande om polisfrågor (bet. 2018/19:JuU10) vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och avstyrkte även där förslag om fler civilanställda. En närvarande och synlig polis i hela landet Som framgår ovan har utskottet behandlat motionsyrkanden om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet. har vidare, som också framgår ovan, gett två tillkännagivanden till regeringen om en lokalt förankrad polis (bet. 2016/17:JuU1 punkt 9, rskr. 2016/17:90) och om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 36, rskr. 2017/18:92). Regeringen har i propositionen uppgett att dessa tillkännagivanden inte är slutbehandlade. Ett motionsyrkande om en lokalt förankrad polis som har goda möjligheter att arbeta förebyggande och om att de nya poliserna i första hand ska placeras på lokalnivå behandlades senast i ett betänkande om polisfrågor (bet. 2018/19:JuU10). Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till bl.a. att tidigare tillkännagivande om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet fortfarande behandlas av regeringen och att ett aktivt arbete pågår för att åstadkomma en större lokal polisnärvaro. Utskottet ansåg att det därmed inte fanns tillräckliga skäl för ett nytt tillkännagivande om polisens lokala närvaro (bet. 2018/19:JuU10 s. 43). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Vad gäller frågan om användningen av polishundar behandlade utskottet ett motionsyrkande om detta i budgetbetänkandet (bet. 2017/18:JuU1). Utskottet anförde då att frågor om användning av polishundar är något som är bäst lämpad att avgöra, varför motionen avstyrktes. Som anförs ovan är det utskottets uppfattning att för att klara sina uppgifter måste öka antalet anställda väsentligt. Detta gäller både poliser och civilanställda. Det är dock, som utskottet tidigare anfört, själv som bör förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras inom ramen för det anslag som myndigheten tilldelats. Utskottet anser också att det är en fråga för att bestämma hur personalstyrkan ska fördelas mellan inre och yttre tjänst inom myndigheten. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:553 (SD) yrkande 9, 2019/20:823 (SD) yrkande 5 och 2019/20:2832 (M) yrkande 7. Utskottet gör ingen annan bedömning än tidigare i fråga om motionsyrkandena om polisens lokala närvaro. Motionerna 2019/20:1419 (S) och 2019/20:3069 (M) yrkande 2 avstyrks därför. Som framgår ovan har utskottet inget att invända mot regeringens bedömning att tillkännagivande om specialenheter inom är slutbehandlat genom de åtgärder som vidtagits och de ställningstaganden som regeringen gör. Utskottet anser vidare att det är en fråga för att självständigt inrätta eventuella specialenheter samt i övrigt fördela arbetet inom myndigheten utifrån verksamhetens behov. Utskottet är därför inte berett att föreslå tillkännagivanden om att inrätta olika former av specialenheter. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:282 (C), 2019/20:554 (SD) yrkande 4, 2019/20:1906 (M) yrkande 4, 2019/20:2032 (M), 2019/20:2828 (M) yrkande 49, 2019/20:3063 (M) yrkande 17 och 2019/20:3191 (KD) yrkande 33. Vad gäller motionsyrkandet om att inrätta en verksamhet liknande den brittiska Forced Marriage Unit till stöd för flickor som riskerar att föras ut ur landet för tvångsäktenskap, noterar utskottet att Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv även har haft i uppdrag att bl.a. utreda frågor om åtgärder för att hindra att personer förs ut ur landet. Utredningsbetänkandet bereds i . Utskottet anser liksom tidigare att resultatet av detta arbete inte bör föregripas, varför motion 2019/20:646 (KD) yrkande 3 avstyrks. Avslutningsvis vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det är som är bäst lämpad att avgöra frågan om användningen av polishundar. Det är också uppgift att inom ramen för tilldelade anslag fördela sina resurser så att verksamheten fungerar så bra som möjligt. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:531 (M) och 2019/20:3063 (M) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om polisutbildning och rekrytering. Jämför reservation 20 (M), 21 (SD), 22 (V), 23 (M), 24 (SD), 25 (V), 26 (M, KD) och 27 (SD). m.fl. (V) begär i kommittémotion 2019/20:528 yrkande 5 att regeringen ska återkomma till med ett förslag som innebär att polisutbildningen blir en högskoleutbildning. Motionärerna anför att i sitt betänkande Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning (SOU 2016:39) bl.a. har föreslagit att den nuvarande polisutbildningen ska omformas till en treårig högskoleutbildning och att det är hög tid att regeringen presenterar en proposition utifrån detta betänkande. I kommittémotion 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs att det ska vara större fokus på praktiska ämnen i polisutbildningen. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om fler utbildningsplatser för att utbilda 7 000 nya poliser . I kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en reformerad polisutbildning och fler vägar till polisutbildningen. Motionärerna anför att polisutbildningen behöver anpassas för att bättre svara mot de behov som finns. Dagens utbildning är i stora delar bra, men utbildningen kan ytterligare förbättras, genom bättre möjligheter att utbilda sig på distans och mer befogenheter direkt i utbildningen. Dessa frågor skulle kunna övervägas inom ramen för en parlamentarisk utredning. Vidare anför motionärerna att även personer som rekryteras utifrån bör kunna bli poliser, med de befogenheter som tillkommer en polis. Det bör därför enligt motionärerna skapas tydligare möjligheter att få en anpassad polisutbildning för dem som har börjat arbeta hos polisen och som har en särskild kompetens eller arbetslivserfarenhet från andra områden. I yrkande 8 begärs att polisutbildningen ska förläggas till ännu fler delar av landet än vad regeringen har aviserat genom att uppdragsutbildningar ges vid fler högskolor än som möjligheterna till distansutbildning byggs ut. I motion 2019/20:667 av och (båda M) yrkande 1 begärs att det ska införas en gemensam grundutbildning för polisens, och brottsbekämpande personal. I yrkande 2 begärs att tull- och kustbevakningsutbildningen likställs med en högskoleutbildning. I motion 2019/20:1491 av (M) yrkas på en översyn av möjligheten att inrätta en polisutbildning i . I motion 2019/20:2807 av (L) begärs ett tillkännagivande om att nationellt granska kvaliteten vid de lärosäten som bedriver polisutbildning. Motionären anför att med tanke på polisyrkets uppdrag och kopplingen till säkerhet, trygghet och våldsmonopol är det oerhört viktigt att staten ser till att utbildningen återkommande granskas nationellt och externt. I motion 2019/20:2115 av (L) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att införa en kortare polisutbildning för akademiker som redan har en minst treårig relevant utbildning. I motion 2019/20:2349 av (M) begärs att 10 000 nya polisanställda ska snabbutbildas. Att få fram poliser som kan verka på gator och torg kräver inte den långa utbildning som poliser genomgår, enligt motionären. Ett halvårs utbildning skulle sannolikt räcka för att kunna verka som uniformerad polis. I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att det finns ett behov att en särskild satsning för att rekrytera administrativt stöd till polisen som kan bistå polisen vid enklare sysslor såsom förhörsutskrifter. I yrkande 3 begärs en särskild satsning för att återanställa t.ex. pensionerade poliser. Motionärerna anför att en sådan satsning på ett snabbt och effektivt sätt skulle öka antalet erfarna poliser i tjänst. Motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 6. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2019/20:528 yrkande 6 att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att skapa fler ingångar till polisutbildningen. Alla som utbildas måste enligt motionärerna inte bli patrullerande poliser utan skulle i stället kunna utbilda sig till t.ex. it-utredare eller barnförhörare. Polisyrket är brett och då bör också ingångarna till utbildningen vara det. I kommittémotion 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs höjda antagningskrav till polisutbildningen i form av höjda fysiska krav på antagningstesterna till de tidigare och högre nivåerna, återinfört krav på att ha avlagt högskoleprov, liksom prov i svenska språket, och höjda begåvningskrav. I yrkande 5 begär motionärerna att positiv särbehandling och kvotering ska slopas, vilket även ska inkludera riktade kampanjer med syfte att rekrytera personer från minoritetsgrupper eller av ett visst kön. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2019/20:3069 yrkande 9 att det bör genomföras riktade informationsinsatser till särskilda grupper och att bör ges ett tydligt uppdrag att arbeta aktivt och uppsökande över hela landet, inte minst i olika utanförskapsområden, för att locka fler kvalificerade personer att söka till polisutbildningen. I motion 2019/20:2501 av (M) yrkande 1 begärs en översyn av hur rekryteringen av poliser ska gå till för att möjliggöra långsiktig tillväxt till ett viktigt framtidsyrke. I kommittémotion 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att det behövs fler karriärvägar inom polisen och att fler uppsatta poster inom polisorganisationen ska kräva såväl polisutbildning som erfarenhet av polisiärt arbete. I samma motion yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om höjda polislöner. Som en del i att återupprätta polisyrkets status bör det göras en riktad lönesatsning. Även i kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs höjda polislöner. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 2 begäras ett tillkännagivande om att pensionerade utredare bör lockas tillbaka till yrket med en lönebonus. I motion 2019/20:1361 av och (båda M) begärs en översyn av karriärmöjligheter för poliser i yttre tjänst. Regeringen tillsatte en utredning som skulle föreslå hur polisutbildningen kan utformas till en högskoleutbildning. Utredningen har lämnat sitt förslag Polis – polisutbildningen som högskole-utbildning (SOU 2016:39). Betänkandet bereds i . Enligt utredningens förslag ska grundutbildningen till polis omformas till en högskoleutbildning som leder till en yrkesexamen med namnet polisexamen. Omfattningen ska vara 180 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier. Studenterna ska genomföra en verksamhetsförlagd del av utbildningen som ska vara lika lång som den nuvarande aspiranttjänstgöringen och omfatta 37,5 högskolepoäng, vilket motsvarar 25 veckors studier. Polisutbildningen omfattar fem terminers heltidsstudier och aspiranttjänstgöring i en polisregion. finns utbildningen på fem platser i : , i utanför , , Linnéuniversitetet i och . I , och kan utbildningen läsas på distans. För att utbildas till tulltjänsteman krävs att man söker och får anställning vid . Det går inte att söka till utbildningen på samma sätt som till en högskola eller ett universitet. Grundutbildningarna skiljer sig åt beroende på vilken del av kärnverksamheten man har fått anställning inom – effektiv handel eller brottsbekämpning. Båda utbildningarna innehåller teori och praktik. Om man har blivit anställd som aspirant till brottsbekämpning får man först gå brottsbekämpningens grundutbildning. Man påbörjar sin anställning som tullaspirant. Aspirantanställningen är en tidsbegränsad anställning . För att få en tillsvidareanställning måste man bli godkänd på utbildningen och bedömas som lämplig för arbete inom brottsbekämpningen. (webbplats .) I en promemoria från som publicerades föreslås att civilanställda inom polisen ska kunna utbilda sig till polismän genom att gå en särskild polisutbildning för specialister. Det föreslås att sex månaders tjänstgöring som polisaspirant ska ingå i utbildningen. Det föreslås också att utbildningen ska byta namn till funktionsinriktad polisutbildning. Förslagen, som innebär ändringar i polisförordningen (2014:1104) och förordningen (2014:1105) om utbildning till polisman, föreslås träda i kraft . Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Totalförsvarets rekryteringsmyndighet () är en myndighet under Försvarsdepartementet, vars verksamhet i första hand hör till försvarsutskottets beredningsområde. Den har dock även det övergripande ansvaret för ansökan till polisutbildningen och för urval, selektering, prövning och nominering. Universitets- och högskolerådet granskar betyg och omdömen för att kontrollera studiebehörighet och räknar ut meritvärde. Polisen gör en säkerhetsprövning av alla sökande som är godkända efter den medicinska och psykologiska prövningen. gör en sammanvägd bedömning av resultaten och rekommenderar vilka som ska antas till polisutbildningen. Det är slutligen som beslutar vem som blir antagen. (webbplats .) I det ändrade regleringsbrevet för för gavs under rubriken med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet följande uppdrag: ska använda Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i rekryteringsprocessen för polisutbildningen. Totalförsvarets rekryterings-myndighet har i uppdrag att tillhandahålla en prövningskapacitet som möjliggör en uppfyllnad av 1 020 utbildningsplatser till polisutbildningen och därefter 1 020 platser per termin tills annat anges. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att stärka kompetensförsörjningen (Ju2017/06177/PO). Bland annat skulle genomföra en kampanj för att väcka intresse för och informera om polisyrket. Uppdraget slutredovisades (dnr A330.338/2017). Av redovisningen framgår bl.a. följande om polisens kompetensförsörjande insatser: Arbetet med att säkerställa kompetens sker löpande och på flera nivåer i organisationen. kommer att särskilt prioritera kompetensförsörjande insatser på följande områden. Attrahera och rekrytera medarbetare genom att • arbeta för att utöka antalet platser på polisutbildningen • ta fram polisutbildning för specialister • göra det möjligt för tidigare anställda poliser att söka sig tillbaka till • genomföra kommunikativa insatser för att attrahera och behålla medarbetare. Behålla och utveckla medarbetare genom att • intensifiera arbetet för en god arbetsmiljö • utöka arbetet med likabehandling och organisationskultur • arbeta för konkurrenskraftiga arbetsvillkor för alla efterfrågade kompetenser • fortsätta arbetet för att uppvärdera polisyrket lönemässigt • erbjuda fort- och vidareutbildning utifrån verksamhetens behov • utöka och synliggöra de interna karriär- och utvecklingsvägarna • arbeta med successionsplanering • fortsätta arbetet för utökad motivation och delaktighet hos medarbetarna • fortsätta utvecklingen av ledarskapet i enlighet med myndighetens styrmodell. fick i uppdrag av regeringen att skapa förutsättningar för ytterligare förbättringar av arbetsmiljön samt fler karriärvägar för polisanställda (dnr Ju2017/06645/PO). Bland annat skulle ta fram en strategisk plan för fler utvecklings- och karriärvägar inom myndigheten. I slutredovisningen (dnr A330.338/2017) anför följande: Arbetet med att förtydliga karriär- och utvecklingsvägar inom är omfattande och komplext då det berör fler än 30 000 anställda. Arbetet måste därför hanteras stegvis för att bli hanterbart. Den nu prioriterade delen av arbetet är tydliggörandet av hur en medarbetare kan stanna kvar och utvecklas i sin befintliga funktion, inte minst i de funktioner där det är svårt att behålla medarbetare. Myndigheten har i denna del, av strategiska skäl valt att inledningsvis prioritera karriär- och utvecklingsvägar – genom inrättandet av kompetensnivåer – för poliser i yttre tjänst, i synnerhet de poliser som arbetar vid lokalpolisområdena i den ingripande verksamheten. När arbetet med att ha tydliggjort karriär- och utvecklingsvägar för poliser vid lokalpolisområdena, och som arbetar i den ingripande verksamheten, har genomförts kommer det att följas av arbete med att tydliggöra kompetensnivåer för medarbetare i andra funktioner, polisiära såväl som civila. Arbetsgruppen har som målbild att successivt ha infört kompetensnivåer för flertalet funktioner. Parallellt med detta ska tydligare dialogverktyg tas fram för att förbättra dialogen mellan chef och medarbetare rörande utveckling liksom kopplingen till lönekriterierna. I polisens årsredovisning anförs följande om karriär- och utvecklingsmöjligheter (s. 73): Inom ramen för den lokala avtalsrörelsen –2020 har parterna vid kommit överens om att fortsätta arbetet med att tydliggöra karriär- och utvecklingsvägar för att attrahera och behålla medarbetare. Arbetet har skett i samverkan med arbetstagarorganisationerna. I enlighet med denna överenskommelse har parterna fortsatt att utveckla metodiken med olika kompetensnivåer för i första hand den karriärväg som möjliggör att en medarbetare utvecklas i sin redan befintliga funktion. Denna metodik ska införas successivt i organisationen med början för poliser vid ingripandeverksamheten i lokalpolisområdena. […] Vidare påbörjades en genomlysning av det regelverk som gäller för polisiära tjänstegrader. Syftet är att undersöka möjligheten att koppla systematiken för tjänstegrader till de tydliggjorda karriär- och utvecklingsvägarna. Regeringen anförde i sitt ändrade regleringsbrev för följande: Myndigheten ska redovisa de särskilda åtgärder som i samråd med berörda parter har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket och förbättra villkoren. Av redovisningen ska också framgå vilka åtgärder som har vidtagits för att göra än mer attraktiv som arbetsgivare i syfte att nå målet om 10 000 fler anställda till 2024. Utskottet har tidigare behandlat ett flertal motioner om polisutbildningen, i ett betänkande om polisfrågor (bet. 2018/19:JuU10). Utskottet anförde då inledningsvis att polisutbildningens framtida utformning har utretts av . Dess betänkande, SOU 2016:39, bereds fortfarande inom och utskottet ville inte föregripa denna utredning, varvid ett antal motioner gällande detta avstyrktes. Utskottet anförde vidare att nya lärosäten för polisutbildningen etablerades så sent som , och att det vid tre av lärosätena går att studera på distans. Det saknades därför enligt utskottet anledning till några sådana tillkännagivanden om nya lärosäten och distansutbildning som föreslogs i ett antal motioner. När det gäller ett motionsyrkande om att tull- och kustbevakningsutbildningen ska jämställas med en högskoleutbildning anförde utskottet att man inte var berett att ställa sig bakom ett sådant förslag, varför yrkandet avstyrktes. Utskottet har också behandlat motionsyrkanden om rekrytering av poliser, senast i det ovannämnda betänkandet om polisfrågor. Utskottet anförde då att det noterade det arbete med rekryteringsinsatser och kompetensförsörjning som pågått inom , bl.a. inom ramen för olika regeringsuppdrag. Vidare noterade utskottet att det tidigare tillkännagivandet om en myndighetsöversyn av fortfarande bereddes i (se bet. 2017/18:JuU1, rskr. 2017/18:93). Utskottet fann mot bakgrund av detta inte skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden om riktade informationsinsatser, om ingångar till polisutbildningen eller om antagningskraven. Vad gäller polislöner anförde utskottet i budgetbetänkandet (bet.