bet · H701SoU1 · 2019-12-13 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 9, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden samt om godkännande av medlemskap i (). Även regeringens förslag till kompletterande mål för den nationella äldrepolitiken godkänns. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Ca 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål för den nationella äldrepolitiken Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9, omsorgen om äldre Statens budget inom utgiftsområde 9 1.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 2 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 2 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 2 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 9, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Uppföljning av regeringens resultatredovisning Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för den nationella äldrepolitiken godkänner det kompletterande mål för den nationella äldrepolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 9 punkt 4. Statens budget inom utgiftsområde 9 anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 9 punkt 5 och avslår motionerna 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 35, 36, 38, 40, 41, 43, 44, 47–52 och 65, 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6, 15, 17, 21 och 36, 2019/20:824 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 9, 2019/20:2656 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkandena 27–29 och 31, 2019/20:2790 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 6 och 13, 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 14, 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3008 av m.fl. (V), 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 37–39, 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 59, 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 16, 18, 22, 27, 29–33, 35, 38, 50, 51, 53–56, 60–66, 71, 80, 85, 86, 93, 95, 99, 101, 125 och 127 samt 2019/20:3323 av m.fl. (M) yrkandena 1–12. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar, 2. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar, 3. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 9 punkterna 2, 3 och 6. c) Godkännande av medlemskap godkänner medlemskap i () och bemyndigar regeringen att –2027 för anslagen 1:5 Bidrag till läkemedelsförmånerna och 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård besluta om en årlig medlemsavgift på högst respektive på högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 9 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD)*, (S), (M)*, (S), Per Ramhorn (SD)*, (S), (C), (V)*, (M)*, (S), (S), (SD)*, (MP), (KD)*, (SD)*, (L) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (2019/20:1) i de delar som gäller utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Utskottet har gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnittet om omsorg om äldre. Uppföljningen finns i bilaga 4. innehar alla landsting det regionala utvecklingsansvaret enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar (prop. 2017/18:206, bet. 2017/18:KU46, rskr. 2017/18:418). I regeringens proposition 2018/19:162 En ny beteckning för kommuner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning föreslås att beteckningen för kommuner på regional nivå ska ändras från landsting till region. Denna ändring träder i kraft (bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:49). beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Beslutet gäller direkt. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till 84 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår socialutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 9 i budgetpropositionen. Analysen har begränsats till avsnittet om omsorg om äldre. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för den nationella äldrepolitiken och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 9 samt regeringens övriga förslag i budgetpropositionen. Mål för den nationella äldrepolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner det kompletterande mål för den nationella äldrepolitiken som regeringen föreslår. Regeringen föreslår i propositionen att målen för den nationella äldrepolitiken ska kompletteras med ett femte mål: äldre ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. De nuvarande målen för den nationella äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Regeringen anför att äldreomsorgens insatser ska präglas av bästa tillgängliga kunskap, god kvalitet samt utgå och utformas utifrån den enskildes behov och förutsättningar. En mer jämlik vård och omsorg är därför en genomgående prioritering för regeringens arbete. Jämlikheten och jämställdheten i äldreomsorgen måste stärkas, och som en följd av det behöver de äldrepolitiska målen kompletteras. Utskottet delar regeringens bedömning och tillstyrker förslaget till kompletterande mål för den nationella äldrepolitiken (p. Utskottet hänvisar vidare till det som utskottet nämner nedan under bedömningen av regeringens resultatredovisning för avsnittet omsorg om äldre om vikten av att regeringen tar fram uppföljningsbara indikatorer som visar måluppfyllelsen av det nya målet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9, omsorgen om äldre Utskottet har beslutat att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen (2019/20:1, avsnittet om omsorg om äldre inom utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet med uppföljningen har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. har beslutat om följande nationella mål för äldrepolitiken: Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till god vård och omsorg. Som framgår ovan föreslår regeringen i propositionen att målen för den nationella äldrepolitiken ska kompletteras med ett femte mål: äldre ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. De indikatorer som använts för att redovisa resultaten av utvecklingen av äldrepolitiken är följande: – medellivslängd i befolkningen – andel av befolkningen och antal personer med insatsen hemtjänst – andel av befolkningen och antal personer boende i särskilda boendeformer – bemötande, förtroende och trygghet i äldreomsorgen – riskförebyggande åtgärder i särskilt boende – fallskador bland personer – olämpliga läkemedel i gruppen (i särskilt boende och/eller hemtjänst). Inledningsvis redovisar regeringen resultat för mer övergripande insatser som exempelvis stöd till evidensbaserad praktik och praktiknära forskning inom , e-hälsa och välfärdsteknik samt stöd till anhöriga. När det gäller mer specifikt resultaten inom området omsorg om äldre anför regeringen att den långsiktiga trenden i är att männens livslängd ökar mer än kvinnornas och att skillnaden mellan mäns och kvinnors medellivslängd alltså har minskat. Det framgår vidare att en minskad andel av befolkningen har hemtjänst och bor i särskilt boende, och totalt sett har alltså allt färre kvinnor och män äldreomsorg. De flesta äldre är fortsatt nöjda med både hemtjänst och särskilt boende. När det gäller stöd för utveckling av kvalitet i vård och omsorg om personer med demenssjukdom i anför regeringen att det finns mellan 130 000 och 150 000 personer med demenssjukdom och att man beräknar att antalet fördubblas . Enligt regeringen är personalens kunskap och kompetens central för att kunna ge en god vård och omsorg om dessa personer. Regeringen fortsätter att bidra till utvecklingen av kvalitetsregistret (beteendemässiga störningar och psykologiska symtom vid demenssjukdom). Regeringen anför vidare att andelen äldre som uppger att de bemöts på ett bra sätt, känner förtroende för personal och upplever trygghet är på samma nivå som föregående år samt att personalkontinuitet är en viktig kvalitetsaspekt vid vård av äldre. Öppna jämförelser visar enligt regeringen att en äldre person med hemtjänst möter i genomsnitt 15 olika personer och det är samma resultat som , men att det skett en gradvis försämring då motsvarande siffra var 12. Skillnaden mellan olika kommuner är dock stor och antalet kan variera mellan 6 och 24 personer. Enligt regeringen har väntetiden på att få flytta till ett särskilt boende för äldre minskat, medan antalet kommuner som uppger att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre varierat från 109 till 127. Sedan det statliga stödet för äldreboende trädde i kraft hade det kommit in drygt 500 ansökningar om stöd varav drygt hälften hade beviljats. avsatte regeringen och höjdes nivån till för att bl.a. stimulera den nya boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende. Regeringen har –2018 avsatt 7 för ökad bemanning för att öka trygghet och kvalitet för den enskilde inom äldreomsorgen. Detta har finansierat ca 5 000 årsarbetare, framför allt undersköterskor och vårdbiträden och därefter sjuksköterskor och arbetsledare på verksamhetsnivå. Enligt regeringen har detta bidragit till att öka kvaliteten i äldreomsorgen och till att öka tryggheten för de äldre samt till bättre arbetsmiljö för personalen. Enligt regeringen finns det emellertid betydande brister i arbetsmiljön. har ett uppdrag –2020 att genomföra en tillsyn av arbetsmiljön i äldreomsorgen. Resultatet har visat att många anställda upplever att arbetsbelastningen är för hög i förhållande till de resurser som finns. Regeringen anför vidare att det finns stor variation mellan olika kommuner när det gäller antalet fallolyckor bland äldre. Enligt regeringen tyder denna variation på att det finns möjligheter att minska antalet olyckor om man arbetar systematiskt med fallpreventiva åtgärder. har fortfarande i uppdrag att ta fram och tillgängliggöra ett samlat stöd till hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen när det gäller fallprevention och att i dialog med Kommuner och Regioner (SKR) genomföra utbildningar för äldre om hur de själva kan skydda sig mot fallolyckor. Även har fortfarande i uppdrag att ta fram och sprida kunskapsstöd om livsmedel som fallprevention till personal och chefer samt informationsmaterial för äldre. Enligt regeringen ökar undernäring risken för fallolyckor. I delredovisning framkommer att många äldre är undernärda eller riskerar att bli undernärda i både särskilt och ordinärt boende. Slutligen fortsätter enligt regeringen den olämpliga läkemedelsförskrivningen till äldre. Skillnaderna mellan kommunerna är alltjämt stora när det gäller förskrivning av tio preparat eller fler eller förskrivning av olämpliga läkemedel. En bidragande orsak till att andelen äldre med äldreomsorg minskar kan enligt regeringen vara att dagens äldre har bättre hälsa och att omsorgen från närstående har ökat. När det gäller stöd för utveckling av kvalitet i vård och omsorg om personer med demenssjukdom menar regeringen att dess satsningar på området gett förutsättningar att öka kunskapen om demenssjukdom bland personal, anhöriga och beslutsfattare, som det finns brister i vården av personer med demenssjukdom. Regeringen avser att fortsätta att bidra till finansiering och stöd till utvecklingen på området. Även om en majoritet av äldre uppger att de sammantaget är nöjda med insatsen hemtjänst eller särskilt boende är det enligt regeringen alltför många som uppger att de inte får ett gott bemötande, att de inte känner förtroende för personalen och att de inte känner sig trygga samt att de har för lite inflytande i vården och omsorgen. Regeringen anför att skälet till detta kan vara att det brister i personalkontinuiteten. Regeringen anser att personalkontinuitet är en viktig aspekt vid vård och omsorg av äldre. Regeringen anför att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning innebär att behoven av anpassade bostäder kommer att öka. Enligt regeringen kan den nya boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende förväntas att komplettera utbudet för den grupp äldre som framför allt har behov av trygghetsskapande insatser och social samvaro i sitt boende. Enligt regeringen är behovet av arbetskraft inom äldreomsorgen fortsatt stort och för att klara framtida behov är det nödvändigt att göra det mer attraktivt att arbeta i äldreomsorgen liksom att minska sjukskrivningarna. Vidare måste tekniken utnyttjas bättre för att avlasta där det är möjligt. Utskottet har analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 9, avsnittet omsorg om äldre, och analysen utgår från uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport. Utskottet konstaterar inledningsvis att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingen av den ekonomiska styrningen fortsätter och ser med tillfredsställelse på det utvecklingsarbete som regeringen genomfört när det gäller redovisningen av resultatet för funktionshinderspolitiken. Enligt utskottets mening skulle ett motsvarande arbete behöva göras när det gäller omsorgen om äldre. Utskottet har förståelse för att det är förenat med vissa svårigheter att avgränsa och mäta effekter av de statliga insatserna för omsorgen om äldre eftersom kommunerna svarar för den huvudsakliga verksamheten. Utskottet vill emellertid betona att det är viktigt att regeringen försöker koppla resultatet till målen för att ska kunna få en uppfattning om huruvida de statliga åtgärder som vidtas bidrar till att nå målen. Det är också önskvärt att resultatredovisningen kan kopplas till regeringens anslagsförslag. I samband med ett sådant utvecklingsarbete skulle det enligt utskottet behövas en renodling av begrepp och en utveckling av resultatindikatorer. Relevanta resultatindikatorer bör enligt utskottet spegla utvecklingen på områden som bedöms som viktiga för att målen ska uppnås och det vore en fördel om indikatorer kunde inriktas på resultat av statliga insatser. Det är vidare enligt utskottet önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt, och därför vore det positivt om regeringen tog fram indikatorer och presenterade tidsserier som speglar utvecklingen. Utskottet noterar att regeringen föreslår ett nytt, femte mål för den nationella äldrepolitiken och utgår från att regeringen också här tar fram uppföljningsbara indikatorer som visar måluppfyllelsen för det nya målet. Enligt utskottet är det viktigt att kan få en uppfattning om måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen och att regeringen gör en sammanfattande bedömning för måluppfyllelsen av dessa. Utskottet ser positivt på att regeringen redovisar omfattningen av det statliga stödet till bostäder för äldre. Utskottet anser emellertid att det vore önskvärt med en fördjupad analys av resultatet. Av budgetpropositionen framgår att väntetiden för särskilt boende för äldre har minskat men att antalet kommuner som har underskott på bostäder till äldre har ökat som stödet omfattade. När det gäller de statliga insatserna framgår att alla projekt inte är färdigställda, men för att kunna bedöma resultatet behövs enligt utskottet ytterligare information och en fördjupad analys från regeringen. Utskottet noterar slutligen att regeringen föreslår en bred treårig satsning på äldreomsorgen. Det innebär att kommunerna får ett resurstillskott med brett mandat för att ge möjlighet att rikta insatser för att bl.a. motverka ofrivillig ensamhet bland äldre. Det är enligt utskottets mening väsentligt att motverka ofrivillig ensamhet. Utskottet vill understryka att det är angeläget att regeringen återkommer till med en redovisning av insatser och resultat av både den samlade satsningen och de åtgärder som vidtagits för att motverka ofrivillig ensamhet. Utskottet ser fram emot att i kommande resultatredovisningar få del av såväl utvecklade analyser och ställnings-taganden som konkreta resultat av satsningen på äldre. Statens budget inom utgiftsområde 9 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg i enlighet med regeringens förslag, godkänner medlemskap i () och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 9 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Anslaget 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1. Anslaget får användas för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys förvaltningsutgifter. Anslaget 1:2 social utvärdering Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2. Anslaget får användas för social utvärderings (SBU) förvaltningsutgifter. I syfte att renodla finansieringen av SBU föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020 för arbete med nationella riktlinjer och utvärdering av metoder inom hälso- och sjukvården, vilket är verksamhet av permanent karaktär som har finansierats via anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Anslaget 1:2 social utvärdering beräknas öka med motsvarande belopp 2021 och framåt. Finansiering sker genom en neddragning av anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3. Anslaget får användas för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) förvaltningsutgifter. I syfte att renodla finansieringen av TLV föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020 för arbete med utvärdering av medicintekniska produkter. Detta är en verksamhet av permanent karaktär som har finansierats via anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Anslaget 1:3 beräknas öka med motsvarande belopp 2021 och framåt. Finansiering sker genom en neddragning av anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Regeringen föreslår att anvisar 7 till anslaget 1:4. Anslaget får användas för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkringsbalken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för på tandvårdsområdet. Anslagsnivån och framåt revideras jämfört med anvisade medel 2019 eftersom anslaget är regelstyrt och nivån anpassas efter utgiftsprognoser . Anslaget beräknas öka successivt till följd av befolknings- och prisökningar. Regeringen föreslår att godkänner medlemskap i () och bemyndigar regeringen att –2027 för anslagen 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna och 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård besluta om en årlig medlemsavgift på högst respektive på högst . Som skäl för detta anför regeringen i huvudsak följande. Horisontspaning är en process för att kartlägga vilka nya läkemedel som väntas komma till marknaden . Sjukvården och myndigheterna får på så sätt bättre framförhållning i arbetet med att förbereda vården för introduktion av nya läkemedel. Horisontspaningsarbetet bedrivs gemensamt av fyra regioner och är det första steget i det nationella arbetet med ordnat införande av nya läkemedel. Eftersom de flesta länder bedriver och har nytta av horisontspaning så finns det effektiviseringsvinster om man samarbetar. International Horizon Scanning Initiative (IHSI) är en organisation för samarbete kring horisontspaning. Dagens horisontspaningsarbete vid regioner och myndigheter skulle underlättas väsentligt av ett medlemskap i . De resurser som läggs på tidskrävande sammanställning av information om kommande läkemedel kan frigöras till mer avancerade analyser, planering och överläggningar med företag. Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna Regeringen föreslår att anvisar 29 till anslaget 1:5. Anslaget får användas för utgifter för det särskilda statsbidraget till regionerna (tidigare landstingen) för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Syftet är att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Anslaget får även användas för att ersätta regionerna och Kommuner och Regioner (SKR, tidigare SKL) för vissa kostnader inom läkemedelsområdet som inte ingår i läkemedelsförmånerna. beslutades och utbetalades bidrag om ca 27 till regionerna för deras kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. ingick regeringen och SKR en överenskommelse om statens bidrag till regionerna för kostnaderna för läkemedelsförmånerna m.m. Överenskommelsen innebär att statens bidrag till regionerna för deras kostnader 2019 uppgår till 29 .