bet · H601SkU12 · 2019-03-08 00:00:00 — instämde i sitt yttrande i regeringens bedömning och anförde att skattesatserna i stället bör omprövas i vanlig ordning med lämpliga mellanrum och avvägas med hänsyn även till andra omständigheter än förändringarna i penningvärdet (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20, 1997/98:SkU4y). Vid ändringar i skatten på alkohol tas hänsyn till eventuella effekter på konsumtionen av s.k. oregistrerad alkohol. Monitorundersökningarna har som huvudsyfte att ge underlag för att beräkna den totala mängd alkohol som konsumeras i landet. Detta görs genom att den i registrerade alkoholkonsumtionen (inhandlad från Systembolaget, restauranger eller öl från livsmedelshandlare) kompletteras med uppgifter om alkohol från oregistrerade anskaffningskällor. Monitormätningarna genomförs av (). Den senaste undersökningen gäller 2017. I motion 2018/19:1795 av (S) anförs att inflationen de senaste två decennierna har överstigit den nominella prisökningen på alkohol. Alltså har realpriset på alkohol minskat, trots de skattehöjningar som har genomförts. När priset på alkohol sjunker tenderar alkoholkonsumtionen att öka. I folkhälsosyfte bör det därför vara angeläget att försäkra sig om att realpriset på alkohol inte fortsätter att sjunka. indexerades punktskatten på alkohol med förändringen i konsumentprisindex. Detta är ett effektivt sätt att säkerställa att realpriset på alkohol inte sjunker. I motion 2018/19:1230 av och (båda M) anför motionärerna att skiljer sig från resten av där huvuddelen av länderna valt att särskilja skattesatserna för mikrobryggt öl och storskaligt producerat öl för att gynna inhemska och hantverksmässigt framställda produkter, ofta på landsbygden. utgjorde försäljningen av svenskt mikrobryggt öl via Systembolaget av den totala försäljningsvolymen av svenskproducerat öl. 2015 hade den volymen ökat till av den svenska försäljningen via alkoholmonopolet. Trots de ökade volymerna kämpar mikrobryggerierna med sin lönsamhet. När vinsten delas upp på storleksgrupper är det främst de stora företagen som redovisar vinster. Det är angeläget att svenska mikrobryggerier får samma möjligheter som i andra länder inom EU för att långsiktigt kunna klara sin lönsamhet. En sänkning av skatten kan genomföras utan att det påverkar grunderna för den svenska alkoholpolitiken i negativt. I kommittémotion 2018/19:2872 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att beskattningen av alkohol innebär en avvägning mellan behovet av att minimera alkoholens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Det är därför viktigt att det kartläggs och utreds hur den illegala införseln av alkohol ser ut och påverkas av skatteändringar. har rapporterat om att det tar ett helt arbetspass att ta hand om den alkohol som kommer med de s.k. alkoholbussarna. Det är på många sätt oroväckande om höga skatter bidrar till ökad illegal införsel, eftersom det medför minskad kontroll. Motionärerna föreslår att regeringen tillsätter en utredning som kartlägger hur stor den illegala införseln av alkohol är och i vilken mån den påverkas av skattenivåer. Beskattningen av alkohol innebär en avvägning mellan behovet av att minimera alkoholens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Utskottet utgår från att regeringen följer hur alkoholkonsumtionen förändras i samband med att alkoholskatterna höjs och beaktar de beteendeeffekter som skatte-ändringarna kan ge upphov till. Monitorundersökningarna ger härvid ett underlag för att bedöma den totala mängden alkohol som konsumeras. Utskottet är inte berett att tillstyrka att skattesatserna indexeras och ser inte något behov av att uppmana regeringen att fördjupa de undersökningar som ligger till grund för bedömningen av beteendeeffekterna. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa differentierade alkoholskatter, t.ex. nedsatta skattesatser på öl bryggt av oberoende små bryggerier. Utskottet har tidigare avstyrkt förslag om att regeringen bör utnyttja den möjlighet som alkoholskattedirektivet ger att ha lägre skattesatser för småbryggerier (bet. 2016/17:SkU24). Utskottet vidhöll, mot bakgrund av folkhälsoskäl och den därmed restriktiva alkoholpolitik som för, att det inte finns skäl att överväga en sådan nedsättning. Utskottet ser inte heller nu något skäl att ändra sitt ställningstagande. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att flygskatten ska avskaffas, om att en global beskattning av flygets klimateffekter ska möjliggöras, om att ska driva frågan om en omförhandling av de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattningen av flygbränsle och om att ska driva frågan om att EU eller EU:s medlemsländer ska införa en bränslebaserad flygskatt för resor inom och mellan unionens länder. Jämför reservation 18 (M, KD, L) och 19 (SD). Utsläpp från utrikes flygtransporter ingår inte i ländernas åtagande under Kyotoprotokollet. Chicagokonventionen tillämpas för internationell civil luftfart. Konventionen förbjuder parter att beskatta flygbränsle som medförs ombord på luftfartyg. Beskattning av flygbränsle för internationell luftfart förbjuds även i en mängd bilaterala luftfartsavtal och enligt den internationella luftfartsorganisationens policy. Policyn är dock under översyn. Energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG) lägger fast ramarna för medlemsstaternas möjligheter att beskatta flygbränsle. Beskattning är i viss mån möjlig för nationell luftfart samt för kommersiell luftfart mellan medlemsstaterna, om ett bilateralt avtal ingåtts om detta. Flygbränsle för kommersiellt ändamål är undantaget från svensk energi- och koldioxidbeskattning. beskattas flygbränsle som används för privat ända-mål (bet. 2007/08:SkU28). Enligt regeringens klimatproposition (prop. 2008/09:162) har och EU, inom ramen för , verkat för att åtgärder ska vidtas i syfte att begränsa flygets utsläpp. har vid åtskilliga tillfällen slagit fast att om inte förmår enas om åtgärder ska EU gå vidare på egen hand. har inte kunnat enas om att vidta några konkreta åtgärder. beslutade vid sin 36:e session att uppmana medlemsländerna att avstå från att införa nationella eller regionala kol-dioxidskatter eller handelssystem för att begränsa växthusgaser från flyget och att inte tillämpa ett sådant system för flygbolag från tredjeland. 42 stater, medlemsstaterna i EU och i Ecac, dvs. Europeiska civila luftfartskonferensen, reserverade sig mot beslutet. En överenskommelse träffades mellan rådet och Europa-parlamentet om att införliva flyget i EU:s utsläppshandelssystem. Flyget omfattas av utsläppshandeln , och inledningsvis omfattades såväl flygningar inom EU som till och från EU. antog vid sin 38:e session i en resolution om att vid sin nästa session 2016 anta en global marknadsmekanism för att minska utsläppen från flyget. Mekanismen ska gälla . EU har beslutat att utsläppshandeln därefter bara ska gälla flyg som flyger helt inom EU, som försöker förhandla fram ett internationellt avtal som är tänkt att träda i kraft . ska EU:s utsläppshandel även omfatta andra ämnen i flygets utsläpp än koldioxid. Kommissionen har aviserat åtgärder för att i ett första skede reglera utsläppen från kväveoxider. En punktskatt på flygresor infördes . Skatten har utformats som en skatt på kommersiella flygresor som ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Skatt ska inte betalas för barn eller för passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller någon annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad avgång, flygande personal som är i tjänst under flygningen samt transit- och transferpassagerare. Det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldigt. Skyldighet att betala skatt ska inträda när flygplanet lyfter från en flygplats i . Skatten ska tas ut med olika nivåer beroende på om passageraren reser till en slutdestination i ett land som ligger helt inom , helt eller delvis i en annan världsdel än med ett avstånd om högst från eller i en annan världsdel än med ett avstånd längre än från . Vidare ska det göras en årlig omräkning av skattesatserna för och efterföljande kalenderår grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex. biföll , vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor två reservationer till finansutskottets förslag till riksdagsbeslut. tillkännagav för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med ett förslag om att flygskatten avskaffas från . Överenskommelsen mellan S, C, L och MP I den sakpolitiska överenskommelse som träffats av S, C, L och MP anförs följande i punkt 32. Minska flygets klimatpåverkan. Genomför en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor (Uppdrag till . Börjar gälla från ). ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle. Krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle ska införas (Utredning tillsatt Dir. 2018:10 Utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget.). Ett förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter ska tas fram (Tas i samma uppdrag till ). En hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. I motion 2018/19:804 av (M) anförs att effekterna av den svenska flygskatten ännu är svåra att mäta, men internationell erfarenhet visar att flygskatt innebär en förlustaffär för statskassan, vilket i sin tur innebär minskade resurser för t.ex. klimatinvesteringar. En flygskatt leder sammanfattningsvis till färre jobb, gör det svårare för flyget att genomföra sin gröna omställning och försämrar tillgängligheten i . Regeringen bör därför överväga att avskaffa den beskattning av flyg som infördes . I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 17 anförs att bör ta en aktiv roll för att driva på för en omförhandling av Chicagokonventionen, i syfte att sluta en global överenskommelse om en nationell minimiskatt på flygbränsle. I kommittémotion 2018/19:1118 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Studier visar att skatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till första året. Detta är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 67 anförs att ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. I partimotion 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 23 anförs att flyget ska ta sitt klimatansvar. Nuvarande internationella regelverk hindrar en global skatt på flygets utsläpp. Men dessa regelverk ligger inte i vägen för att EU eller EU:s medlemsländer inför en bränslebaserad flygskatt för resor inom och mellan unionens länder som tar sikte flygets faktiska utsläpp. bör driva på för att en sådan utsläppsskatt kommer på plats. I motion 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 3 anförs att den svenska flygskatten är ett sätt att motverka den fossila subvention som det innebär att flygbränsle är skattebefriat. Så länge internationella avtal förhindrar beskattning av flygbränsle behövs andra sätt att beskatta flyget för dess utsläpp. Ska vi hindra dagens utveckling med ökat flygande och ökade utsläpp från flyget behöver beskattning av flygets klimateffekter möjliggöras globalt. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 110 anförs att bör driva på internationellt för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av flygbränsle. beslutade i samband med beredningen av budgetpropositionen att införa en punktskatt på flygresor. Utskottet uttalade då att även flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader och att det är nödvändigt med styrmedel som uppmuntrar konsumenterna att välja mer miljövänliga alternativ som kan leda till minskade koldioxidutsläpp, mindre klimatpåverkan och en ökad möjlighet att uppnå målen i det klimatpolitiska ramverket. Utskottet uttalade vidare att en flygskatt också innebär att producenternas incitament att ta fram mer miljövänliga alternativ ökar. Utskottet, som tillstyrkte förslaget i dess helhet, hade inte något att invända mot flygskattens utformning. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och ser inte något skäl att tillstyrka ytterligare ändringar på området. De aktuella motionsförslagen avstyrks i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en översyn av spelskattens höga nivå och dess effekter på travsporten i . genomfördes en ny reglering av spelmarknaden i syfte att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på spelmarknaden. Regleringen bygger på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. Punktskatt på licensierat spel (spelskatt) tas ut av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna och de sammanlagda utbetalda vinsterna. Spel förbehållet allmännyttiga ändamål ska fortfarande vara skattebefriat (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8, yttr. 2017/18: SkU11y). I motion 2018/19:1938 av m.fl. (M) anförs att travsportens omsättning minskat ordentligt, och så även tillskotten för svensk hästsport. Det har blivit betydligt dyrare att äga en häst och uppfödningen av travhästar har gått ned med i . Enligt en undersökning funderar hälften av alla travhästuppfödare på att lägga ned sin verksamhet . Därtill erbjuder utländska spelbolag, som inte betalar skatt i eller bidrar ekonomiskt till svensk hästsport, spel på hästar över internet. Konkurrens i sig är det inget fel på, så länge det sker på lika villkor. Denna utveckling får negativa effekter på travsporten i . Regeringen bör se över höga totalisatorskatt. I propositionen med förslag om en ny reglering av spelmarknaden framhöll regeringen att det sammantagna resultatet av förändringen kan vara svårt att förutse och att det därför ligger nära till hands att genomföra en utvärdering av reformen. Syftet med utvärderingen är att göra det möjligt att justera regleringen samt åtgärda brister och obalanser. Särskilt intressant att följa är hur hög grad av kanalisering av spel till licensierade bolag som uppnåtts, regleringens effekter på konsumentskyddet samt hur marknaden, marknadens aktörer, den personliga integriteten och skatteunderlaget har påverkats. För att det ska finnas ett underlag som belyser de vitt skilda aspekterna avsåg regeringen att ge ett antal myndigheter i uppdrag att utifrån deras ansvarsområden följa reformen. Hästnäringens och idrottsrörelsens förutsättningar borde utredas särskilt. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu överväga en ändring av spelskattens nivå och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att reklamskatten ska avskaffas. tillkännagav som sin mening vad (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195) anförde om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. När det gäller finansieringen av den stegvisa avvecklingen ansåg utskottet att den bör genomföras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. I budgetpropositionen angav regeringen att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten sänks med motsvarande fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . begärde i en skrivelse till att regeringen ska lägga ett förslag om reklamskattens avskaffande i sin helhet, i enlighet med tidigare tillkännagivande (Fi2016/00359/S2). I budgetpropositionen föreslog regeringen en sänkning av skatte-satsen för annonser i periodiska publikationer till och skattesatsen för övriga annonser och reklam till . Vidare föreslogs en höjning av gränsen för återbetalning av reklamskatt för annonser i självständiga periodiska publikationer till och en höjning av gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam till . Dessa förslag trädde i kraft . I propositionen gjorde regeringen även bedömningen att skattesatsen för annonser i periodiska publikationer bör sänkas till 2019 och skattesatsen för övriga annonser och reklam till och att ytterligare en sänkning bör övervägas om avsatta reformmedel bedöms räcka till det. I budgetpropositionen föreslog regeringen att reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte utgör annonsblad, katalog eller program ska slopas. Ändringarna trädde i kraft . Regeringen gjorde bedömningen att det redan nu finns ekonomiskt utrymme att slopa reklamskatten för dessa annonser mot bakgrund av att reklamskatteintäkterna för denna typ av annonser har minskat kraftigt. Regeringen anförde vidare att en sådan ändring är i linje med tillkännagivande om en stegvis process för att avveckla reklamskatten för dagspressen och med regeringens bedömning i budgetpropositionen . Ett slopande av reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte är att anse som annonsblad, katalog eller program motiverades också av att denna del av skatten endast berörde ett fåtal skattskyldiga och att ett slopande leder till en minskad administrativ börda både för dessa skattskyldiga och för . När det gäller den resterande delen av reklamskatten konstaterade regeringen att det inte fanns utrymme för ytterligare steg i avskaffandet av skatten. Regeringen avsåg dock att fortsätta med det stegvisa avskaffandet av reklamskatten. I budgetpropositionen (Finansplan och skattefrågor s. 82) anförde regeringen att det förslag om en ytterligare sänkning av reklamskatten 2019 som aviserats i budgetpropositionerna inte läggs fram i budgeten . I motion 2018/19:608 av och (båda M) anförs att en kvarlevande rännil av reklamskatten är den skattesats på av omsättningen som läggs på analog utomhusreklam. Denna skatt diskuteras sällan men innebär inte desto mindre en orättvis straffskatt på vissa reklamslag. Analog utomhusreklam är de reklamytor som kan ses till exempel på busshållplatser och tunnelbanespår. Det är inte ovanligt att dessa annonsplatser står sida vid sida med liknande digitala reklamtavlor. De analoga ytorna beskattas . De digitala beskattas inte alls. De reklamytor som innefattas av reklamskatten är samma ytor som finansierar en viktig del av den offentliga infrastrukturen. 10 000 väderskydd (busshållplatser) i 200 kommuner och tillgänglighetsanpassade toaletter i landets 15 största städer är finansierade med hjälp av de tillhörande reklamytorna. Den analoga utomhusreklamen betalar för hållbara och tillgängliga nödvändigheter i stadsrummet. I motion 2018/19:2277 av (M) anförs att ett reklambudskap på en digital skylt är skattefritt, medan samma budskap beskattas om det appliceras på analog utomhusreklam. Detta är inte rimligt och skatten bör därför avskaffas . Analog utomhusreklam finansierar busskurer, offentliga toaletter och lånecykelsystem i hela . Genom att skatten skapar en konkurrensnackdel mellan reklamslagen kan investeringar i infrastruktur bli lidande. Dessa investeringar leder till besparingar för skattebetalarna varför denna skatt måste anses extra skadlig. I motion 2018/19:2471 av (KD) anförs att det är viktigt att idrottsföreningarna håller nere kostnaderna för medlemmarna så att ingen ska behöva lämna idrotten på grund av ekonomiska skäl. Sponsring och reklam står för av idrottsföreningarnas inkomster och är den tredje största intäktskällan efter medlemsavgifter och kommunalt och statligt stöd. Föreningar betalar i reklamskatt på intäkter från reklam på exempelvis affischer på idrottsanläggningar, annonser i program och tryck på tävlingskläder. Det är en stor summa för en idrottsförening som drivs nästan uteslutande av ideella krafter. Dessutom tillkommer arbetstimmar för att hantera administrationen kring reklamskatten. Reklamskatten för ideella föreningar bör avskaffas. Utskottet delar motionärernas inställning när det gäller behovet av att slutföra det stegvisa avskaffandet av reklamskatten, och utskottet kan också konstatera att regeringen tidigare givit uttryck för ambitionen att fortsätta det stegvisa avskaffandet. Möjligheten för regeringen att lägga förslag om ytterligare steg i budgetpropositionen har dock varit begränsad eftersom regeringen avsattes direkt efter valet och härefter upprätthöll ministerposterna som en övergångsregering. Enligt de riktlinjer som gäller bör en budgetproposition som avlämnas av en övergångsregering inte innehålla förslag som har en tydlig politisk inriktning. Utskottet utgår från att regeringen alltjämt har ambitionen att fortsätta det stegvisa avskaffandet av reklamskatten, och utskottet vill mot bakgrund av de problem som tas upp av motionärerna understryka vikten av att ytterligare steg tas i en kommande budget. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en översyn av deponiskatten i syfte att uppmuntra utvinning av material från gamla deponier. Jämför reservation 20 (M). Enligt avfallsdirektivet (2008/98/EG) ska alla medlemsländer ha ett avfallsförebyggande program. Det ska innehålla mål och åtgärder för att minska avfallets miljöpåverkan och mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Målen och åtgärderna ska följas upp för att se hur bra det går att uppfylla och genomföra dem. Prioriterade avfallsområden är textilavfall, matsvinn, elektronik och bygg- och rivningsavfall. Lagen (1999:673) om skatt på avfall infördes . Skatt ska betalas med per ton avfall som förs in till en avfallsanläggning där avfall till en mängd av slutligt förvaras eller förvaras . Skattskyldig är den som bedriver verksamhet på anläggningen. Avfallsskatt ska inte betalas om avfallet är avsett att inom anläggningen komposteras, rötas, förbrännas eller användas för tillverkning av fast lagringsbart bränsle. Avdrag på skatten får göras för avfall som har förts ut från anläggningen. Deponiskatten är avsedd att ge en miljöstyrande effekt som skapar ett tryck på att återvinna avfall. Skatten ska ge en minskning av sådant avfall som inte kan återvinnas och därför deponeras. Minskningen ska ske genom att uppmuntra utvecklingen av olika former av avfallsbehandling genom bearbetning och val av råmaterial m.m. Skattesatsen har höjts fyra gånger sedan den infördes. Avfallsskatten höjdes senast per ton avfall. Ändringen trädde i kraft . Som skäl för höjningen angavs att skatten inte hade höjts och att nivån därför behövde justeras med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen och för att upprätthålla miljöstyrningen. sker en årlig omräkning av skattesatserna i lagen om skatt på avfall motsvarande den allmänna prisutvecklingen med ett tillägg av för och efterföljande kalenderår. Omräkningen av skattesatserna ska grunda sig på förändringen i konsumentprisindex (KPI) året närmast före det år beräkningen avser och . Den årliga omräkningen av skattesatserna ska även beakta utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP) genom ett tillägg av till KPI-omräkningen. har i samråd med gjort en översyn och analys av den miljöstyrande effekten av deponiskatten. Uppdraget redo-visades till (Redovisning NV-00338-13). anför bl.a. att en ökad utvinning av metaller, plast och organiskt avfall från gamla deponier skulle kunna ge stora miljövinster.