bet · H601KU30 · 2019-05-10 00:00:00 — De lämpar sig för långa, tråkiga, sega grundlagsutredningar där man byter uppfattningar med varandra, diskuterar och ser vad man kan komma överens om. Därför tycker jag att alla motioner om grundläggande förändringar runt statsskicket ska avvisas tills det tillsätts en ny, stor grundlagsutredning. måste man göra mindre förändringar i våra grundlagar - anpassningar till tiden, anpassningar till olika saker. Det kan vi ägna oss åt. Vi har några sådana förslag om tillkännagivanden till regeringen i årets betänkande om grundlagarna, och dem ställer vi socialdemokrater oss bakom. Det handlar till exempel om en översyn av krigsdelegationen. Krigsdelegationen har ju tack och lov aldrig prövats i verkligheten. Som många andra delar av vårt totalförsvar är den kanske inte helt up-to-date. Vi arbetar nu med att försöka återskapa det totalförsvar som av en statsminister för inte så länge sedan ansågs vara ett särintresse. Vi socialdemokrater har aldrig tyckt att det var ett särintresse. Vi tycker att totalförsvaret är viktigt, och då måste vi också se över egen del av det, nämligen krigsdelegationen, och se till att den fungerar i en modern kontext. Vad gäller en översyn med anledning av den långa regeringsbildningsprocess som vi hade efter förra årets val är det många som har ropat om att detta tog , över hundra dagar, så nu måste vi se över systemet. Jag skulle nog vilja säga: Nej, det är läge att ta det lugnt. Låt forskare utvärdera och diskutera lämpligheten av det. Låt oss få lite distans till det inträffade. Var det som hände en total katastrof? Landet fungerade, landet fick en budget, landet styrdes och vi fick fram en regering som fungerar i ett helt nytt politiskt landskap. Kanhända var våra grundlagsfäder klokare än vad vi tänker oss och förstod att ibland händer det saker i det planetsystem som partistrukturen är som gör att partierna måste omorientera sig och att systemet måste fungera i alla fall. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Jag tycker att vi ska ta det lugnt. Grundlagarna ägnar sig inte till experiment utan till långa, tråkiga och sega utredningar. Jag yrkar bifall till betänkandet. Jag hade inte alls tänkt begära replik, men utmanade mig lite grann i uttalandet om försvaret och totalförsvaret. Jag vill, fru talman, påminna om att jag själv tillsammans med företrädare för alla partier har suttit i en försvarsberedning och jobbat hårt, intensivt och seriöst när det gäller hur vi just ska kunna återupprätta ett modernt totalförsvar och ett modernt militärt försvar. Det var lite onödigt, , att säga det här just som eftersom Socialdemokraterna och regeringen så tydligt i går sa: Ja, det här är jättefina planer, men vi kan inte lova en enda krona. Det stör mig, och det är mer det som jag vill påpeka . Debatten handlar inte om det här , och det finns i övrigt mycket klokt när det gäller grundlagen, hur man ska tänka och att vi ska vara överens som jag håller med om. Mitt anförande hade kanhända mer av en liten elak sticka till en tidigare moderat statsminister som hade en mer lättsinnig syn på totalförsvaret än det som just nu ger uttryck för. Jag uppskattar att moderaten har funnit sig till rätta i den moderna omvärlden. Då återstår bara att se till att regeringen kommer tillbaka till verkligheten och är beredd att betala det som krävs. En budgetprocess återstår. Om man undantar den där lilla, lilla som kan sticka fram ibland måste jag säga att jag i allting ställer mig bakom vad just sa här i talarstolen. Jag tycker att det var en god sammanfattning när det gäller att vi är överens. Vad är vi överens om? När det gäller position har motionerat så länge som det har varit möjligt att motionera i - - om att avskaffa monarkin. Och varje gång, , har sagt: Nej, vi ska behålla den. Det kallar jag för att monarkin är demokratiskt grundad. Frågan har varit uppe för avgörande i voteringar i varenda riksdag sedan det började motioneras. Så kommer det att bli också. Det kan jag säga utan att avslöja några stora hemligheter. Varför kommer det att bli så? Jo, därför att vi är överens. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Var blev vi överens? Jag var faktiskt inte med. Jag var förvisso född när Torekovöverenskommelsen gjordes, men mitt parti fanns inte med i den. Däremot har vi ställt oss bakom den och sagt att det här är rimligt. Sedan tror jag att råkade säga fel men att det blev rätt ändå. Han sa att vi byter åsikter med varandra i en förhandling. Det var kanske tänkt som att vi bryter åsikter med varandra, men jag skulle vilja ge honom rätt, för det blir på det viset efter en överenskommelse att när man väl är överens har man bytt åsikt - ibland med varandra. Så skedde 1971. har ställt sig bakom överenskommelsen och säger: Detta är en rimlig ordning. Det här kommer vi att försvara och stå upp för. Det kan låta orimligt med enskilda saker som vi hörde ta upp, men det är vad vi är överens om, och då bevarar vi det. Man kan inte ha det på många sätt, utan man har det på det här sättet. Precis som den förra regeringsformen, som höll ända , tänker jag att den här ska kunna hålla ett tag till. Det hindrar inte att man kan ha åsikter om hur det skulle kunna vara när det handlar om regeringsformen. har propagerat för och motionerat om en författningsdomstol av den typ som till exempel finns i . Det är vår position; det är vad vi tycker. Men vill vi pröva en annan väg. Låt mig få läsa det särskilda yttrande som har fogat till betänkandet och som också har anslutit sig till i formell mening och som sammanfaller med vad åtskilliga andra har sagt, bland annat , i sak. "Lagrådet fyller en viktig funktion i förhandsgranskningen av regeringens lagförslag innan de läggs fram för . Det är också enligt regeringsformen obligatoriskt för regeringen att inhämta yttrande från Lagrådet om lagförslagen faller inom granskningsområdet. Det kan finnas skäl att ytterligare stärka Lagrådets roll vid granskningen av regeringens lagförslag. Exempelvis skulle det kunna införas ett krav på förnyad lagrådsgranskning när ett lagförslag har avstyrkts av Lagrådet och regeringen återkommer med ett reviderat lagförslag. Det skulle vidare kunna övervägas om det bör införas ett krav på kvalificerad majoritet i vid behandlingen av ett lagförslag som Lagrådet har ansett oförenligt med grundlag, eller rättssäkerhetens krav. I finns det inte några möjligheter till en abstrakt normprövning. Det är alltså inte möjligt att i väcka talan i en domstol och begära att domstolen ska upphäva en viss bestämmelse i en viss lag med hänvisning till att bestämmelsen strider mot en bestämmelse i en grundlag. Det är inte heller möjligt för , eller en minoritet i , att hänskjuta ett lagförslag till en domstol och begära att domstolen ska avgöra om förslaget strider mot en grundlag eller inte. Frågan om en abstrakt normprövning behandlades endast kortfattat av (SOU 2008:125 s. 375) och det kan därför finnas behov av ytterligare utredningsåtgärder. Som exempel kan nämnas att närmare analysera skälen för och emot att införa en möjlighet till en abstrakt normprövning, antingen före eller efter det att en lag eller annan föreskrift antagits. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Normkontrollsystemet har dock relativt utretts av . Kommitténs betänkande var resultatet av en överenskommelse mellan företrädare för samtliga dåvarande riksdagspartier som enats om att inte lämna några reservationer eller särskilda yttranden. Mot bakgrund därav avstår vi från att nu ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation men vill understryka att det vid nästa övergripande grundlagsöversyn är angeläget att Lagrådets granskning och abstrakt normprövning utreds på nytt." skiljer sig från andra parlamentariska demokratier genom att talmannen i stället för statschefen har till uppgift att föreslå en ny statsminister för . Att det är talmannens uppgift står fastslaget i regeringsformen. Att skiljer ut sig gentemot andra parlamentariska demokratier beror på den kompromiss som slöts mellan Socialdemokraterna och de borgerliga partierna 1971 i , den så kallade Torekovskompromissen. Kompromissen var en del av Grundlagsberedningens arbete och innebar att den svenska monarkin bestod men till priset av att monarken fråntogs allt politiskt inflytande, till exempel vid regeringsbildningen. Det är nu kompromissen slöts, och det politiska landskapet i är förändrat. Det socialistiska blocket, med ett avskaffande av monarkin i programmet, har tack och lov inte längre egen majoritet och är dessutom långa vägar från att få det. Det är inte skäligt att en kompromiss som slöts , i ett helt annat politiskt landskap, ska bestå . De politiska vindar som då blåste har mojnat. De två politiska block som fanns inom svensk politik och som gjorde upp i kompromissen finns . Det är således ett helt nytt politiskt landskap med nya politiska inriktningar. Det vi kunde konstatera efter valet var att talmansrollen, som ska vara skild från det rent politiska riksdagsarbetet, drogs in i det politiska spelet om regeringsmakten på ett sätt som vi tidigare inte skådat. Det finns starka skäl till att vidta åtgärder för att skilja talmansrollen från det rent politiska spelet runt statsministerrollen så att den inte fortsätter att bli föremål för partipolitiska strategier och smutsigt spel. Därför bör ansvaret för att föreslå ny statsminister för flytta tillbaka till statschefen, som står helt utanför partipolitiken. Det är dessutom helt logiskt att statschefen i egenskap av statens främsta företrädare leder arbetet med att finna en lämplig kandidat till posten som regeringschef. Därmed skulle inte heller urskilja sig från övriga parlamentariska demokratier i världen. Jag yrkar bifall till reservation 4. Sedan skulle jag vilja ge en kommentar till och fullständiga frontalangrepp mot kungen och kungahuset. Det var ett frontalangrepp som heter duga. Jag är glad och stolt över att konstatera att hon tillhör en minoritet i kammaren - Socialdemokraterna, och vissa liberala krafter inräknade - och jag är glad att det finns ett klart och tydligt stöd till vår konung och hans hus. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.)