bet · H601TU4 · 2019-02-22 00:00:00 — Det är en minskning med jämfört med året innan. har brevvolymen minskat med . För postoperatörerna innebär detta att de behöver ställa om sin verksamhet i takt med att användarnas beteende och behov förändras. PTS understryker vikten av att detta sker på ett hållbart och tillförlitligt sätt, då behovet av en fungerande postutdelning är stort i . Utskottet delar denna uppfattning. Den snabbt ökande e-handeln och de därmed ökande paketvolymerna har medfört att antalet ombud har ökat och därmed också tillgängligheten. Lands- och glesbygden är emellertid alltjämt känslig för förändringar, omlokalisering och nedläggning av ombud konstaterar utskottet. PTS påtalar vidare att postoperatörerna har fortsatta utmaningar när det gäller att hålla en hög kvalitet. När det gäller Postnords utdelning av övernatt-befordrade brev sjönk andelen brev som delats ut dagen efter inlämning eller postning till 2017. Det är en minskning års , men något högre än 2015 då resultatet var . PTS fick in något fler klagomål jämfört med året innan. Utskottet noterar i sammanhanget att i och med att kraven i postförordningen om befordringstider förändrades blev mätning den sista med huvudinriktning på övernattbefordrade brev. Mot bakgrund av kvalitetsbristerna i brevdistributionen ställer PTS fr.o.m. tydligare krav på mätning av befordringstider som omfattar samtliga Postnords och brevförsändelser oavsett befordringstid, ett initiativ som utskottet finner motiverat med tanke på utvecklingen. Med anledning av de senaste årens uppmärksamhet kring Postnords kvalitetsproblem har regeringen i samband med ändringen av post-förordningen gett PTS i uppdrag att särskilt följa upp att befordringstider inom den samhällsomfattande posttjänsten i postförordningen efterlevs. Den delredovisning som lämnades visar att Postnord kontinuerligt legat långt över postförordningens krav att av de tvådagarsbefordrade breven ska vara utdelade . Även vid en regional uppdelning av mätresultaten framkommer att Postnord med god marginal överträffat postförordningens krav i alla delar av landet, något som utskottet finner uppmuntrande. PTS slutredovisning ska lämnas till Närings-departementet . Utskottet emotser denna med stort intresse. Som ett led i PTS tillsyn av Postnord och i myndighetens bevakning av att posttjänsterna svarar mot samhällets behov begärde PTS att Postnord skulle göra en kartläggning och redovisa hur möjligheten att göra undantag från daglig insamling och utdelning i glesbygd används. Denna kartläggning var mer omfattande och gjordes delvis utifrån andra utgångspunkter än vid tidigare uppföljningar av undantagen. I denna kartläggning ingår t.ex. även hushåll som enbart är undantagna från femdagarsutdelning en del av året och undantag som är en följd av överenskommelser med mottagarna. Den mer noggranna undersökningen har resulterat i att fler undantag har redovisats än 2016. har PTS arbetat med att förtydliga hur bestämmelserna om undantagen från femdagarsutdelning ska tillämpas. trädde sedermera Postnords nya tillståndsvillkor i kraft. Där anges att Postnord har rätt att göra undantag från kravet på insamlings- och utdelningsfrekvens i områden • som är särskilt glest befolkade • som saknar bilväg som är farbar året runt eller • med öar utan fast landförbindelse och som saknar reguljär färjetrafik under en eller flera av veckans ordinarie arbetsdagar. Av tillståndsvillkoren framgår också att undantagsmöjligheten ska användas restriktivt, detta med hänvisning till regeringens intention att den samhälls-omfattande posttjänsten ska fortsätta att ha samma omfattning och försäkra alla användare en tjänst av samma kvalitet som . Med hänsyn till den situation som ofta råder i de mer glesbefolkade områdena av landet anser utskottet att sådana krav är befogade. När det gäller kraven på en mer ändamålsenlig reglering av postmarknaden för att säkerställa vissa statliga service- och kvalitetsmål på området, påminner utskottet om att beslutade om ändringar i postlagen som bl.a. innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om på vilket sätt den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser ska fullgöras (prop. 2017/18:41, bet. 2017/18:TU4, rskr. 2017/18:146). Vidare innebär ändringarna att den som tillhandahåller en posttjänst ska lämna vissa uppgifter om sin ekonomi och verksamhet till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Det gäller uppgifter som är nödvändiga för uppföljning av utvecklingen på postområdet och för bevakning av att posttjänsterna svarar mot samhällets behov och av att en väl fungerande och samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet finns tillgänglig för alla användare. Lagändringarna trädde i kraft . Den föreskriftsrätt som följer av de beslutade ändringarna i postlagen ger PTS möjlighet att, om det bedöms vara ändamålsenligt, precisera den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser. Tillämpningen av postlagen kan därmed anpassas efter samhällsförändringar och till förändringar av användarnas behov av postservice. Regeringen framhåller i den bakomliggande propositionen att detta kan bidra till bättre förutsättningar för att på upprätthålla en god och proportionell postservice i hela landet. Därigenom uppnås också ökad tydlighet för såväl den som tillhandahåller posttjänsten som för samtliga postmottagare i landet om vilken postservice som garanteras. Vidare framhåller regeringen i propositionen att vad för sorts föreskrifter som kan komma att behövas är beroende av utvecklingen på postområdet. Det går därför inte att nu bedöma vilken närmare påverkan dessa kommer att ha på den som tillhandahåller den samhällsomfattande posttjänsten eller på postmottagarna. Utskottet gör ingen annan bedömning i detta avseende. Konsekvenserna i dessa delar kommer att beskrivas i samband med utarbetandet av eventuella föreskrifter påpekar regeringen. Enligt vad utskottet erfar pågår ett omfattande utvärderingsarbete på PTS för att vid behov kunna utfärda nödvändiga föreskrifter. Regeringen understryker i proposition 2017/18:41 att förutsättningarna på postmarknaden kommer att fortsätta förändras i snabb takt som en följd av samhällsutvecklingen, inte minst av digitaliseringen. Detta kan leda till att även förutsättningarna för att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst kan komma att påverkas. Enligt regeringens bedömning är situationen på postmarknaden sådan att det i övrigt kan komma att finnas behov av att på nytt se över postlagstiftningen för att säkerställa att det långsiktigt kommer att finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen meddelar sin avsikt att följa utvecklingen nära och återkomma i ett lämpligt sammanhang. genomförde Postnord och ett antal kvalitets-höjande åtgärder. Trots att vissa av dessa åtgärder (t.ex. rekryteringsstöd) har haft avsedd effekt i operatörernas verksamheter fortsätter klagomålen att ligga på en hög nivå som uppmätta befordringstider är låga historiskt sett. Utskottet konstaterar att PTS fortsätter sitt arbete med att säkerställa tillförlitligheten inom postsektorn, och de nya tillståndsvillkoren för Postnord och som trädde i kraft innebär bl.a. en skärpning av tillförlitlighetskraven. Det handlar exempelvis om dokumentation och mätning av befordringstider och utdelningskvalitet. Utskottet vill också framhålla att PTS även har utökat tillsynsinsatserna avseende operatörernas verksamheter. Myndigheten för en pågående dialog och har täta kontakter med operatörerna om de aktuella problemen. För att komma till rätta med de kvalitetsproblem som är resultatet av ofullständigheter och felaktigheter i adressregister initierade marknadens aktörer tillsammans med bl.a. och ett forum för adresskvalitet, detta eftersom allt fler feladresserade brev riskerar att hamna på avvägar på grund av den allt högre graden av maskinsortering i postoperatörernas distributionskedja. Utskottet ser positivt på den vidtagna åtgärden. I motion 2018/19:2425 (C) yrkande 14 berörs även frågan om betaltjänster. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla att det av PTS regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa sina främjandeinsatser avseende de regionala stöd- och utvecklingsinsatser som länsstyrelserna genomför för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet inte tillgodoses av marknaden. Även om situationen sammanfattningsvis inte kan betecknas som tillfredsställande i alla delar vad gäller nivån på postservicen i landet, konstaterar utskottet att stora ansträngningar görs av både tillsynsmyndigheten och aktörerna på postmarknaden i avsikt att återställa förtroendet för utdelningsverksamheten. Den pågående digitaliseringsprocessen har djup-gående konsekvenser för den traditionella postmarknaden, och utskottet välkomnar mot denna bakgrund de ändringar som gjordes i postlagen 2018 som bl.a. ger PTS föreskriftsrätt att närmare ange utdelningskraven inom ramen för den samhällsomfattande posttjänsten. Utskottet noterar också att regeringen håller öppet för ytterligare lagstiftningsinitiativ om utvecklingen på området påkallar detta. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet därför motionerna 2018/19:2058 (L) yrkande 8 i denna del, 2018/19:2166 (M), 2018/19:2187 (S), 2018/19:2425 (C) yrkande 14, 2018/19:2734 (KD) yrkandena 78 och 79, 2018/19:2735 (KD) yrkande 10 och 2018/19:2782 (SD) yrkandena 13. Vissa konkurrensfrågor på post- och paketmarknaderna Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konkurrensen på post- och paketmarknaderna. Utskottet hänvisar till ansvariga myndigheters uppgift att bevaka och främja konkurrensen på marknaden och till genomförda eller planerade ändringar av regelverket på området. Vad gäller den internationella postmarknaden pekar utskottet bl.a. på det långsiktiga arbete som driver inom ramen för . Jämför reservation 19 (SD) och 20 (C). m.fl. (SD) behandlar i kommittémotion 2018/19:165 bl.a. de negativa effekterna av det s.k. terminalavgiftssystemet. Enligt motionärerna snedvrider det nuvarande systemet konkurrensen på den globala e‑handelsmarknaden eftersom det erbjuder aktörer som och därmed kinesiska e-handelsföretag mycket gynnsamma villkor. Detta medför att nationella postaktörer i inte får full kostnadstäckning för att dela ut försändelser från . Motionärerna påminner om att det i samband med den internationella postkonferensen presenterades en ny global poststrategi med bl.a. ett modifierat terminalavgiftssystem. De pekar dock på att den nya strategin är oerhört komplex och att vissa länder även fortsättningsvis kommer att kunna exportera postförsändelser som i praktiken subventioneras av europeiska e-handlare och portobetalare, något som inte minst drabbar svenska företag. Motionärerna anser mot denna bakgrund i yrkande 11 att regeringen måste fortsätta att agera för att harmonisera terminalavgifterna i syfte att erbjuda den gränsöverskridande e-handeln likvärdiga villkor som grund för en sund konkurrens. m.fl. (C) konstaterar i kommittémotion 2018/19:2427 att dagens paketmarknad kännetecknas av en fungerande konkurrens mellan olika aktörer och att det är viktigt att denna upprätthålls i hela landet. I storstäderna har en rad nya aktörer på marknaden etablerat sig och nya tjänster inom e‑handeln växt fram, men i mer glesbefolkade områden finns det däremot en risk för ett försämrat utbud. Motionärerna betonar därför i yrkande 28 nödvändigheten av att post- och paketmarknaden får de förutsättningar som behövs för att främja innovation och klimatsmarta lösningar. Vidare anser motionärerna i yrkande 29 det som angeläget att alla postoperatörer ska få tillgång till den postala infrastrukturen, däribland postnummer. Det bör även gälla företag inom e-handel och digitala tjänster eftersom en sådan åtgärd skulle underlätta konkurrens och etablering av nya verksamheter. När det gäller konkurrenssituationen påminner motionärerna också om beslut att måste upphöra med att ta ut moms på posttjänster som ingår i den samhällsomfattande tjänsten. Enligt det svenska regelverket sträcker sig den samhällsomfattande posttjänsten från brev till paket upp till . Det har därför funnits farhågor om att momsbefrielsen skulle kunna snedvrida konkurrensen på e-handelsmarknaden genom Postnords möjlighet att erbjuda väsentligt lägre priser. Motionärerna anser därför i yrkande 34 att det är angeläget att konkurrenssituationen på paketmarknaden snabbt klargörs för att främja en fortsatt positiv utveckling för marknaden i hela landet. Utskottet noterar att problemet med de accelererande förlusterna kopplade till inkommande brevförsändelser, och då främst från och , uppmärksammades av PTS i rapporten 2017. PTS konstaterade i rapporten att vissa åtgärder hade vidtagits bl.a. i Världspostunionens (UPU) regelverk i samband med världspostkongressen i . Enligt myndighetens uppfattning fanns det emellertid ett antal osäkerhetsfaktorer vad gäller dessa förändringar. Enligt pågår dock ett långsiktigt arbete inom ramen för UPU där tillsammans med andra EU-länder verkar för mer rättvisa terminalavgifter. Mot bakgrund av e-handelns påverkan på de internationella postströmmarna har UPU beslutat att införa en ny typ av postförsändelse kallad E-format. Det innebär att man kommer att skilja mellan brev som innehåller varor och brev som innehåller fysiska meddelanden. infördes det nya E-formatet och dessa försändelser kompenseras enligt på ett annat sätt än traditionella brev. Det är utskottets förhoppning att denna lösning i viss mån kan minska snedvridningen inom den internationella postbefordran. Utskottet vill också peka på den bedömning som branschaktörerna gör att det inte bara är terminalavgiftssystemet som snedvrider konkurrensen för europeiska e-handelsbolag och postföretag. Ett minst lika stort problem är att asiatiska e-handelsföretag gör sig skyldiga till skattesmitning, försäljning av subventionerade varor till priser som inte europeiska bolag kan konkurrera med, att kinesiska produkter inte underkastas samma kvalitetskontroller som europeiska motsvarigheter m.m. har frågan också uppmärksammats av eftersom det handlar om ett problem som drabbar många länder inom EU. Utskottet vill också hänvisa till ett pressmeddelande från Postnord i vilket bolaget informerade om att man skärper reglerna för importerade varor utanför EU. Bolaget meddelade att man från momsbelägger alla postförsändelser med ett deklarerat värde från första kronan. Till det kommer också en ny avgift på som Postnord tar ut för alla försändelser med ett värde som understiger . Enligt vad utskottet erfar ska avgiften täcka kostnaderna för den nya momshanteringen. Kostnaderna består bl.a. av lön till personal, skatter, ny teknisk utrustning, utrymmen för att lagra försändelser i avvaktan på betalning och retur av försändelser som inte hämtas ut. Om konkurrensförutsättningarna på post- och paketmarknaderna Av förordningen (2007:951) med instruktion för PTS framgår det att myndigheten bl.a. ska främja en effektiv konkurrens och övervaka pris-utvecklingen på postområdet. Även , som har ansvar för den övergripande konkurrenslagstiftningen, spelar en viktig roll i sammanhanget. Det gäller i synnerhet i de fall då det postala regelverkets bestämmelser inte ger någon vägledning eller är tillämpligt. Vad gäller konkurrenssituationen på den svenska postmarknaden framhåller PTS i rapporten 2018 (PTS-ER-2018:10) att de formella hindren för marknadstillträde är låga. Däremot finns det påtagliga ekonomiska hinder för marknadsinträde dels eftersom marknaden fortfarande domineras av Postnord, dels eftersom det krävs etablering av ett fungerande distributionsnätverk. Ett annat generellt inträdeshinder av mer praktisk natur är att en ny operatör måste bygga upp ett eget adressregister eftersom Postnords (och andra etablerade postoperatörers) adressregister inte är allmänt tillgängliga. Vad gäller tillgång till den postala infrastrukturen påminner utskottet om att postlagen (2010:1045) garanterar alla operatörer tillgång till denna infrastruktur, vilken bl.a. omfattar postnummersystemet. Utskottet vill också peka på att det har inrättats ett s.k. postnummerråd för att säkerställa en effektiv förvaltning av och tillgång till postnummersystemet. Rådet består av deltagare från , , Lantmäteriet, Postnord, PTS, Svensk Direktreklam och med ansvar för folkbokföringen. Med anledning av propositionen om undantag för mervärdesskatt för vissa posttjänster (prop. 2015/16:51) påpekade PTS att konkurrensen är hård och marginalerna små på paketmarknaden. En slopad mervärdesskatt skulle därför få större konsekvenser på paketmarknaden än på brevmarknaden. Lagändringen innebär att vissa posttjänster som tillhandahålls av Postnord, och som i första hand används av privatpersoner, inte omfattas av mervärdesskatt och att det därför kan uppstå en snedvridning i förhållande till momspliktiga tjänster. PTS framhåller emellertid i Svensk postmarknad 2016 (PTS-ER-2016:3) att den konkurrensmässiga snedvridningen delvis uppvägs av att Postnord får högre kostnader på grund av minskad avdragsrätt för ingående moms. Det innebär enligt PTS att det reella utrymmet för prissänkningen mot konsumenten inte blir hela momssatsen () utan i stället . Vidare konstaterar myndigheten att den andel av paketen som skickas av konsumenter och som berörs av momsasymmetrin endast utgör av paketmarknaden. Därmed blir de ekonomiska konsekvenserna för Postnords konkurrenter tämligen begränsande enligt PTS bedömning. Mer specifikt för paketmarknaden konstaterar myndigheten vidare att den kraftigt expanderande e-handeln har påverkat paket-marknaden i hög grad. Tillväxten i såväl volym som omsättning har varit mycket god. Postnord rapporterar exempelvis att koncernens paketvolym i de nordiska länderna ökade . I ökade Postnord omsättningen i affärsområde eCommerce . Därmed genererar nu paket och övriga logistiktjänster närmare hälften av Postnords omsättning i . På den svenska paketmarknaden finns det fem aktörer som erbjuder paketleveranser till privatpersoner via egna ombudsnät: Bussgods, DB Schenker, DHL, Postnord och UPS. Även erbjuder paketleveranser via ombud genom samarbeten med andra aktörer noterar utskottet. PTS understryker att det inte finns någon tillförlitlig statistik över den totala volymen paketförsändelser i . Myndigheten Trafikanalys gör en årlig undersökning som inkluderar en mätning av antalet paketförsändelser, men då inte alla relevanta operatörer varit skyldiga att lämna uppgifter försvårar detta möjligheten att göra en bedömning av konkurrenssituationen och marknadens omfattning. I och med den beslutade ändringen i postlagen (prop. 2017/18:41, bet. 2017/18:TU4, rskr. 2017/18:146) och det förestående ikraftträdandet av EU:s paketförordning, (EU) 2018/644, kommer PTS dock att kunna ta in nödvändiga uppgifter för att redovisa även utvecklingen på paketmarknaden i större detalj. EU:s nya paket-förordning syftar bl.a. till att motverka höga priser för gränsöverskridande paketförsändelser, och utskottet kommer att återkomma till behandlingen av regeringens proposition 2018/19:36 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster. Vad gäller frågan om internationell postutväxling och terminalavgiftssystemet konstaterar utskottet att detta har uppmärksammats både på svensk sida och inom EU samt att ett långsiktigt arbete görs inom ramen för UPU för att komma till rätta med dessa skevheter. I fråga om konkurrensförutsättningarna på post- och paketmarknaderna vill utskottet påminna om berörda myndigheters viktiga funktion när det gäller att säkerställa en fungerande konkurrens. Det bristfälliga kunskapsunderlaget för paketmarknaden är dock enligt utskottets mening en utmaning för de ansvariga myndigheterna. Utskottet ser därför positivt på den nya regleringen på området. Mot bakgrund av det som anförts ovan finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågorna. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:165 (SD) yrkande 11 och 2018/19:2427 (C) yrkandena 28, 29 och 34. Samdistribution av post och tidningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samdistribution av post och tidningar. Utskottet ser positivt på samdistribution och anser att det slopade kravet på övernattbefordran kan underlätta denna utdelningsform. Utskottet anser dock att samdistribution bör ske på frivillighetens grund. Jämför reservation 21 (SD) och 22 (C). I kommittémotion 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 27  liksom i kommittémotion 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 20  uppmärksammar motionärerna de stora förändringar som postmarknaden genomgår med stadigt minskande brevvolymer och en växande pakethantering till följd av e-handelns uppsving. Även den fysiska dagstidningen känner av en utveckling med sjunkande upplagor, vilket fördyrar distributionen. Mot bakgrund av denna utveckling anser motionärerna det eftersträvansvärt med ett större inslag av samdistribution av post, paket och tidningar, vilket skulle sänka kostnaderna för utdelningen som en sådan åtgärd skulle ha en gynnsam effekt på miljön till följd av att färre transporter behövs. I kommittémotion 2018/19:2782 lyfter m.fl. (SD) fram samdistribution av brev och tidningar som en möjlighet att förbättra kostnadseffektiviteten och spara tid i distributionsledet. Även ur miljösynpunkt kan samdistribution vara intressant eftersom färre transporter behövs. Motionärerna pekar på att det finns samordningsvinster att göra som kan underlätta för en mer uthållig postutdelning i glesbygden, vilket gör att en sådan utdelningslösning kan vara värd att pröva. Motionärerna anser därför i yrkande 4 att regeringen bör utreda möjligheten till samdistribution. Utskottet har behandlat frågan om samdistribution av post och tidningar , senast i betänkande 2016/17:TU6. Utskottet konstaterade då att vissa aktörer, som dåvarande och , redan tillämpar samdistribution i de fall det är praktiskt möjligt och att Postnord i ökad utsträckning försöker samordna paket- och brevleveranser. Utskottet noterade också PTS bedömning att denna form av samverkan mellan berörda parter underlättas om samarbetet vilar på affärsmässiga grunder. PTS hade också i sin bedömning av förutsättningarna för samdistribution uppmärksammat de tidsmässiga utmaningar som finns eftersom tidningsutdelning innebär krav på morgontidig utdelning medan samordning med pakethantering kräver utdelning . Utöver detta finns det flera praktiska problem med att samordna Postnords flöden av brev med tidningsbudens utdelning. Dessa svårigheter anser myndigheten måste beaktas noga eftersom de har en avgörande betydelse för möjligheterna att upprätthålla såväl en acceptabel kvalitet i brevförmedlingen som en god servicenivå i glesbygden. Utskottet hänvisade också till den slutsats som postlagsutredningen lämnar i sitt delbetänkande SOU 2016:27 där man konstaterar att förutsättningarna för samdistribution av dagstidningar och adresserade postförsändelser ökar om kravet på övernattbefordran slopas och om breven ska delas ut under tidig morgon tillsammans med tidningarna. Utskottet kan i detta sammanhang nu konstatera att kravet på övernattbefordran genom den förordningsändring som trädde i kraft har ersatts av en tvådagarsbefordran. Utskottet vill vidare påminna om att i ett tillkännagivande ställde sig bakom det som anfört i betänkande 2014/15:KU12 om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta. I tillkännagivandet framhåller att det är angeläget och nödvändigt att nya och mer omfattande försök görs för att kunna pröva samdistributionens möjligheter till en samordnad utdelning av tidningar och post än den begränsade försöksverksamhet som tidigare genomförts.