bet · H701NU4 · 2019-12-19 00:00:00 — Inom ramen för detta har bolaget etablerat 37 s.k. ekoparker runt om i . När det gäller förvaltningen av dessa parker vill utskottet på en övergripande nivå instämma i det som framgår av motion 2019/20:2133 (S, C), dvs. att det kan finnas utvecklingspotential i hur dessa parker kan skapa regionala mervärden. Även om utskottet inte är berett att ta några initiativ till att förorda ett tillkännagivande om att ändra uppdrag för att tillgodose det som anförs i den nyssnämnda motionen, vill utskottet ändå peka på att det kan finnas möjligheter att dessa ekoparker kan bidra till att skapa ekonomiska värden i framför allt glesbygdskommuner, exempelvis via satsningar på natur- och ekoturism. Utskottet ser heller inga skäl att förorda att ändrar uppdrag för att tillgodose det som framförs i de övriga nämnda motionerna. Vidare framförs i motion 2019/20:1842 (V) att det statliga ägandet av skog ska samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål. Utöver det som utskottet anfört om uppdrag vill utskottet tillägga att det tidigare, som redovisats, behandlat och avstyrkt identiska motionsyrkanden. Utskottet har hänvisat till bolagets uppdrag och hur dess verksamhet bedrivs. Utskottet kan inte se någon anledning att nu inta någon annan ståndpunkt. Andra förslag som rör verksamhet läggs fram i motionerna 2019/20:21 (SD) och 2019/20:540 (SD). Förslagen i dessa motioner rör dels bolagets avverkningsstrategier runt , dels delägande i företaget . Även i motionerna 2019/20:561 (S) och 2019/20:1549 (MP) förordas tillkännagivanden om verksamhet, nämligen att bolaget bör utveckla sitt arbete med turism i vissa områden och att bolaget bör offentliggöra de naturvårdsinventeringar som görs i samband med avverkningsplaner. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som rör verksamhet och då framhållit att sådana frågor inte är något som bör uttala sig om. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill påminna om att är ett statligt ägt bolag som agerar på marknadsmässiga villkor och att det är bolagsledningen som ansvarar för frågor som rör den löpande verksamheten och operativa beslut. När det gäller de naturvårdsbedömningar som avses i en av de aktuella motionerna noterar utskottet att dessa redovisas på bolagets webbplats. Utskottet ser följaktligen inga skäl till att ska agera i dessa frågor. Därmed avstyrker utskottet samtliga nämnda motioner i berörda delar. AB:s uppdrag och verksamhet När det gäller AB:s uppdrag och mål begärs tillkännagivanden i ett flertal motioner. I motion 2019/20:549 (SD) förordas ett tillkännagivande om en översyn av uppdrag mot bakgrund av bl.a. ändrade förhållanden på den svenska och den europeiska energimarknaden, och i motion 2019/20:1842 (V) anförs att en ny portalparagraf bör införas i bolagsordningen och att bör tillkännage det för regeringen. Med anledning av nyssnämnda motioner vill utskottet påminna om att , som redovisats, fattade beslut om ett förtydligat uppdrag för . Innebörden av detta är att bolaget ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Utskottet kan dessutom konstatera att ytterligare steg för att styra bolaget inom ramen för uppdraget togs genom att nya ekonomiska mål beslutades vid en extra bolagsstämma. Enligt bolaget möjliggör de nya målen ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation. Utskottet har, som redovisats, vid tidigare tillfällen avstyrkt liknande motionsyrkanden om uppdrag och då framfört att det inte finns några skäl för att ta initiativ för att ändra detta. Utskottet ser inga skäl att ändra denna uppfattning. Frågor som rör verksamhet lyfts i motionerna 2019/20:1139 (M) och 2019/20:1842 (V). I den förstnämnda motionen anförs bl.a. att bolaget bör placera sitt huvudkontor närmare sina produktionsenheter och att bolaget i högre grad bör samverka med universitet och högskolor i med inriktning på nya energikällor. I den sistnämnda motionen förordas att ska få i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Utöver det som utskottet anfört om uppdrag och att bolaget i enlighet med detta bedriver sin verksamhet på affärsmässiga grunder, vill utskottet med anledning av dessa motioner även påminna om de nya ekonomiska mål för bolaget som beslutades vid en extra bolagsstämma 2017. Enligt bolaget möjliggör de nya målen ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation. Vidare vill utskottet påminna om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Utskottet har därför ingen avsikt att förorda att gör några uttalanden om hur bolaget ska bedriva sin verksamhet. Utskottet har även, som framgår av det föregående, vid tidigare tillfällen avstyrkt identiska och liknande motionsyrkanden och då framfört att det inte finns några skäl för att ta initiativ för att ändra uppdrag för att tillgodose motionärernas förslag. Utskottet ser inga skäl att nu göra någon annan bedömning. Därmed avstyrks samtliga nämnda motioner i berörda delar. I motion 2019/20:549 (SD) förordas tillkännagivanden om dels att avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna ska stoppas, dels att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft. Mot bakgrund av det som anförs i motionen vill utskottet åter påminna om innehållet i uppdrag som beslutades av 2010. Som utskottet tidigare i betänkandet framfört innebär uppdraget bl.a. att ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar dessutom på en konkurrensutsatt marknad och beslut som bolaget fattar på marknadsmässiga grunder – i enlighet med uppdraget – bör enligt utskottets uppfattning inte uttala sig om. Utskottet vill även påminna om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Utskottet avser därmed inte att förorda några tillkännagivanden så som föreslås i den nämnda motionen, som avstyrks i berörda delar. Vissa övriga statligt ägda företags uppdrag och verksamhet I det följande ska utskottet ta ställning till olika motionsyrkanden som rör vissa av de övriga företag som finns i den statliga bolagsportföljen. När det till att börja med gäller det statligt ägda of () förordas ett tillkännagivande i motion 2019/20:620 (SD) om att staten bör satsa på bolaget. Som framgår av det föregående är ett oberoende, statligt forskningsinstitut som erbjuder unik expertis och ett hundratal test- och demonstrationsmiljöer för framtidssäkra teknologier, produkter och tjänster. Utskottet ser ingen nödvändighet av att förorda något tillkännagivande så som föreslås i den nämnda motionen och vill i sammanhanget framhålla att uppdragsmål och nya ekonomiska mål för bolaget fastställdes . Ett annat företag som berörs är det statliga gruv- och mineralbolaget . I motion 2019/20:366 (SD) begärs ett tillkännagivande om att bolagets ägardirektiv ska ändras så att vikten av fortlöpande prospektering tydliggörs. Utskottet har behandlat likalydande motionsyrkanden vid upprepade tillfällen och då uttalat att prospektering är en fråga som rör bolagets operativa verksamhet och inte är en fråga för att avgöra. Utskottet vidhåller denna uppfattning och ser heller ingen anledning att föreslå att bolagets uppdrag ändras. Utskottet är därmed inte berett att förorda något tillkännagivande i enlighet med det som motionärerna begär. Denna ståndpunkt intar utskottet även när det gäller förslagen i motion 2019/20:1564 (MP) om att AB kanalbolag bör ta hänsyn till ålen och ekoturism i samband med renoveringen av . Utskottet avser därmed inte att förorda att gör några tillkännagivanden i enlighet med det som framförs i den aktuella motionen. Samtliga aktuella motioner avstyrks härmed i berörda delar. Statens ägande av vissa företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statens ägande i , och vissa övriga statliga företag. Utskottet hänvisar bl.a. till de försäljningsbemyndiganden som finns och till grundläggande principer om förvaltning och avyttring av statens egendom. Jämför reservation 15 (M, SD, L) och 16 (SD) samt särskilt yttrande 3 (V). (M) skriver i motion 2018/19:2011 att staten bör granska aktörerna på spelmarknaden, inte vara en av dem. Därför bör den del av som agerar på den konkurrensutsatta spelmarknaden säljas. Bolaget bör säljas i delar för att undvika att bolaget får en alltför marknadsdominerande ställning. I kommittémotion 2019/20:3047 av m.fl. (M) anförs att den nya spelmarknaden leder till att det måste finnas en tydlig gränsdragning när det gäller statens agerande via . Motionärerna menar att behöver delas upp i två strikt åtskilda företag där de konkurrensutsatta spelformerna koncentreras i ett av bolagen och de monopolistiska spelformerna i ett annat (yrkande 1). När delats upp i två företag finns enligt motionen inga rimliga orsaker till att staten ska verka på en konkurrensutsatt marknad. Den del av som kommer att verka på den konkurrensutsatta marknaden bör därför i nästa steg säljas (yrkande 2). (M) anför i motion 2019/20:2375 att flygmarknaden har utvecklats sedan SAS grundades och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Motionären anser att staten bör sälja sitt aktieinnehav i dels för att statliga bolag per automatik agerar marknadsstörande, dels för att staten har en viktig kontrollfunktion på marknaden för flygtrafik. I motion 2019/20:2376 föreslår (M) att ska uppmana regeringen att sälja , företrädesvis i mindre delar så att det möjliggörs för många privata ägare att köpa bolagets skog med god arrondering som resultat. Enligt motionären bör staten ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare via . I kommittémotion 2019/20:390 framför m.fl. (SD) att staten som ägare av bör verka för att bolaget delas upp i två delar – it-infrastruktur och telekomverksamhet. Motionärerna anför vidare att i ett sådant fall bör ge regeringen ett bemyndigande att avyttra ägandet i telekomverksamheten. m.fl. (SD) anför i motion 2019/20:613 att viss infrastruktur som har nationellt säkerhetsintresse inte bör kunna säljas av staten. Vid en avyttring av statliga bolag som innehar infrastruktur av nationellt intresse ska sådana delar av det aktuella bolaget behållas av staten, enligt motionärerna. Vid en eventuell utförsäljning av bör bolaget därför delas upp så att samhällsviktig it-infrastruktur kan behållas av staten (yrkande 4). I motion 2019/20:3141 av och (båda SD) anförs att bör uppmana regeringen att sälja sitt aktieinnehav i . Som skäl anges dels att flygmarknaden präglas av stark konkurrens och inte bör störas av statliga aktörer, dels att det inte är rimligt att staten äger ett bolag som man också ska övervaka (yrkande 1). I motionen anförs vidare att ägandet i är ett tydligt exempel på när staten lägger sig i näringslivet och skapar en osund konkurrenssituation på en marknad. Motionärerna menar att därför bör uppmana regeringen att avveckla sitt ägande i (yrkande 2). I motionen anförs även att statens ägande i rimmar illa med ambitionen att företag ska kunna konkurrera på lika villkor på en marknad. Regeringen bör enligt motionärerna därför uppmanas att minska statens ägande i (yrkande 3). Av motionen framgår avslutningsvis att konkurrens även bör eftersträvas på fordonsbesiktningsmarknaden. Regeringen bör enligt motionärerna därför verka för en successiv försäljning av AB med målet att minst två aktörer ska finnas på de orter där försäljningen sker (yrkande 4). Aktualiteten i statens bolagsinnehav Under den föregående mandatperioden granskade regeringens arbete med att bedöma och upprätthålla aktualiteten i motiv, syfte och mål med de statliga bolagsinnehaven. Granskningen redovisades i rapporten – Aktualiteten i det statliga bolagsinnehavet (RiR 2017:1). I skrivelse 2016/17:184 gick den dåvarande regeringen igenom rapporten och redovisade sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer samt vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rapporten. Den dåvarande regeringen uppgav i skrivelsen att det för staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga samtliga bolags olika uppdrag och inriktning. Som ett resultat av denna prövning överlämnade regeringen propositionen Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181) till . På grundval av den analys som gjorts av de statligt ägda bolagen föreslog regeringen i propositionen att statens innehav i Apoteksgruppen i , och skulle avyttras. Regeringen föreslog vidare en avveckling och likvidation av om avyttring inte var möjlig. Vidare föreslog regeringen en avveckling och likvidation av Swedesurvey för att överföra delar av verksamheten i bolaget till Lantmäteriet. antog regeringens förslag (bet. 2016/17:NU24). Propositionen behandlade därmed flera av de bolag som lyfter fram i sin rapport. Om regeringen skulle finna att det saknas skäl för statligt ägande i något eller några bolag angav den dåvarande regeringen att den skulle återkomma till för att söka mandat att avyttra eller avveckla bolagen i fråga. Utskottet behandlade regeringens skrivelse (bet. 2017/18:NU4) och ett enigt utskott framhöll dels att det finns åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller det statliga före-tagsägandet, dels vikten av att man genomlyser den statliga bolagsportföljen för att det ska finnas ett gott underlag inför olika beslut om ägande och förvaltning av de statliga bolagen. Utskottet föreslog därmed att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. utvecklar, tillverkar, förvärvar och säljer reservdelar och tillbehör till motorfordon samt utvecklar och säljer logistiktjänster. Bolaget bildades i samband med att ansökte om lån från Europeiska investeringsbanken (EIB), med svenska staten som garant för lånet. sattes som pant och övertogs av svenska staten från konkursboet efter att ansökt om konkurs. Bolaget är helägt av svenska staten. Orios huvudverksamhet är att förse de ca 700 000 Saabbilar som finns på ca 60 marknader med Saabs originaldelar. beslutade att ge regeringen bemyndigande att minska statens ägande i (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). I sitt yttrande till finansutskottet anförde näringsutskottet att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tyd-ligt besked om statens inställning till försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. delade näringsutskottets uppfattning. Minskning av statens ägande I ett auktionsförfarande sålde staten 13,8 miljoner stamaktier i . Genom försäljningen minskade statens ägarandel från till av antalet stamaktier. kallade SAS till en extra bolagsstämma där styrelsen bemyndigades att genomföra en nyemission av stamaktier mot bakgrund av att bolaget skulle stärka det egna kapitalet i syfte att få bättre villkor för finansiering av kommande flygplansinvesteringar och refinansiering av kommande låneförfall, samt möjliggöra eventuell framtida inlösen av preferensaktier. Svenska staten uttryckte sitt stöd för förslaget, och nyemissionen genomfördes på marknadsmässiga villkor. Svenska staten tecknade inte aktier i denna nyemission varför statens ägarandel sjönk från till . En ny spelreglering trädde i kraft (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8 och bet. 2017/18:FiU45), vilket bl.a. ledde till att ensamrätten för vissa spel har upphört, att ett licenssystem har införts och att nya skatteregler gäller. Med licensen följer också ett utökat konsument- och spelansvar när det gäller bl.a. kundregistrering, marknadsföring, bonusar och spelgränser. Spelverksamhet ska enligt den nya regleringen vara lämplig ur allmän synpunkt samt bedrivas på ett sunt och säkert sätt, under offentlig kontroll. Det ställs krav på ett starkt konsumentskydd, och de negativa konsekvenserna av spelande ska begränsas. Spelmarknaden har genom den nya lagen delats upp mellan en fullt konkurrensutsatt del, som främst omfattar spel online och vadhållning, en del som förbehålls spel för allmännyttiga ändamål, som främst omfattar lotterier och bingo, samt en del som förbehålls staten, som omfattar de statliga kasinona och spel på värdeautomater. För att anordna spel krävs en licens som utfärdas av den inrättade myndigheten . Det innebär att alla bolag som tillhandahåller spel till kunder i numera omfattas av samma regler och tillsyn. Per har 80 bolag beviljats licenser. I samband med omregleringen på spelmarknaden förändrades konkurrenssituationen i grunden. Svenska Spels marknadserbjudande förändrades också. Bolaget fick licens för spel inom områden som varit stängda, t.ex. nätkasino och hästsport. Enligt regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande har Svenska Spels verksamhet till stor del präglats av anpassning inför omregleringen. är dock fortfarande en sammanhållen koncern med koncerngemensamma funktioner, men för att anpassa bolaget till den nya spelregleringen har spelverksamheten delats upp i olika bolag och affärsområden med separata spelkonton och kunddatabaser. Affärsområde omfattar nummerspel och lotter, medan affärsområde erbjuder sportspel, nätkasino, nätpoker och nätbingo. Spel på landbaserade kasinon och värdeautomater har samlats under affärsområde . har i den delen av spelmarknaden som är förbehållen staten fått i uppdrag att erbjuda • spelverksamhet på fysiska kasinon • spel på värdeautomater på andra platser än kasinon. AB () erbjuder rådgivning om och kontroll av motorfordons trafiksäkerhet, miljöpåverkan och driftsekonomi. driver en affärsmässig verksamhet på en avreglerad marknad. konkurrensutsattes fordonsbesiktningsmarknaden, vilket innebar att nya aktörer kunde ansöka om ackreditering för att besiktiga fordon (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8). genomfördes försäljningar av delar av stationsnät till nya aktörer i enlighet med det mandat som tidigare beslutats av (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). Efter att cirka två tredjedelar av stationsnätet har sålts är det kvarvarande ett statligt helägt bolag. När det gäller statens ägande av dåvarande och senare kan nämnas att , efter initiativ av utskottet, beslutade att bemyndiga regeringen att utan begränsningar kunna förändra statens ägan-de i dåvarande (bet. 2000/01:NU11). Detta bemyndigande ersatte det bemyndigande som , på regeringens förslag, hade lämnat och som avsåg att regeringen fick minska statens ägande i till lägst av samtliga aktier (prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18). I en reservation (V) till utskottets initiativ föreslogs att skulle avslå utskottets begäran. beslutade att ge regeringen ett bemyndigande att utöver kontanter få ta emot aktier eller andra former av tillgångar som likvid vid en försäljning av aktier i och att avyttra dessa tillgångar (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16). godkände också att de kostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i bolaget får avräknas mot försäljningsintäkterna. Frågan om tillgången till Soneras accessnät var en viktig fråga i utskottets beredning av ärendet. Utskottet förutsatte att det skulle ges utrymme och förutsättningar att beakta resultatet av ett då pågående reform- och utredningsarbete inom området elektroniska kommunikationer, så att en konkurrensneutral tillgång till accessnätet skulle kunna säkras. I en reservation (S, V, MP) avvisades regeringens förslag, och reservanterna efterfrågade en redogörelse för olika handlingsalternativ när det gäller att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet. antog , på regeringens förslag, en ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (prop. 2007/08:73, bet. 2007/08:TU13). Därmed gavs () ytterligare möjlig-heter att ingripa för att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden, genom att förplikta en dominerande operatör att skilja den verksamhet som förvaltar, driver och tillhandahåller det s.k. kopparaccessnätet från operatörens övriga verk-samhet. Den dominerande operatören, som var Sonera, behöll dock äganderätten till kopparaccessnätet. Genom en sådan förpliktelse om s.k. funktionell separation skulle alla aktörer kunna få tillgång till kopparaccessnätet på lika villkor. återkallade , med anledning av ett par motioner, det bemyndigande som lämnade 2001 om dåvarande och de bemyndiganden som lämnade om och gjorde ett tillkännagivande om accessnätet (bet. 2010/11:NU7). I detta sammanhang anförde näringsutskottet följande: Slutligen vill utskottet när det gäller statens ägande av aktier i framhålla att bl.a. frågan om accessnätet är av stor vikt. bör därför uppmana regeringen att återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ för att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet. Utskottet föreslår att ska inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet vad gäller detta företag. Sammanfattningsvis anser utskottet att bör fatta följande beslut: återkallar det bemyndigande som lämnade avseende dåvarande (bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272) och de bemyndiganden som lämnade avseende (bet. 2006/07:NU16 förslagspunkterna 2 a–c, rskr. 2006/07:217) och tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om accessnätet. Företrädare i utskottet för , , och dåvarande reserverade sig mot beslutet. Mot bakgrund av vad utskottet anförde om att regeringen skulle återkomma till med en redogörelse för handlingsalternativ när det gällde sepa-ration av Soneras accessnät (bet. 2010/11:NU7) lämnades en sådan redogörelse i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. I återrapporten framförde regeringen följande: TeliaSonera har separerat sin nätverksamhet från övrig verksamhet genom bildandet av . Om PTS bedömer det som otillräckligt för en långsiktigt hållbar konkurrens på marknaden kan myndigheten ändå besluta om en funktionell separation av TeliaSoneras nätverksamhet i enlighet med LEK. Regeringens bedömning är att en strukturell separation av det kopparbaserade accessnätet är en långtgående åtgärd som inte synbarligen medför några positiva effekter på marknaden. Andra aktörers tillträde till accessnätet omhändertas genom regleringen och den kontroll PTS utför. Därutöver bedömer regeringen att en strukturell separation av kopparnätet inte nödvändigtvis skulle bidra till att upprätthålla nuvarande och framtida behov av nätkapacitet i glesbygden. Utskottet noterade regeringens återrapportering (bet. 2012/13:NU1). slutfördes tidigare aviserade förvärv av bolaget från . är ett av största tv-bolag och innefattar såväl reklam-tv via ägande av som betal-tv via bolaget C . Även finska MTV ingår i . Bolagets verksamhet är främst inriktad på att utveckla rörligt innehåll för olika plattformar. behandlade och biföll utskottet regeringens proposition Återköpsprogram av aktier i (prop. 2018/19:40, bet. 2018/19:NU9). Förslagen i propositionen innebar att regeringen får möjlighet att förändra statens ägande i inom ramen för det återköpsprogram av aktier som bolaget avsåg att genomföra. Utskottet föreslog att riktar ett tillkännagivande till regeringen med anledning av fyra följdmotioner om att staten bör avveckla sitt ägande i .