bet · H701UU1 · 2019-12-03 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiska åtaganden. Utskottet har även gått igenom regeringens resultatredovisning. Övriga motionsförslag, som avser politikens inriktning, avstyrks. I betänkandet finns tre reservationer avseende beslutspunkt 2 Politikens inriktning (SD, V, KD) och fyra särskilda yttranden avseende beslutspunkt 1. Statens budget inom utgiftsområde 5 (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Återrapportering av vissa tillkännagivanden Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 Statens budget inom utgiftsområde 5 Motioner som bereds förenklat 1.Politikens inriktning, punkt 2 (SD) 2.Politikens inriktning, punkt 2 (V) 3.Politikens inriktning, punkt 2 (KD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 5, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 5 anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 5 punkt 1 och avslår motionerna 2019/20:2631 av m.fl. (SD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:3009 av m.fl. (V). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 5 punkt 2. 2018/19:147 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:667 av m.fl. (V), 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26, 2018/19:2767 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2019/20:134 av m.fl. (V), 2019/20:371 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 5, 8, 17 och 18. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (C), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), (C) och (SD)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 5 Internationell samverkan och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 och 2019/20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen som avser anslagen inom utgiftsområde 5 finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Under beredningen av ärendet fick utskottet vid sammanträdet information om utgiftsområde 5 av kabinettssekreterare m.fl. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan till 2 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr 2019/20:59). I detta betänkande föreslår utrikesutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag från allmänna motionstiden /20 som gäller anslag inom utgiftsområde 5. Slutligen behandlas regeringens politiska inriktning för utgiftsområde 5 och ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /19 och 2019/20. Återrapportering av vissa tillkännagivanden Regeringen har i budgetpropositionen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan återrapporterat när det gäller vissa tillkännagivanden. konstaterar att ett av dessa tillkännagivanden (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:201) som avser ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar faller inom utgiftsområde 1 och att det därmed är som bereder frågan. Detta tillkännagivande redovisas inte av regeringen som slutbehandlat. Övriga tre tillkännagivanden avser utvärdering av medlemskap i (bet. 2018/19:UU8 punkt 2, rskr 2018/19:302), EU:s agerande när det gäller och mänskliga rättigheter (bet. 2015/16:UU15 punkt 2, rskr. 2015/16:288) samt främjande av demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter i förhållande till (bet. 2015/16:UU15 punkt 7, rskr. 2015/16:288). När det gäller det svenska medlemskapet i konstaterar utskottet att regeringen avser att tillsätta en oberoende utvärdering av medlemskap i och därefter återkomma till i detta ärende. De två tillkännagivandena om EU:s agerande när det gäller och mänskliga rättigheter respektive om främjande av demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter i förhållande till redovisas av regeringen som slutbehandlade. Utskottet har ingen annan uppfattning. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 har beslutat om målet för utgiftsområde 5 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UU1, rskr. 1997/98:102). Målet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Utgiftsområdet består av elva anslag och omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: () och (). Enligt propositionen är det följande principer och politiska prioriteringar som vägleder den politik som förs: Agenda 2030 för hållbar utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, dialog och medling, fred och säkerhet samt en feministisk utrikespolitik så som dessa principer och politiska prioriteringar kommer till uttryck i regeringens årliga utrikespolitiska deklaration. För utgiftsområdet finns resultatindikatorer för följande områden: internationell krishantering och fredsfrämjande insatser, forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning, exportkontroll, nordiskt samarbete och Sverigefrämjande. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Regeringen anger i propositionen att det är en rad olika faktorer som bidrar till målet att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Insatser som finansieras genom utgiftsområdet ska ses i ett sammanhang där även effekterna av andra offentliga insatser eller samverkan med berörda aktörer bidrar till måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Det handlar om en bredd av samhälleliga kontakter och relationsskapande på olika nivåer och i olika forum, och med diplomatiska, politiska och ekonomiska medel. Regeringen bedömer att verksamheten inom utgiftsområdet i huvudsak uppfyller målet om att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. har kunnat bidra till ett stärkt genomförande av agendan för kvinnor, fred och säkerhet, bl.a. som medlem i samt inom EU, och genom vårt partnerskap med Nato. Enligt regeringens bedömning är svensk freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet central för att nå målet för utgiftsområdet. har bidragit till arbetet med att utveckla och förstärka Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen bedömer att svensk exportkontroll har bedrivits strikt och effektivt i enlighet med nationella regelverk och internationella åtaganden inom icke-spridningsområdet. Enligt regeringens bedömning har de statliga insatserna för att främja utomlands bidragit till att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder, inklusive de specifika målen för Sverigefrämjandet. Regeringen bedömer att samordningsansvar för det informella nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet bidrog till att stärka den regionala sammanhållningen och den gemensamma säkerheten. Sammanlagt avsätts ca för utgiftsområde 5. Merparten av pengarna inom utgiftsområdet används för att finansiera de obligatoriska avgifter som betalar som medlem i FN, , (), , och utveckling () m.fl. Utvecklingen av kostnaderna i anslaget i denna del är framför allt beroende av förändringar i organisationernas arbete och valutakurser och lämnar lite utrymme för svensk påverkan. Utskottet kan vidare konstatera att anslagsmedlen inom utgiftsområde 5 inte är en direkt orsak till avsedda effekter på förbindelser med omvärlden, men anslagsmedlen möjliggör att verksamheten inom utgiftsområdet kan bedrivas och påverkar verksamhetens omfattning. En uppföljning av målet försvåras av att det övergripande målet för utgiftsområdet är allmänt formulerat och inte innehåller någon definition av vad som är intressen. Utskottet efterfrågade i förra årets betänkande om utgiftsområde 5 (bet. 2018/19:UU1) ett resonemang om valet av resultatindikatorer och hur dessa är kopplade till riksdagsmålet. Utskottet kan inte finna att det finns något sådant resonemang i budgetpropositionen inom utgiftsområde 5. Statens budget inom utgiftsområde 5 Utskottets förslag i korthet anvisar förslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 5 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). För föreslår regeringen i budgetpropositionen att anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet. Regeringen föreslår också i budgetpropositionen att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021 och 2022 och för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2029, som framgår av bilaga 3 till betänkandet. Bemyndigandet inom anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet motiveras med att anslaget ska användas bl.a. för statsbidrag till mellanstatliga eller enskilda organisationer och institutioner. Regeringen behöver i vissa fall ingå fleråriga ekonomiska åtaganden i förhållande till organisationer som får återkommande strategiska stöd. Bemyndigandet inom anslaget 1:11 Samarbete inom motiveras med att Sida, och behöver besluta om bidrag i form av fleråriga stipendier, långsiktiga insatser på miljöområdet samt insatser inom mänskliga rättigheter och demokrati. När det gäller enskilda anslag inom utgiftsområdet föreslår regeringen att anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer minskas med . Anslaget 1:1 tillfördes under ett engångsbelopp om , dels med anledning av valutakursförändringar, dels med anledning av att den obligatoriska FN-avgiften fördelas med olika belopp . Anslaget 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning föreslås öka med för insatser inom nedrustning och icke-spridning. Dessa medel tillförs för att möjliggöra ett svenskt bidrag till etablerandet av en sekretariatsfunktion för icke-spridningsfördraget NPT i form av ett genomförandeteam. För att finansiera inrättandet av ett ägnat åt föreslås anslaget 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning öka med 2020, 2021 och 2022. Som en del av finansieringen för att bygga upp ett om flyttas 2020, 2021 och från anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet till anslaget 1:6. Regeringen föreslår att satsningen inom familjekonfliktområdet med fokus på frågor om barn- och tvångsäktenskap flyttas till anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 . Detta innebär en minskning av anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet med . Familjekonfliktområdet får en något mindre finansiering än föregående år eftersom ett standardmässigt avdrag för flytt av medel till anslag som omfattas av pris- och löneomräkningar har tillämpats. För att bidra till utgifterna för riksgränskommissionens arbete med översyn av mellan och minskas anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet med 2020, 2021 och 2022. I kommittémotion 2019/20:2631 av m.fl. (SD) anförs att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete ska tillföras för att bättra på den internordiska språkförståelsen och stötta insatser för kulturellt utbyte. Motionärerna vill även tillföra anslaget 1:9 . Dessa extra medel ska tillföras så att kan utvidga sitt ledarskapsprogram för kvinnliga ledare i till att även omfatta andra länder där det brister i jämställdhet mellan män och kvinnor. I kommittémotion 2019/20:2818 yrkande 1 anför m.fl. (KD) att anslaget 1:9 ska minskas med eftersom Svenska institutets omfattande verksamhet bör effektiviseras och skalas ned något. Av samma anledning vill motionärerna minska anslaget 1:10 Information om i utlandet med . Motionärerna vill se ett effektivt och fokuserat nordiskt samarbete och föreslår mot denna bakgrund en minskning av anslaget 1:3 Nordiskt samarbete med . Motionärerna anser även att verksamheten vid bör effektiviseras och föreslår därför att anslaget 1:8 Bidrag till minskas med . Vidare vill motionärerna prioritera anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och öka anslaget med . I partimotion 2019/20:3009 anför m.fl. (V) att anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet bör minskas med så att anslagsnivån för 1:11 Samarbete inom kan höjas med . vill se en minskning av anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet eftersom partiet vill minska stödet till och andra Natoanknutna tankesmedjor som finansieras från anslaget. Med ökningen av anslaget 1:11 vill möjliggöra en ökning av det svenska stödet till det ryska civilsamhället. Utskottet anser att ska vara en tydlig förespråkare för mänskliga rättigheter, demokratisk utveckling och rättsstatens principer samt jämställdhet och bidra till att dessa kärnvärden beaktas i det internationella fredsfrämjandet. Den freds- och säkerhetsfrämjande verksamheten berörs av två motionsförslag. I ett motionsyrkande föreslås en minskning av anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet för att dra in stödet till tanke-smedjor som har koppling till Nato. I stället föreslår motionärerna att de indragna medlen överförs till anslaget 1:11 Samarbete inom för att finansiera en ökning av stödet till det ryska civilsamhället. I ett annat motionsyrkande vill motionärerna prioritera anslaget 1:2 och föreslår en ökning. Utskottet stöder målen för det långsiktiga Sverigefrämjandet: att öka omvärldens kunskap om och förtroende för , skapa relationer och nätverk inom nyckelområden och underlätta nya samarbeten, utbyten och handel med omvärlden. När det gäller Sverigefrämjande finns motionsförslag om att öka anslaget 1:9 i relation till regeringens förslag. I en motion förespråkas en ökning av anslaget för att finansiera utvidgningen av ett ledarskapsprogram för kvinnor i . I en annan motion föreslås en minskning av anslaget 1:9 och anslaget 1:10 för att effektivisera Sverige-främjandet. Utskottet ställer sig bakom det nordiska regeringssamarbetets vision om ett gränslöst, innovativt och utåtriktat . Även när det gäller anslaget 1:3 Nordiskt samarbete finns motionsförslag om att öka respektive minska anslaget. Utrikespolitiska institutets uppdrag är att främja intresset för och vidga kunskapen om utrikespolitik och globala frågor. Regeringens ambition är att ska vara en relevant och policyinriktad tankesmedja som bistår med kritiskt tänkande, djupa expertanalyser och Sverigeperspektiv. Ett motionsyrkande föreslår en minskning av anslaget 1:8 Bidrag till för att effektivisera verksamheten. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag till medelstilldelning är väl avvägt och tillstyrker punkt 1 i propositionen. Utskottet föreslår därmed att anvisar anslagen för inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan i enlighet med regeringens förslag i bilaga 2. Vidare avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2631, 2019/20:2818 yrkande 1 och 2019/20:3009. Utskottet föreslår vidare att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i bilaga 3, vilket innebär att utskottet tillstyrker punkt 2 i propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om politikens inriktning. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V) och 3 (KD). I propositionen redogör regeringen för politikens inriktning under . Regeringen anför att utvecklingen när det gäller fred och säkerhet i närområde och globalt ställer höga krav på ett starkt svenskt utrikes- och säkerhetspolitiskt aktörskap för att värna svenska och europeiska intressen. I detta sammanhang är det av största vikt att den regelbaserade multilaterala världsordning som vilar på folkrätten och upprätthålls. Klimatförändringarna nämns som ett tydligt hot mot internationell fred och säkerhet. Fördjupat samarbete med internationella organisationer och andra länder är en viktig del av den svenska säkerhetspolitiska linjen. I kommittémotionerna 2018/19:147 yrkande 4 och 2019/20:371 yrkande 4 av m.fl. (SD) anförs att i sin analys av Sverigebilden utomlands inte ska ägna sig åt att ta ställning för eller emot den upplevda bilden av i ett annat land. Enligt partimotion 2019/20:3357 yrkande 5 av m.fl. (V) bör regeringen inkludera värnandet av fackliga rättigheter och arbetstagares rättigheter i resultatstrategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i . I samma motion yrkande 8 anförs att regeringen tydligare bör prioritera värnandet av press- och yttrandefrihet i resultatstrategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i . Vidare anförs i yrkande 17 att regeringen inom ramen för samarbetet inom bör främja såväl förbättrade relationer mellan och som relationerna mellan baltiska folkgrupper och ryska minoriteter i . I yrkande 18 anförs att regeringen inom ramen för samarbetet inom bör verka för att stärka de baltiska staternas motståndskraft mot ryska påverkansoperationer. Enligt kommittémotionerna 2018/19:667 och 2019/20:134 av m.fl. (V) bör regeringen tillsätta en med uppdrag att sammanställa de olika insatser som gjorts för och andra samvetsfångar. Vidare anförs i kommittémotion 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 25 att regeringen i alla lägen ska verka kraftfullt för samvetsfångars intressen. I samma motion yrkande 26 anförs att regeringen i en skrivelse till bör redogöra för vilka metoder som används och insatser som görs för att få samvetsfångar frisläppta. Enligt kommittémotionerna 2018/19:2767 yrkande 12 och 2019/20:3157 yrkande 12 av m.fl. (KD) måste och EU ställa krav på att den eritreanska regimen släpper fri för att landet ska få ingå i EU:s biståndsprogram. I kommittémotionerna 2018/19:2777 yrkande 19 och 2019/20:2818 yrkande 26 av m.fl. (KD) anförs att regeringen bör intensifiera sina ansträngningar för att hjälpa frihetsberövade svenskar i utlandet. Utskottet kommer i detta avsnitt att fokusera på de motionsyrkanden som bereds inom betänkandets ram och som avser politikens inriktning. Utskottet konstaterar att regeringen avser att fortsätta stärka de aktörer i som verkar för att värna demokratins principer och det fria ordet. Det innefattar behovet av att utöka de mellanfolkliga kontakterna mellan och på regional och lokal nivå samt med civilsamhället i . anslog regeringen ytterligare medel till anslaget 1:11 Samarbete inom för en särskild satsning på bl.a. yttrandefrihet och kontakter med det civila samhället. Stöd har t.ex. lämnats till kurser i mediehantering i . Allmänhetens tillgång till kommunikation har stärkts genom kommunikationsplattformen sweden.ru som når en bred publik, framför allt i . Innehållet i sociala medier-kanaler riktas också till användare i . En strategi för denna satsning håller på att tas fram. Utskottet vill framhålla värdet av att samarbeta med frivilligorganisationer, civilsamhället och kultursektorn i för att stödja mellanfolkliga kontakter. Utskottet anser att det är särskilt viktigt att i relationerna med verka för och stödja demokratiska värderingar och respekt för mänskliga rättigheter. Det är även värdefullt att öka motståndskraften hos aktörer i det baltiska civila samhället, i synnerhet medier, mot yttre påverkan. Utskottet konstaterar att det långsiktiga Sverigefrämjandet syftar till att sprida information och kunskap om , främja svenska intressen internationellt samt bygga långsiktiga relationer med andra länder. följer och analyserar Sverigebilden utomlands, via internationella undersökningar och index och genom egna undersökningar. Ett integrerat främjande, där värderings-, handels- och kulturfrämjande genomförs samfällt, är även i fortsättningen ledordet för utlandsmyndigheternas främjandearbete. Mediebilden av har diversifierats , men bilden i medierna är i huvudsak god, liksom den generella Sverigebilden. Utskottet anser att det samlade Sverigefrämjandet bidrar till att öka omvärldens förtroende för . ser med största allvar på fall som och som suttit frihetsberövade i respektive . Utskottet välkomnar att EU tagit upp fall i offentliga uttalanden och vid kontakter med , t.ex. i EU:s uttalande i för mänskliga rättigheter och EU:s människorättsdialog med . har antagit flera resolutioner, senast , som lyfter fram och andra i en liknande situation.