bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Vidare är det enligt Närings-departementet inom direktstödet möjligt att avsätta pengar till kopplade stöd. har använt dessa medel till att stödja nötungdjur, men det är möjligt att avsätta dessa till t.ex. proteingrödor. Vid den förra regeringens beslut om genomförandet av stödet kom man fram till att det inte var motiverat med stöd till proteingrödor eller andra vegetabilier. Förgröningsstödet är ett obligatoriskt stöd för alla som söker gårdsstöd. Om man söker gårdsstöd söker man alltså automatiskt även förgröningsstöd. Syftet med förgröningsstödet är att minska det europeiska jordbrukets klimatpåverkan och främja den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. För att få förgröningsstödet ska jordbrukare bl.a. avsätta areal till något som kallas ekologiska fokusarealer (EFA). De ska bidra till variation och biologisk mångfald. EFA kan bl.a. bestå av proteingrödor. Enligt är storleken på odlingen av ärtor och andra proteingrödor beroende dels av pris och stöd (t.ex. förgröningsstödet), dels av odlingssäkerhet, avkastning m.m. Det senare är beroende av att det finns bra sorter att odla, tillgång till effektiva bekämpningsmedel, kunskap m.m. De delarna är i mycket en fråga för branschen och forskningen men också sådant som lyfts fram i livsmedelsstrategin som viktiga områden för insatser. Även projektet näringen är aktivt inom området proteinfoder. Greppa näringen drivs i samarbete mellan , , länsstyrelserna samt ett stort antal företag i lantbruksbranschen. Ytterst ansvarar för projektet, och det finansieras bl.a. med hjälp av det svenska landsbygdsprogrammet. Greppa näringens mål är minskade utsläpp av klimatgaser, minskad övergödning och säker användning av växtskyddsmedel. Projektet arbetar med lösningar som ligger i framkant inom miljö- och klimatområdet, är en drivkraft för lönsam tillväxt i den svenska lantbruksnäringen och erbjuder kostnadsfri rådgivning till lantbrukare. Greppa näringen arbetar bl.a. med rådgivning om odling av protein för foder. På deras exempelgård har odling av åkerbönor till foder visat på en resultatförbättring på . Även på EU-nivå förs en diskussion om produktion av proteingrödor. Kommissionen presenterade en rapport om proteingrödor där det i slutsatserna konstaterades att EU bör satsa på bl.a. forskning, utbildning, kunskapsspridning samt växtförädling inom området. Av den kommenterade dagordningen inför jordbruks- och fiskerådet framgår att kommissionen avsåg att ta fram en strategisk plan för att främja den europeiska produktionen av proteingrödor. Regeringen ser positivt på att utveckla odlingen av proteingrödor som det är viktigt att inte införa handelsstörande stöd. Vid återrapporteringen från jordbruks- och fiskerådet i (uppteckningar från sammanträde, 2018/19:23) anförde landsbygdsminister att när det gäller rapporten om proteinförsörjning i framhöll vikten av växtförädling. Man tog även upp utnyttjandet av tekniska metoder och innovation. Vidare anförde tjänstemän från att man på nationell nivå diskuterat vad som faktiskt kan förmå lantbrukare att satsa mer på proteingrödor och att detta är något som tagits upp i livsmedelsstrategin. De mindre grödorna, som inte är vete och majs, är svåra att förädla kommersiellt. Det innebär att när det gäller just de mindre grödorna, som skapar diversitet, kan ett offentligt engagemang vara viktigt. På nationell nivå har regeringen bl.a. satsat medel på växtförädling där en specifik satsning gjorts på proteingrödor. I likhet med tidigare vid ställningstaganden i frågan noterar utskottet att det finns möjligheter till undantag från kravet på att anmäla när jordbruksmark tas ur jordbruksproduktion om åtgärden är av ringa betydelse för jordbruket på brukningsenheten eller för natur- och kulturmiljön. Vidare noterar utskottet att regeringen gör bedömningen att det inte finns något behov av att ändra reglerna på området. Med hänvisning till det anförda kan motion 2018/19:568 (SD) avstyrkas. Utskottet noterar att det inom landsbygdsprogrammet finns möjlighet att söka miljöersättningar för att sköta fäbodbruk och att det även finns medel inom olika kompetensutvecklingsprojekt som skulle kunna omfatta fäbodbruk. Vidare har bland andra myndigheter fått i uppdrag att ta fram vägledande strategier för deras arbete med kulturmiljöfrågor. Bevarande av fäbodar och fäbodbruk är också en kulturmiljöfråga. Mot bakgrund av detta kan motion 2018/19:83 (SD) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden att rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet och att renskötselrätten är en civilrättslig rättighet som tillkommer den samiska befolkningen kollektivt. Vidare noterar utskottet att ett förslag om en konsultationsordning där ska rådfrågas inför frågor av särskild betydelse för samer bereds i . När det gäller klimatförändringar noterar utskottet att har tagit fram en handlingsplan för klimatanpassning där fem pilotprojekt ingår. Vidare har beviljat medel för att utveckla verktyg för klimatanpassning. Med det anförda anser utskottet att motion 2018/19:903 (MP) yrkande 7 kan lämnas utan vidare åtgärd. Stora fåglars påverkan på jordbruket Utskottet är fortfarande medvetet om att betande fåglar kan orsaka stora skador i vissa områden och på grödor. Utskottet har tidigare konstaterat att de möjligheter till skyddsjakt och förebyggande åtgärder som finns i fråga om stora fåglar är tillräckliga. strategi för svensk viltförvaltning där acceptansnivåer för skador av vilt på de areella näringarna och förvaltningsplaner för de stora fåglarna ingår är enligt utskottet ett viktigt verktyg i arbetet med att förebygga skador på jordbruket. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion 2018/19:1680 (M) kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att regeringen har inrättat ett för växtförädling vid SLU. Centrumet är under uppbyggnad och ska arbeta med att säkra tillgången till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela , och med hänsyn till klimatförändringar. Mot bakgrund av att ett centrum som ska arbeta med de frågor som efterfrågas i motion 2018/19:2315 (MP) yrkande 19 är under uppbyggnad anser utskottet motionen att i allt väsentligt kan anses vara tillgodosedd. Utskottet delar den bedömning om stöd vid skördeskador som dåvarande landsbygdsministern redovisar i frågesvaret ovan. Vidare anser utskottet i likhet med försvarsutskottet att det inte finns några hinder mot privata försäkringslösningar på området och att det därmed inte finns några starka skäl för att införa statliga lösningar. Utskottet vill i likhet med försvarsutskottet framhålla vikten av förebyggande arbete och ett ökat fokus på klimatanpassningar. Det krävs en beredskap och anpassning av de areella näringarna för klimatförändringar och deras konsekvenser. Mot bakgrund av redovisningen ovan anser utskottet att motion 2018/19:2425 (C) yrkande 41 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet anser att det är positivt att odlingen av vissa proteingrödor har ökat och att Greppa näringen arbetar med rådgivning och för att främja odlingen av protein för foder. Vidare kan det konstateras att det finns olika stöd att tillgå för odling av proteingrödor, t.ex. miljöersättningar och inom förgröningsstödet. Utskottet noterar att det även pågår diskussioner på EU-nivå för att främja europeisk produktion av proteingrödor. Utskottet föreslår att motion 2018/19:1287 (SD) yrkande 38 lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till det anförda. Utskottet anser att bör lägga regeringens skrivelse 2018/19:52 till handlingarna. Uppföljning av landsbygdsprogrammet, punkt 1 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi välkomnar regeringens åtgärder med anledning av rekommendation om att ett underlag ska tas fram inför nästa programperiod som utgår från de nationella behoven av landsbygdsutveckling och som innefattar analys av vilka konsekvenser olika val i programutformningen kan få. När det gäller den andra rekommendationen om att säkerställa att den nationella uppföljningen och utvärderingen utvecklas så att relevanta underlag om programmets resultat finns tillgängliga inför planeringen av nästa programperiod anser regeringen att inga ytterligare åtgärder behövs än de som regeringen redan har vidtagit. trycker i sin skrivelse på behovet av strategisk analys för att öka möjligheten att inrikta programmet mot de prioriterade målen och därmed möjligheten att nå målen för de prioriterade områdena. Vi anser att det är angeläget att följa rekommendation. Ett gediget underlag ger de bästa förutsättningarna för ett förbättrat och mer effektivt program. Uppföljning av landsbygdsprogrammet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 1. har påpekat att de indikatorer som beskrivs i kommissionens förslag till regler för kommande period ofta inte mäter effekter utan snarare åtgärdernas storlek. Att i stället använda indikatorer som verkligen mäter resultat och effekter skulle förbättra uppföljning av resultat och effekter och bidra positivt till det analysarbete som görs vid . är samlandet av mätvärden för indikatorer som ligger närmare effekt ofta svårare, och ett sådant val av indikatorer riskerar att leda till mer administrativt arbete och högre kostnader om dessa inte väljs med omsorg och med hänsyn till svenska förhållanden. För att möjliggöra det anser vi att regeringen vid förhandlingarna inom EU-samarbetet om de nya reglerna för jordbrukspolitiken ska verka för flexibla skrivningar för centrala indikatorer, så att det skapas ett nationellt utrymme för att ta fram dessa. Genomförande av kommande landsbygdsprogram, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:3034 av m.fl. (C) yrkande 2. Regeringen anför i skrivelsen att möjliga förenklingar ännu inte går att bedöma eftersom beslut om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas fattas tidigast . Emellertid konstaterade att regeringens utformning av innevarande landsbygdsprogram inneburit ett mer komplicerat system än nödvändigt. Möjligheterna att göra nationella anpassningar och skapa färre riktade åtgärder tillvaratogs inte. Vi vill understryka behovet av att vidta åtgärder för att minska byråkratin i utformningen av nästa programperiod. Vi måste fortsätta arbetet för att göra programmet mer kostnadseffektivt och för att målen ska nås. Vi anser därför att bör uttala som inriktning att vi inte ska göra de svenska reglerna krångligare än nödvändigt, även om det inte går att veta detaljerna för kommande landsbygdsprogram. Enkelhet, flexibilitet och tydliga prioriteringar ska vara vägledande för det svenska genomförandet av kommande landsbygdsprogram. Genomförande av kommande landsbygdsprogram, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:3034 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 3. bedömer i skrivelsen att det nuvarande landsbygdsprogrammet med många åtgärder, små budgetar och begränsad flexibilitet kan försvåra måluppfyllelsen och möjligheterna att nå effekter samt göra administrationen betungande. föreslår därför att regeringen överväger om det går att förenkla administrationen och öka måluppfyllelsen genom att kombinera insatsområden i gemensamma budgetar. Genomförande av kommande landsbygdsprogram, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3034 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 3. konstaterar i skrivelsen att det regionala inflytandet brustit vid genomförandet av landsbygdsprogrammet, och delar den bilden. Som decentralistiskt parti ser vi att så mycket makt som möjligt bör ligga lokalt och regionalt. var i samband med regionförhandlingarna pådrivande i att decentralisera fler statliga funktioner och ge ett ökat ansvar till de folkvalda regionala parlament som ansvarar för arbetet med regional utveckling och tillväxt. Vi vill därför att regeringen i arbetet med det kommande landsbygdsprogrammet ser över vilka delar av det som kan läggas över på regionerna. Lokala kontrakt, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 28. Ett sätt att uppvärdera produkter och tjänster från landsbygdsföretag är att teckna lokala kontrakt. För att utveckla och bevara svenska livsmedel bör lokala kontrakt uppmuntras mellan handlare på orten, konsument och producent. Detta skulle bidra till en levande landsbygd med en god produktion av livsmedel och lokala produkter av god kvalitet. Detta är framför allt en fråga för handlare, producenter och konsumenter, men att ta fram lokala kontrakt skulle kunna stödjas genom landsbygdsprogrammet. Landsbygdsutveckling och klimatanpassning, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2320 av m.fl. (SD) yrkande 3. Regeringen har tagit fram en departementspromemoria inom (Ds 2018:10) med förslag till hur den gemensamma jordbrukspolitiken ska förändras . Där finns ett visst underlag om behoven av landsbygdsutveckling. har svenskt lantbruk drabbats av en mycket svår torka, som visat på tidigare förbisedda sårbarheter i lantbruket. bjöd landsbygdsministern in till ett sakråd om utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken för att komplettera tidigare arbete. välkomnar det arbete som gjorts för att ta fram underlag för den framtida jordbruks- och landsbygdspolitiken men anser att en kompletterande snabbutredning behövs av de nationella behoven av landsbygdsutveckling i ljuset av den sårbarhet som blev tydlig genom torka. Regeringen bör tillsätta en sådan utredning skyndsamt, där företrädare för lantbruksnäringarna och landsbygden deltar, och den bör belysa läget för följande punkter och hur det kan förbättras: – vattenhushållningen i lantbruket – samhällets beredskap för kraftsamling för att möta krissituationer – strukturer för handel med foder – möjligheterna att ta fram växtsortmaterial för att möta odlingssvårigheter i . Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:566 av och (båda SD), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 30, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 17 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 26. vill att ska omförhandla villkoren för Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till . Tills vidare är det dock viktigt att vi på bästa sätt tar vara på de stöd som lantbruket kan få av EU för att stärka det svenska jordbruket, inte minst mot bakgrund av de enorma summor överför till . Vi motsätter oss vidare ytterligare maktöverföring till EU och vill i stor utsträckning använda rätt att under den tidiga granskningsperioden stoppa lagförslag eller delar av dem som inte är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Likväl är det viktigt att försöka påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för positiv riktning. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 26 samt 2018/19:566 av och (båda SD), 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 30, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 17. föreslår en omläggning av position i förhållande till den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Utredningen skriver att ståndpunkt inom EU-samarbetet bör vara att stärka konkurrenskraften för det svenska jordbruket och för svensk trädgårdsnäring inom ramen för det övergripande målet om en avreglering av GJP och en minskning av dess andel av EU:s budget. anser att utredningens rekommendation bör följas. Svenska ståndpunkter inom GJP-arbetet bör ha sin utgångspunkt i att stärka svensk konkurrenskraft som den totala EU-budgeten för jordbruk minskar. Vidare har det föreslagits att avgift till EU ska höjas med , något som för är helt oacceptabelt. Det blir orimligt om svenska skattebetalare ska öka sina subventioner av andra länders jordbrukare så att dessa kan konkurrera ut svenska producenter som lyder under strängare regler. är det viktigt att vi inte glömmer bort varför GJP har tillkommit och att , liksom , behöver ett produktivt jordbruk. Det är viktigt att den regering som förhandlar för räkning har fokus på att stärka det svenska jordbruket. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2018/19:566 av och (båda SD), 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 17 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 26. Kommissionens förslag till ny långtidsbudget för EU är här helt otillräckligt och sänker bara jordbruksstödet från till av EU:s totala budget. I ett första steg vill Liberalerna halvera jordbruksstödet och föra över resurserna till investeringar i forskning, innovation och utbildning. Resultatstyrda miljöersättningar, punkt 6 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 38 och 39. Förutsättningarna för verksamheter kan skilja sig åt beroende på en rad olika faktorer, exempelvis beroende på var i landet man befinner sig. Åtgärder kan också ge olika resultat, beroende på de förutsättningar som råder i enskilda fall. Syftet med regelverk måste vara att uppnå vissa önskade resultat, men vilka åtgärder som används för att nå resultaten borde vara av underordnad betydelse, inom vissa ramar. Vi anser därför att det är angeläget att i större utsträckning utforma regelverk som tar sikte på önskade resultat snarare än på detaljreglering av åtgärder. Vi föreslår att miljökrav och miljöersättningar som riktar sig till lantbruket i större utsträckning ska baseras på resultat snarare än på åtgärder. Utbetalningar av jordbruksstöd, punkt 7 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 31, 2018/19:1703 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2717 av (C) och 2018/19:3034 av m.fl. (C) yrkande 1. De kraftiga förseningarna av utbetalningar av ersättning till jordbrukarna har varit av en sådan omfattning att detta är en politisk fråga. Många jordbruksföretagare har legat ute med summor motsvarande halva årsomsättningen. Givet de stora förseningar som uppstod i utbetalningarna anser vi att regeringen borde ha vidtagit andra åtgärder för att säkerställa att böndernas likviditet och kreditvärdighet inte drabbades i den utsträckning som skedde. anför i skrivelsen att bör förbättra sina rutiner och sin vägledning samt att genomförandet av det nya it-systemet faktiskt måste leda till effektiviseringar för att på så sätt förbättra handläggningen. Vi delar denna bild. Vidare anser vi mot bakgrund av de allvarliga konsekvenserna av förseningarna av utbetalningarna att ska tillkännage för regeringen som sin mening att statens skyldigheter gentemot enskilda näringsidkare ska ges högre prioritet i händelse av administrativa problem. Utbetalningar av jordbruksstöd, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 31 samt 2018/19:1703 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2717 av (C), 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:3034 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:3035 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reglerna för tvärvillkoren betyder att lantbrukarna ska uppfylla ett antal verksamhetskrav inom t.ex. tvärvillkorsområdet djurskydd för att få fulla stöd. Överträdelser bestraffas med avdrag på stöden, och om lantbrukarna inte rättat till tidigare uppmärksammade fel blir avdragen procentuellt större. Det har uppdagats att många av de s.k. tvärvillkoren systematiskt tillämpas felaktigt i . har själva medgett att deras avdragssystem är felaktigt. Det har resulterat i att tusentals lantbrukare kan ha fått avdrag för fel som de inte har begått. Vi anser att de drabbade lantbrukarna bör ha rätt att återkräva felaktiga avdrag när uppenbara fel har begåtts från sida. Vidare anser vi att jordbruksstöden i högre grad bör gå till aktiva lantbrukare, och att bör verka för detta på EU-nivå. Frikopplingen av stöd , när gårdsstödet infördes, innebar att lantbrukare inte längre behövde producera jordbruksprodukter för att få stöd. I de mindre produktiva bygderna innebär gårdsstödet att många marker numera endast ligger för fäfot eller brukas extensivt. När aktiva lantbrukare behöver mer mark och den inte säljs eller arrenderas ut av passiva markägare uppstår en s.k. inlåsningseffekt. Nuvarande effekt är att många stöd bidrar till högre arrende- och markpriser som påverkar lönsamheten negativt för aktiva bönder som vill utveckla sin verksamhet och behöver mer mark. Dubbelbestraffning av jordbrukare, punkt 9 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 25. Ingen ska straffas dubbelt för ett och samma fel. Detsamma anser vi ska gälla även för jordbrukare. straffas bonden i både för själva regelbrottet och genom att EU-stöd dras in på grund av bristande efterlevnad av tvärvillkoren. Det är en dubbel bestraffning som dessutom inte är proportionell mot brottet. Den som har stor areal med stora stöd får ett strängt straff.