bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Syftet är att övervakningsprogrammet ska kunna uppfylla vattenförvaltningens krav på kontrollerande och operativ övervakning. Nya och förbättrade övervakningsmetoder har också testats för övervakning av buller, främmande arter och genetisk variation. Tillsammans med har Havs- och vattenmyndigheten också påbörjat hälso- och sjukdomsövervakning av fisk. Regeringen beslutade (dir. 2017:58) att låta en särskild utredare göra en översyn av miljöövervakningen på lokal, regional och nationell nivå, föreslå en lämplig avgränsning mellan miljöövervakning och närliggande verksamheter samt bedöma behovet av framtida miljöövervakning. Syftet var att identifiera synergier och lösningar som skulle kunna leda till en mer kostnads- och resurseffektiv miljöövervakning, hur övrig miljöinformation skulle kunna komplettera miljöövervakningen och hur miljöinformationen skulle kunna bli mer tillgänglig. Utredningen redovisade sitt slutbetänkande miljöövervakning – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning (SOU 2019:22) . Utredningen föreslog bl.a. att regeringen bör besluta om en strategisk plan för miljöövervakningen, att planen uppdateras och att det inrättas ett Miljöövervakningsråd vid . Rådets uppgift ska vara att samordna miljöövervakningen och ta fram underlag för den strategiska planen samt rapportera till regeringen. Betänkandet är på remiss fram till . 1:3 Åtgärder för värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får användas till statsbidrag inom dessa områden. Anslaget får särskilt användas till utgifter – för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning – för artbevarande och viltförvaltning samt – i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för att förstärka den biologiska mångfalden genom t.ex. skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning, artbevarande och viltförvaltning samt restaurering och anläggande av våtmarker. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör ökas med . Regeringen bedömer att arbetet med att rusta upp vandringslederna behöver fortsätta. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör ökas med . Regeringen bedömer att förutsättningarna för pollinatörer behöver stärkas. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör ökas med . Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal om förvaltning av värdefulla naturområden ska kunna tecknas samt för samverkansavtal mellan statliga myndigheter. Bemyndigandet behövs också för att möjliggöra medfinansiering av större EU-projekt. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2028. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del samt yrkande 3 föreslås att anslaget minskas med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotion. I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskar med , huvudsakligen beroende på att den takt med vilken regeringen föreslår att nya områden bör skyddas är för hög. Motionärerna anser att fokus bör läggas på att hantera de arealer som redan är skyddade. I partimotion 2019/20:2694 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anser att anslaget är underdimensionerat i förhållande till behovet av att sköta och förvalta skyddade områden. Åtgärderna har stor betydelse för den biologiska mångfalden, och ett ökat anslag möjliggör även restaurering och nyanläggning av våtmarker samt ökar möjligheterna att utöva friluftsliv och naturturism. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna tillbakavisar den utökning av åtgärderna för biologisk mångfald som regeringen föreslår. Åtgärder för värdefull natur I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att anslagshöjningen för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bl.a. har använts till skötsel av skyddade områden och nya satsningar på våtmarker och naturnära jobb. ansvarar för anslaget, och fördelade myndigheten till länsstyrelserna för skötsel av skyddade områden, framför allt nationalparker och naturreservat. I övrigt användes t.ex. för vilt- och rovdjursförvaltning, för åtgärdsprogram för artbevarande (s.k. ÅGP), till den lokala naturvårdssatsningen (), för investeringar i byggnader och för drift av naturum. Medel för länsstyrelsernas arbete med regeringens friluftslivspolitik (), arbete med att utveckla regionala handlingsplaner för grön infrastruktur () och naturnära jobb () har fördelats direkt till länsstyrelserna. Efter förslag i Vårändringsbudget ökades anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur med (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Regeringen hänvisade till att beslutade att anvisa mindre till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen (bet. 2018/19:MJU1, rskr. 2018/19:98). Regeringen ansåg att satsningar på åtgärder för värdefull natur som t.ex. skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning, fastighetsförvaltning, artbevarande och viltförvaltning samt restaurering och anläggande av våtmarker är viktiga och anförde att ytterligare satsningar på detta behövs. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anför regeringen att arbetet med naturvård, biologisk mångfald och friluftsliv omfattar en mängd olika aktiviteter som finansieras från anslaget. Enligt regeringens bedömning behövs ytterligare insatser för att förstärka den biologiska mångfalden genom t.ex. skötsel av skyddade områden, naturvårds-förvaltning, artbevarande och viltförvaltning samt restaurering och anläggande av våtmarker. Regeringen föreslår därför att anslaget förstärks. Skötsel och förvaltning av nationalparkernas och naturreservatens natur, byggnader och kulturmiljöer är åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden och utveckla områdena för friluftsliv och turism. Det ger också viktiga arbetstillfällen i glesbygden, anser regeringen. Den lokala naturvårdssatsningen () utgör den största nationella satsningen för att åstadkomma ett ökat lokalt initiativtagande i arbetet med lokal naturvård. Inom satsningen finns två bidragsområden – ordinarie och våtmark (som infördes ). Det som skiljer områdena åt är att våtmarksprojekt inom kan beviljas bidrag , medan bidrag inom ordinarie kan ges av bidragsberättigade kostnader. Det är endast kommuner som kan söka LONA-bidrag, men projekt kan även initieras och drivas av lokala initiativtagare. Nästan samtliga kommuner har fått bidrag från sedan starten . fördelar medel till länsstyrelserna som beslutar om bidrag till kommunerna. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att det beviljades i bidrag till kommunala tätortsnära projekt i den lokala naturvårdssatsningen (). Kommunerna har med hjälp av dessa bidrag tagit fram ca 145 naturvårds-program, grönstrukturplaner, skötselplaner, friluftsplaner och fiskevårdsplaner m.m. Det pågår även ca 155 restaureringsprojekt som förbättrar den tätortsnära miljön genom t.ex. biotopförbättrande åtgärder. Vidare redovisas i propositionen att regeringens våtmarkssatsning har bidragit till att ett stort antal projekt för restaurering och anläggning av våtmarker har initierats. Medel gick dels direkt till länen, dels till att förstärka budgeten för med medel specifikt avsatta för våtmarker. beviljades våtmarksprojekt inom på totalt varav betalats ut . Totalt har 197 våtmarksprojekt beviljats stöd i 108 kommuner. Projekten syftar bl.a. till att nyskapa eller restaurera våtmarker. Satsningen avbröts 2019 men Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99 utg.omr. 20) innehöll en förstärkning av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur med totalt , som bl.a. kan användas för restaurering av våtmarker. Det finns även möjlighet att inom ramen för landsbygdsprogrammet söka stöd för att anlägga eller restaurera våtmarker och dammar för biologisk mångfald eller förbättrad vattenkvalitet, en s.k. miljöinvestering. När det gäller våtmarker för biologisk mångfald är syftet att skapa förutsättningar för att bevara och förstärka biologisk mångfald. Det kan t.ex. vara för att gynna rödlistade fåglar eller groddjur som har våtmarker eller dammar som livsmiljö. När det gäller förbättrad vattenkvalitet är syftet att minska transporten av kväve och fosfor från odlingslandskap till sjöar, vattendrag och hav. Skydd av värdefull natur Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att satsningarna på skydd och skötsel av värdefull natur (anslagen 1:14 och 1:3) fortsätter att ge positivt resultat även . Takten i arbetet har ökat, fler naturreservat har skyddats och arealen formellt skyddad produktiv skogsmark har ökat väsentligt jämfört . Vidare anför regeringen att staten beslutat om totalt 236 nya och utvidgade naturreservat med en areal om . Enligt statistik från och som redovisades utgjorde det permanenta formella skyddet av land- och sötvattenarealer vid utgången av 2018. Där ingår nationalparker, naturreservat, naturvårdsområden, biotopskyddsområden, och Natura 2000. När även inomstatliga överenskommelser och tidsbestämt formellt skydd (naturvårdsavtal) inkluderas, ökar andelen till . Den skyddade natur som tillkom bestod till av skogsmark, och var öppen våtmark. Däremot står havsarealer för av all ny skyddad natur . För mer information, se anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. Spridning av skadegörare från skyddade naturområden och arbetar med att begränsa skador av granbarkborrar även inom formellt skyddade områden, t.ex. naturreservat och områden med biotopskydd. har utarbetat en vägledning om vilka åtgärder som länsstyrelserna bör vidta vid omfattande angrepp av granbarkborre i skyddade områden. En skrivelse gick ut till alla länsstyrelser med komplettering och uppdatering av tidigare vägledning med anledning av de stora angreppen av granbarkborre som uppkommit efter torkan . Som stöd för länsstyrelsernas arbete har också tagit fram aktuella uppgifter om granskog och grandominerad skog i skyddade områden och områden som är aktuella för att bli naturreservat, samt i omgivande landskap. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) konstaterar regeringen att staten har ett stort ansvar för att vidta åtgärder för att minska spridning av granbarkborrar från skyddade områden. Regeringen tillför därför totalt –2022 för hanteringen av skogsskador och för att stödja arbetet med att bekämpa angrepp av granbarkborre, utöver de som regeringen redan tillfört för ändamålet. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Anslaget får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas, för att ta fram prioriteringsunderlag samt för teknikutveckling och tillämpad forskning för sanerings- och efterbehandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får vidare användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga under-sökningar av dessa. Anslaget får användas för efterbehandling av mark för bostadsbyggande. Anslaget får även användas till utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden. Det finns ett stort behov att komma åt de ansamlingar av miljögifter i hav och vatten som utgör störst risk för människa och miljö. Som en del av satsningen på rent hav föreslår därför regeringen att anslaget ökas med 2020–2022 för att stärka arbetet med förorenade sediment och miljöfarliga vrak. Regeringen föreslår vidare en ökad satsning på det globala kemikaliearbetet. Saneringsåtgärder är ofta fleråriga. Ett bemyndigande är därför avgörande för att aktörer och myndigheter ska ha möjlighet att genomföra åtgärder och undersökningar. Ett tillräckligt stort bemyndigande är en förutsättning för att bidragshanteringen ska fungera effektivt. Stora delar av bemyndigandet är redan intecknat. Bemyndigandet behöver därför ökas med . Den ökade anslagsnivån bidrar också till behov om ökat bemyndigande. Det är även angeläget med ett senare slutår för att kunna skapa förutsättningar för längre bidragsbeslut, som kan vara nödvändiga vid särskilda fall. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2021–2050. I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Enligt motionärerna är omkring 80 000 områden i behov av sanering i , arbetet är eftersatt och anslaget behöver därför stärkas. I partimotion 2019/20:2694 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anser att behovet av saneringsåtgärder är stort och att det är nödvändigt att komma åt källor till utsläpp av miljögifter. Ökat anslag möjliggör även sanering och efterbehandling av områden för bostadsbyggande. Sanering av förorenade områden Enligt finns i ca 1 000 förorenade områden i riskklass 1, mycket hög risk, som behöver åtgärdas. För ytterligare ca 7 000 områden är riskerna sannolikt stora (riskklass 2). Det är framför allt tidigare industrier, som t.ex. kemisk industri, träimpregnering, massa- och pappersindustri och glasbruk, som har orsakat giftiga ämnen i förorenad mark och vatten. Enligt miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ska förorenade områden vara åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisas att totalt 505 områden har åtgärdats och det omfattar objekt i både riskklass 1 och 2. var motsvarande siffra 431. Vidare redovisas att det pågick totalt 1 530 avhjälpande insatser eller saneringar (oavsett riskklass) i landet, och av dessa var 77 åtgärder helt eller delvis finansierade med statligt bidrag från anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. De statligt finansierade åtgärderna har ökat från 45 pågående åtgärder 2016 till 77 pågående åtgärder 2018, bl.a. tack vare ett ökat anslag. Som en del av satsningen Rent hav satsade regeringen i budgetpropositionen för 2018–2020 på insatser för att hantera förorenade sediment. I Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288) förstärkte regeringen arbetet med ytterligare . Enligt regeringen ligger arbetet och kunskapsläget om förorenade sediment långt efter arbetet med förorenade områden på mark. Det behövs därför mer kunskap för att hantera de förorenade sedimentområden som utgör störst risk för miljön och människors hälsa. Regeringen gav därför uppdrag till , geologiska undersökning, , Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna att genomföra insatser för bättre kunskap om bl.a. utbredningen av förorenade sedimentområden, risken för att miljögifter sprids och vilka åtgärdsalternativ som lämpar sig bäst. Uppdraget ska göra det möjligt för myndigheterna att ta fram en långsiktig nationell prioriteringsplan för att genomföra kostnadseffektiva åtgärder. kommer att vara projektledare och ha en samordnande roll i arbetet, som kommer att pågå till . Myndigheterna får använda 2019 för att arbeta med uppdraget. –2021 beräknar regeringen att avsätta ytterligare medel. Regeringen beslutade att satsa , totalt , för att minska miljörisker från vrak längs . Enligt regeringen kan mellan ett och tre miljöfarliga vrak saneras . Havs- och vattenmyndigheten har fått uppdraget att ansvara för den satsningen och riskbedömningen görs med hjälp av riskvärderingsverktyget VRAKA, som tagits fram av . Inför beslut om vilket vrak som ska bärgas på olja bedömer Havs- och vattenmyndigheten sannolikheten för ett läckage, volymen av olja i vraket och var oljan troligtvis hamnar vid ett läckage. Enligt Havs- och vattenmyndigheten finns det ca 17 000 fartygsvrak längs Sveriges kuster, varav 300 har klassats som miljöfarliga. Ett trettiotal av vraken utgör en akut miljöfara eftersom de innehåller stora mängder olja som kan läcka ut okontrollerat. har Havs- och vattenmyndigheten ett samordnande ansvar för utredning och bärgning av miljöfarliga ämnen och spökgarn från vrak. I den arbetsgrupp som arbetar med riskbedömning och bärgning av olja från vrak ingår , , Museer, Försvarsmakten (Marinen) och . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) påtalar regeringen situationen med de hundratals vrak längs med Sveriges kuster som innehåller miljöfarliga ämnen som när de slutligen läcker ut riskerar att skada både växter, djur och människor. De särskilda medel för att hantera miljöfarliga vrak som beslutades om 2018 har resulterat i att Havs- och vatten-myndigheten har undersökt fyra av de 30 mest miljöfarliga vraken i svenska vatten. I tre fall har också bärgningsoperationer av olja och spökgarn genomförts. Havs- och vattenmyndigheten har identifierat att vraket Skytteren (i ) med bred marginal utgör den största miljörisken. Detta innebär att det finns en överhängande risk att vraket i närtid kan börja läcka stora mängder olja okontrollerat. Enligt regeringen innebär den föreslagna satsningen på förstärkning av arbetet med förorenade sediment och miljöfarliga vrak bl.a. att detta miljöfarliga vrak kan hanteras. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att särskilda medel har avsatts för sanering av förorenad mark för bostadsbyggande. Bidraget har varit under uppbyggnad och har av bidraget använts. har totalt elva projekt fått bidrag som skapar förutsättningar för att bygga nya bostadsområden. Enligt regeringen ger bidraget goda samhällseffekter, och det finns ett ökat intresse bland kommunerna vilket resulterat i ett högre utnyttjande av bidraget. Bidrag ger möjligheter att använda redan exploaterade områden, t.ex. gammal industrimark, för att både bygga fler bostäder i centrala lägen och bevara oexploaterad mark och natur. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Miljöforskning. Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . Regeringen behöver ett bemyndigande för att avtal om fleråriga miljöforskningsprojekt ska kunna tecknas, vilket i sin tur är en förutsättning för att medverka i t.ex. EU-gemensamma forskningssatsningar. Bemyndigandet föreslås vara oförändrat jämfört med . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2024. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen. Anslaget får användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas till utgifter för bidrag till verksamheter som främjar handlingsplanen för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Anslaget får även användas till utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet och . Anslaget får vidare användas till utgifter för att täcka eventuellt underskott i prövningsverksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (SERP) i fråga om riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget får även användas till utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med , till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotion. I motion 2019/20:1919 av och (båda L) föreslås att Kemikalieinspektionen flyttas från till . Det skulle enligt motionärerna innebära ett lyft både för staden och för myndigheten. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2) redovisar regeringen att har tillkännagett för regeringen att den statliga närvaron bör öka i hela landet (bet. 2015/16:NU17 punkt 2, rskr. 2015/16:201 och bet. 2015/16:FiU25 punkt 9, rskr. 2015/16:208). I betänkande 2018/19:NU8 om regional tillväxtpolitik konstaterade näringsutskottet att tillkännagivandet om att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter fortfarande bereddes inom och att det därmed inte var slutbehandlat. Utskottet noterade dock att regeringen fattat ett antal beslut om att statliga myndigheters verksamhet ska förläggas eller omlokaliseras till olika orter i landet. Likaså noterades att regeringen i landsbygdspropositionen 2018 (prop. 2017/18:179) uttalade att den anser att de statliga arbetstillfällena utanför storstadsområdena borde öka och att nya myndigheter i första hand borde lokaliseras utanför . Utskottets uppfattning var att regeringens beslut om lokaliseringen av statliga myndigheters verksamhet liksom regeringens bedömning i landsbygdspropositionen låg i linje med tillkännagivande. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 5.3.2) aviserade regeringen att dess arbete med att stärka den statliga närvaron i landet fortsätter. Utgångspunkten ska vara att nya myndigheter ska lokaliseras utanför . Det framgår även av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Social-demokraterna, att inga nya myndigheter ska lokaliseras till . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2) redogör regeringen för förordning (2019:202) om statliga myndigheters lokalisering (Fi2019/01505/SFÖ) som trädde i kraft . Förordningen innebär bl.a. att myndigheter vid beslut om att avveckla ett arbetsställe på en viss ort ska genomföra analyser av verksamhetsmässiga, personella, ekonomiska och regionala konsekvenser inom myndighetens ansvarsområden samt att lokaliseringsbeslut ska fattas av myndighetens ledning. Vidare redovisar regeringen att den –2019 fattat 21 beslut om lokalisering av hela eller delar av myndigheters verksamheter. Merparten av besluten har avsett verksamheter i som har omlokaliserats till andra delar av landet. I och med regeringens beslut om omlokaliseringar, myndigheternas egna initiativ till lokaliseringar och införandet av förordningen om statliga myndigheters lokalisering anser regeringen att tillkännagivandena om att den statliga närvaron bör öka i hela landet är slutbehandlade. 1:7 Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer. Anslaget får användas till utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer. I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:8 Klimatbonus. Anslaget får användas till utgifter för klimatbonusen, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Anslaget får även användas för utgifter som kvarstår för supermiljöbilspremien . Möjligheten att ansöka om bidrag för att förvärva en supermiljöbil upphörde . Regeringen bedömer att en premie vid inköpstillfället är ett effektivt sätt att främja marknadsintroduktion av fordon med låga utsläpp av växthusgaser.