bet · H601TU6 · 2019-02-08 00:00:00 — Kommuner och Landsting (SKL) arbetar med att förbättra förutsättningarna för att cyklister ska kunna cykla på ett säkert och smidigt sätt. SKL arrangerar konferenser och seminarier, bevakar cykelfrågor på nationell nivå samt sprider goda exempel och kunskap i form av handböcker, rapporter och skrifter. SKL har även regeringens uppdrag att samla och sprida goda exempel på insatser som bidrar till ökat cyklande. SKL har gjort en översyn av de handböcker och andra skrifter som finns att tillgå för kommuner som behöver stöd i cykelfrågor. Syftet med översynen har varit att ge dels en samlad bild av vad som finns skrivet, dels vägledning om vilka delar av cykelområdet som bör prioriteras i framtida projekt. I många kommuner finns det inom förvaltningen en person med särskilt ansvar för cykelfrågor. I finns det flera cykelorganisationer. Svensk Cykling är en paraply-organisation för svenska cykelorganisationer. Organisationen arbetar med information och opinionsbildning. Syftet är att öka cyklandet i och att förbättra förutsättningarna för cykling i ett bredare perspektiv. I Svensk Cykling ingår Cykelfrämjandet, , , och Vätternrundan. Cykelfrämjandet är en intresseorganisation för cyklister i och jobbar för en bättre cykelmiljö i , bl.a. genom att driva olika projekt, erbjuda cykelutbildningar eller påverka politiker och trafikplanerare. Arbetet bedrivs såväl lokalt som på riksnivå med syfte att främja cykling för att uppnå bättre miljö och hälsa och för att få en säker trafikmiljö i hela landet. Vidare arbetar man bl.a. med trafik- och infrastrukturfrågor, kampanjer och aktiviteter, cykelturism och cykelturer. () bildades och är ett av landets äldsta specialidrottsförbund. SCF bestod vid ingången av 2018 av 20 distriktsförbund och 443 föreningar. SCF är anslutet till , , , och . Cykelbranschen hette tidigare FoG () och har funnits . Cykelbranschen består av landets ledande varumärken inom cykel när det gäller både försäljning och till-verkning. Cykelbranschen strävar efter att cykeln ska få en högre status, bl.a. genom arbetet med europeiska cykelstandarder. Föreningen anser att framför allt behöver fler cykelbanor till och i städerna så att cykeln får sin rättmätiga plats. för aktiv och hållbar mobilitet är en trafik-säkerhetsorganisation som initierats av Svensk Cykling, Cykelfrämjandet, Cykelbranschen och Cykelåkerier. arbete är inriktat på att följa upp och opinionsbilda utifrån de senaste forskningsrönen och fakta om trafiksäkerhet. Exempel på aktuella frågor är sänkt bashastighet i tätorter, fler säkra passager för oskyddade trafikanter, väl utformad infrastruktur och bättre drift och underhåll av cykel- och gångvägar. Svenska Cykelstäder är en förening som bildades och består av kommuner, regioner och organisationer. Ordinarie medlemmar är 30 svenska kommuner och tre regioner. Föreningen stöds även av sju associerade medlemmar. Svenska Cykelstäder har som målsättning att öka andelen cykelresor, förbättra förutsättningarna för att cykla och höja cyklingens status bland de aktörer som är aktiva inom transportsektorn på , regional och nationell nivå. Föreningen fungerar som en plattform för opinionsarbete, kunskapsutbyte och samverkan mellan dess medlemmar och bedriver även ett nära samarbete med cykelorganisationer som bl.a. Svensk Cykling och Cykelfrämjandet. Nationella cykelrådet är ett samverkansforum för det nationella arbetet för en ökad och säker cykling som leds av . Utöver ingår även , , , Svensk Cykling, SKL, Transportstyrelsen, Region , och VTI. tar det nationella cykelrådet fram nationella cykelbokslut. Syftet med de nationella cykelboksluten är att följa upp och redovisa cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen. Det senaste nationella cykelbokslutet avser 2017 och är ett förenklat bokslut där indikatorerna som bokslutet bygger på inte har utvecklats eller förändrats sedan förra bokslutet (2018:166). Mål och insatser för ett ökat cyklande Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om målsättningar, om en konkret handlingsplan för ökat cyklande och om att inrätta ett nationellt cykelkansli. Utskottet hänvisar bl.a. till den nationella cykelstrategi som regeringen presenterat med inriktning på ökad och säker cykling. Utskottet understryker vikten av mål och uppföljning för ökad och säker cykling och pekar på att det därför är positivt att Trafikanalys har genomfört ett uppdrag med fokus på detta som bereds inom . Utskottet hänvisar även till att Nationella cykelrådet fungerar som ett brett sammansatt samverkansforum för organisationer och myndigheter som verkar för ökad och säker cykling och välkomnar det tillskott inom området som inrättandet av Cykelcentrum vid VTI innebär. Jämför reservation 1 (M). godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål och tillhörande funktions- och hänsynsmål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt en av preciseringarna för funktionsmålet ska förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Enligt hänsynsmålet ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. och (båda C) föreslår i motion 2018/19:1483 yrkande 1 ett skärpt uppdrag för att ta fram målsättning och riktlinjer för ökad cykling. Motionärerna pekar på att cykeln eftersom den är fri från utsläpp och alltid använder förnybar energi i realiteten är det enda riktiga miljöfordonet. Enligt motionärerna har cykeln återtagit sin roll som transportmedel, och har alla förutsättningar att bli ett cykelvänligt samhälle. (MP) påtalar i motion 2018/19:2337 yrkande 1 behovet av konkreta målsättningar för ökat cyklande. Motionären pekar på att det finns nationella målsättningar som har bäring på cykeltrafiken, bl.a. sektorsmålet för transportsektorn inom det klimatpolitiska ramverket och ett etappmål som inriktar sig på de hållbara transportslagen inom miljömålssystemet. Motionären menar att detta inte är tillräckligt och att det behövs nationella målsättningar för hur mycket cykeltrafiken ska öka för att åtgärder och resurser ska kunna inriktas på att öka cykeltrafiken på det sätt som beskrivs i den nationella cykelstrategin. m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2018/19:2901 yrkande 48 på att regeringen under innevarande mandatperiod bör ta fram en konkret handlingsplan för att öka cyklandet i hela landet. Motionärerna framhåller att cykeln spelar en nyckelroll i att göra starkare, friskare och mer hållbart och att en modern transport- och infrastrukturpolitik därför kräver en tydlig vision om hur fler ska välja cykeln som färdmedel. (KD) efterfrågar i motion 2018/19:2916 yrkande 1 ett nationellt cykelkansli som kan arbeta med åtgärder som underlättar för cykling. Motionären anser att den statliga nivån behövs för forskningssammanställning, finansiering, planeringsstöd och utformandet av bra standarder för av cykelinfrastruktur. Motionären konstaterar att det är bra med ett cykelråd vid och det nya centrumet vid VTI, men att det behövs en starkare och mer samlad organisation. Mål för cykling och åtgärder för ett ökat cyklande När det gäller frågan om att utarbeta en handlingsplan eller ta fram målsättningar för ökat cyklande i hela landet vill utskottet inledningsvis framhålla att det är mycket positivt att regeringen presenterade en nationell cykelstrategi med det uttalade syftet att främja en ökad och säker cykling. I den nationella cykelstrategin lyfts fem insatsområden fram som särskilt viktiga i arbetet för ökad och säker cykling, och utvecklingen inom dessa kommer att följas så att regeringen och övriga relevanta aktörer kan fortsätta arbeta och säkerställa att arbetet leder i önskvärd riktning. De fem insatsområdena är som följer: – Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen. – Öka fokus på grupper av cyklister. – Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. – Främja en säker cykeltrafik. – Utveckla statistik och forskning. Regeringen anger i den nationella cykelstrategin att den avser att genomföra åtgärder som stöttar den rekommenderade riktningen i strategin samt att följa det fortsatta arbetet, vilket utskottet välkomnar. Utskottet noterar i sammanhanget att infrastrukturministern som en del i detta arrangerade ett uppföljningsmöte för den nationella cykelstrategin med syftet att presentera resultat som framkommit av de regeringsuppdrag som genomförts med anledning av den nationella cykelstrategin samt ha en gemensam framåtsyftande dialog om det fortsatta arbetet. I mötet deltog företrädare för kommuner, föreningar, branschorganisationer och myndigheter som medverkat i att ta fram den nationella cykelstrategin. I den nationella cykelstrategin pekar regeringen på ett antal politiska mål med betydelse för en ökad och säker cykling. Regeringen pekar bl.a. på övergripande mål för transportpolitiken om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. har därutöver beslutat om två jämbördiga mål: funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). Dessa båda mål har konkretiserats i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden. En av de preciseringar som har gjorts för funktionsmålet anger att förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. När det gäller behovet av målsättningar för cykling och förbättrade möjligheter till uppföljning inom området vill utskottet peka på det uppdrag som Trafikanalys fick att utveckla och föreslå en enhetlig metod för systematiska mätningar av cykeltrafik på lokal och regional nivå samt att analysera möjliga åtgärder för att främja att kommuner och regioner ska välja att börja mäta cyklingen på det sätt som föreslås. I uppdraget ingick även att föreslå möjliga nationella mål för ökad cykling, att diskutera fördelar och nackdelar med att anta sådana mål samt att redogöra för vilka konsekvenserna skulle bli om de mätmetoder, främjandeåtgärder och mål som Trafikanalys rekommenderar fastställs. Trafikanalys presenterade rapporten – mätmetoder och nationella mål (rapport 2018:1). I rapporten pekar Trafikanalys på att en ökad och säker cykling kan bidra till många viktiga samhällsmål som bl.a. folkhälsa, miljö, tillgänglighet och sysselsättning samt att det på regional och nivå förekommer målsättningar som anknyter till alla de nationella mål som cykling har potential att bidra till. Trafikanalys framhåller att en ökad cykling inte är ett mål i sin egen rätt utan ett instrument eller medel för att nå andra mål där det i utformningen av politik och åtgärder för att uppnå en ökad cykling alltid måste vara de verkliga, i sig eftersträvansvärda, målen som ställs i fokus. Trafikanalys menar att den dagliga cyklingen i tätorter är den cykling som har störst potential att bidra till många andra mål och att det därför är där ett etappmål för ökad cykling ska fastställas. Mot denna bakgrund föreslår Trafikanalys ett möjligt nationellt mål om ökad cykling som framhåller att den ökade cyklingen ska bidra till andra målsättningar, och att detta mål kompletteras med ett särskilt etappmål som gäller ökad cykling i tätorter. Trafikanalys rapport bereds inom , och utskottet ser med stort intresse fram emot resultatet av detta. Utskottet påminner även i sammanhanget om att regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att följa upp etappmålet inom miljömålssystemet om ökad gång-, cykel- och kollektivtrafik som regeringen beslutat om. Målet innebär att andelen persontransporter med gång-, cykel- och kollektivtrafik i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik. I uppdraget ingår även att ta fram en plan för den metodutveckling som krävs för att uppföljningen av gång-, cykel- och kollektivtrafik ska ha en kvalitet som är tillräckligt bra för att mål för gång-, cykel- och kollektivtrafik ska kunna följas upp . VTI ska bistå Trafikanalys i arbetet. Enligt uppdraget ska Trafikanalys redovisa den del av uppdraget som rör planen och de indikativa målnivåerna till . Förslaget om ett nationellt cykelkansli När det gäller förslaget om att inrätta ett nationellt cykelkansli vill utskottet inledningsvis åter betona vikten av att främja möjligheterna till ökad och säker cykling i hela landet och välkomnar därför att regeringen som en del i detta har gett VTI i uppdrag att leda ett för cykel –2021. Utskottet konstaterar att VTI kommer att fungera som administrativ värd och leda arbetet med ett nationellt för att samla forskning och utbildning inom cykling. Cykelcentrum invigdes , och satsningen för detta uppgår till –2021. Utskottet ser med stort intresse på det arbete som har inletts samt de avrapporteringar om uppdraget som VTI ska göra till . Utskottet vill här även påminna om att regeringens tidigare cykelsatsningar på 2016 och 2017 har möjliggjort att regeringen i direkt anslutning till den nationella cykelstrategin tagit beslut om totalt sju regeringsuppdrag samt ett bidrag till SKL. Samtliga dessa uppdrag har redovisats till regeringen. Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla de insatser som genomförs av Nationella cykelrådet. Nationella cykelrådet fungerar som ett samverkansforum för det nationella arbetet för en ökad och säker cykling och leds av , men även , , , Svensk Cykling, SKL, Transportstyrelsen, Region , och VTI ingår. tar det nationella cykelrådet fram nationella cykelbokslut. Syftet med de nationella cykelboksluten är att följa upp och redovisa cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att regeringen har presenterat en nationell cykelstrategi vars inriktning är ökad och säker cykling. Utskottet har tidigare uppmärksammat att det vore välkommet med en ytterligare precisering av målen och understrukit vikten av mål och uppföljning för ökad och säker cykling. Enligt utskottets uppfattning är det därför mycket positivt att Trafikanalys har genomfört ett uppdrag med fokus på detta och att detta nu bereds inom . Utskottet ser fram emot att få ta del av resultatet av detta arbete. Utskottet påminner också om att Nationella cykelrådet fungerar som ett brett sammansatt samverkansforum för organisationer och myndigheter som verkar för ökad cykling och välkomnar det tillskott för att öka kunskaperna inom området som inrättandet av Cykelcentrum vid VTI innebär. Mot bakgrund av vad som här anförts finner utskottet inte att det finns anledning att ta något ytterligare initiativ och avstyrker därmed motionerna 2018/19:1483 (C) yrkande 1, 2018/19:2337 (MP) yrkande 1, 2018/19:2901 (M) yrkande 48 och 2018/19:2916 (KD) yrkande 1. Infrastruktur för ökad cykling Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder i transportinfrastrukturen. Utskottet hänvisar bl.a. till den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 som regeringen beslutade om . Utskottet framhåller att det är viktigt att infrastrukturen för cykling utformas på ett sådant sätt att resvägarna och därmed restiderna med cykel så långt som möjligt upplevs som ett fullgott alternativ till andra transporter som har en större miljöpåverkan och att fler därför väljer att använda cykeln som transportmedel. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (KD) och 7 (L). Beslut om vilka transportinfrastrukturåtgärder staten ska vidta fattas genom en s.k. ekonomisk planeringsprocess. Från och med planeringsperioden –2025 tillämpas den modell för ekonomisk planering av transportinfrastruktur som presenterades i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). Modellen omfattar inriktningsplanering, långsiktig åtgärdsplanering och planering av genomförande av åtgärder på kort och medellång sikt. Enligt modellen bör infrastrukturplaneringens långsiktiga inriktning om-prövas ungefär en gång per mandatperiod. Inriktningsplaneringen avslutas med att beslutar om en ekonomisk ram och inriktningen inför en kommande planeringsperiod . Som grund för inriktningsbeslut presenterar regeringen en infrastrukturproposition, som i sin tur baseras på underlag från bl.a. . Utifrån de förutsättningar som inriktningsbeslut ger görs en långsiktig åtgärdsplanering. Den utmynnar i att regeringen fastställer en natio-nell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för den aktuella perioden. Som underlag för beslutet utarbetas ett förslag till en nationell plan av och förslag till länsplaner av respektive länsplaneupprättare, dvs. ett regionalt samverkans-organ, ett självstyrelseorgan eller . Vilka åtgärder i den nationella planen som ska få genomföras beslutas . Baserat på förslag från fattar regeringen ett beslut om vilka åtgärder som får byggstartas de närmast följande tre åren (år 1–3) och ett beslut om vilka åtgärder som bör förberedas för byggstart de därpå följande tre åren (år 4–6). Vid sidan av den ekonomiska planeringen finns en process för fysisk planering av allmänna vägar och järnvägar där frågor om lokalisering, utformning och miljöpåverkan hanteras. Om det finns nödvändiga avgöranden enligt tillämpliga regelverk kan fatta beslut om byggstart för de åtgärder som ingår i regeringens beslut för år 1–3. Ansvarsfördelning för planering, drift och underhåll av cykelinfrastruktur ansvarar för planeringen av det statliga vägnätet, och där ingår infrastruktur för cykel. tar även fram standarder för att skapa förutsättningar för en bra cykelinfrastruktur på det vägnät där myndigheten inte är väghållare. ansvarar för utvecklingen av det statliga nationella vägnätet, som består av väg, medan de regionala plan-upprättarna ansvarar för planeringen av cykelvägar längs det övriga statliga vägnätet, vilket består av ca 9 väg. ansvarar för drift och underhåll och för att åtgärder som är beslutade i den nationella planen och länsplanerna blir genomförda. Kommunerna ansvarar för åtgärder längs kommunala vägar och gator. Den nationella planen för transportsystemet 2018–2029 remitterade ett förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 till ett antal remissinstanser som gavs möjlighet att lämna synpunkter på förslaget till . I förslaget till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 pekar på att säkerheten för cyklister är oacceptabelt låg och riskerar att försämras. Den största andelen allvarligt skadade i trafikolyckor är cyklister, och denna grupp har inte minskat . Tvärtom visar analyser att om cykeltrafiken ökar kommer det att leda till ett ökat antal omkomna och allvarligt skadade cyklister, om inte motåtgärder sätts in. konsta-terar vidare att bristerna i cyklisters säkerhet i hög grad är kopplade till brister i infrastrukturens utformning och skötsel, som det även finns säkerhetsbrister i cykeln som fordon, beteenden och användning av cykel-hjälm. pekar på att prioriteringar inom ramen för den nationella planen tillsammans med länsplanerna har stor påverkan på möjligheten till säker cykling längs statlig infrastruktur, genom bl.a. investeringsåtgärder och underhållsåtgärder. Den nationella planen kan enligt dessutom bidra med statlig medfinansiering till åtgärder på det kommunala vägnätet genom stadsmiljöavtal. Mycket av cyklandet sker utanför det statliga vägnätet, vilket enligt innebär att samordning med andra aktörers, främst kommunernas, insatser är av stor betydelse. I förslaget till nationell plan för perioden föreslår att ca satsas på cykelvägar längs nationella vägar inom ramen för trimnings- och miljöåtgärder, framför allt cykelvägar som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner. Vidare framhålls att cykling är kombinerat med en kollektivtrafikresa, och förslaget innehåller därför också åtgärder som förbättrar möjligheterna att parkera cyklar vid viktiga bytespunkter, framför allt vid busshållplatser längs infarts-leder till större tätorter. I den nationella planen ingår vidare satsningar på trafiksäkerhetshöjande åtgärder som gång- och cykelpassager och portar. Målsättningen är att vidta åtgärder där potentialen för en ökad och säker cykling är störst. Det innebär satsningar i första hand inom eller mellan ett fyrtiotal större tätorter som skapar sammanhängande säkra stråk främst för pendling till arbete och studier. Planförslaget innehåller också investeringar som innehåller cykelåtgärder. föreslås även en satsning på förbättrat underhåll av cykelvägar längs nationella och regionala vägnät som används frekvent året om. I förslaget till nationell plan framhålls att behovet av förbättringar främst gäller eftersom tillgängligheten behöver förbättras året om. I förslaget till nationell plan redogörs för vad planförslaget försöker lösa med utgångspunkt från konstaterade tillstånd och brister i förhållande till de transportpolitiska målen. I en samlad måluppfyllelsebedömning konstateras att en av de allvarligaste bristerna när det gäller funktionsmålet är ett stort behov av mer sammanhängande cykelvägnät med god underhållsstandard. konstateras att prioriteringar i den nationella planen har måttlig till stor påverkan, beroende på hur åtgärderna genomförs i samverkan med andra aktörers åtgärder då den största delen cykelvägar ligger på regional och infrastruktur. Regeringen fattade beslut om en nationell plan för transportinfrastrukturen 2018–2029 (Fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029, beslut om byggstarter –2020, beslut om förberedelse för byggstarter –2023 samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2029). En skrivelse till med anledning av den fastställda planen beslutades av regeringen (skr. 2017/18:278). Skrivelsen kommer att behandlas av utskottet senare under . och (båda C) påtalar i motion 2018/19:1483 yrkande 4 behovet av infrastruktur. Enligt motionärerna saknas det infrastruktur för att ta till vara den potential som finns i att fler väljer cykeln som transportmedel. Motionärerna efterfrågar vidare en nationell cykelplan som utgår från att det byggs cykelbanor längs med det nationella vägnätet (yrkande 5). Motionärerna menar att en nationell cykelplan ska finnas som utgår från att det alltid byggs en cykelbana längs med det nationella vägnätet och inte som att det finns möjlighet till cykling i vägrenen. Vidare föreslår motionärerna att planen också bör hantera de saknade länkar som uppstått i och med anläggandet av de s.k. två-plus-ett-vägarna med vajer (yrkande 6). Enligt motionärerna omöjliggör dessa vägar en säker cykeltrafik längs många sträckningar där alternativa cykelvägar saknas. Motionärerna efterfrågar i samma motion även väl belysta cykelbanor och andra trygghetsskapande åtgärder som underlättar cykling året runt (yrkande 9). Motionärerna understryker att bra cykelbanor är både tillräckligt breda för att möjliggöra omkörning och väl belysta så att hinder och korsningar syns väl. Säkra cykelbanor innebär enligt motionärerna också att de är väl underhållna, utan sprickor, hål, kanter eller utstickande vegetation. m.fl. (L) pekar i partimotion 2018/19:2059 yrkande 7 i denna del på behovet av fler sammanhängande regionala cykelstråk för att göra det lättare att cykla längre sträckor. Motionärerna betonar att cykling är bra för både miljön och folkhälsan som trängseln minskar. är det enligt motionärerna ett problem för många cyklister att det finns alltför många ogenomtänkta trafikmiljöer som inte främjar cyklingen och inte heller någon sammanhållen planering. m.fl. (L) efterfrågar i partimotion 2018/19:2255 yrkande 10 underlättad cykelpendling.