bet · H601SkU11 · 2019-03-07 00:00:00 — sänktes skattesatsen till av taxeringsvärdet, sänktes skattesatsen till av taxeringsvärdet och föreslås skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet. Ändringarna ska träda i kraft successivt vid fyra olika tidpunkter: , , och . Ändringarna ska tillämpas första gången på fastighetsskatt för , 2018, 2019 respektive 2020. I energiöverenskommelsen konstateras att svensk kärnkraft står inför stora investeringsbehov för att möta kommande säkerhetskrav. har beslutat att dessa krav behöver vara uppfyllda 2020 eftersom reaktorerna i annat fall inte får drivas vidare. Det har redan fattats beslut om att fyra reaktorer ska avvecklas till 2020. Kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Principerna från regeringens proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik kvarstår och innebär bl.a. följande: • Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. • Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. • Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. • Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. • Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. I enlighet med energiöverenskommelsen föreslog därför regeringen att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas med start . Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas i två steg. I ett första steg sänktes skattesatsen , från till per megawatt och kalendermånad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Det avdrag som medges när reaktorer är ur drift som överstiger 90 kalenderdygn sänktes från till per megawatt och överskjutande kalenderdygn för att avspegla den förändrade skattesatsen. I ett andra avslutande steg upphävdes lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer . Den slopade skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och sänkningen av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk ska enligt energiöverenskommelsen finansieras genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft som elintensiv industri ska undantas. Regeringens bedömning är att skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft bör finansieras genom en höjning av normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänstesektorn. För att finansiera skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft behöver normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft sammantaget höjas med . innebär utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 att en större del av finansierings- behovet uppstår , varför en större del av höjningen av energiskattesatsen också behöver ske dessa år. För att finansiera de stegvisa skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft i enlighet med energiöverenskommelsen föreslår regeringen att normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft höjs i två steg. Att energiskattesatsen föreslås höjas i två steg, när skattesänkningarna sker , motiveras främst av att det är önskvärt att begränsa antalet regeländringar. Genom ett första steg höjdes skattesatsen för andra halvan av 2017 med . Denna höjning till föreslås komma till uttryck genom en ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Eftersom helårseffekten av denna skattehöjning uppstår 2018, finansierar energiskattehöjningen 2017 såväl de två stegen i avvecklingen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 som de två första sänkningarna av skattesatsen för vattenkraftverk –2018. Genom ett andra steg genomfördes en lagreglerad höjning av skattesatsen motsvarande summan av en indexomräknad skattesats enligt en prognos för prisutvecklingen fram t.o.m. och , vilket innebär en skattesats om för . Höjningen av energiskattesatsen med per kilowatt-timme 2019 bedöms finansiera de två återstående stegen av sänkningarna av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk –2020. I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås att fastighetsskatten för vindkraft ska justeras till den normala industrifastighetsskatten. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2016/17:142 Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen. I propositionen lämnade regeringen förslag på beskattningsändringar som motiverades av ramöverenskommelsen på energiområdet. Förslagen innebär att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer fasas ut i två steg, att fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks i fyra steg samt att energiskatten på elektrisk kraft höjs i två steg. Vidare lämnas förslag på vissa förenklingar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och är inte berett att tillstyrka ytterligare förändringar av fastighetsskatten för elproducerande enheter. Motionsförslaget avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändrad boendebeskattning. Jämför reservation 15 (SD), 16 (C) och 17 (V). Gällande rätt och bakgrund Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansierades genom att taket för uppskovsbelopp sänktes . Kostnaden för lagfart varierar beroende på om man har köpt, ärvt eller fått en fastighet i gåva. Vid gåva och arv betalas normalt ingen stämpelskatt. Däremot betalas en expeditionsavgift på . Är det exempelvis flera olika förvärvare eller servitut på flera olika fastigheter innebär det flera expeditionsavgifter. Expeditionsavgiften är tänkt att täcka kostnaden för handläggningen. Vid köp av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar betalas, utöver expeditionsavgiften, en stämpelskatt. Skatten beräknas på det högsta egendomsvärdet (köpesumman alternativt taxeringsvärdet). För privatpersoner och bostadsrättsföreningar är stämpelskatten för lagfart och inskrivning av tomträtt (lägsta kostnad är ) och för juridiska personer (aktiebolag, föreningar m.fl.) . Stämpelskatten på inteckningar i fast egendom eller tomträtt är av det intecknade beloppet. Innehav av hyresbostäder utgör näringsverksamhet, vilket utöver fastighetsavgiften medför en löpande konventionell beskattning i form av skatt på näringsverksamheten. Medel som sparas eller sätts av för framtida underhåll beskattas . I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde före skattereformen 1990 fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt skattemässigt jämna ut sina inkomster. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfond, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Vid beräkning av näringsverksamhet kan avdrag göras för avsättning till periodiseringsfond. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . överlämnade betänkandet Vissa bostadsbeskattningsfrågor till regeringen (SOU 2014:1). Kommitténs uppdrag har bestått av fem delar, varav den första avser beskattningen av hyresbostäder, den andra beskattningen av delägare i oäkta bostadsföretag och den tredje beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar. Den fjärde delen avser reglerna om skattereduktion för ROT-arbete och den femte delen skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. För att förbättra den skattemässiga ställningen för hyresrätter föreslår kommittén att den kommunala fastighetsavgiften för hyresrätter avskaffas, om hyresrätten upplåts för bostadsändamål inom ramen för en näringsverksamhet. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden omfattas inte av förslaget. Kommittén föreslår att kooperativa hyresrättsföreningar som hyr de lägenheter som hyrs ut till medlemmarna ska beskattas på samma sätt som föreningar som äger de lägenheter som hyrs ut till medlemmarna. Detta innebär att förstnämnda föreningar inte ska beskattas för hyresrelaterade inkomster. Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet presenterade Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet sitt slutbetänkande Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (SOU 2017:27). Uppdraget var att utreda de samhälls-ekonomiska effekterna av möjligheten att skattefritt sälja fastigheter i paketerad form. I uppdraget ingick att göra ett antal kartläggningar och analyser, bl.a. av den skattemässiga situationen för företag i fastighetsbranschen, förekomsten av paketering av fastigheter, skattereglernas påverkan på ägar- respektive organisationsstrukturen samt rörligheten i fastighetsbranschen. På grundval av genomförda analyser ska utredaren bedöma om fastighetsbranschen eller investeringar i fastigheter kan anses vara skattemässigt gynnade. Vidare omfattade uppdraget vissa frågor om stämpelskatt. Utredningen föreslår bl.a. sänkt stämpelskatt från till . Utredningen bereds inom . I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 22 föreslås att det tillsätts en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. I motion 2018/19:447 av (SD) yrkandena 3 och 4 föreslås att studentbostäder ska klassificeras som elevhem och att studentkorridorer ska beskattas som en enhet snarare än som enskilda studentrum. I motion 2018/19:449 av (SD) yrkandena 1 och 5 föreslås att skattefrihet vid delvis uthyrning ska införas för att minska trycket på bostadsmarknaden och att skattefria underhållsfonder ska införas. I motion 2018/19:665 av (MP) föreslås att fastighetsägaren ska ges rimlig tid att återuppföra bostadshus efter brand innan tar ställning till eventuell ändrad fastighetsstatus. I motion 2018/19:720 av (M) föreslås att regeringen ska överväga att avskaffa stämpelskatten. Även i motion 2018/19:1108 av (M) föreslås att regeringen ska överväga att avskaffa stämpelskatten. I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 16 och 20 föreslås att beskattningen av obebyggd tomtmark ska utredas, att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder och studentrum ska avskaffas genom att dessa bostäder klassificeras som elevhem och att skattefria underhållsfonder ska införas för att skapa förutsättningar att hålla nere hyrorna och för att finansiera framtida renoveringar. I motion 2018/19:1841 av (M) föreslås en översyn av stämpelskatterna vid fastighetsköp och belåning av fastigheter. I motion 2018/19:1963 av (S) föreslås en översyn av hur rättvisa villkor mellan upplåtelseformerna kan uppnås. I motion 2018/19:2700 av Per Åsling och (båda C) föreslås att regeringen ska överväga att införa ett nytt stickår. I kommittémotion 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 23 föreslås att det införs ett system där fastighetsägare ges möjlighet att avsätta medel för framtida renoveringar i en skattefri underhållsfond. har överlämnat sitt betänkande Vissa bostadsbeskattningsfrågor (SOU 2014:1) till regeringen. Kommitténs uppdrag har varit att se över beskattningen av hyresbostäder, av delägare i oäkta bostadsföretag och av kooperativa hyresrättsföreningar. Vidare har uppdraget bestått av att utreda reglerna om skattereduktion för ROT-arbete samt skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. betänkande bereds inom . Utskottet finner inte anledning att föregå denna beredning. Frågan om en översyn av stämpelskatten och dess utformning är aktualiserad inom genom Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. Utskottet finner inte heller här skäl att föregripa regeringens beredning. Utskottet har avslagit motsvarande yrkanden om att fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas (bet. 2017/18:SkU9). Som framgår av tidigare behandling har utskottet därvid anfört att den kommunala fastighetsavgiften för hyresenheter ändrades genom att både taket och procentsatsen sänktes samt att den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus på detta sätt har fått ett genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och är heller inte nu berett att tillstyrka motionsförslag om förändrad eller slopad fastighetsavgift. Utskottet har vid tidigare behandlingar av olika motionsförslag om utbyggda skattefria reserveringsmöjligheter avstyrkt förslag om att reservera obeskattade medel till underhållsfonder i hyreshus med hänvisning till principerna bakom skattereform. Utskottet finner inte skäl att frångå sitt ställningstagande. Enligt tidigare lydelse av 3 § fjärde stycket lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, förkortad FSL, fanns möjlighet att sätta ned fastighetsskatten om en byggnad som var avsedd för användning inte kunnat användas eller hyras ut på grund av en eldsvåda eller liknande händelse. Vidare utgjorde samtliga grunder för nedsättning av fastighetsskatten, t.ex. brand, även grund för justering av taxeringsvärdet. Med hänsyn till det angelägna i att förenkla regelverket och mot bakgrund av de principiella betänkligheterna i möjligheten till dubbel skattelättnad ansåg regeringen att nedsättningen skulle utmönstras helt när regeringen föreslog att den statliga fastighetsskatten skulle ersättas med en fastighetsavgift. Utskottet tillstyrkte förslaget, och införde de nya reglerna (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). Utskottet har inte ändrat uppfattning om grunden för att avskaffa nedsättningsmöjligheten. Utskottet konstaterar att Socialdemokraterna, i den sakpolitiska överenskommelsen som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras, som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Utskottet är inte berett att föregripa den pågående beredningen. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om förändrade skatteregler vid uthyrning av bostäder till studerande. För att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet mer effektivt och på så vis stimulera till en rörligare arbetsmarknad höjdes schablonavdraget för uthyrning av privatbostäder från till (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). började lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad att gälla. Den största nyheten med lagen är att den ger hyresvärden och hyresgästen en större frihet att komma överens om hyran. Lagen gäller när en lägenhet hyrs för att användas som bostad under förutsättning att uthyrningen inte sker i en näringsverksamhet. En person som hyr ut en bostad som han eller hon inte har behov av bedriver normalt inte näringsverksamhet. En person som hyr ut tre bostäder eller fler anses normalt bedriva näringsverksamhet. Om en person upplåter flera bostäder gäller lagen bara för den första upplåtelsen. För de senare gäller i stället reglerna i 12 kap. jordabalken (hyreslagen). De bostäder som hyrs ut enligt lagen kan t.ex. vara villor, bostadsrättslägenheter som hyrs ut av bostadsrättshavaren, möblerade och omöblerade rum eller ägarlägenheter. En uthyrning av en hyresrätt i andra hand omfattas dock inte av lagen. I motion 2018/19:1113 av (M) föreslås att en skattebefrielse vid bostadsuthyrning till studerande ska ses över. I budgetpropositionen aviserade regeringen det största bostadspolitiska paketet . Paketet innehåller bl.a. ett investeringsstöd som främjar byggande av energieffektiva hyresbostäder och bostäder till studerande med rimliga hyror. Detta innebär att stöd får lämnas bl.a. till den som anordnar nya bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med befolkningstillväxt och bostadsbrist. I den sakpolitiska överenskommelsen som slöts mellan Socialdemokraterna, anges bl.a. att investeringsstöden för hyresrätter ska göras om och att stöden ska koncentreras, effektiviseras samt riktas om mot hyresrätter i hela landet. Vidare anges att fler bostäder behövs för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad, för att människor ska kunna flytta dit jobben finns och för att bryta den växande boendesegregationen. Regeringen tillsatte en utredning med syfte att bl.a. föreslå åtgärder som bidrar till att bostadssökande erbjuds fler hyreslägenheter på godtagbara villkor (SOU 2017:86 Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning). Utredningen presenterade sitt betänkande , i vilket man bl.a. föreslår ändrade bytesregler för hyresrätter och skärpta sanktioner om byten skett mot ersättning, ändrade regler för hyressättning vid andrahandsuthyrning samt strängare åtgärder mot otillåten andrahandsuthyrning. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrad kapitalvinstbeskattning vid fastighetsförsäljning och om ändrade regler för beräkning av kapitalvinst. Jämför reservation 18 (M) och 19 (KD). En kapitalvinst som uppkommer vid försäljning, byte och liknande överlåtelser av en tillgång beskattas utan hänsyn till hur länge tillgången har innehafts. Den allmänna skattesatsen för kapitalvinster är . Till följd av kvoteringsregler som anger hur stor del av vinsten som ska tas upp till beskattning blir den faktiska beskattningen lägre för vissa slag av tillgångar. När det gäller fysiska personers avyttringar av privatbostadsfastigheter medför kvoteringen att av kapitalvinsten beskattas. Av kapitalförlusten vid avyttring av en privatbostadsfastighet ska dras av (45 kap. 33 § IL). Vid avyttring av en fastighet beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången (försäljningspriset) minskad med utgifterna för avyttringen (försäljningsutgifterna) och omkostnadsbeloppet. Om den sålda fastigheten är en ersättningsbostad ska vinsten vid kapitalvinstberäkningen ökas med det uppskovsbelopp säljaren har fått. Som ersättning eller försäljningspris räknas det pris som avtalats mellan säljare och köpare. Utgifter för avyttringen ska avräknas från ersättningen och inte inräknas i omkostnadsbeloppet (44 kap. 13 § IL). Som försäljningsutgifter räknas mäklarutgifter och annan försäljningsprovision, advokatutgifter, utgifter för värdering av fastigheten och andra utgifter som säljaren har haft för försäljningen. De principer för kapitalvinstbeskattning av fastigheter som beskrivits ovan gäller också för bostadsrätter. Icke yrkesmässig avyttring av bostadsrätter beskattas alltså i kapital, medan yrkesmässig avyttring beskattas i näringsverksamhet. För vinster från fysiska personers avyttringar av permanentbostäder i små-hus och äkta bostadsrätter, dvs. i princip bostäder där avyttringen beskattas med 22 procents kapitalvinstskatt, kan uppskov med vinstbeskattningen beviljas om den avyttrade bostaden (ursprungsbostaden) ersätts med en annan bostad (ersättningsbostaden) inom från avyttringen. Som villkor gällde tidigare att både ursprungsbostaden och ersättningsbostaden skulle ligga i . Genom en lagändring utvidgades uppskovs-möjligheten till att också avse bostäder som ligger i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De nya bestämmelserna gäller för avyttringar fr.o.m. , men får på begäran av den skattskyldige tillämpas även på avyttringar som skedde –. anpassades systemet för att göra det möjligt för att följa upp att obeskattade vinster på ersättnings-fastigheter i utlandet återförs till beskattning i . I samband med att den statliga fastighetsskatten på bostäder avskaffades 2008 och ersattes med en fastighetsavgift höjdes kapitalvinstskatten för privatbostäder från av vinsten. Möjligheten att skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten genom uppskov kvarstod, men nya uppskovsbelopp begränsades till högst . Vidare ändrades beräkningen av uppskovsbeloppets storlek när ersättningsbostaden var billigare. Möjligheten till fortsatt uppskov när en bostad övergår genom arv, testamente, gåva eller bodelning slopades med undantag för vissa övergångar inom familjen. Som en del i finansieringen av den nämnda omläggningen av bostads-beskattningen är uppskovsbeloppen räntebelagda års taxering genom att den som har fått uppskov ska ta upp en schablonintäkt i inkomst-slaget kapital. Schablonintäkten beräknas till av det uppskovs-belopp som finns vid ingången av inkomståret. Skatten är sedan av schablonintäkten. Skatten motsvarar därmed av uppskovs-beloppet. Vidare sänktes taket för uppskovsbeloppet från till för avyttringar som sker fr.o.m. . beslutade att enligt regeringens förslag införa tidsbegränsade förändringar av reglerna för uppskov med beskattningen av kapitalvinsten. För försäljningar som genomförs till slopas taket för uppskovsbeloppet vid försäljning av privatbostäder. Dessutom infördes en ändring av metoden för att beräkna uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad, som bl.a. innebär att uppskov alltid kan ges på någon del av vinsten. Denna beräkningsmetod är en återgång till det system som gällde . Syftet med förändringarna är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I motion 2018/19:222 av (SD) föreslås att kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder ska sänkas för att få igång flyttkedjor. I motion 2018/19:308 av (SD) föreslås en utredning om att avskaffa vinstskatten vid småhusförsäljning. I motion 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 1 föreslås att regeringen ska överväga att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att ta bort eller minska kapitalvinstbeskattningen vid bostadsflytt för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I motion 2018/19:648 av i (SD) föreslås att det ska utredas om inköpspriset för en permanentbostad vid försäljning bör justeras för inflation vid beräkning av realisationsvinst. I motion 2018/19:2278 av (M) föreslås en översyn av den gällande lagstiftningen för att åstadkomma en likvärdig behandling vid kapitalvinstbeskattning av bostäder. I kommittémotion 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås en översyn av beskattningen när det gäller att köpa, äga och sälja sin bostad. I motion 2018/19:2475 av (M) föreslås att en översyn av kapitalvinstbeskattningen ska övervägas för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 34 föreslås en översyn av kapitalvinstskatten, taket på uppskovsbeloppet och den ränta som gäller för uppskov för att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden. I kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 föreslås att betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad för att öka rörligheten på bostadsmarknaden och att räntan på uppskovet motsvarande statens kreditkostnader ska höjas. Utskottet har avslagit motsvarande yrkanden om en översyn av beskattningsreglerna för kapitalvinster på bostäder (senast i bet. 2017/18:SkU9). Utskottet framhöll därvid att på regeringens uppdrag har redovisat flera förslag på ändringar av kapitalvinstbeskattningen av privatbostäder i promemorian Förenklad beskattning och förbättrad service vid försäljning av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter. Frågan bereds inom .