bet · H601UU8 · 2019-01-01 00:00:00 — generalsekreterare utsåg ett utredningsteam (follow on mechanism) som ska stödja de kongolesiska myndigheterna i utredningen under ledning av den kanadensiska åklagaren . som har framkommit av teamets rapporter till rådet om att samarbetet med teamet från kongolesisk sida brustit på flera områden och att den pågående kongolesiska utredningen och rättegången inte nått upp till godtagbar standard ur rättssäkerhetssynpunkt är enligt utskottet beklagliga. att regeringen efter mordet på olika sätt har drivit frågan om ansvarsutkrävande i de berörda fallen, bl.a. genom att förorda stärkta krav på kongolesiska myndigheter att samarbeta med undersökningsteamet. även välkommet att regeringen mer generellt har verkat för olika åtgärder som kan öka säkerheten för denna typ av experter framöver. verkat för införandet av ett nytt listningskriterium när det gäller attacker mot sanktionsexperter, och hölls ett seminarium i för humanitära och humanitärrättsliga experter. Utskottet framhåller vikten av att fortsätter att driva på för att omständigheterna kring morden klarläggs fullt ut och för att de ansvariga för morden ställs till svars. Frågorna om nedrustning och kärnvapenförbudet har utskottet behandlat i betänkande 2018/19:UU12 och hänvisar därför dit. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2018/19:723 (V) yrkandena 22 och 24, 2018/19:1366 (SD) yrkande 1, 2018/19:2777 (KD) yrkandena 12 och 17, 2018/19:2859 (C) yrkandena 6 och 15, 2018/19:2903 (M) yrkande 17 i denna del, 2018/19:3089 (KD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:3090 (C, L) yrkande 2 i denna del och 2018/19:3091 (M) yrkande 1 i denna del. Utvärdering av kampanjen och medlemskapet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en oberoende utvärdering av medlemskapet och tillkännager detta för regeringen. Skrivelsen beskriver bl.a. de svenska utgångspunkterna för medlemskapet, tematiska prioriteringar och geografiska prioriteringar. Skrivelsen redovisar även de åtgärder som har vidtagits när det gäller förankring, offentlig diplomati och utåtriktad verksamhet. Ytterligare områden som behandlas är arbetsformer, resultat, uppföljning och en framåtblick. framhäver i motion 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 17 bl.a. vikten av att det svenska medlemskapet i säkerhetsrådet utreds när det gäller resultat och kostnader. I kommittémotion 2018/19:3089 av m.fl. (KD) uttrycks i yrkande 1 kritik mot att kampanjen till säkerhetsrådet bl.a. var kostsam och icke-transparent och inte tog hänsyn till EU-perspektivet. I kommittémotion 2018/19:3090 av m.fl. (C, L) yrkande 1 vill motionärerna se en oberoende och fristående utvärdering av de svenska aktiviteterna . I yrkande 2 anförs bl.a. att kampanjen saknade transparens och att det fanns brister i förankringen i . I kommittémotion 2018/19:3091 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att regeringen skyndsamt bör återkomma med en redovisning av kostnaderna för medlemskap i säkerhetsrådet. anser också att regeringen bör tillsätta en extern och oberoende granskning av kampanjen till säkerhetsrådet. Utskottet behandlade kandidatur till i betänkande 2014/15:UU15 och uttalade då sitt stöd för kandidaturen. Utskottet ansåg bl.a. att kandidaturen stod på en solid grund med beaktande av omfattande FN-engagemang och framhöll att kampanjen inte fick medföra att röst till stöd för mänskliga rättigheter i världen försvagas. behandlade kandidaturens genomförande i betänkande 2017/18:UU11. konstaterades bl.a. att utskottet beslutade att följa upp och utvärdera kampanjen och att denna utredning presenterades för utskottet . Därutöver redovisade betänkandet de granskningar som har gjorts i KU om kampanjen och hanteringen av handlingar (bet. 2016/17:KU20, bet. 2017/18:KU20). Betänkandet redogjorde också för behandlingen i utskottet av UD:s interna utvärdering av säkerhetsrådskampanjen. av UD:s interna utvärdering har anmälts till KU (KU-anm. 2017/18:37). utfrågning hölls med utrikesministern om anmälan inom ramen för betänkande 2018/19:KU20. I betänkandet anför konstitutions- utskottet bl.a. att det framstår som att det har funnits en viss diskrepans mellan departementets bedömning och utvärderarens tolkning av uppdraget. framhåller vikten av att departementet vid uppdragsförhållanden dels ser till att uppdragets karaktär och frågan om självständighet noggrant gås igenom i förväg, dels regelmässigt gör en noggrann tryckfrihetsrättslig analys i syfte att säkerställa att all hantering av handlingar sker i överensstämmelse med regelverket om handlings- När det gäller UD:s hantering av respektive utrikesutskottets begäran om att få ta del av utvärderingen anser att uppgifterna i granskningen ger vid handen att det besked som lämnades till var otydligt och delvis missvisande. På grund av detta förtogs i praktiken möjligheten att begära att få saken prövad av myndigheten genom ett beslut av ett statsråd och i sista hand av regeringen. anser att departementets hantering av begäran har brustit. När det gäller utrikesutskottets begäran anför att om en begärd handling inte är allmän och departementet av det skälet inte efterkommer begäran får det förutsättas att departementet och utskottet har en dialog om detta. noterar att ledamöter från utrikesutskottet gavs tillfälle att ta del av det aktuella materialet hos departementet. Den diskussion som följde på utrikesutskottets begäran av en formell prövning av frågan drog emellertid ut innan handlingarna slutligen expedierades. Granskningen visar också att ofullständig information lämnades till utrikesutskottet, och konstitutions- utskottet understryker betydelsen av att departementet lämnar fullständig och anser att det är synnerligen bekymmersamt att UD:s hantering av handlingar återkommande har gett upphov till klagomål som har uppmärksammats i olika tillsyns- och inte undgå ansvar för de brister som utskottet har påtalat i detta ärende. välkomnar de insatser som har gjorts inom ramen för ett åtgärdsprogram som har omfattat hela utrikesförvaltningen och förväntar sig att departementet kommer till rätta med de tillkortakommanden som rör hanteringen av handlingar. Som beskrevs ovan var en av prioriteringarna i medlemskapsprogrammet transparens, både inom säkerhetsrådet och externt som en del av den offentliga diplomatin. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla den parlamentariska dimensionen. Inför medlemskapet översände UD ett dokument till utskottet med titeln och former för dialog med inför och under medlemskap i säkerhetsrådet 2017–2018. Av dokumentet framgår att följande rutiner och former för kontakter med utskottet skulle tillämpas: •två möten med UD:s ledning för information om förberedelsearbetet •månadsvisa möten på hög tjänstemannanivå för information om rådets dagordning och agerande •i särskilda frågor som direkt berör informeras utskottet i den ordning som gäller allmänt för utrikespolitiska frågor •information/delgivningar till utskottet •skriftlig information från om säkerhetsrådet och dess arbete •information om källor för information och uppdatering. Det framgår också av dokumentet att information skulle lämnas till och i kammaren och att riksdagsdelegationer som besöker , i den utsträckning arbetet medgav, skulle få inblick i säkerhetsrådets arbete. Utskottet konstaterade att information regelbundet har lämnats till utskottet på tjänstemannanivå om arbetet i säkerhetsrådet. Utrikesministern har vid ett antal tillfällen föredragit frågor relaterade till medlemskapet i säkerhetsrådet för utskottet och har även medverkat i utskottets öppna utfrågning om medlemskap i säkerhetsrådet . Utskottet informerades även inför medlemskapet. Utskottet konstaterar vidare att utrikesministern vid ett antal tillfällen deltagit i interpellationsdebatter med anknytning till frågor i säkerhetsrådet men att regeringen inte lämnat särskild information i kammaren om arbete i säkerhetsrådet. Utskottet noterar att medlemskap vilade på ett ordförandeskapsprogram som presenterades och som återfinns i en bilaga till skrivelsen. Till grund för programmet låg, enligt skrivelsen, bl.a. bidrag från civilsamhällesorganisationer, forskare och experter samt förberedande konsultationer med andra säkerhetsrådsmedlemmar. Programmet vilade på en s.k. bottenplatta som utgjordes av folkrätt, mänskliga rättigheter, jämställdhet och ett humanitärt perspektiv. Två grundläggande ansatser var att arbeta för resultat och ökad transparens. Därutöver innehöll programmet ett antal tematiska och geografiska prioriteringar. Utskottet konstaterar att de tematiska prioriteringarna, som skulle få genomslag i den geografiska kontexten, innefattade följande områden: •Nya säkerhetsfrågor (t.ex. klimat, migration, pandemier och naturkatastrofer) •Samarbete med regionala organisationer. I skrivelsen anges att ytterligare tematiska prioriteringar tillkom i rådet, t.ex. skyddet av sjukvård i väpnad konflikt. Även barn och väpnad konflikt är en tematisk fråga som har lyfts fram av regeringen. Utskottet informerades om programmet av utrikesrådet , UD. I betänkande 2017/18:UU11 noterade utskottet dessa prioriteringar och underströk vikten av att fortsätter att vara en kritisk vän till FN och en stark röst för ett mer effektivt och transparent FN. I skrivelsen framhålls att utgångspunkten för säkerhetsrådsmedlemskap var att värna och främja FN:s grundtanke om samarbete för internationell fred och säkerhet. skulle vidare sträva efter att bidra till att säkerhetsrådet tog ansvar för sin huvuduppgift att upprätthålla internationell fred och säkerhet genom att skulle vara en principfast, ansvarsfull, dialoginriktad, öppen och lösningsorienterad medlem. Skrivelsen består till stor del av en genomgång av de olika geografiska och tematiska frågor som har diskuterats under medlemskapet, inklusive det svenska agerandet i de olika frågorna. Det finns även redogörelser för s.k. subsidiära organ, de svenska ordförandeskapen, den utåtriktade verksamheten och utrikesförvaltningens arbetsformer. Skrivelsen innehåller slutligen en mer övergripande beskrivning av resultaten av medlemskapet i säkerhetsrådet, den uppföljning som har gjorts av regeringen och en framåtblick. Detta innefattar även lärdomar för utrikesförvaltningen. Utskottet vill tydliggöra att detta betänkande inte är avsett att vara en fullödig genomgång eller utvärdering av det svenska agerandet under medlemskapet utan att det mot bakgrund av motionsyrkandena fokuserar på ett antal övergripande frågor och några av de tematiska och geografiska frågor som behandlades under medlemskapet. Enligt utskottet är behandling av skrivelsen och motionerna genom detta betänkande ett led i utvärderingen av medlemskapet. Utskottet anser att det är naturligt att regeringen redovisar arbetet i säkerhetsrådet i en skrivelse till men att skrivelsen behöver kompletteras med en oberoende utvärdering för att granska arbete och inflytande i säkerhetsrådet. Utskottet ser behov av en oberoende utvärdering som är fristående från regeringen och som görs av meriterade forskare eller andra som självständigt kan utvärdera resultaten av det svenska medlemskapet och försöka bedöma vilka de bestående resultaten har blivit. En sådan utvärdering vore även av nytta inför eventuella framtida medlemskap i säkerhetsrådet och för andra nordiska länder och EU-medlemmar som söker en plats i säkerhetsrådet. En sådan utvärdering bör ha i beaktande den ökande skepsisen mot gemensamma och multilaterala lösningar, de låsningar och formella och informella hinder som finns i säkerhetsrådet för att hantera vissa frågor och de förutsättningar som finns för ett mindre land som att påverka, som beskrivs tidigare i betänkandet. Utskottet konstaterar att regeringen ställer sig positiv till en oberoende och fristående utvärdering av medlemskapet i säkerhetsrådet. Olika möjligheter för utskottet att initiera en sådan utvärdering har undersökts men utskottet konstaterar att detta inte har kunnat komma till stånd. Utskottet konstaterar att KU har granskat kostnaderna för kampanjarbetet i betänkande 2016/17:KU20. I skrivelsen anges att kostnaderna för medlemskap i ska redovisas så snart arbetet med att sammanställa dem är slutfört. Utskottet mottog en sammanställning från UD av särskilda kostnader avseende medlemskap i . Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen föreslog att anslaget 4:1 m.m. tillförs 2017 och 2018 för insatser relaterade till det svenska medlemskapet i som stärker regeringens arbete med fredsdiplomati, kvinnors aktiva deltagande i fredsprocesser, folkrätt och mänskliga rättigheter, för att förebygga och hindra återfall i konflikter. Utskottet noterade detta i sitt yttrande 2016/17:UU2y och biföll regeringen förslag (bet. 2016/17:KU1, rskr. 2016/17:72). Utskottet konstaterar att det arbete som har genomförts med koppling till medlemskapet i säkerhetsrådet inom ramen för den ordinarie verksamheten på UD och utlandsmyndigheterna inte särredovisas och därmed inte ingår i sammanställningen från . Av sammanställningen framgår att den totala kostnaden för medlemskapet som hänförs till anslag inom utgiftsområde 1 var ca t.o.m. . Det framgår vidare att de som tilldelades i budgetpropositionen fördelades till med . Av sammanställningen framgår även att projektmedel om ca inom utgiftsområde 5 och 7 kan hänföras till satsningar som har genomförts med anledning av plats i säkerhetsrådet. Med hänvisning till vad utskottet anför ovan om utvärdering och kostnaderna för säkerhetsrådet anser utskottet att regeringen bör initiera en oberoende och fristående utvärdering av resultatet av och kostnaderna för medlemskapet i säkerhetsrådet 2017–2018. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Detta innebär att utskottet tillstyrker motion 2018/19:3090 (C, L) yrkande 1 och avstyrker motionerna 2018/19:2903 (M) yrkande 17 i denna del, 2018/19:3089 (KD) yrkande 1, 2018/19:3090 (C, L) yrkande 2 i denna del och 2018/19:3091 (M) yrkande 2. 2018/19:UU8UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Kvinnor, fred och säkerhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvinnor, fred och säkerhet. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (C, L) och 9 (KD) samt det särskilda yttrandet (C). Skrivelsen beskriver läget för genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet och de målsättningar som hade på området. Vidare beskrivs hur har arbetat för att integrera agendan och ett jämställdhetsperspektiv på olika sätt . Även arbetet mot sexuellt och könsbaserat våld och arbetet i den informella expertgruppen om kvinnor, fred och säkerhet beskrivs. I kommittémotion 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 5 framför att regeringen, som sitter i säkerhetsrådet, bör ta initiativ till en reform av FN:s interna regler om skydd för visselblåsare, tvistlösningsmekanismen mellan FN och dess personal, systemet för utvärdering och revision och möjligheterna att lagföra personer som begår brott under FN-tjänstgöring. framför i kommittémotion 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 14–16 att ska verka för att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i det freds- och det planeringsarbete som inleds efter att ett fredsavtal har kommit på plats. Motionären understryker vikten av att ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter i FN och att det krävs kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter världen över. anför i kommittémotion 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 14 vikten av att FN med kraft ska intensifiera arbetet med att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt att se till att förövarna ställs till svars. I motion 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att bör verka för att kvinnors frihet och rättigheter stärks och säkerställs runt om i världen och att FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter genomförs i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. I kommittémotion 2018/19:3090 av m.fl. (C, L) yrkande 2 uttrycks bl.a. att regeringens insatser när det gäller området kvinnor, fred och säkerhet inte har fått hållbara och långsiktiga resultat. Utskottet konstaterar inledningsvis att det är säkerhetsrådet antog resolution . Sju efterföljande resolutioner har därefter antagits. Tillsammans utgör de åtta resolutionerna FN:s agenda för kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionerna slår fast att kvinnors ökade deltagande i att förebygga, hantera och lösa konflikter samt i fredsbyggande och återuppbyggande efter konflikt är en förutsättning för att uppnå hållbar internationell fred och säkerhet. Resolutionerna uppmärksammar behovet av att utgå från kvinnors och mäns och flickors och pojkars olika behov och perspektiv i arbetet med att hantera och lösa väpnade konflikter och för att bättre skydda kvinnor och flickor mot våld och konflikters verkningar. Resolutionerna fördömer konfliktrelaterat sexuellt våld och understryker staternas ansvar att motverka straffrihet för sådant våld som utgör brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Resolutionerna bekräftar även att jämställdhet är en viktig del i att bygga fredliga samhällen, vilket innebär att satsningar på kvinnors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är en viktig del i att förebygga konflikter. Utskottet noterar att jämställdhet var en del av den s.k. bottenplattan under medlemskap i säkerhetsrådet, vilket innebar en ambition att utgå i från och integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla frågor, verksamheter och arbetsformer inom rådet. Utöver detta var kvinnor, fred och konflikt en tematisk prioritering och var ordförande i säkerhetsrådets informella expertgrupp om kvinnor, fred och säkerhet. Enligt skrivelsen har på ett systematiskt sätt verkat för att integrera perspektivet kvinnor, fred och bl.a. genom krav på ökad rapportering och skrivningar i resolutioner som introducerade eller förstärkte uppdraget för FN-insatser att verka för agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Dessutom bjöd in representanter för kvinnoorganisationer under sina ordförandeskap och verkade för att andra ordförande skulle göra detsamma. Utskottet har framhållit vikten av bl.a. resolution och 1820, delar regeringens målsättning att verka för ett bättre genomslag för agendan i FN:s arbete i fält och beklagar att det fortfarande finns brister på området. Den globala utvärdering som gjordes av genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet visade bl.a. att samordningen behöver förbättras mellan olika FN-organ i fält och att det fanns brister i kunskapen om hur ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i olika delar av FN-insatserna. Även det fördjupningsarbete som UD gjorde tillsammans med Sida och med bidrag från organisationen till Kvinna visade på utmaningar och brister med genomförandet i fält. Det är enligt utskottet av största vikt att arbetet med att främja perspektivet kvinnor, fred och säkerhet följs upp även efter det svenska medlemskapet. Utskottet konstaterar att formulerade rekommendationer om hur FN kan ta arbetet med agendan för kvinnor, fred och säkerhet vidare som överlämnades till FN:s generalsekreterare. Utskottet konstaterar även att genomförde överlämningskonsultationer med de inkommande rådsmedlemmarna, att UD har gjort en intern genomgång över hur arbetet med agendan kan tas vidare inom andra forum och att den tyske utrikesministern har aviserat att avser att fortsätta ansträngningar för att driva frågan om kvinnor, fred och säkerhet. Utskottet konstaterar att sexuellt och könsbaserat våld i konflikt är ett frågekomplex som är nära förbundet med dagordningen för kvinnor, fred och Frågan om sexuella övergrepp som begås av FN-utsända behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:UU8. utskottet att absolut nolltolerans måste råda gentemot sexuella övergrepp och utnyttjande som begås av fredsbevarande personal, såväl uniformerad som FN och dess medlemsstater får aldrig uppfattas sakna handlingskraft eller adekvata mekanismer för att ställa ansvariga till svars, oavsett vilka ska verka för att förebyggande åtgärder vidtas, liksom uppmuntra rapportering samt visselblåsare och främja skydd av dessa. Utskottet konstaterar att under medlemskapet arbetade för ett tydligare och starkare engagemang från FN och säkerhetsrådet i dessa frågor, bl.a. genom att få till stånd särskilda listningskriterier för sexuellt och könsbaserat våld i sanktionsregimerna för Centralafrikanska rubriken, Sydsudan och Utskottet anser att även i fortsättningen bör hålla en hög profil i frågan om nolltolerans när det gäller sexuellt utnyttjande och exploatering i Utskottet ser positivt på att en strategi för nolltolerans mot övergrepp som begås av FN-personal ingår som en del i generalsekreterarens Utskottet välkomnar även att FN har ställt krav på att alla nationer ska bidra med kvinnor till befattningar som stabsofficerare och observatörer i FN-insatser samt att genusrådgivare tillförs i alla insatser. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1366 (SD) yrkande 5, 2018/19:2777 (KD) yrkandena 14–16, 2018/19:2859 (C) yrkande 14, 2018/19:2903 (M) yrkande 5 och 2018/19:3090 (C, L) yrkande 2 i denna del. Barn och väpnad konflikt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barn och väpnad konflikt. Jämför reservation 10 (V). Skrivelsen beskriver regeringens arbete som ordförande för arbetsgruppen för barn och konflikt, som är ett formellt underorgan till säkerhetsrådet som bl.a. har uppdraget att behandla rapporter om särskilda landsituationer och rekommendera åtgärder. Vidare beskrivs det bredare arbete som gjordes när det gäller barn och konflikt i säkerhetsrådet och vilka produkter som säkerhetsrådet antog på området. Slutligen redogörs också för de s.k. barnsamråd som organiserade runt om i världen tillsammans med (). anför i kommittémotion 2018/19:407 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 7 att bör arbeta för att alla internationella insatser inkluderar barnskyddsrådgivare, utöva påtryckningar internationellt för att stoppa all användning av barnsoldater och verka för att införa och stödja program för återanpassning. Utskottet konstaterar att krig och väpnade konflikter för med sig förödande konsekvenser för både individer och hela samhällen och att de som är mest skyddslösa i en konflikt är barn. Över 350 miljoner barn runt om i världen är påverkade av väpnade konflikter och 125 miljoner barn är direkt drabbade. Krig och konflikt tvingar även många barn på flykt. Utskottet konstaterar att barn och konflikt var en prioriterad fråga för under ordförandeskapet. Fyra underprioriteringar identifierades av regeringen tillsammans med barnrättsorganisationer: genomförande av FN:s agenda för barn och väpnad konflikt (den s.k. CAAC-agendan) med målet att skydda barn från väpnade konflikter och ställa förövare till svars, barns möjligheter att göra sin röst hörd, barns rätt till utbildning och barns rätt till hälsa, inklusive psykisk hälsa. Utskottet vill påminna om att antogs 1989 och trädde i kraft året därpå. Konventionen föreskriver att barnets bästa ska sättas i första rummet vid alla åtgärder som rör barn, och det klargörs att barn ska ha rätten att komma till tals i frågor och beslut som rör barnet. Utskottet påminner även om att var en pådrivande och konstruktiv kraft i samband med utarbetandet av och att numera är inkorporerad i svensk lagstiftning (bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389). Liksom i betänkande 2016/17:UU15 vill utskottet framföra att långsiktiga mål när det gäller barnets rättigheter måste vara att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling, trygghet, delaktighet och inflytande. I linje med detta har under medlemskapet arbetat för att stärka arbetsgruppen för barn och konflikt och öka fältperspektivet, främja barnperspektivet i stort och sett till att ett barnperspektiv även integrerades bl.a. i rådets geografiska diskussioner. antog resolution (2018) där var s.k. pennhållare.