bet · H601FiU34 · 2019-03-28 00:00:00 — För sådana upphandlingar kommer endast ett fåtal regler i att gälla, bl.a. regler om annonsering, information till leverantörerna, dokumentation samt rättsmedel. Ändringarna bedöms enligt regeringen kunna bidra till att fler idéburna aktörer kan konkurrera om offentliga kontrakt. Översyn av möjligheterna för arbetsintegrerande sociala företag projekt offentlig upphandling har som delmål att förbättra arbetsintegrerande sociala företags (ASF) möjligheter att delta i offentlig upphandling genom reserverad upphandling. Projektet tar fram stödmaterial och sprider kunskap om hur upphandlande myndigheter genom reserverad upphandling kan öka ASF:s deltagande i offentliga upphandlingar för att främja integrering av personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Detta delmål ska vara uppnått . Främja idéburna välfärdsföretags mervärde vid tilldelningskriterium, urval och målvariabler Inom ramen för arbete med leverantörsmångfald fokuserar myndigheten särskilt på att underlätta för idéburna organisationer att delta i offentlig upphandling. För detta syfte har etablerat ett läronätverk för myndigheter och aktörer inom den idéburna sektorn tillsammans med Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället (NOD), tidigare kallat Överenskommelsen. Syftet med nätverket är att öka kunskapen om idéburna organisationers hinder och utmaningar i offentlig upphandling och att öka kunskapen om upphandling bland idéburna organisationer. I nätverket deltar förutom och bl.a. , , , , , , Famna, Forum, Coompanion, Unizon och . har inom ramen för uppdraget att utveckla statistiken på upphandlingsområdet redan kompletterat statistiken i enlighet med förslagen som lämnades av utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13 s. 420). redovisar därför statistik om idéburna organisationers deltagande i upphandlingar. Statistiken är tillgänglig via webbplats. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Syftet med en definition av idéburna aktörer är att främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden genom att underlätta vid bl.a. bidragsgivning, lagstiftning, köp av verksamhet och samverkan. Utredaren ska därför också ta fram exempel och beskriva tänkbara tillämpningsområden inom välfärden och angränsande områden där en definition av idéburna aktörer skulle kunna användas. Uppdraget ska redovisas . Reserverade upphandlingar för vissa tjänster Reglerna trädde i kraft och det är enligt för tidigt att säga något om effekterna av möjligheten till reserverade upphandlingar. De nya reglerna syftar till att underlätta för idéburna aktörer. Utskottet noterar att en ny lagstiftning trädde i kraft som bl.a. handlar om ändringar i när det gäller upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster (s.k. välfärdstjänster) vars värde understiger EU:s tröskelvärden. Reglerna är tänkta att underlätta för idéburna aktörer. I likhet med regeringen bedömer utskottet att ändringarna kan bidra till att fler idéburna aktörer kan konkurrera om offentliga kontrakt. Vidare pågår ett arbete inom med att ta fram stödmaterial och sprida kunskap om hur upphandlande myndigheter genom reserverad upphandling kan öka arbetsintegrerande sociala företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar för att främja integrering av personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Myndigheten har etablerat ett läronätverk för myndigheter och aktörer inom den idéburna sektorn för att öka kunskapen om idéburna organisationers hinder och utmaningar i offentlig upphandling och för att öka kunskapen om upphandling bland idéburna organisationer. Myndigheten redovisar också statistik om idéburna organisationers deltagande i upphandling. Utskottet välkomnar också att regeringen har gett en utredare i uppdrag att ta fram förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Små och medelstora företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om små och medelstora företag. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom . Jämför reservation 3 (C). I motion 2018/19:595 av (M) föreslås att regeringen ska överväga en mer företagsvänlig offentlig upphandling. Som skäl anför motionären att många små och medelstora företag anser att den offentliga upphandlingen är krånglig och tidskrävande, vilket leder till att dessa företag i många fall avstår från att delta. Enligt motionären är det också vanligt att de olika förfrågningarna omfattar en så stor mängd produkter eller stora kvantiteter att hindren för att delta i upphandlingar är än högre. Detta medför att svenska företags möjligheter att utvecklas försämras och att den offentliga sektorn går miste om nya lösningar som skulle kunna förbättra deras verksamheter. En konsekvens av detta är även att arbetsmarknaden blir lidande. I motion 2018/19:778 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslår motionären att möjligheten att uppmuntra till uppdelning av offentliga upphandlingar ses över så att fler mindre företag kan delta. Dessutom yrkas att informationen till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar ska förtydligas. Yrkanden om små och medelstora företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar finns även i motion 2018/19:1571 av (M) yrkandena 3 och 5 samt i kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 15. Förslag om små och medelstora företag har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2017/18:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och anförde att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Offentliga upphandlingar skulle, om de fungerade som det var tänkt, ge en bra möjlighet för mindre företag att få kunder. Det kan gälla att få ett första viktigt uppdrag eller en möjlighet att expandera. En utmaning med offentlig upphandling var dock enligt utskottet att många mindre företag upplever att det är komplicerat att delta i upphandlingar. För varje tillkommande krav som ställs i upphandlingsvillkor kan man anta att svårigheten ökar för små företag. Sådana företag saknar i högre utsträckning kollektivavtal än större företag, vilket enligt utskottet medför att just kravet på kollektivavtal kraftigt kan försvåra för små företag att delta i offentliga upphandlingar. Enligt utskottet var det viktigt att kraven i upphandlingslagar och i upphandlingar inte exkluderar mindre företag. Regeringens resultatredovisning om små och medelstora företag I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 78) skriver regeringen att viktiga framgångsfaktorer för att fler leverantörer ska kunna delta i upphandlingar är fungerande tillsyn och ett brett upphandlingsstöd. förde dialoger med branschorganisationer om hur mindre företag kan samverka med varandra. Myndigheten genomförde också seminarier tillsammans med branschorganisationer, t.ex. med om funktionskrav och med Teknikföretagen om innovation och it. Vidare skriver regeringen att ett sätt att mäta konkurrensen på marknader för offentlig upphandling är att följa det genomsnittliga antalet anbudsgivare per upphandling, eftersom detta visar på aktörernas intresse av att delta i upphandlingar. Regeringen konstaterar att antalet anbud per upphandling har minskat . låg det genomsnittliga antalet anbudsgivare per upphandling på 4,3. hade den siffran sjunkit till 4,1. verkar för ett relevant upphandlingsstöd inte bara till upphandlande myndigheter och enheter utan även till leverantörer. Stödet ska särskilt underlätta för små och medelstora företag samt idéburna organisationer att delta i upphandlingar. arbetar i en prioriterad aktivitet med särskilt fokus på att ge bättre förutsättningar för en mångfald av leverantörer att delta i offentliga upphandlingar. Aktiviteten undersöker särskilt om små och medelstora företag och idéburna organisationer är i behov av särskilt stöd för att kunna delta. Aktiviteten vänder sig till både leverantörer och upphandlande myndigheter och utgår från de behov som leverantörerna själva uttrycker. har bjudit in leverantörer att delta i nätverk, där deras utmaningar när det gäller att delta i upphandlingar diskuteras. Dessa utmaningar diskuteras med företrädare för upphandlande myndigheter och enheter för att skapa ett relevant stöd för båda sidor av den offentliga affären. Enligt ska upphandlande myndigheter ge en motivering i de fall de inte delar upp en upphandling i mindre delar. Att dela upp en upphandling i mindre delar skapar möjligheter för mindre leverantörer i närområdet att lämna anbud i upphandlingen. skrev en rapport om skyldigheten för upphandlande myndigheter att särskilt motivera om man inte avser att dela upp en upphandling. Utskottet vidhåller sin uppfattning att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Det arbete som driver som en prioriterad aktivitet med särskilt fokus på att ge bättre förutsättningar för en mångfald av leverantörer att delta i offentliga upphandlingar, bl.a. små och medelstora företag och idéburna organisationer, är därför enligt utskottet betydelsefullt. Utskottet konstaterar också att upphandlande myndigheter och enheter enligt upphandlingsregelverket ska motivera i de fall de inte delar upp en upphandling i mindre delar. Uppdelning av kontrakt skapar bättre möjligheter för mindre leverantörer att lämna anbud i upphandlingar. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom området avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djurskydd och livsmedelsproduktion. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom . Jämför reservation 4 (SD) och 5 (C). I motion 2018/19:264 av (SD) yrkande 4 föreslår motionären att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som har slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. Motionären anför att många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats utan att veta om det. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren slaktas och avblodas utan bedövning, vilket enligt motionären innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande. Även i motion 2018/19:334 av och (båda SD) yrkande 1 anför motionärerna att kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som har slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. Yrkanden om att offentliga upphandlingar av djur och livsmedel ska göras i enlighet med svenska djurskyddsregler och livsmedelsproduktionsregler framförs i motion 2018/19:2400 av och (båda C), kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 42 och motion 2018/19:2549 av (C). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om krav på djurskydd och livsmedelsproduktion, senast i betänkande 2017/18:FIU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan enligt gällande lagstiftning var möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . arbetar med att stärka kompetensen hos upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer, dels inom ramen för den nationella upphandlingsstrategin, dels genom det uppdrag myndigheten fått inom livsmedelsområdet. Enligt är det möjligt för upphandlande myndigheter att ställa krav på bedövning vid slakt. arbetar med att utveckla och förvalta hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Här finns t.ex. kriterier för bedövad slakt enligt gällande regler i och EU, för alla djurslag. Utskottet konstaterar att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Som konstaterat är det möjligt att vid upphandling ställa krav på bedövning vid slakt. arbetar också med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om närproducerade varor, miljöbilsdefinition, barnverksamhet, klimatmål, Agenda 2030 och livscykelanalys. Utskottet hänvisar bl.a. till det beredningsarbete som pågår inom och arbete inom . Jämför reservation 6 (M), 7 (SD) och 8 (KD). I kommittémotion 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 6 anför motionärerna att offentliga köp bör styras mot närproducerade svenska varor. Enligt motionärerna är det eftersträvansvärt att konsumenter väljer närproducerade produkter med lång hållbarhet, eftersom det ger mindre påverkan på miljön. Att handla svenskt innebär förutom kortare transporter även bättre villkor för djuren och ett ökat stöd till svenska företagare. Det är också av vikt att konsumtionen bidrar till social hållbarhet. Det gäller i första hand rättvisa villkor för de som producerar varorna och att konsumtionen inte bidrar till barnarbete och miljöförstöring. Även här anser motionärerna att det så långt det är möjligt är bäst att välja svenskproducerat. I motion 2018/19:2298 av och (båda MP) föreslås att det införs en ny miljöbilsdefinition i upphandlingsregleringen och att den ges samma lydelse som gäller för de bilar som i bonus – malus-systemet kvalificerar sig för en bonus vid inköp. I kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslår motionärerna att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och gör en upphandling ska ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla om inte motparten kan bevisa att kraven är obefogade. En kommun ska enligt förslaget kunna driva exempelvis en förskola med giftfri profil även om kraven går utöver vad finner vara proportionellt för syftet. Det blir enligt förslaget i stället verksamhetsutövare och brukare som avgör vad man är beredd att betala för att nå den önskade kvaliteten, dvs. Förslaget möjliggör enligt motionärerna för offentliga aktörer att vara drivande i miljöutvecklingen. I partimotion 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 6 efterfrågas en översyn och anpassning av så att den bidrar till att de klimatmål som beslutats av riksdag uppfylls. I motion 2018/19:2738 av m.fl. (MP) yrkande 5 anförs att ska få i uppdrag att förstärka kompetensen när det gäller upphandling av varor och tjänster inom byggsektorn för att leva upp till Agenda 2030. I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslår motionärerna att ska få i uppdrag att sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en faktor vid offentlig upphandling. Utskottet har tidigare behandlat frågor om miljökrav, senast i betänkande 2017/18:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och anförde att ska ligga i framkant och vara ett föredöme när det gäller att ta hänsyn till miljön vid upphandlingar. Vidare konstaterade utskottet att redan nuvarande lagstiftning gör det möjligt att ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa kriterier som fastställs i den svenska lagstiftningen. har på uppdrag av regeringen också tagit fram ett kravpaket som hjälper kommuner att i sina upphandlingar ställa krav för att minska förekomsten av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. Regeringens resultatredovisning om miljökrav I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 79) skriver regeringen att slutförde ett arbete med att följa upp hur hållbarhetskriterier används i offentlig upphandling. Totalt analyserades 582 upphandlingsdokument för 30 utvalda produktgrupper. Av de analyserade dokumenten innehöll någon form av miljökriterium, antingen kriterier eller kriterier som tagits fram av den upphandlande myndigheten. Enligt årliga redovisning om miljöledning i staten redovisade (176 stycken) av de myndigheter som genomförde upphandlingar att de hade ställt miljökrav vid någon av dem. ställde myndigheterna miljökrav i upphandlingar som motsvarade av det totala upphandlingsvärdet. Det var en minskning jämfört med . verksamhet med att förvalta och utveckla upphandlingskriterier ses som central för att utveckla en miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Antalet nedladdningar av kriteriedokument från databasen ökade 2017, vilket tyder på en ökad efterfrågan. De hållbarhetskriterier som avser upphandling av kött står för flest nedladdningar. Allmänt om arbete med hållbarhetskriterier I instruktion står det att myndigheten ska utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn (inklusive energikrav) och sociala hänsyn samt utveckla och förvalta en databas för kriterierna. Myndigheten ska också verka för att kan uppnå målen i Agenda och de av beslutade miljökvalitetsmålen och generationsmål för miljöarbetet. kriteriebibliotek omfattar ca 640 hållbarhetskriterier för 54 produktgrupper. Det löpande arbetet med hållbarhetskriterierna prioriteras utifrån samhällsnytta och balanseras med tillgängliga resurser. Myndigheten utgår från en prioriteringsmodell och en förvaltningsplan som säkerställer att arbetet granskas minst . Prioriteringsmodellen är ett verktyg för att bedöma inom vilka områden det gör mest nytta att ha miljökriterier. Modellen tar hänsyn till ett antal faktorer, bl.a. hur stor miljöpåverkan är, hur stora upphandlingsvolymerna är och hur stor möjligheten att påverka med miljökrav i upphandling är. För befintliga kriterieområden tar den även hänsyn till kriterieanvändningen. Prioriteringsmodellen används även vid bedömning av behov av miljökriterier inom nya produktområden. Att minska miljö- och hälsofarliga ämnen i de produkter som upphandlas är prioriterat. De framtagna hållbarhetskriterierna kopplas till de svenska miljökvalitetsmålen. Efter Begränsad klimatpåverkan är Giftfri miljö det miljömål som flest hållbarhetskriterier kopplar till, ca 160 stycken kriterier. I förordningen (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor fanns tidigare en miljöbilsdefinition. Definitionen upphörde att gälla då det som kallas bonus – malus infördes. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att ta fram förslag till en ny miljöbilsdefinition. Frågan bereds i . Avsaknaden av miljöbilsdefinition har enligt gjort det besvärligt för de upphandlande enheterna och myndigheterna eftersom man har ändrat den körcykel som mäter utsläppen så att de bättre motsvarar de verkliga utsläppsvärdena. Detta gör att de fordon som uppfyllde den gamla miljöbilsdefinitionen inte längre gör det. håller på att ta fram frivilliga upphandlingskrav som kan användas till dess att en ny miljöbilsdefinition beslutats. I ett pressmeddelande skrev Kammarkollegiet följande. , i och med att bonus – malus införs, försvinner den nuvarande miljöbilsdefinitionen. Transportstyrelsen har fått i uppdrag att ta fram förslag till ny miljöbilsdefinition. I mellantiden fram tills detta är klart har Kammarkollegiet beslutat om en temporär lösning för det statliga ramavtalet för tjänstefordon och förmånsbilar. Kammarkollegiets utgångspunkt är att tills vidare behålla den nuvarande miljöbilsdefinitionen för de fordon som berörs i ramavtalet, dvs. framhjulsdrivna personbilar/förmånsbilar. Den nya testcykeln WLTP, och även de korrelerade NEDC-värden som räknas fram, ger dock högre CO2-värden och därmed riskerar många fordonsmodeller som klassas som miljöbilar, och som statliga myndigheter avropar, att falla bort från ramavtalet. Kammarkollegiet behöver därför kompensera de i miljöbilsformeln framräknade högsta tillåtna värdena för CO2 med ett antal procent för att behålla befintligt utbud av miljöbilar inom ramavtalet så intakt som möjligt. Enligt branschen ligger den procentuella förändringen och det är även den nivå som Kammarkollegiet förordar. Den temporära lösningen innebär att det framräknade värdet för högsta tillåtna CO2-utsläpp för framhjulsdrivna personbilar kompenseras med max . För fyrhjulsdrivna personbilar (inkl. hybridmodeller), liksom för minibussar och lätta lastbilar, kommer de i ramavtalet fastställda utsläppsgränserna tills vidare att kvarstå. För avropsberättigade myndigheter som vill ställa mer långtgående krav på t.ex. lägre CO2-utsläpp eller klimatbonusberättigad bil finns möjlighet att ställa sådana krav vid avrop från ramavtalet. Kammarkollegiet vill understryka att detta är att se som en temporär lösning i avvaktan på att regeringen fastställer en ny miljöbilsdefinition. Transportstyrelsen kommer att presentera ett förslag till en uppdatering av förordningen (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor. Upphandlande myndigheter har enligt stor möjlighet att ställa långtgående krav på vad som ska upphandlas. Krav i offentlig upphandling är ett marknadsbaserat instrument för att uppnå olika samhälleliga mål, som miljömål eller arbetsmarknadspolitiska mål. anser att det är möjligt att ställa krav för att upphandla produkter med lägre förekomst av miljö- och hälsofarliga ämnen till förskolor. De krav som ställs ska följa de EU-rättsliga principerna, bl.a. proportionalitetsprincipen, dvs. vara lämpliga och ändamålsenliga. Den upphandlande myndigheten avgör hur stor budget de vill avsätta till förskolor för att uppnå satta miljömål. Kravpaketet för giftfri förskola, som tagit fram, omfattar kriterier för leksaker och hobbymaterial, köks- och serveringsutrustning, möbler och textilier. Kravpaketet hjälper de upphandlande organisationerna att ställa relevanta kemikaliekrav på produkter till förskolan. Kriterierna fokuserar på de faser i produkternas livscykler där den miljömässiga påverkan är som störst. genomförde en seminarieturné om giftfri miljö och upphandling. Turnén genomfördes i samarbete med länsstyrelserna och Kemikalieinspektionen. Syftet med turnén var att lyfta upphandlingen som verktyg i åtgärdsarbetet för en giftfri miljö och underlätta för nätverksbyggande i länen. Anpassning av så att den bidrar till att nå de klimatmål beslutat Det är enligt möjligt att ställa drivande miljökrav inom ramen för dagens lagstiftning om offentlig upphandling. har också i uppdrag att ta fram miljökriterier och stöd för upphandlande myndigheter och enheter som vill upphandla produkter som har en bättre miljö- och klimatprestanda. Att kräva att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område strider generellt emot de grundläggande principerna om icke-diskriminering och proportionalitet i lagen om offentlig upphandling. Upphandlande myndigheter har dock stor möjlighet att ställa krav, och upphandla och välja varor som uppfyller deras preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och/eller sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör (svensk som icke-svensk) och kravet är möjligt att följa upp. är det även obligatoriskt för upphandlande myndigheter att ställa krav på arbetsrättsliga villkor vid upphandling, om det finns risk för oskäliga arbetsvillkor. Detta gäller även importerade produkter. Uppdrag till – livscykelanalys har i uppdrag att ta fram miljökriterier och stöd för upphandlandande myndigheter och enheter. I arbetet med att ta fram hållbarhetskriterier bedömer myndigheten om det är möjligt att inkludera kriterier för livscykelanalys. Kriterier för att ställa krav på livscykelanalys finns bl.a. för möbler och i ett förslag till nya hållbarhetskriterier för läkemedel.