bet · H701UbU2 · 2019-12-13 00:00:00 — Resultatet av de redovisade indikatorerna visar vidare att studiestödet även fortsättningsvis har en god effekt på samhällsekonomin . Det svenska studiestödet är ett av världens mest omfattande studiestödssystem och syftar till att möjliggöra för kvinnor och män att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. Utbildning bidrar till kompetensförsörjningen i och ger förutsättningar för aktiva samhällsmedborgare, för enskildas utveckling och arbetsmarknadsutsikter och till en väl fungerande arbetsmarknad. Studiemedelssystemet är därmed viktigt för att säkra framtidens jobb och långsiktigt stärka konkurrenskraft. Genom jämlika och jämställda möjligheter till utbildning bidrar studiestödssystemet även till mer kunskap, kompetens och bildning i samhället. I avsnittet Politikens inriktning redogör regeringen för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom studiestödsområdet (avsnitt 3.6 i propositionen). I det följande redovisas några större satsningar. Regeringen föreslår en fortsatt utbyggnad av , bl.a. i form av att medel avsätts för fler utbildningsplatser inom högskolan. Studiestödet stöder genomförandet av och ger ekonomiska förutsättningar för kvinnor och män att ta steget till studier och arbete. Studiestartsstödet är en del av som ger ekonomiska förutsättningar för arbetslösa personer med kort tidigare utbildning och ett stort utbildningsbehov att ta steget till studier. En stor del av målgruppen för studiestartsstödet är nyanlända. Sedan studiestartsstödet infördes har allt fler individer som står långt från arbetsmarknaden rekryterats till studier. För att även fortsättningsvis möjliggöra övergångar från arbetslöshet till studier föreslår regeringen att studiestartsstödet ska finnas kvar. har fått en kraftig ökning av antalet ärenden sedan den nya förvaltningslagen (2017:900) trädde i kraft . För att ge myndigheten varaktiga möjligheter att hantera ärendemängden föreslår regeringen att myndighetens anslag förstärks . Regeringen föreslår även vissa ändringar i studiestödslagen. Efter höjning av garantinivån i sjukersättningen 2018 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 10, bet. 2017/18:SfU1, rskr. 2017/18:124) har inte skrivit av studielån för låntagare med hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som högst motsvarar garantinivån eftersom inkomsten ansetts vara för hög. För att CSN ska kunna skriva av studielån för denna grupp låntagare även i försättningen föreslås vissa ändringar i studiestödslagen. Regeringen föreslår nio anslag inom studiestödsområdet om sammanlagt . Två anslag om sammanlagt avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 1:8 och 1:9 . Sju anslag om sammanlagt avser övriga utgifter: 1:1 Studiehjälp, 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster, 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor, 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål och 1:7 Studiestartsstöd. Regeringen föreslår ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Regeringen föreslår också ett bemyndigande om att ta upp lån i för studielån. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag (avsnitt 3.8 i propositionen). Under varje anslag återfinns anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. Det finns också en s.k. härledningstabell där det framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Anslag för myndigheters förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för Centrala förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För att ge ÖKS varaktiga möjligheter att hantera ärendemängden som ökat permanent sedan den nya förvaltningslagen (2017:900) trädde i kraft ökas anslaget med 2020. Anslag för övriga utgifter och bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlingsliknande utbildning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 . Utgifterna beräknas även öka , bl.a. mot bakgrund av att antalet ungdomar i åldern 16–väntas öka under hela prognosperioden. beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 17 , bl.a. mot bakgrund av att medel föreslås för fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor och på lärarutbildningen samt till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer när det gäller antalet studiemedelstagare. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster Regeringen anger att anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 1 , bl.a. mot bakgrund av föreslagna medel för att skapa fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor samt till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer av utlånade medel. Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringen anger att anslaget får användas för statens utgifter för nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Regeringen föreslår att anslaget anvisas , bl.a. mot bakgrund av föreslagna medel för att skapa fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor samt till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor och förändrade volymer av utlånade medel. Anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för produktion och distribution av kurslitteratur för högskolestuderande personer som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera verksamheten. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för studiestartsstöd och tilläggsbidrag. I statens budget fanns det inga medel beräknade för studiestartsstöd för åren 2020 och framåt. Regeringen gör bedömningen att studiestartsstödet även fortsättningsvis bör finnas kvar och föreslår att anslaget anvisas och framåt. Bemyndigande om lån i för studielån Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 238 . Den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca vid utgången av 2019. Nettoupplåningen beräknas till , besluten om återkravskapital till , avskrivningarna till och konverteringen av äldre lån till lån upptagna i till . Förslag om avskrivning av studielån vid synnerliga skäl I propositionen föreslår regeringen även vissa ändringar i studiestödslagen (1999:1395). Regeringen föreslår att den som har lån tagna mellan och (studielån) eller lån tagna efter (annuitetslån) samt hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån för hel sjukersättning ska få sina lån avskrivna. De nya bestämmelserna bör gälla såväl för lån tagna mellan och (studielån) som för lån tagna efter (annuitetslån). Att lån före enligt förslaget inte omfattas av de nya bestämmelserna beror på att det skulle innebära en försämring av de villkor som gällde för dessa lån. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Regeringen anger följande skäl för sitt förslag. Enligt nuvarande bestämmelser i 4 kap. 25 § studiestödslagen ska studielån skrivas av bl.a. om låntagaren avlider eller om det finns synnerliga skäl för det. Enligt praxis kan en låntagare som har hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst under 2,5 prisbasbelopp () få sina studielån avskrivna med hänsyn till synnerliga skäl. höjdes garantinivån för hel sjukersättning från 2,45 prisbasbelopp till 2,53 prisbasbelopp genom en ändring i 35 kap. 18 § socialförsäkringsbalken (prop. 2017/18:1 utg.omr. 10, bet. 2017/18:SfU1, rskr. 2017/18:124). Som skäl för höjningen angavs bl.a. att sjukersättning i form av garantiersättning utgör ett grundskydd för den som haft låga eller obefintliga inkomster samt att den ekonomiska tryggheten för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning ytterligare behövde stärkas. Eftersom garantinivån nu överstiger 2,5 prisbasbelopp har CSN efter höjningen inte skrivit av studielån för låntagare med hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som högst motsvarar garantinivån. En sådan konsekvens var aldrig regeringens avsikt. För att inte enskilda individer ska drabbas föreslår regeringen i propositionen att det i studiestödslagen ska förtydligas att ett skäl för avskrivning av studielån alltid ska vara när en låntagare har hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån för sjukersättning. Genom en sådan ändring säkerställs att personer med låga inkomster kommer att kunna få sina lån avskrivna framöver även om garantinivån skulle höjas, eftersom gränsen inte kopplas direkt till ett specifikt prisbasbelopp. Den föreslagna ändringen påverkar i övrigt inte möjligheten till avskrivning av studielån med hänsyn till synnerliga skäl. I kommittémotion 2019/20:3326 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivåerna på anslaget 1:7 Studiestartsstöd med och anslaget 1:8 med . Motionärernas anslagsförslag innebär bl.a. att regeringens satsning på ett studiestartsstöd avvisas för att finansiera andra prioriterade satsningar och att anslaget till minskas till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. Därutöver föreslår motionärerna att ett nytt anslag införs – anslag 99:1 Särskilda avskrivningar av studielån – och att anslaget tillförs för avskrivning av studielån för den som går polisutbildningen. I yrkande 4 föreslår motionärerna ett minskat anslag för studiestartsstöd för att finansiera andra förslag på arbetsmarknadsåtgärder för människor som står långt bort från arbetsmarknaden inom bl.a. utgiftsområde 14. I yrkande 5 föreslår motionärerna att man ska ta fram nödvändig lagstiftning för att införa en betald polisutbildning . Vidare föreslås i yrkande 6 en satsning på avskrivning av studielån på polisutbildningen. Motionärerna framhåller att det kommer att behöva utbildas ett stort antal poliser och att det inte räcker med att enbart utöka antalet utbildningsplatser för att klara detta. Fler åtgärder behövs för att göra det mer attraktivt att arbeta som polis i . Motionärerna föreslår därför att den som går polisutbildningen ska få sina studielån för utbildningstiden avskrivna. Ett yrkande med samma förslag om införande av betald polisutbildning framförs i kommittémotion 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 2. I kommittémotion 2019/20:2650 av m.fl. (SD) föreslås minskningar på anslaget 1:1 Studiehjälp med samt anslaget 1:7 Studiestartsstöd med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår även i förhållande till regeringens förslag en ökning på anslagen 1:2 Studiemedel med och 1:3 Avsättning för kreditförluster med . Vidare föreslår motionärerna att medel ska tillföras följande nya anslag: 99:2 Studieskuldsavdrag lärare i glesbygd med och anslag 99:3 Betald polisutbildning med . Motionärerna framhåller att neddragningen av anslaget 1:1 Studiehjälp avser en minskning av studiemedel som dels motsvarar regeringens utbyggnad av folkhögskolan, dels avser högre stöd till introduktionsprogram enligt budgetproposition. När det gäller minskningen av anslaget 1:7 föreslår motionärerna att studiestartsstödet ska tas bort eftersom det endast avser vissa grupper av elever. Den föreslagna ökningen av anslaget 1:2 Studiemedel avser ett förhöjt studiebidrag till de studenter som väljer att gå någon av de tio utbildningar som leder till yrken där det råder störst arbetskraftsbrist på arbetsmarknaden. Bidraget föreslås uppgå till per student och månad. Den föreslagna ökningen av anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster avser förslag om att avskriva studielån för polis-studenter som avslutar sin polisutbildning. Det nya anslaget 99:2 Studieskuldsavdrag lärare i glesbygd avser kostnaden för studieskuldsavdrag för examinerade lärare som tar anställning i områden som av klassificeras som glesbygd. Enligt förslaget ska de lärare som arbetar i en sådan kommun få ett avdrag på sin studieskuld. Den föreslagna satsningen på det nya anslaget 99:3 Betald polisutbildning innebär att studieskulden för poliser ska skrivas av med en femtedel som de anställda poliserna arbetar vid myndigheten. I kommittémotion 2019/20:2696 av m.fl. (V) föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 1:2 Studiemedel med och av anslaget 1:8 med 300 000 000 konor. Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:2 för att införa semestertillägg i studiemedlet. Förslaget innebär att det för varje period med studiemedel på vårterminen ska betalas ut en veckas studiebidrag . Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:8 ska ökas för att CSN ska kunna sänka påminnelseavgifterna. Motionärerna vill att man arbetar mer aktivt för att människor inte ska hamna i skuldproblematik. I kommittémotion 2019/20:2788 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås minskningar av anslaget 1:2 Studiemedel med 2 och anslaget 1:7 Studiestartsstöd med i förhållande till regeringens förslag. Därutöver föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med . Motionärernas anslagsförslag inom anslaget 1:2 omfattar en minskning med genom att pensionsrätten för studieår slopas, en ökning med för att finansiera en höjning av åldersgränsen för studiemedel, en minskning med genom att tidsgränser införs för studiemedel och en minskning med genom att lånedelen av studiemedlen höjs i stället för bidragsdelen. Den föreslagna ökningen av anslaget 1:3 avser höjningen av lånedelen av studiemedlen. När det gäller minskningen av anslaget 1:7 menar motionärerna att det är tveksamt om studiestartsstödet bidrar till att främja studiemotivationen. I yrkande 3 föreslår motionärerna att man ska öka möjligheterna för äldre att studera med studiemedel. Eftersom behovet av fortbildning ökar högre upp i åldrarna föreslår motionärerna att möjligheten att ta studielån höjs med till det år en studerande fyller . I yrkande 4 föreslår motionärerna att det ska införas nya maximiregler för studier på eftergymnasial nivå och att tidsgränserna för studiemedel bättre ska anpassas efter utbildningarnas längd. Det svenska studiestödet är ett av världens mest omfattande studiestödssystem och syftar till att möjliggöra för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta sina studier. Enligt utskottets mening är ett välfungerande studiemedelssystem viktigt för att säkra framtidens jobb och långsiktigt stärka konkurrenskraft. Genom jämlika möjligheter bidrar studiestödssystemet till mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Utbildning ger förutsättningar för aktiva samhällsmedborgare, för enskildas utveckling och arbetsmarknadsutsikter och för en väl fungerande arbetsmarknad. Utbildning av hög kvalitet är nödvändig för kompetensförsörjningen i . Studiestödssystemet förutsätter dock en god återbetalning av studieskulder. Utskottet välkomnar de satsningar som regeringen föreslår i propositionen. Det gäller bl.a. den fortsatta utbyggnaden av , där studiestödet ger människor ekonomiska förutsättningar att ta steget till studier och arbete. Utskottet välkomnar även regeringens förstärkning av anslaget till . Det är av stor vikt att myndigheten har möjlighet att hantera den mängd av ärenden som ökat sedan den nya förvaltningslagen trädde i kraft . Utskottet ser även positivt på regeringens initiativ till att stärka studerandes skydd vid sjukdom, bl.a. genom att införa de ändringar i studiestödsförordningen som innebär att studerande i vissa fall kan vara sjukskrivna på deltid och få behålla sina studiemedel för heltidsstudier . Med hänvisning till de initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området anser utskottet att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom studiestödsområdet är väl avvägda. När det gäller motionsyrkanden om studiestartsstödet vill utskottet anföra följande. Studiestartsstödet är en del av som ger ekonomiska förutsättningar för arbetslösa med kort utbildningsbakgrund och ett stort utbildningsbehov att ta steget till studier. Sedan studiestartsstödet infördes har allt fler personer som står långt från arbetsmarknaden rekryterats till studier. Utskottet instämmer därmed med regeringen i att stödet bör finnas kvar för att möjliggöra övergångar från arbetslöshet till studier även fortsättningsvis. Utskottet finner således inga skäl för att bifalla aktuella yrkanden. Vissa tids- och åldersgränser för studiemedel När det gäller yrkanden om att höja åldersgränsen för studielån med och om att anpassa tidsgränserna för studiemedel på eftergymnasial nivå till utbildningarnas längd vill utskottet framhålla att den tid som studerande kan beviljas studiemedel är begränsad. För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel beviljas , vilket motsvarar heltidsstudier. Skälet till begränsningen är dels att uppmuntra till effektiva studier, dels att begränsa kostnaderna, både för de studerande och för samhället. I fråga om den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel genomfördes en höjning från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). höjdes gränsen för nedtrappning av rätten att låna inom studiemedelssystemet med , så att nedtrappningen numera sker (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). De nya reglerna trädde i kraft (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Mot denna bakgrund anser utskottet att det gällande regelverket för tids- och åldersgränser för studiemedel är väl avvägt när det gäller att tillgodose möjligheterna till studier i vuxen ålder och som drivkrafter för effektiva studier. Utskottet vill även peka på den utredning inom som har tagit fram förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna (U2019/01742/UH). Uppdraget gavs mot bakgrund av punkt 14 i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna . Utskottet ser inga skäl till att föregripa beredningen av utredningen. Avskrivning av studieskulder för poliser och lärare I fråga om yrkanden om avskrivning av studieskulder för poliser och för lärare i glesbygd vill utskottet påminna om att det enligt gällande rätt inte finns någon möjlighet att få sina studieskulder avskrivna om man tar arbete i något bristyrke på landsbygden eller i någon särskild del av landet eller om man utbildar sig till ett visst yrke. Utskottet vill även påminna om att regeringen har gett i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder som kan underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder (N2019/02735/RTL). Uppdraget ska redovisas till () . Utskottet har tidigare behandlat frågan om avskrivning av studieskulder för vissa yrkesgrupper, senast i betänkande 2018/19:UbU15 Studiestöd. I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, exempelvis genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygden. Att skriva av studieskulden för vissa yrkesgrupper kan också leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Utskottet finner därmed inga skäl för att bifalla förslag om att införa nya anslag som syftar till avskrivning av studielån för olika yrkesgrupper. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande och ser heller ingen anledning till att föregå det arbete inom som regeringen har initierat. Nivåer på studiebidrag och studielån Utskottet noterar ett yrkande där motionärerna motsätter sig den tidigare höjningen av bidragsdelen i studiemedlen och i stället föreslår en motsvarande höjning av lånedelen. beslutade om en höjning av studiemedlets bidragsdel med per studiemånad (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:122). Syftet med höjningen var att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. Utskottet anser att höjningen av studiebidraget var väl avvägd och att det inte finns några skäl till att vidta åtgärder med anledning av motionsyrkandet. När det gäller förslaget om höjt studiebidrag för studenter på utbildningar som leder till yrken där det råder arbetskraftsbrist vill utskottet påminna om att det inte finns några möjligheter i den gällande lagstiftningen att få särskilda villkor för studerande på vissa utbildningar och att yrkandet därmed bör avslås. Övriga minskningar och höjningar av anslag När det gäller yrkanden om minskningar och höjningar av olika anslag som bl.a. är hänförliga till olika utbildningsinsatser som motionärerna vill genomföra eller till fler eller färre platser inom olika utbildningsformer inom utgiftsområde 16 kan konstateras att utskottet i avsnittet Studiestöd m.m. har redovisat regeringens satsningar och reformer. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda och finner därmed inga skäl för att bifalla motionärernas förslag om att minska anslaget till studiehjälp till följd av förslag om neddragningar av antalet platser på folkhögskolan och av stödet till studerande på introduktionsprogram.