bet · H701FiU1 · 2019-11-22 00:00:00 — Hur stor del av detta som är ett ytterligare budgetutrymme för nya reformer beror på i vilken utsträckning utrymmet påverkas av andra faktorer som t.ex. den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av volymerna i transfereringssystemen. Inriktningen på den ekonomiska politiken De starka offentliga finanserna tillsammans med ett brett och konstruktivt samarbete i ger handlingskraft både för att möta sämre tider och för att genomföra reformer för att långsiktigt kunna ta itu med samhällsproblemen. Med januariavtalet som grund ska en politik föras som skapar förutsättningar för ett starkare samhälle där sammanhållning och trygghet går hand i hand med människors frihet och möjligheter och som tar framåt. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att inriktningen på den ekonomiska politiken ska vara att få fler i arbete, att ska bli ett fossilfritt föregångsland, att välfärden ska stärkas, att hela landet ska växa och att tryggheten ska öka. Fler ska komma i arbete Sysselsättningsgraden i är historiskt sett hög bland både kvinnor och män. Trots det är arbetslösheten fortfarande hög inom vissa grupper och arbetssökande saknar ofta den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda är fortfarande stor, särskilt bland kvinnor. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta att utveckla arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. En fortsatt utbyggnad av och studiestartsstödet skapar förutsättningar för fler att skaffa sig de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden och för fler arbetssökande att komma i arbete. Genom att det införs etableringsjobb skapas förutsättningar för fler nyanlända och långtidsarbetslösa att komma i arbete, vilket utskottet välkomnar. Drivkrafterna att arbeta ska vara starka och matchningen mellan arbetsgivare och arbetssökande ska fungera väl. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten genom att reformera Arbetsför-medlingen och införa ett nytt system med fristående aktörer som matchar arbetssökande med lediga jobb. med hög tillväxt mattas nu såväl världsekonomin som den svenska ekonomin av. Mot den bakgrunden anser utskottet i likhet med regeringen att det är särskilt viktigt att understödja dem som har en svag anknytning till arbetsmarknaden, och utskottet välkomnar därför att politiken inriktas på att öka resurserna till arbetsmarknadspolitiska insatser. Som regeringen framhåller är arbete den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. Hög sysselsättning är grunden för att finansiera vår gemensamma välfärd. ska bli ett fossilfritt föregångsland mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären ska uppnås. Utskottet delar regeringens syn på att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i en mer miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val. ska, liksom regeringen anger, politiken inriktas på att fasa ut miljöskadliga subventioner såväl i som globalt. Genom kostnadseffektiva klimatinvesteringar i hela landet som Klimatklivet och Industriklivet skapas förutsättningar att minska klimatutsläppen. Förbättrade villkor för egenproducerad förnybar el skapar enligt utskottet också förutsättningar för fler att göra klimatsmarta val i sin vardag. Utskottet delar skatteutskottets bedömning att det är angeläget att låta pengarna från höjda miljöskatter gå tillbaka i form av sänkt skatt, och att ytterligare skattesänkningar på jobb och företagande bör genomföras som en del av en grön skatteväxling. Den ekonomiska politiken ska bidra till att de svenska miljömålen nås. Utskottet delar regeringens syn på att en generell och skattefinansierad välfärd byggd på hög sysselsättning är viktigt för att jämna ut människors livsvillkor och bidra till jämlikhet och jämställdhet samt bättre livschanser för alla. Den demografiska utvecklingen med fler barn, unga och äldre gör att behoven av skola, vård och omsorg ökar. Utvecklingen innebär enligt utskottet stora utmaningar för samhället som t.ex. resurs- och kompetensförsörjning. För att upprätthålla en hög kvalitet i välfärden behöver kommunsektorn förutsättningar för att säkerställa allas rätt till vård, utbildning och omsorg så effektivt som möjligt. Därför välkomnar utskottet att regeringen avser att fortsätta att föra en politik som stärker välfärden, bl.a. genom att förstärka resurserna till kommunsektorn och genom en förbättrad kömiljard för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Utskottet står bakom regeringens ambition att minska antalet riktade statsbidrag för att förbättra styrningen på skolområdet och minska krånglet. Liksom regeringen anser utskottet att ska vara en framstående kunskapsnation. Alla skolor ska vara bra skolor som präglas av ordning och studiero, kunskapsfokus och likvärdighet. Utskottet står bakom regeringens politiska inriktning att stärka likvärdigheten och öka möjligheten till en god kunskapsutveckling genom att bl.a. göra läraryrket mer attraktivt, förstärka och förlänga Läslyftet och stärka det statliga stödet för likvärdighet och kunskapsutveckling i enlighet med förslag. Därmed skapas bättre förutsättningar för alla elever, oavsett kön och social bakgrund, ska nå målen för utbildningen. De som har byggt upp vårt land och lagt grunden för vår gemensamma välfärd har rätt till trygghet under ålderdomen. Utskottet delar regeringens bedömning att politiken ska inriktas på att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för landets pensionärer. Hela landet ska växa Såväl landsbygden och glesbygden som städer ska utvecklas så att hela potential tas till vara. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta att inrikta politiken på att förbättra möjligheterna att bo, studera och arbeta i hela landet. Genom bl.a. statligt stöd till den svenska livsmedelsproduktionen, ökat underhåll av vägar och järnvägar, förstärkt investeringsstöd och utökat stöd till kommuner med socioekonomiska utmaningar skapas förutsättningar för att hela landet ska växa och för att potential tas till vara. Bostadsbyggandet befinner sig fortfarande på höga nivåer, men takten i byggandet avtar. Bristen på bostäder är fortfarande stor och rörligheten på bostadsmarknaden är för liten. Utskottet delar regeringens bedömning att politiken ska fortsätta att inriktas på att bygga fler bostäder, att bryta boendesegregationen och att förbättra ungas möjlighet att flytta hemifrån, bl.a. genom att stödet för byggande görs mer ändamålsenligt och effektivt. I skatteutskottets yttrande anförs att för boende främst i och nordvästra kan lägesnackdelar medföra bl.a. att invånarna till följd av det geografiska läget i vissa fall får bära en större del av energi- och miljöskatterna än genomsnittet av befolkningen. delar regeringens bedömning att en skattereduktion för fysiska personer i glest befolkade delar kan överbrygga dessa effekter. är inte av någon annan uppfattning. Tryggheten ska öka och demokratin värnas I likhet med regeringen anser utskottet att polisen och rättsväsendet ska ha de resurser som krävs för att möta den grova och organiserade brottsligheten. Utskottet kan också notera att regeringen föreslår att politiken inriktas på att öka resurserna till och rättsväsendet; bl.a. får , Domstolar, Kriminalvården och ökade medel, vilket utskottet välkomnar. får i det förslag till budget som regeringen presenterar sin största anslagsökning i modern tid för att kunna nå målet om 10 000 fler polisanställda till 2024. Som regeringen framhåller ska samhället vara starkt nog att både bekämpa och förebygga brott. Liksom regeringen anser utskottet att det krävs en ökad försvarsförmåga för att öka tryggheten i och stabiliteten i vårt närområde, och utskottet står därför bakom regeringens förslag om att inrikta politiken på att stärka det militära försvaret i enlighet med Försvarsberedningens förslag. Utskottet står också bakom regeringens bedömning att migrationspolitiken ska vara human, rättssäker och effektiv. I likhet med regeringen anser utskottet att skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Den inriktning på skattepolitiken som regeringen förordar syftar till att bidra till en ökad sysselsättning, ett ökat antal arbetade timmar och till att klimat- och miljömålen nås, som välfärdens finansiering säkras. Utskottet kan konstatera att skatteutskottet i sitt yttrande ställer sig bakom den inriktning på skattepolitiken som regeringen förordar. är inte av någon annan uppfattning. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärernas alternativa förslag till riktlinjer avstyrks. 2 Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom regeringens förslag till utgiftstak, utgiftsramar och beräkning av inkomster i statens budget. Därmed fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 1 392, 1 443 respektive –2022. beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena och godkänner övriga utgifter i statens budget 2020 i enlighet med regeringens förslag. Utgifterna i statens budget uppgår till 1 2020. godkänner regeringens förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2020 och antar regeringens förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler. antar även den ändring i lagen (1972:266) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet som regeringen föreslår och godkänner den föreslagna försäljningen av en fastighet som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster. Inkomsterna uppgår därmed till 1 2020. godkänner regeringens beräkning av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget . Slutligen godkänner preliminära utgiftsramar och preliminära inkomstberäkningar . Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (V) och 8 (KD). I detta avsnitt behandlas de förslag som ingår i rambeslutet. I ett och samma beslut fastställer utgiftstaket för staten och utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena samt godkänner en beräkning av inkomsterna i statens budget. I rambeslutet ingår även att godkänner ett antal budgetpåverkande utgiftsposter: förändringen i anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen. I inkomstberäkningen ingår att ta ställning till olika förslag om ändrade regler för skatter och avgifter och att beräkna vad dessa förslag har för effekter på inkomsterna. Skillnaden mellan inkomsterna och utgifterna i statens budget utgör budgetsaldot, vilket definitionsmässigt är lika med statens lånebehov, men med omvänt tecken. tar inte ställning till saldot som sådant utan till de delar på utgifts- respektive inkomstsidan som ingår i rambeslutet. I beslutet ingår också att godkänner en beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För att säkerställa en helhetssyn på budgetpolitiken i ett medelfristigt perspektiv ingår också ett beslut om att godkänna preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för de tillkommande budgetåren 2021 och 2022. 2.1 Utgiftstak för staten Enligt 2 kap. 2 § budgetlagen ska regeringen lämna förslag till utgiftstak för det tredje och tillkommande budgetåret. Utgiftstaket är en grundläggande del av den medelfristiga budgeteringen och principen om en beslutsordning uppifrån och ned, där beslut om en övre gräns för de totala utgifterna fattas före besluten om delarna, dvs. utgiftsramarna beslutas före anslagen. I budgetpropositionen föreslår regeringen att fastställer dels utgiftstaken för staten 2020 och 2021 till följd av tekniska justeringar (punkt 2), dels utgiftstaket för det tredje och tillkommande (punkt 3). Regeringen föreslår att nivåerna på utgiftstaket fastställs till 1 392, 1 443 och –2022 (se tabell 3.1). De föreslagna nivåerna överensstämmer med regeringens bedömning av nivån ekonomiska vårproposition och med beslutade nivåer , exklusive tekniska justeringar. De tekniska justeringarna förklaras i huvudsak av en neutralisering av effekten på kommunsektorn av förslaget om ett höjt grundavdrag för pensionärer. En teknisk justering gör så att takets stramhet bibehålls t.ex. när en budgetförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns konsoliderade utgifter som på de takbegränsade utgifterna. Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket innebär att nivån ökar med , eller , i förhållande till det föregående året. Det innebär en större ökning än den genomsnittliga årliga ökningen sedan utgiftstaket infördes , som uppgår till . Budgeteringsmarginalen uppgår till 2022. När hänsyn tagits till regeringens riktlinje för budgeteringsmarginalens minsta storlek medger utgiftstaket att de takbegränsade utgifterna i budgetpropositionen kan vara ca högre än vad regeringen prognostiserar . Detta utrymme för möjliga utgiftsökningar motsvarar av BNP 2022. Motionärernas förslag till utgiftstak framförs i yrkande 2 i deras respektive partimotioner. Förslagen till utgiftstak i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 2.1. Som framgår av tabellen föreslår lägre nivåer på utgiftstaket samtliga år, vilket medför att budgeteringsmarginalen uppgår till 2022 och att utgiftstaket successivt minskar som andel av BNP för att uppgå till av BNP 2022. föreslår inga andra nivåer på utgiftstaket än regeringen. Därmed blir budgeteringsmarginalen större 2022 eftersom de takbegränsade utgifterna i motion är så mycket lägre än regeringens. avslår regeringens förslag till utgiftstak och föreslår att beslutar att upphäva det tidigare fastställda utgiftstaket . Motionärerna föreslår en nivå som är högre än regeringens förslag. föreslår lägre nivåer på utgiftstaket samtliga år, vilket medför att budgeteringsmarginalen uppgår till 2022 och att utgiftstaket successivt minskar som andel av BNP för att uppgå till av BNP 2022. Tabell 2.1 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftstak för staten 2020–2022 Regeringens förslag till utgiftstak Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2019/20:3060 (M), 2019/20:2682 (SD), 2019/20:2915 (V) och 2019/20:3341 (KD). 2.2 Utgiftsramar för utgiftsområdena I regeringens förslag till statens budget ska utgifterna enligt 9 kap. 5 § i riksdagsordningen hänföras till utgiftsområden som anslagen ska fördelas på. I budgetpropositionen (punkt 6) föreslår regeringen att utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 2.3. De föreslagna utgiftsramarna uppgår sammantaget till , vilket är mer än de beslutade ramnivåerna i statens budget . I förslaget till utgiftsramar har hänsyn tagits till tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgiftsreformer. Till grund för utgiftsramarna ligger också regeringens prognoser för den makroekonomiska utvecklingen och volymutvecklingen i vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkning av främst förvaltningsanslagen. Andra faktorer som påverkar utgiftsramarna är förändringar av nivån på medlemsavgiften till EU och tidsförskjutningar i olika program eller utbetalningar, t.ex. olika investeringar i transportinfrastruktur och olika EU-finansierade program. De beloppsmässigt största förändringarna av utgiftsramarna jämfört med de ramar som beslutat för statens budget 2019 finns inom • utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+4,) • utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (+1,) • utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+2,) • utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–2,) • utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (+1,) • utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (+4,) • utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–7,) • utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (+3,) • utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (+2,) • utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–1,) • utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (+2,) • utgiftsområde 22 Kommunikationer (+2,) • utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (–1,) • utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+8,) • utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (+4,) • utgiftsområde 27 Avgifter till Europeiska unionen (+1,). Tabell 2.2 redovisar hur förändringarna i regeringens föreslagna utgiftsramar kan härledas utifrån beslut om åtgärder, makroekonomiska förändringar, pris- och löneomräkning, volymer och övrigt. Tabell 2.2 Härledning av de sammanlagda utgiftsramarna Förändring till följd av –6,7 Källa: Budgetpropositionen . Av tabellen framgår att beslutade och föreslagna reformer beräknas bidra till att utgiftsramarna ökar med jämfört med ramarna i statens budget . De utgiftsramar som ökar mest till följd av beslut om reformer är utgiftsområdena 25 Allmänna bidrag till kommuner, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Den utgiftsram som minskar mest till följd av beslut om reformer är 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Nedan listas de huvudsakliga skälen till regeringens föreslagna förändringar i ramnivåer 2020 till följd av beslut om reformer. • Utgiftsområde 4 Rättsväsendet: ökad ram till följd av åtgärder för att stärka , Kriminalvården och Domstolar. • Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap: ökad ram till följd av stegvisa satsningar som syftar till att stärka försvarsförmåga. • Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd: ökad ram till följd av att förlängningen av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i påverkar de kostnader för asylsökande som kan avräknas mot biståndet. • Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg: ökad ram till följd av ökade kostnader för läkemedelsförmånerna och satsningar för att förkorta vårdköerna. • Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom: ökad ram till följd av förslagen i propositionen Förbättrat grundskydd för pensionärer om höjning av grundnivån i garantipensionen och höjning av taket för bostadstillägget för pensionärer. • Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv: minskad ram till följd av att den beslutade budgeten innebar minskade utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. • Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning: ökad ram till följd av bl.a. utbyggnad av platser på universitet och högskolor, höjda forskningsanslag, en satsning på fler utbildningsplatser till , bidrag till lärarlöner och utökat bidrag till lärarassistenter. • Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård: ökad ram till följd av bl.a. Klimatklivet och åtgärder för skydd av värdefull natur. • Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel: minskad ram främst till följd av att medel inom landsbygdsprogrammet omfördelats mellan år baserat på en ny bedömning av utbetalningstakten . • Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner: ökad ram till följd av en höjning av det generella statsbidraget. Utöver beslut om åtgärder beräknas den makroekonomiska utvecklingen medföra behov av ökade utgiftsramar med och den årliga pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål med . De utgiftsramar som beräknas öka mest till följd av den makroekonomiska utvecklingen är i storleksordning utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och 7 Internationellt bistånd. beräknas volymförändringar i form av t.ex. färre personer i olika transfereringssystem bidra till att utgiftsramarna minskar med . De utgiftsramar som beräknas påverkas mest av lägre volymer är utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Övriga utgiftspåverkande faktorer beräknas bidra till ökade utgiftsramar med jämfört med beslutet om statens budget , vilket bl.a. beror på upplåningsteknik inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I partimotion 2019/20:3060 av och yrkande 3 framförs förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden . I tabell 2.3 framgår partiets förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag. Sammantaget är förslag till utgiftsramar lägre än regeringens förslag. Nedan kommenteras de större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. Den högre ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+2,) förklaras i huvudsak av att föreslår utökade resurser till för att möjliggöra fler polisanställda. Den lägre ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (–7,) följer av att vill effektivisera biståndet och omfördela resurser till klimatbistånd inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. När det gäller utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (–6,) förklaras den lägre ramen i förhållande till regeringens förslag främst av en omfördelning av medel till generella statsbidrag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Den lägre ramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–10,) förklaras bl.a. av återinförd tidsgräns och sänkning av taket i sjukförsäkringen. Den lägre ramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–1,) förklaras bl.a. av att är emot en utökad anhöriginvandring. Den lägre ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–3,) förklaras av införandet av en tidsgräns i aktivitetsstödet och reformer som partiet föreslår inom arbetslöshetsförsäkringen. För utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (–1,) följer den lägre ramen av att medel omfördelas till generella statsbidrag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och av en omprioritering på undervisningstid och lovskola. För utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–2,) följer den lägre ramen främst av att avvisar byggsubventioner för hyresbostäder och bostäder för studerande. Slutligen förklaras den högre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+16,) framför allt av att vill öka statsbidragen mer än regeringen. En del av anslagshöjningen förklaras av regleringar som följer av andra reformer, t.ex. att kompensera kommunerna för de skatteförluster som uppstår till följd av förslag om ytterligare sänkt skatt för pensionärer. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. yrkande 5 framförs förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden . Tabell 2.3 visar partiets förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag. Sammantaget föreslår större utgiftsramar än regeringen. Nedan kommenteras de större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. Den högre ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+5,) förklaras främst av högre anslag till och Kriminalvården. Biståndet sänks till av BNI, vilket förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (–16,). Den högre ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+4,) förklaras främst av utökade medel till folkhälsa och sjukvård respektive statlig assistansersättning. När det gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (+5,) beror den utökade ramen främst på partiets förslag om att kompensera små företag för sjuklönekostnader. Den högre ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (+4,) förklaras av motionärernas förslag om höjd garantipension. Den högre ramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (+5,) förklaras bl.a. av höjd ersättning i föräldraförsäkringen. Den lägre ramen för utgiftsområde 13 Ekonomisk jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–4,) följer av att motionärerna vill minska kommunersättningarna vid flyktingmottagande och att de avvisar föreslagna åtgärder mot segregation.