bet · H601UU14 · 2019-05-29 00:00:00 — Målet om en gemensam arbetsmarknad och friheten för ungdomar och studenter att söka sig till utbildningar och jobb i ett annat nordiskt land är centralt för våra länders konkurrenskraft och kompetensförsörjning. Det är med oro vi ser att nya gränshinder har tillkommit. Till exempel bör inte ny EU-lagstiftning tillämpas på ett sätt som leder till fler gränshinder mellan länder. behöver både för egen del och i tät dialog med våra grannar i sträva efter att motverka och avveckla gränshinder. Den fria rörligheten inom och de starka banden mellan våra länder är grunden för att det nordiska samarbetet åtnjuter ett starkt folkligt stöd. Det gör också att kan ha en stark röst på den internationella arenan. Det är ett viktigt ansvar att förvalta detta, och därför behöver de grundläggande principerna för det nordiska samarbetet upprätthållas, nu och . och , punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2018/19:8 av (SD), 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2018/19:3061 av m.fl. (C). Den arktiska regionen står inför stora utmaningar. Klimatförändringarna ställer de boende i , och övriga världen inför en rad nya utmaningar. som isen drar sig tillbaka öppnar teknikutvecklingen för transportleder genom och en ökad tillgång till naturresurser i . För att utvecklingen ska gynna regionen måste den hanteras ansvarsfullt och långsiktigt hållbart. är det viktigaste organet för internationellt samarbete i arktiska frågor. Förväntningarna är stora på att ska bidra till att möta utmaningarna. Med tanke på den tillspetsade ryska retoriken och den ökade militära närvaron i vårt närområde spelar också en säkerhetspolitisk roll. måste bidra till att möta de stora klimatmässiga, ekonomiska och säkerhetspolitiska förändringarna i på ett klokt sätt. För att kunna göra det krävs det att regeringen tar fram en ny Arktisstrategi. ska ha en tydlig Arktisstrategi och vara en aktiv part i . Det är av yttersta vikt att samarbetet i fortsätter att präglas av en låg konfliktnivå och ett brett samförstånd. Det är därför viktigt att förbättra uppföljningen av medlemsländernas genomförande av Arktiska rådets rekommendationer. Oavsett vilken utmaning vi talar om måste regeringen arbeta för att säkerställa att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. är ett strategiskt samarbete som ska användas för att driva utvecklingen i inom ett antal områden med fokus på miljö, transport, turism och urfolk. I en orolig tid i vårt närområde är det extra viktigt att strategiskt utnyttja samarbetet. är liksom en viktig arena för samtal och samarbete med om gemensamma frågor. Det som är unikt med är också att 13 regioner samarbetar, varav 5 ryska regioner. och strategiska betydelse växer, både som källa till viktiga råvaror och som knutpunkt för transporter. För att garantera säkerheten i en sådan miljö krävs intensivt internationellt samarbete. ska därför arbeta för synergier såväl mellan och som med nordliga dimensionen och andra organisationer och vara pådrivande i transportsamarbetet inom ramen för Barents transportstrategi. Samarbetet kan bidra till vattenrening, till minskade kemikalieutsläpp och till att möta klimatutmaningarna i de känsliga ekosystemen i norr. ska fortsätta ställa höga krav och bidra till bindande överenskommelser. ska använda samarbetet som plattform för klimatarbetet och arbeta för att eliminera ”Barents Environmental Hot Spots” (förteckning över allvarligt förorenade områden i ). har strategiskt viktiga råvaruresurser som kan lägga grunden för fortsatt tillväxt i regionen. är redan världsledande i att tillvarata sina resurser på ett effektivt och miljömässigt hållbart sätt. För att förverkliga regionens potential krävs fungerande transportlösningar som förenar med världsmarknaderna. Här ska vara pådrivande. Räddningssamarbetet är framgångsrikt och har potential att verkligen göra skillnad både för säkerheten i stort och för enskilda personer. Det är viktigt att det multilaterala avtal som finns fortsätter och förstärks. och , punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:8 av (SD) och 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2018/19:3061 av m.fl. (C). har haft isfria somrar och en längre skeppssäsong vilket dragit uppmärksamheten till som en viktig framtida farled. Rätten till transporter genom regleras i havsrättskonventionen (Unclos). Enligt havsrätten har internationella fartyg rätt att passera genom territorialhav och ekonomiska zoner, s.k. ”transit” och ”oskadlig passage,” medan specialregler ger rätt att passera genom sund och skärgårdar under vissa speciella villkor. har åberopat havsrättskonventionen artikel 234 som ger en utvidgad jurisdiktion över istäckta områden för att en kuststat ska kunna skydda miljön. Men det finns ingen vedertagen internationell definition av ”istäckt område”. anser sig ha rätten att begära avgifter och att stoppa skepp som de inte anser vara sjödugliga. Det finns en uppenbar risk att kommer att använda regelverket för att utöva kontroll över . använder sig relativt få skepp av . Om förhållandet mellan och västländerna försämras, som får större betydelse som skeppsrutt och råvaruutvinningen i blir viktigare, kan allvarliga dispyter uppstå. vill därför att tar initiativ till en traktat som reglerar frågan om kontroll över så att framtida konflikter undviks. Avtalet skulle kunna innehålla en specificering av de områden som anser vara ”istäckta”, hur ett sådant område definieras och vilka krav kan ställa för att fartyg ska få passera. och , punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3061 av m.fl. (C) och 2018/19:8 av (SD), 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 15. har uttalat att regeringen regelbundet bör informera om utvecklingen i det arktiska området, om verksamheten såväl i som i , och att detta kan ske i samband med den årliga skrivelsen till om det nordiska samarbetet eller i särskild ordning. Tyvärr fortsätter regeringen att ignorera utskottets önskan. nämns endast i förbigående i skrivelsen som en del av annan rapportering. För är skrivningarna något mer utvecklade, även om de också ter sig vara i minsta laget, givet ordförandeskap i . Det är därför uppfattning att regeringen inte återkommit till om det arktiska samarbetets utveckling och inriktning så att det blir möjligt för att följa upp regeringens arbete. Verksamheten i såväl som i får allt större uppmärksamhet, men inte i regeringens redogörelser till trots att har uttalat sig tydligt om behovet av rapportering. Det är tydligt att det finns stora behov av att utveckla inte bara rapporteringen utan också samarbetet, som bör ha ett tydligare fokus på resultat. Utifrån skrivelsen är det oklart vilka frågor regeringen driver när det kommer till . Det är anmärkningsvärt eftersom , och även , ökar i betydelse ur flera perspektiv. Inte minst ser vi effekterna av klimatförändringarna på både människor och djur i dessa känsliga områden. Mer behöver göras för att skydda de känsliga områdena kring . vill exempelvis att regeringen ska driva att reservat ska etableras för att skydda området från exploatering genom olje-, gas- och mineralutvinning samt havsfiske och för att skydda invånarna. Nordområdena är inte bara viktiga ur ett klimat- och miljöperspektiv utan får också allt större betydelse i ett säkerhetspolitiskt perspektiv. påverkar också vårt nordliga närområde då de rustar militärt i Arktis- och Barentsområdena. Det är en utmaning för oss och våra grannar och . Det är viktigt att söka bibehålla som ett lågspänningsområde. och , punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2018/19:8 av (SD), 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2018/19:3061 av m.fl. (C). ökar snabbt i betydelse, ur både militär synpunkt och klimatsynpunkt. Vi ser att isen i de arktiska områdena smälter fortare än vad tidigare prognoser förutsett. Det öppnar upp nya handelsvägar, men riskerar det att utlösa en stormaktskonkurrens såväl om kontrollen över dessa som om de naturresurser som sannolikt finns i . Detta kopplat till områdets fortsatta eller ökande betydelse för såväl basering av kärnvapenmissiler som skydd mot sådana talar för en ökad militarisering av regionen . bedöms innehålla respektive av världens ännu inte upptäckta förekomster av olja och gas. Militärt har varit av strategisk betydelse för genom att huvuddelen av kärnvapenbestyckade ubåtar har sina baser på . har också valt att bygga ut sin militära närvaro i genom att antingen öppna nya baser eller anlägga nya på bl.a. Nysibiriska öarna, , och . Till detta kommer prioritering av kärnvapen inom ramen för landets militärreform. Det är tämligen tydligt att intresset för det arktiska området inte kommer att minska. Men även klimataspekterna, där vi ser en allt större issmältning i området, skapar svårigheter att tydligt identifiera konsekvenserna av klimatförändringar, och på kort sikt står det klart att den globala uppvärmningen och miljöförstöringen med stor sannolikhet kommer att få allvarliga konsekvenser på . Issmältningen gör att inom något decennium kommer att vara isfritt väsentliga delar av året, vilket gör att de ekonomiska aktiviteterna kommer att tillta snabbt. Det gäller sjöfart, fiske samt olje- och gasutvinning. När fullt ut kan utnyttjas för sjötransporter kommer transportsträckan från , och norra till att förkortas med , vilket innebär stora ekonomiska vinster. För del är viktigt för skydd mot interkontinentala robotar och för att flertalet länder som på något sätt har eller gör anspråk på delar av har någon form av militär aktivitet i området. Vidare fick 2013 observatörsstatus i . stora, och växande, ekonomiska och militära styrka kommer innebära att landet, med eller mot sin vilja, behöver engagera sig i globala säkerhetsfrågor. Kinesiska ställningstaganden, t.ex. när det gäller och skydd av handelsvägar, kommer sannolikt att påverka även oss. Det är osannolikt att inom överskådlig tid kommer att kunna konkurrera med militärt. Av dessa anledningar ser vi positivt på att den svenska Arktisstrategin betonar vikten av att är och ska förbli ett lågspänningsområde. Men det är viktigt att även fortsättningsvis aktivt arbetar med relationerna inom och bevakar frågor som rör klimat, naturresurser och säkerhetspolitik och som sannolikt kommer att öka i antal . Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2018/19:90 Regeringens skrivelse 2018/19:90 Nordiskt samarbete 2018. 2018/19:3061 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvecklad rapportering av det arktiska samarbetet kan ske inom ramen för regeringens skrivelse om Nordiska ministerrådets arbete eller i en särskild skrivelse och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3066 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt stärka det nordisk-baltiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillvarata attraktionskraft och främja handel, innovationer och som besöksmål och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtida relationer med och ökat nordiskt samarbete inom ramen för EU-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en långsiktig nordisk forskningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stärka den nordiska språkförståelsen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en nordisk kulturkanon i de nordiska skolorna och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att ska vara världsledande inom frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än ska harmonisera djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom , och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheter och former för ett gemensamt nordiskt lagråd för förebyggande av gränshinder och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för ett fördjupat och förstärkt nordiskt samarbete mot terrorism, terrorresor och radikalisering och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt verka för en gemensam nordisk yttre gräns och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa långsiktiga förutsättningar för ett djupare nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna nordisk krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. Redogörelse /19:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:8 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom bör ta initiativ till ett traktat som reglerar frågan om kontroll över och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1320 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ytterligare stärka miljöskyddet för och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1381 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom bör ta initiativ till ett traktat som reglerar frågan om kontroll över och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1463 av Per Lodenius (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att se över hur kan leva upp till sitt ansvar som garantstat för Ålandsöverenskommelsens fortlevnad och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1609 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utvecklat nordiskt samarbete och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1813 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om marint reservat på och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2002 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av en nationell strategi för och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2270 av Noria Manouchi m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtagandet av en nationell Öresundsagenda för att intensifiera arbetet med att skapa ökade förutsättningar för en fortsatt integration och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD): 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2732 av m.fl. (MP): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i alla relevanta forum verka för skydd av arktiska vatten samt motverka exploatering och utvinning av olja i området och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka och avveckla gränshinder inom och att i samarbete med övriga nordiska länder aktivt bör verka för att nya gränshinder inte tillkommer, så att den fria rörligheten inom kan upprätthållas, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och Barents och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet och (båda S) Per Lodenius (C) m.fl. (S) och (båda S) m.fl. (S) Noria Manouchi m.fl. (M)