bet · H601NU4 · 2019-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Skrivelsen innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande och beaktar utvecklingen för statliga företag . Motionsyrkandena innehåller förslag som dels övergripande rör statens ägande och förvaltning av företag, dels rör hur förvaltningen av vissa statliga företag ska bedrivas och dels rör statens ägande av vissa företag. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, KD och L) och fem särskilda yttranden (SD, V och KD). Skrivelse 2017/18:140 redogörelse för företag med statligt ägande. Ett yrkande i en följdmotion. Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om ägande och förvaltning av statliga företag Förvaltningen av vissa statligt ägda företag Statens ägande av vissa företag 1.Inriktningen för statens ägande av företag, punkt 2 (M, C, KD, L) 2.Övergripande om förvaltning av statliga företag, punkt 3 (M) 3.Övergripande om förvaltning av statliga företag, punkt 3 (SD) 4.Ekonomiska mål för , punkt 4 (SD, V) 5.Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för , punkt 5 (V) 6.Förvaltningen av m.m., punkt 6 (SD) 7.Förvaltningen av m.m., punkt 6 (V) 8.Uppdrag och mål för vissa statliga företag, punkt 7 (SD) 9.Statens ägande av , punkt 8 (SD) 1.Ekonomiska mål för , punkt 4 (SD) 2.Ekonomiska mål för , punkt 4 (V) 3.Uppdrag och mål för vissa statliga företag, punkt 7 (SD) 4.Uppdrag och mål för vissa statliga företag, punkt 7 (KD) 5.Statens ägande av vissa övriga företag, punkt 9 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Tabell över företag med statligt ägande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om ägande och förvaltning av statliga företag lägger skrivelse 2017/18:140 till handlingarna. Inriktningen för statens ägande av företag 2018/19:29 av m.fl. (M, C, KD, L) och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43. Reservation 1 (M, C, KD, L) Övergripande om förvaltning av statliga företag 2018/19:151 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:986 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:1787 av m.fl. (S), 2018/19:2331 av (MP) yrkande 4, 2018/19:2543 av och (båda C) och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 40, 41 och 45. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Förvaltningen av vissa statligt ägda företag 2018/19:153 av m.fl. (SD) och 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del. Reservation 4 (SD, V) Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del. Reservation 5 (V) – villkorad 2018/19:148 av m.fl. (SD), 2018/19:633 av (SD), 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 8, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2018/19:2331 av (MP) yrkandena 1–3. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Uppdrag och mål för vissa statliga företag 2018/19:142 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:930 av (M) yrkande 2, 2018/19:1068 av och (båda S), 2018/19:1733 av (M) yrkande 2, 2018/19:2317 av (MP) och 2018/19:2487 av Per Åsling (C) yrkande 7. Reservation 8 (SD) Statens ägande av vissa företag 2018/19:146 av m.fl. (SD), 2018/19:340 av (SD) yrkande 3, 2018/19:508 av (L) i denna del, 2018/19:1117 av (M) och 2018/19:1314 av och (båda S). Reservation 9 (SD) Statens ägande av vissa övriga företag 2018/19:340 av (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:508 av (L) i denna del, 2018/19:1104 av (M), 2018/19:2015 av (M) och 2018/19:2017 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (MP), (C), (S), (SD), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2017/18:140 redogörelse för företag med statligt ägande, en följdmotion som väckts med anledning av skrivelsen och 42 motionsyrkanden om statliga företag från den allmänna motionstiden /19. Under beredningen av ärendet lämnade företrädare för information till utskottet om bolagets verksamhet. Utskottet har vidare besökt och fått information om aktuella frågor som är kopplade till bolagets verksamhet. lämnade regeringen propositionen Återköpsprogram av aktier i (prop. 2018/19:40) till . Propositionen kommer att behandlas av utskottet i ett särskilt betänkande . Skrivelse 2017/18:140 redogörelse för företag med statligt ägande innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande och beaktar utvecklingen för de statligt ägda företagen . Övergripande om ägande och förvaltning av statliga företag Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare avslår motionsyrkanden som rör inriktningen för statens ägande av företag och övergripande frågor om förvaltning av statliga företag. Utskottet hänvisar bl.a. till de grundläggande principer som är styrande för statens bolagsförvaltning och det pågående utvecklingsarbetet när det gäller förvaltningen av de statligt ägda företagen. Jämför reservation 1 (M, C, KD, L), 2 (M) och 3 (SD). Regeringens årliga skrivelse till om förvaltningen och utvecklingen av de statligt ägda företagen innehåller verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande. I skrivelsen redovisas hur förvaltningen av statens bolagsägande har utvecklats , och förändringar som gäller styrelseledamöter redovisas fram t.o.m. . I skrivelsen ingår dels information om aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels information om organisationerna , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . I skrivelsen redogör regeringen vidare för innehållet i Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017. Ägarpolicyn beslutades och är därmed oförändrad sedan 2017 års redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2016/17:140). Regeringen uppger även att den inom ramen för statens ägarpolicy avser att fortsätta att utveckla bolagsstyrningen och att vid behov revidera ägarpolicyn. Vidare uppger regeringen att en ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen och att den statligt ägda bolagsportföljen därför har förändrats . Regeringen anför att det för staten som ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. De samhällsuppdrag som har beslutat för ett flertal av bolagen uppges dock motivera att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. I skrivelsen framhåller regeringen att informationen till – mot bakgrund av granskning och rapport om regeringens hantering av risker i statliga bolag (RiR 2015:15) – har förbättrats i verksamhetsberättelsen . Det har exempelvis skett genom en beskrivning av omvärldsfaktorer och branschspecifika riskfaktorer som kan påverka den statligt ägda bolagsportföljen. Regeringen anger att den avser att fortsätta utveckla informationen för att säkerställa att får en god bild av den statligt ägda bolagsportföljen. I den aktuella skrivelsen ingår exempelvis en historisk översikt för hur de olika bolagen har uppfyllt de ekonomiska målen, och nya datapunkter för hållbart företagande redovisas på portföljnivå. Även en tydligare sammanställning över de bolag som har fått beslutade uppdragsmål har inkluderats, bl.a. mot bakgrund av granskning och rapport om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag (RiR 2017:37). I verksamhetsberättelsen beskrivs också processen för att nominera styrelseledamöter. I andra avsnitt behandlas bolagens ekonomiska mål. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i bolag med statligt ägande, och en återrapportering görs av AB:s utveckling i förhållande till de s.k. 2020-målen. I ett avsnitt redogörs för arbete med att fastställa s.k. uppdragsmål (mål för de särskilt beslutade samhällsuppdragen). Könsuppdelad statistik redovisas för styrelse, vd och ledningsgrupp. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som betalats ut från bolagen presenteras också. Vidare framställs en konsoliderad balans- och resultaträkning och en sammanfattande redovisning över beslutade utdelningar från och anslag till bolag med statligt ägande. Inriktningen för statens ägande av företag I kommittémotion 2018/19:29 av m.fl. (M, C, KD, L) framförs att regeringen bör agera för att sälja statliga bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt och bolag som inte är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. I motionen anges att detta ska ses som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och riktlinjer. I kommittémotion 2018/19:2783 framhåller m.fl. (M) att staten i princip inte bör äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens – såvida inte bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt (yrkande 42) – och att regeringen bör agera för att sälja de statliga bolag som inte är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga (yrkande 43). Enligt motionen ska detta ses som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och riktlinjer. Övergripande om förvaltning av statliga företag I motion 2018/19:1787 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör verka för en bättre geografisk representation i statliga bolags styrelser jämfört med vad som är fallet . I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) framförs att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer (yrkande 40). Motionärerna framhåller vidare att staten bör vara ett föredöme för hållbart företagande och utveckla arbetet på området när det gäller de statliga företagen (yrkande 41). Av yrkande 45 i samma motion framgår att staten i sin roll som ägare ska vara ett föredöme vad gäller hållbarhetsredovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative), CSR (Corporate Social Responsibility), affärsetik, transparens och ansvarstagande. m.fl. (M) framför i motion 2018/19:986 att staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör se över de statligt ägda bolagen och deras vd:ars roll med syftet att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning (yrkande 2). Av kommittémotion 2018/19:151 framgår att m.fl. (SD) är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang i bolag för att bibehålla statens inflytande genom ägande. Utförsäljningar av statens egendom ska inte vara ett ideologiskt självändamål utan ska i stället kunna ske i vissa fall när ägande inte kan motiveras med nytta för medborgarna. I motionen framförs att inflytande över statens bolag bör utövas med varsamhet och att god lönsamhet bör prioriteras högt (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare att de är kritiska till alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön. Hållbarhetsmålet för de statliga bolagen om att det i varje styrelse ska vara av varje kön bör enligt motionen därför tas bort (yrkande 2). I motion 2018/19:2543 anför och (båda C) att de statliga bolagen bör ta ett regionalt ansvar och att detta bör tydliggöras. Staten har enligt motionärerna stora möjligheter att genom sina bolag bedriva regionalpolitik. Tydliga exempel på det motsatta är statliga , som enligt motionen inte vill ha företagskunder på landsbygden och i småstäder, och som drar ned på personalstyrkan i mindre orter. m.fl. (MP) anför i motion 2018/19:903 att intäkter till staten från naturresurser i Sápmi i högre grad bör återföras till utveckling av det samiska samhällslivet. Därför bör statliga bolag som hämtar sina intäkter i Sápmis naturresurser avsätta en andel av sin vinst för att finansiera förvaltningen och utvecklingen av samiskt samhällsliv, språk och kultur (yrkande 3). I motion 2018/19:2331 förordar (MP) att i ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att i ägardirektiven för de statliga bolagen med samhällsuppdrag ange att bolaget ska ha en fungerande internrevision (yrkande 4). Den statliga bolagsportföljen består av 47 bolag (39 helägda och åtta delägda) med ett sammanlagt värde på ca . Gemensamt sysselsätter de statligt ägda bolagen med dotterbolag ca 135 000 personer. Flera av bolagen har startat som affärsverk, affärsverksamhet inom myndighet eller statliga monopol. verkar de flesta av bolagen på affärsmässiga grunder på fullt konkurrensutsatta marknader. Ett tjugotal av de statligt ägda bolagen har emellertid ett samhällsuppdrag som har beslutat särskilt om (se bilaga 2), vilket innebär att bolagen ska uppnå andra mål än ekonomisk avkastning. Grunder för förvaltningen av statliga företag beslutar om grunderna för hur statens tillgångar ska förvaltas och förfogas över, vilket innefattar de statligt ägda bolagen. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regeringsformen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag, eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Riksdagsbeslut krävs däremot inte för t.ex. utdelningar, eftersom dessa ingår i den löpande förvaltningen. Regeringens årliga skrivelse till har beslutat att regeringen ska lämna en årlig redogörelse för bolag med statligt ägande (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i bolag med statligt ägande. Verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör regeringens årliga redogörelse. Under den föregående mandatperioden har utskottet under varje behandlat regeringens nyssnämnda skrivelse. Vid samtliga tillfällen har ett enigt utskott framhållit vikten av att regeringen lämnar skrivelsen till . Utskottet har i sammanhanget påpekat att skrivelsen är ett viktigt underlag för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de statliga företagen. Vid den senaste behandlingen, (bet. 2017/18:NU4), framförde utskottet även att det välkomnar att regeringen har utvecklat innehållet i skrivelsen så att på ett bättre sätt ska kunna få en bild av utvecklingen i de statliga bolagen. Utskottet underströk även vikten av att detta arbete fortsätter. I Statens ägarpolicy för bolag med statligt ägande redogörs för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor när det gäller bolagsstyrningen av bolag med statligt ägande. I ägarpolicyn ingår också regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Ägarpolicyn ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande. När det gäller övriga bolag där staten är delägare, anges i ägarpolicyn att staten verkar i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Även regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare ingår i ägarpolicyn. Den ägarpolicy som är aktuell – Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 – fattade regeringen beslut om . Policyn ska tillämpas fr.o.m. och ersätter den tidigare ägarpolicyn . Övergripande om styrning av de statliga företagen Liksom privata aktiebolag regleras statliga aktiebolag av aktiebolagslagen (2005:551). I sin egenskap av företrädare för det statliga ägandet lyder regeringen således under samma regler som andra bolagsägare. Innebörden av detta är bl.a. att ägarinflytandet utövas i bolagets beslutande organ, bolagsstämman (7 kap. 1 § aktiebolagslagen). Bortsett från arbetstagarrepresentanterna utser stämman styrelsens ledamöter, vilka i ett helägt statligt företag representerar staten som ägare. Styrelsen utser i sin tur verkställande direktör. Genom bl.a. valet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningen föra in särskilda bestämmelser kan statens representanter påverka inriktningen av bolagets verksamhet på bolagsstämman. ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. I detta ingår att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation och att se till att bolaget har en betryggande internkontroll. Den löpande verksamheten sköts av bolagets ledning. Styrelsen i bolag med statligt ägande ska genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden (ägarsamordning). Vid regelbundna möten mellan företrädare för bolag respektive ägare (ägardialog) följs bl.a. målen för bolagen upp. I ägarpolicyn framgår även att förvaltningen styrs av om statligt stöd samt redovisning av allmänna medel, konkurrenslagstiftningen, lagen om offentlighet och sekretess samt riktlinjer för statligt ägda företag. De sistnämnda riktlinjerna ger staten som ägare och de statligt ägda bolagen ett förutsebart ramverk att förhålla sig till och innebär att statens roll som ägare tydligt avskiljs från statens övriga roller. Riktlinjerna är rekommendationer som riktas till regeringar för att säkerställa att statligt ägda företag verkar effektivt, transparent och ansvarstagande. De är en internationell standard som syftar till att undvika att staten agerar som en passiv ägare eller som en överdrivet ingripande ägare. Enligt ägarpolicyn ska styrningen av bolagen främst utövas på bolagsstämmor, genom en professionell och strukturerad styrelsenomineringsprocess samt genom dialog med styrelseordföranden. Uppföljning och utvärdering av bolagen ska ske bl.a. genom ekonomiska analyser, branschanalyser och olika typer av rapporter från bolagen. Även mål utöver ekonomiskt värdeskapande ska följas upp och utvärderas. I ägarpolicyn anges också att regeringen redogör för förvaltningen av bolag med statligt ägande i en årlig skrivelse till . Uppdrag för bolag med statligt ägande Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Bolagsordningarna för de statligt ägda bolagen utgår ifrån aktiebolagslagens regler för bolag med aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, Svensk kod för bolagsstyrning och statens ägarpolicy. Genom ägaranvisning ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag, befinner sig i omstrukturering samt vid avregleringar och andra liknande väsentliga förändringar. Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tydliga samt formaliseras genom beslut på bolagsstämma. Om ett uppdrag lämnas i en ägaranvisning ska det i ägaranvisningen tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. Frågor som övergripande rör styrningen av de statliga bolagen, såsom t.ex. de statliga bolagens ansvar för samhället, bostadsbyggande, miljö eller regionala förhållanden, har behandlats och avstyrkts av utskottet vid ett flertal tillfällen under den förra mandatperioden, (bet. 2017/18:NU4). Utskottet har vid samtliga tillfällen hänvisat till de regelverk som sätter ramarna för hur statliga bolag styrs. Avvikande uppfattningar har framförts i reservationer i olika typer av frågor inom detta område, bl.a. av företrädare för och . I ägarpolicyn anges att mål och uppföljning är redskap som staten använder för att styra de statliga bolagen. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. I det fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och uppdragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att möjliggöra utvärdering av hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. För att på ett tydligt sätt integrera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi och affärsutveckling har ägaren gett bolagsstyrelserna i uppdrag att fastställa strategiska mål för ett hållbart företagande. Enligt ägarpolicyn ska samtliga mål följas upp inom ramen för ägardialogen. I ägarpolicyn anges att ekonomiska mål vanligtvis tas fram för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är att • säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål • uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital • hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå • tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning • på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen beslutas av bolagsstämman och dokumenteras i stämmoprotokollet. Beslutade ekonomiska mål gäller till dess nya eller förändrade mål beslutas av bolagsstämman. Uppdragsmål för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag För att kunna utvärdera och följa upp hur de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs fastställs i relevanta fall uppdragsmål. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är enligt ägarpolicyn att • säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl • tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen • möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter • klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Utgångspunkter för när uppdragsmål fastställs ska vidare vara dels föremålet för bolagets verksamhet, dels verksamhetens syfte, dvs. de önskvärda effekterna av bolagets verksamhet. Eftersom ett bolags möjligheter att utföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag och att generera avkastning kan vara inbördes beroende, ska uppdragsmål och ekonomiska mål i normalfallet tas fram samordnat. Då kan ambitionsnivån för uppdragsmålen vägas mot den kostnad i termer av påverkan på risk och avkastning som en viss nivå för ett uppdragsmål innebär. Uppdragsmål beslutas av bolagsstämman genom en ägaranvisning till bolaget. pågår ett arbete inom med att de bolag som har samhällsuppdrag även ska få uppdragsmål. De nio bolag som har fått uppdragsmål genom den pågående översynen är , AB Götakanalbolag, Svensk exportkredit (SEK), , (), , , och . I ägarpolicyn anges att uppdragsmål och ekonomiska mål följs upp vid ägardialog mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot målen diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de strategiska mål inom området hållbart företagande som styrelsen fastställt följs upp inom ramen för ägardialogen. Väsentligt förändrade förutsättningar kan aktualisera en översyn av målen.