bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Enligt motion 2019/20:3213 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör regeringen upprätta en djurskyddsmyndighet. för de gröna näringarna Vad gäller frågan om en för de gröna näringarna kan följande noteras. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) redovisas att målet för det strategiska området Regler och villkor inom livsmedelsstrategin är att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar – detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att livsmedelskedjan inklusive primärproduktionen är komplex och att företagen berörs av en stor mängd regler och myndighetskontakter vid tillståndsprövningar och kontroller. Regler behövs för att skydda miljö, konsumentintressen samt djur- och folkhälsa. får inte reglerna eller tillämpningen av dem skapa onödiga hinder som begränsar konkurrenskraft och innovation eller hämmar livsmedelsföretagens utveckling, nyetablering eller förmåga att växa. EU:s kommande budget- och programperiod sträcker sig 2021–2027. Inför den kommande programperioden har kommissionen föreslagit en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) (se fakta-PM 2017/18:FPM140). Enligt budgetpropositionen har fokus i förhandlingarna legat på förslaget till en ny genomförandemodell, som innebär en övergång till ett mer resultatorienterat genomförande av politiken. Regeringen anför i budgetpropositionen att den i förhandlingarna har arbetat för en fortsatt marknadsorientering av GJP, enklare regler, lika konkurrensvillkor, ökad konkurrenskraft och en högre ambition när det gäller miljö, klimat och djurvälfärd. Enligt regeringen har förberedelser inför det nationella genomförandet av politiken efter 2020 inletts parallellt med förhandlingarna. Bland annat genomfördes ett sakråd med intressenter . Huvudsyftet med sakrådet var att få in synpunkter för att komplettera den analys av styrkor, svagheter, möjligheter och hot (s.k. SWOT-analys) som på regeringens uppdrag tar fram med regionala och branschspecifika faktorer. I budgetpropositionen anges vidare att regeringen avser att fortsätta bedriva ett arbete med förenklingsinsatser i livsmedelskedjan, såsom likvärdiga livsmedelskontroller i hela landet och digitalisering av tillståndsprocesser. Genom att förenkla processen för efterlevnad av regler, för mottagaren, kan sektorn utvecklas och konkurrenskraften för företagen stärkas och arbetet bör därför fortgå. Enligt regeringen är förenkling av regelverk och framför allt identifiering av tillväxthämmande regler viktiga åtgärder för jordbrukets fortsatta utveckling och konkurrenskraft. Fortsatt uppföljning av analyser inom ramen för livsmedelsstrategin när det gäller bl.a. tillståndsprövning och markfrågor är nödvändigt i sammanhanget. Ett aktivt arbete i förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken och utformningen av den nationella strategiska planen är enligt regeringen viktiga förutsättningar för livsmedelskedjans utveckling. Regeringen anför vidare att det är angeläget att utforma politiken på ett sätt som, inom en sammantaget minskad ram, skapar förutsättningar att nå ökad konkurrenskraft, ökade miljö- och klimatambitioner och ökad marknadsorientering samt begränsar de administrativa kostnaderna för genomförandet av politiken för såväl myndigheter som stödmottagare. En viktig del är enligt regeringen att i förhandlingarna driva på för ökad flexibilitet, så att obligatoriska miljövillkor kan anpassas för att möta regionala och lokala utmaningar. Systemet för sanktioner och kontroller av obligatoriska villkor behöver förenklas. Höjda miljö- och klimatambitioner förutsätter att en tillräckligt stor budgetmässig andel av den andra pelaren avsätts för riktade miljö- och klimatåtgärder. Därutöver verkar regeringen för en förenkling av politiken. Regeringen bedömer att den nya genomförandemodellen har potential att leda till verklig förenkling. Startstöd för unga jordbrukare När det gäller frågan om startstöd för unga jordbrukare kan det inledningsvis konstateras att det i det nuvarande landsbygdsprogrammet finns ett startstöd för unga lantbrukare. Syftet med stödet är att underlätta generationsskiften. har vidare lämnat följande besked i denna fråga. Det finns avsatta till startstödet under nuvarande programperiod. har budgetmedlen till startstöd ökat något. Ökningen har möjliggjorts genom att länen själva kan prioritera mellan åtgärder som har samma syfte. Exempelvis kan ett län där söktrycket på startstödet är stort omfördela medel från investeringsstödet. Denna möjlighet infördes genom regleringsbrevet . Syftet med förändringen är att det ska finnas medel till åtgärder där söktrycket är högre men även att de medel som finns avsatta i landsbygdsprogrammet ska kunna användas fullt ut. har vidare uppgett att Europeiska kommissionen inför kommande budgetperiod 2021–2027 för GJP har föreslagit att av direktstödskuvertet ska gå till åtgärder för unga. Enligt motsvarar detta för svensk del ca . har vidare lämnat besked om att förhandlingarna om utformningen av GJP nästa budgetperiod inte kommer att bli klara . Detta kommer att kräva övergångsregler. Kommissionen kommer att presentera sådana regler . När det gäller frågan om en djurskyddsmyndighet kan följande noteras. är ansvarig central myndighet för djurskyddet. hade en särskild myndighet, , det uppdraget. arbetar, som tidigare gjorde, med regelgivning, vägledning, information, stöd och samverkan på djurskyddsområdet. Verket ska säkerställa ett gott djurskydd och arbeta för en hållbar utveckling, ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet och en livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. I myndighetsuppdraget ingår att behandla djurskyddsfrågorna tillsammans med andra frågor som påverkar djurskyddet. Det är länsstyrelsernas uppgift att kontrollera att lagstiftningen inom djurskyddsområdet följs. samordnar länsstyrelsernas kontroller. Verket arbetar även med vägledningar för att bedömningarna i djurskyddsärenden ska bli så likvärdiga som möjligt i hela landet. , och länsstyrelserna samverkar i ett gemensamt forum, Rådet för djurskyddskontroll, som är inrättat av regeringen. Rådet ska verka för att djurskyddskontrollen utvecklas så att den blir mer rättssäker, likvärdig och effektiv. Regeringen beslutade att ge SLU i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor vid SLU. Rådets huvudsakliga uppgift är att vara ett stöd i regel- och föreskriftsarbetet på djurskyddsområdet. Rådet är en åtgärd inom livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) anför regeringen att arbetar aktivt för ett förbättrat djurskydd på EU-nivå. Detta sker framför allt genom ett fortsatt nära samarbete med , , och och aktivt deltagande i EU-plattformen för djurskydd. Denna plattform inrättades av . är representant vid plattformen. Enligt budgetpropositionen är kommissionens fokus för arbetet i plattformen djurtransporter och djurskydd för grisar. Medlemmar i plattformen har även tagit egna initiativ vad gäller djurskydd för hästar, fisk, unghöns samt djurhälsa och djurskydd vid handel med hundar. Regeringen anför i budgetpropositionen även att det nationella samarbetet om djurskydd på EU-nivå i det nationella djurskyddsnätverket fortgår. Slutligen kan nämnas att har samverkat såväl nationellt som internationellt när det gäller att stärka det internationella djurskyddet. Arbetet har bedrivits bl.a. inom för djurhälsa (OIE) och inom EU, t.ex. i Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets (Efsa) nätverk för djurskydd. deltar även i grupper under . 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bekämpande av växtskadegörare. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare samt för att ersätta enskilda för skador till följd av sådana åtgärder enligt växtskyddslagen (1972:318). Utgifter för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som överlämnar för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare får anslaget användas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare. Slutligen används anslaget för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen anser att anslaget bör ökas med 2020, 2021 och i syfte att genomföra och uppfylla de nya EU-kraven i fråga om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Detta ska ske genom ökat fokus på förebyggande åtgärder och effektiva åtgärder vid angrepp bl.a. genom inventeringar av växtskadegörare. Regeringen föreslår att anvisar 7 till anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. Anslaget får användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Anslaget får även användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Anslaget får användas för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, fiberberedning samt exportbidrag. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönt. Stöden ges inom fleråriga verksamhetsprogram. Efter beslut om stöd görs betalningarna till stödmottagarna under påföljande år. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021 och 2022. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk. Anslaget får användas för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. Anslaget får även användas för finansiering av andra projekt som ligger i linje med programmen. tilldelning från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 för programperioden –2020. För att ska få sin tilldelning måste nationell medfinansiering tillföras. Den nationella medfinansieringen av havs- och fiskeriprogrammet uppgår till för programperioden och redovisas på detta anslag. Regeringen föreslår att medel omfördelas inom havs- och fiskeriprogrammets totala ram bl.a. till följd av försenad programstart. Anslaget bör därför ökas med 2020, 2021 och 2022. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. Enligt kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget ökas med . har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Motionärerna vill stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. (KD) föreslår i motion 2019/20:2786 att frågan om ersättning till de yrkesfiskare som drabbas av förbudet mot kommersiellt torskfiske i södra och östra ses över. Motionären anför att ersättning måste betalas ut så att de berörda yrkesfiskarna ges en möjlighet att överleva. Eventuella icke nyttjade viltskadesanslag bör omfördelas så att de kommer de drabbade yrkesfiskarna till del. Under ledning av tog branschen, forskare, intresseorganisationer och myndigheter fram en strategi för svenskt vattenbruk: Svenskt vattenbruk – en grön näring på blå åkrar. Strategi 2012–2020. Strategin syftar till att underlätta förverkligandet av visionen om ett växande och hållbart vattenbruk som producerar god och miljömässigt bra mat med ringa ekosystem- och klimatpåverkan. Enligt strategin ska svenskt vattenbruk bli en grön näring som skapar sysselsättning och tillväxt på landsbygden. har på uppdrag av regeringen tagit fram en handlingsplan utifrån vattenbruksstrategin. Handlingsplanen har tagits fram genom ett samarbete mellan myndigheter, näring, forskning och intresseorganisationer. I handlingsplanen presenteras åtgärder som bidrar till att nå målen och visionen i den nationella vattenbruksstrategin. Handlingsplanen ska utvärderas och slutrapporteras . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) anges att finansiering har avsatts inom ramen för livsmedelsstrategin för att genomföra handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk. gjorde 2018 en halvtidsutvärdering av handlingsplanen (Rapport 2018:25 Halvtidsrapportering av handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk). Enligt denna rapport kommer de domar från mark- och miljödomstolen som ifrågasätter öppen kassodling att ha omfattande effekter på matfiskodlingen . Av rapporten framgår vidare att flera av åtgärderna kopplade till vattenbruket inom havs- och fiskerifonden har stängt på grund av medelsbrist. Finansiering av större projekt inom branschen kommer därför enligt rapporten att vara svår att hitta på grund av att få banker och riskkapitalister är villiga att satsa på vattenbruk då det finns stora osäkerhetsfaktorer kring branschens utveckling och framtid. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) angav regeringen att , och har fått i uppdrag att utveckla digitala tjänster som bidrar till minskat och förenklat uppgiftslämnande, guidning och service för företag i livsmedelskedjan. Målsättningen är att göra det enklare att starta och driva företag samt underlätta företagens myndighetskontakter på lokal, regional och statlig nivå. I genomförandet av uppdraget har myndigheterna valt att fokusera på att förenkla tillståndsprocessen för bl.a. vattenbrukare. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav i uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin kartlägga och utreda förutsättningarna för en förenklad prövning av vattenbruksverksamheter (N2018/04401/FJR och delvis N2018/01819/FJR). ska analysera hur prövningen av vattenbruksverksamheter kan förenklas som miljöskyddet bibehålls och vid behov föreslå ändringar. ska analysera om befintliga krav på tillstånd, registreringar eller anmälningar skulle kunna samordnas och i så fall ge förslag på en sådan samordning. Uppdraget ska redovisas till . Enligt budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) har utvecklingen för det svenska yrkesfisket fortsatt på samma sätt som tidigare med minskande fångstvolymer, ökande fångstvärde och minskat antal fartyg. Det totala förädlingsvärdet per heltidsekvivalent har fortsatt ökat . Utvecklingen av förädlingsvärdet skiljer sig dock markant åt mellan olika fisken. Den stora ökningen i förädlingsvärde har främst skett för de större trålarna. Även för fiskberedningsindustrin ses en fortsatt ökad omsättning. För insjöfisket har en bra beståndsutveckling och god prisutveckling för framför allt gös medfört ett ökat förädlingsvärde . En stor del av det svenska insjöfisket går på export då sötvattensarter ger ett högt värde på den europeiska marknaden. I budgetpropositionen anges vidare att produktionsvolymen av matfisk och musslor i vattenbruk har minskat . ökade dock såväl produktion som värdet. fortsatte försäljningsvärdet att öka för både matfisk och sättfisk även om produktionsvolymen för matfisk minskade något. Antal sysselsatta minskade i motsats mot ganska kraftigt . När det gäller forskning om vattenbruk finns det i landet tre s.k. vattenbrukscentrum där forskning och näring samverkar. Dessa centrum har olika huvudsakliga kompetensområden såsom öppna och slutna system, arter och sötvattensarter. Tillsammans med SLU och driver och finansierar ett av vattenbrukscentrumen, Vattenbrukscentrum Väst, Nationellt för Vattenbruk. Det nationella kompetenscentrumet ansvarar för samordning av forskning och utbildning samt spridning av kunskapsbaserad information till samhälle, myndigheter och näring. Centrumet ska även verka för att skapa mötesplatser för samverkan, samordning av utbildningsinsatser och kompetensutveckling, genomförande av forskningsresultat i näringen samt samverkan med övriga aktörer inom vattenbruksrelaterad forskning och näringslivsutveckling. Verksamheten är öppen för alla organisationer och personer som har ett intresse av vattenbruksfrågor. Det övergripande målet är att bli en central kunskapsportal för utvecklingen av ett naturresursuthålligt såväl som ekonomiskt lönsamt vattenbruk i . fattade Europeiska kommissionen beslut om nödåtgärder för det östra torskbeståndet i . Beslutet innebär att riktat torskfiske är förbjudet och . Vad gäller frågan om möjligheten att ge stöd till fiskare med anledning av fiskeförbudet har uppgett följande. Inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 finns det möjlighet till stöd för tillfälligt upphörande med fiskeverksamhet (stillaliggandestöd). Inför framtagandet av det nationella operativa programmet för havs- och fiskeriprogrammet bedömde regeringen att stöd till stillaliggande inte skulle prioriteras – detta bl.a. med hänsyn till de kapacitetsrelaterade effekter denna typ av stöd kan ha och att stödet är mycket kortsiktigt i förhållande till problematiken med fiskbestånden som i sin tur är långvarig. Förhandlingar pågår inför kommande programperiod, 2021–2027. Stöd för tillfälligt stillaliggande finns med i kommissionens förslag till nya havs- och fiskeriprogrammet samt i de ståndpunkter som rådet och har antagit. Förhandlingar mellan rådet och förväntas komma igång . Det kommer således även framöver att vara möjligt för medlemsstaterna att inkludera stöd till tillfälligt stillaliggande i kommande operativa program för havs- och fiskeriprogrammet. Regeringen kommer att överväga denna möjlighet inför framtagandet av ett nytt havs- och fiskeriprogram 2021–2027. Processen för att ta fram ett nytt program pågår . Regeringen har i samband med det gett i uppdrag att ta fram en behovsanalys, förslag till mål, prioriteringar och ett operativt program för havs- och fiskeriprogrammet 2021–2027 (N2019/02362/FJR). Den del av uppdraget som avser behovsanalys, förslag till prioriteringar och mål ska redovisas . Den del som avser förslag till operativt program ska redovisas . har vidare lämnat följande besked om åtgärder som vidtagits med anledning av fiskestoppet. Oavsett möjligheterna till stöd inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet fattade regeringen beslut om en förordning om stöd med anledning av förbudet att fiska torsk i . Förordningen ger möjlighet att kompensera många av de drabbade fiskarna för inkomstbortfall med stöd i statsstödsregelverket. har särskilt uppmärksammat möjligheten för fiskare att söka stöd för diversifiering av sin fiskeverksamhet, det senare inom ramen för det nuvarande havs- och fiskeriprogrammet. Regeringen vill kunna erbjuda långsiktiga lösningar för drabbade fiskare. Regeringen tittar därför brett på olika möjligheter, både möjlighet till omställning till annat fiske och vissa aktivitetsstöd. 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom havs- och fiskeriprogrammet. tilldelning från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 för programperioden –2020. Regeringen föreslår att medel omfördelas inom havs- och fiskeriprogrammets totala ram bl.a. till följd av försenad programstart. Anslaget bör därför ökas med 2020, 2021 och 2022. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier. Det nuvarande samordningsuppdrag som har breddas till att leda ett nationellt samordningsarbete i dricksvattenfrågor. Därför föreslås anslaget 1:14 ökas med . Regeringen föreslår att detta finansieras genom att anslaget 1:23 minskas med motsvarande belopp. Enligt kommittémotion 2019/20:3331 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget ökas med . Enligt yrkande 5 i samma motion bör ges ökat stöd. Enligt motionärerna behöver effektivisera sin verksamhet, men det behövs också ett riktat stöd för att avgifterna ska bli lägre för enskilda lantbrukare och ligga på en nivå närmare europeiska konkurrenter. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anför att konsumenterna måste tillförsäkras trovärdiga kontroller vid import av livsmedel samt värnas mot livsmedelsbedrägerier och fusk som eroderar certifieringssystem. Enligt kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget återgå till en normal nivå , och därför bör anslaget minskas med . I motion 2019/20:3317 av m.fl. (S) efterlyses insatser mot livsmedelsfusk. Motionärerna anför att det behövs mer systematiska kontroller samt ett ökat samarbete mellan polisen och andra myndigheter för att bekämpa livsmedelsfusket. Motionärerna föreslår därför att det inrättas en statlig specialstyrka med uppdrag att bekämpa livsmedelsfusket. Även i motion 2019/20:422 av (C) efterfrågar motionären en undersökning av möjligheterna att inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, liknande de specialenheter med fokus på livsmedelsfusk som finns i bl.a. , och . Den offentliga livsmedelskontroll som utförs enligt den harmoniserade EU-lagstiftningen för livsmedelskedjan omfattar, enligt budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23), knappt 135 000 livsmedels- och dricksvattenanläggningar när primärproduktionsledet är inkluderat. Kommunerna ansvarar för den största delen av den kontroll som görs i ledet efter primärproduktionen, och det totala antalet kontroller ligger på jämförbara nivåer över åren. Hur ofta de enskilda kontrollmyndigheterna utför kontroll varierar fortfarande. Andelen kommunala kontrollmyndigheter som kontrollerade av livsmedels- och dricksvattenanläggningarna med högst risk låg 2017 på samma nivå som föregående år. kontrollerar vissa kommuner inte livsmedels- och dricksvattenanläggningarna i de högsta riskklasserna i tillräcklig omfattning. I budgetpropositionen redovisar regeringen också att flera insatser har gjorts eller pågår för att utveckla och stärka livsmedelskontrollen. En översyn av den riskklassningsmodell som tillämpas inom livsmedelskontrollen i leden efter primärproduktionen genomfördes , och förslag till ny, förenklad riskklassningsmodell remitterades . Arbete pågår nu med justeringar av modellen. Modellen syftar till att öka förståelsen för den kontroll som myndigheterna utför och för att skapa en enhetligare tillämpning av modellen. Arbetet för en effektivare och mer likvärdig livsmedelskontroll pågår också inom ramen för livsmedelsstrategin där har ett uppdrag att –2019 utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen genom kompetenshöjande åtgärder. Inom uppdraget fortsätter arbetet med flera olika utbildningar och andra insatser för att öka kompetensen och förbättra kontrollmetodiken i den offentliga livsmedelskontrollen.