bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — Ett av målen i strategin är att ska ha hög attraktionskraft som studie- och kunskapsnation. För att nå målet krävs det enligt utredningen att regeringen, myndigheter och lärosäten samarbetar för att skapa intresse och möjligheter för utländsk etablering av utbildnings- eller forskningsverksamhet vid svenska lärosäten. Utredningen menar att i ökad utsträckning behöver attrahera utländska utbildningsanordnare, forskningsutförare och annan kunskapsintensiv verksamhet och ta till vara fördelarna med utländska lärosätens etablering i när det sker i samarbete med svenska universitet och högskolor. I den s.k. autonomipropositionen En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149) bedömde regeringen att självbestämmandet för statliga lärosäten och högskolor skulle öka inom ramen för myndighetsformen. Det gjordes genom lättnader i de högskolespecifika regelverken och genom att lärosätena undantogs från vissa av de regelverk som gäller allmänt för statliga förvaltningsmyndigheter (bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337). Inom ramen för arbetet med att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut har utbildningsutskottet följt upp autonomireformen och publicerat resultaten i serien Rapporter från (bl.a. huvudrapporten /15:RFR5). remitterades promemorian Högskolestiftelser – en ny verksamhetsform för ökad handlingsfrihet (Ds 2013:49). I budgetpropositionen meddelade regeringen att den efter överväganden inte kommer att gå vidare med promemorians förslag i frågan. Statligt administrativt stöd till myndigheter Statens servicecenter inrättades . Av förordningen (2012:208) med instruktion för Statens servicecenter framgår att myndigheten har till uppgift att efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster som gäller administrativt stöd åt myndigheterna. Tjänsterna avser områdena ekonomi och lön. Av myndighetens årsredovisning framgår att , , , , konstnärliga högskola, , och har anslutit sig till Statens servicecenters lönerelaterade tjänster. Utbildning i samiska och samisk forskning vid ska enligt sitt regleringsbrev erbjuda utbildning i bl.a. samiska varje läsår. Av årsredovisningen ska framgå antalet erbjudna platser, antalet sökande samt antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningen. Av regleringsbrevet för framgår att disponerar för bl.a. bidrag till lektorat i samiska under anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor (anslagspost 15). inrättades Vaartoe – vid för att utveckla den samiska forskningen vid . Centrumet fungerar som en resurs i forskning och forskarutbildning och är ett forum och en mötesplats för institutioner och avdelningar vid och övriga universitet och högskolor i landet som bedriver forskning om samer, samiska språk och samiska förhållanden i övrigt. Därutöver etablerar centrumet relationer till och sprider information om verksamheten till samiska institutioner och organisationer. I fråga om lärosätessamarbeten ser utskottet positivt på att lärosäten samverkar och samarbetar med varandra i syfte att uppnå hög kvalitet i utbildning och forskning. Utskottet vill påminna om att det även är möjligt för universitet och högskolor, såväl statliga som enskilda, att vid svenska eller internationella utbildningssamarbeten utfärda en gemensam examen tillsammans med ett eller flera svenska eller utländska lärosäten. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:2827 (M) yrkande 12. När det gäller frågan om att det ska finnas fastställda kriterier för vad som gäller för att ett lärosäte ska få benämnas universitet är nuvarande ordning för beslut om benämningen universitet, som beslutade , enligt utskottets mening väl avvägd. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:2832 (M) yrkande 3. När det gäller frågan om att internationella universitet ska kunna etablera filialer i noterar utskottet att frågan behandlas i som bereds . Utskottet vill inte föregripa den pågående beredningen och avstyrker därmed motion 2018/19:2835 (M) yrkande 33. När det gäller att möjliggöra för fler lärosäten att ha en annan form av huvudmannaskap än statlig myndighet kan utskottet konstatera att tidigare regeringar har övervägt detta men beslutat att inte gå vidare i frågan. Utskottet ser inte skäl att föreslå något annat och avstyrker därmed motion 2018/19:1901 (M) yrkande 5. När det gäller frågan om att slå ihop administrationen hos vissa lärosäten för att effektivisera det svenska utbildningsväsendet vill utskottet påminna om att ett antal lärosäten har gått samman på frivillig basis . Utskottet vill också framhålla att flera lärosäten är kunder hos Statens servicecenter som ger administrativt stöd åt myndigheter. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:379 (SD) yrkande 4. När det gäller frågan om att utse ett nationellt universitet för samisk kultur och utbildning och de samiska språken kan utskottet konstatera att redan har i uppdrag att erbjuda utbildning i samiska och att staten bidrar till finansieringen av ett lektorat i samiska. har också på eget initiativ inrättat ett centrum för samisk forskning. Utskottet bedömer att fyller en funktion motsvarande den som efterfrågas av motionärerna och avstyrker därmed motion 2018/19:655 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskolans ledning. Jämför reservation 7 (M) och 8 (L). I kommittémotion 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 1 anser motionärerna att de rekommendationer som den s.k. gav till lärosätena bör utvärderas . I yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör tydliggöra rollen för rektorer och för lärosätenas styrelser. I partimotion 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 3 menar motionärerna att den s.k. slutsatser bör följas upp för att fortsätta stärka lärosätenas ledarskap och tydliggöra lärosätesstyrelsernas roll. Bakgrund och pågående arbete Den s.k. hade i uppdrag att kartlägga och analysera ledarskap och ledningsfunktioner vid universitet och högskolor (dir. 2014:70). Syftet med utredningen var att ta fram ett underlag för främst universitetens och högskolornas egna ställningstaganden i fråga om ledarskap och ledningsstrukturer, men även överväga om det finns behov av åtgärder på nationell nivå. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Utvecklad ledning av universitet och högskolor (SOU 2015:92) . Betänkandet har remissbehandlats. Styr- och resursutredningen (Strut) överlämnade sitt betänkande En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) . Utredningen har remitterats, och svaren ska komma in senast . Utredningen menar att en ändamålsenlig styrning måste främja strategisk handlingsförmåga och att lärosätena ska ges långsiktiga ramar och handlingsutrymme att ta ansvar utifrån sina respektive förutsättningar. Utredningen föreslår bl.a. ett dialogbaserat och lärosätesanpassat styrinstrument i form av fyraåriga överenskommelser där varje lärosätes mål och uppföljningskriterier formuleras för ett antal områden som prioriteras av politiken. Mål och uppföljningskriterier bör vara föremål för dialog mellan och lärosätet, enligt utredningen, men tydligt vara lärosätets ansvar. Inledningsvis vill utskottet understryka vikten av ett välfungerande ledarskap i högskolan för att skapa bästa möjliga förutsättningar för verksamhetens kvalitet och resultat. När det gäller motionsyrkanden om den s.k. kan utskottet konstatera att flera av utredningens förslag om ledarskap och ledningsstrukturer rör lärosätesinterna frågor och vänder sig därför direkt till lärosätena. Utskottet vill också peka på att Styr- och resursutredningen innehåller förslag som rör lärosätenas strategiska handlingsförmåga och vill därför avvakta den pågående beredningen av utredningsförslagen. När det gäller yrkandena i övrigt finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2057 (L) yrkande 3 och 2018/19:2827 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om systemet för resurstilldelning. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD), 11 (C) och 12 (KD). I motion 2018/19:1073 av (S) önskar motionären att man överväger att förenkla regelverket så att det blir enklare att bedriva statligt finansierad forskning på fler lärosäten. I motion 2018/19:1790 av m.fl. (S) framförs behovet av att de statliga forskningsanslagen fördelas jämnare över landet. I kommittémotion 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett klargörande av principerna för den modell enligt vilken resurser till forskningen ska fördelas. I yrkande 11 framförs att effektivitet och kvalitet bör vara vägledande när ett nytt resurstilldelningssystem tas fram. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 31 framförs att högskolans resurstilldelningssystem i högre grad ska premiera akademisk kvalitet, genomströmning och etablering på arbetsmarknaden. I motion 2018/19:987 av m.fl. (M) föreslås att fler parametrar tillförs resurstilldelningssystemet i syfte att öka incitamenten att bedriva högkvalitativ utbildning. I motion 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att resurstilldelningssystemet i högre utsträckning bör utgå från kvalitet snarare än kvantitet. I motion 2018/19:2174 av (M) poängteras behovet av att se över indikatorerna som styr resurstilldelningen i syfte att stärka kopplingen till den lokala arbetsmarknaden. I kommittémotion 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att basanslagen till forskningen inom högskolorna ska öka som motsvarande summa för strategiska satsningar ska minska. I kommittémotion 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 1 förordas att anslagen till den högre utbildningen ska öka i syfte att stärka kvaliteten på undervisningen. I yrkande 3 efterfrågas en utredning om hur ett finansieringssystem för högskolan kan bli mer kvalitetsdrivande. I yrkande 5 begärs att produktivitetsavdraget inom högskoleväsendet avskaffas. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 28 efterfrågas ett resurstilldelningssystem som gynnar livslångt lärande, arbetslivsanknytning, kvalitet och regional samverkan. I motion 2018/19:2401 av och (båda C) framförs behovet av ett nytt budgetfördelningssystem för forskningsanslagen. I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 8 framförs att högskolornas samverkansuppdrag behöver tydliggöras och kopplas till resurstilldelning. I motion 2018/19:315 av (KD) förordas en översyn av ansvaret för finansieringen av läkarutbildningen vid , i syfte att staten ska ta samma finansieringsansvar för utbildningen som för övriga platser i landet. Bakgrund och pågående arbete och högskolor tilldelas huvuddelen av sina resurser via ett anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och ett anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. För utbildning på grundnivå och avancerad nivå tilldelas respektive lärosäte ett s.k. takbelopp som är den ersättning lärosätet kan få för att utbilda studenter. Lärosätet beslutar i hög grad självt om sitt utbildningsutbud. Ersättningen beräknas dels utifrån antalet registrerade studenter (helårsstudenter), dels uti-från det antal högskolepoäng som studenterna presterar (helårsprestationer). Ersättningen beror också på vilket utbildningsområde som helårsstudenterna och helårsprestationerna hänförs till. Olika utbildningsområden genererar olika ersättningsbelopp, och respektive kurs klassificeras av lärosätet till ett utbildningsområde beroende på kursens ämnesinnehåll. I budgetpropositionen anges ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer för de olika utbildningsområdena. Regeringen har i omgångar höjt ersättningsbeloppen för vissa utbildningsområden, s.k. kvalitetsförstärkningar, vilka har inneburit nivåhöjningar av ersättningen utöver pris- och löneomräkningen. Dessa kvalitetsförstärkningar har i första hand gällt utbildningsområden med lägst ersättning, dvs. humaniora, teologi, juridik och samhällsvetenskap. Ett lärosäte kan därutöver få finansiering för ett s.k. särskilt åtagande, dvs. en specifik uppgift som lärosätet fått av regeringen. forskningspolitiska proposition (Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50) angav regeringen principer för fördelning av ökade forskningsanslag till lärosätena. Alla statliga universitet och högskolor samt och Stiftelsen skulle få anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som omfattar per student. Vidare angav regeringen att merparten av nya anslag till forskning och utbildning på forskarnivå skulle fördelas utifrån dels de nuvarande två kvalitetsindikatorerna, citeringar och publiceringar respektive externa medel, dels samverkan med det omgivande samhället, en s.k. kvalitetsbaserad resurstilldelning. Regeringen menade vidare att det är väsentligt att även de mindre, enskilda utbildningsanordnarna har en forskningsanknuten utbildning. Därför skulle de tilldelas resurser för forskning och utbildning på forskarnivå motsvarande per helårsstudent, i den mån de inte redan nådde upp till denna nivå. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) angav regeringen att resurstilldelning för samverkan skulle göras utifrån den bedömning som hade gjort av lärosätenas strategier för samverkan i avvaktan på den pågående Styr- och resursutredningens förslag om hur samverkan kan premieras ekonomiskt (se nedan). Detta gällde för de lärosäten som ingår i den kvalitetsbaserade resurstilldelningen. Utgångspunkten för förslagen i budgetpropositionen var den budget som beslutade efter förslag i budgetpropositionen . I syfte att genomföra den utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna som inleddes , den utbyggnad av högskolan som inleddes samt den beräknade ökningen av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå 2019 som presenterades i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) beslutade att öka anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med totalt jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) föreslår regeringen en fördelning av medlen till lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och för forskning och utbildning på forskarnivå samt till anslaget för enskilda utbildningsanordnare. Ökningen för utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna och högskolan har justerats nedåt utifrån att en del av budgetåret redan har förflutit. väntas fatta beslut om vårändringsbudgeten . Utöver det anslag som varje lärosäte tilldelas för forskning och utbildning på forskarnivå, får högskolor och universitet en stor andel av sina forskningsmedel i form av bidrag från statliga och icke-statliga forskningsfinansiärer. Direktivet för Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46) angav att utredaren bl.a. ska föreslå på vilket sätt anslag för utbildning och forskning bör tilldelas så att lärosätena får förutsättningar att bedriva långsiktig verksamhet och kan nå målen för utbildning och forskning samt uppnå högsta möjliga kvalitet. Utredaren skulle också föreslå hur samverkan med det omgivande samhället kan premieras ekonomiskt. I fråga om lärosätenas samverkan med det omgivande samhället påminde regeringen om att den forskningspolitiska proposition (prop. 2016/17:50) konstaterade att resurstilldelningen till lärosätena har medfört att angelägna aspekter av högskolans verksamhet inte har främjats i tillräcklig utsträckning, t.ex. samverkan med det omgivande samhället. I utredningens betänkande En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) föreslås att utbildning och forskning ses som en samlad verksamhetsgren där all verksamhet vid lärosätet ingår och att varje lärosäte tilldelas ett samlat anslag för denna verksamhetsgren. För det samlade anslaget redovisas en utbildningsram och en forskningsram där utbildningsramen motsvarar dagens anslag till utbildning på grundnivå och avancerad nivå och forskningsramen motsvarar dagens anslag till forskning och utbildning på forskarnivå. Utbildningsramen föreslås bestå av en fast bas och en årligt rörlig del. Ba-sen och den rörliga ersättningen föreslås utgöra vardera hälften av lärosätets totala tilldelning för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Den rörliga delen föreslås styras av antalet helårsstudenter. Kategorin helårsprestationer föreslås därmed utgå, för att underlätta utvecklingen av nya utbildningar och av det livslånga lärandet, undvika incitament att sänka examinationskrav samt ge en ökad stabilitet. Utredningen bedömer vidare att de ämnesbaserade ersättningsbeloppen har en rad nackdelar, bl.a. att ämnesindelningen utgår från traditionella och delvis föråldrade indelningar, att kursklassificeringen är varierande och svår att granska och att nyskapande utbildningar och utbildningar över ämnes- och fakultetsgränser försvåras. I utredningen föreslås i stället en modell utan ersättningsbelopp som innebär att ett lärosäte tilldelas en viss ekonomisk ram och ett mål om antalet helårsstudenter. Fördelarna med modellen är enligt utredningen dels att det tydliggör lärosätets ansvar att bedöma hur resurserna fördelas för att uppnå hög kvalitet i utbildningen och ett attraktivt utbildningsutbud, dels att statsmakterna ges möjlighet att styra den totala omfattningen av utbildningen, vilket endast sker indirekt. Utredningen har remitterats, och svaren ska komma in . Yrkandena tar sikte på frågan om hur systemet för resurstilldelning till lärosätena ska vara utformat. Utskottet kan konstatera att Styr- och resursutredningen lämnar flera genomgripande förslag vad gäller systemet för lärosätenas resurstilldelning och att utredningens betänkande har skickats på remiss. Utskottet finner därför ingen anledning att föregripa eventuella förslag och föreslå andra åtgärder utifrån yrkanden om systemet för resurstilldelning och avstyrker därmed motionerna 2018/19:315 (KD), 2018/19:377 (SD) yrkande 1, 2018/19:379 (SD) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:987 (M), 2018/19:1073 (S), 2018/19:1790 (S), 2018/19:1901 (M) yrkande 3, 2018/19:2174 (M), 2018/19:2401 (C), 2018/19:2827 (M) yrkandena 9 och 11, 2018/19:2835 (M) yrkande 31, 2018/19:2841 (C) yrkande 28 och 2018/19:2913 (KD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitetssäkring. Jämför reservation 13 (M) och 14 (SD). I kommittémotion 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 3 anser motionärerna att det ska vara möjligt för intresserade att kunna jämföra utbildningars kvalitet mellan olika lärosäten. I samma kommittémotion yrkande 5 anser motionärerna att en nationell rankningslista bör inrättas över lärosätenas program och kurser utifrån utbildningarnas kvalitet och studenternas etablering på arbetsmarknaden efter examen. I yrkande 6 menar motionärerna att man bör stärka kvalitetsutvärdering. I yrkande 7 menar motionärerna att frågan om andelen lärarledda timmar måste vara en del av kvalitetsutvärderingen av en utbildning. I yrkande 8 vill motionärerna att lärosätena ges i uppdrag att redovisa hur de systematiskt arbetar för att förbättra studenters inlärningsmiljö. I motion 2018/19:1543 av (M) yrkande 5 vill motionären understryka vikten av att följa upp och utvärdera lärarutbildningarnas kvalitet. I motion 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 1 anser motionärerna att utbildningars kvalitetsutvärdering bör reformeras så att den också omfattar studenternas etablering på arbetsmarknaden samt antalet lärarledda timmar på utbildningen. I yrkande 2 anser motionärerna att en rankningslista över utbildningar och kurser bör införas för att man ska kunna jämföra utbildningars kvalitet mellan lärosäten. I kommittémotion 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 6 anser motionärerna att staten ska kunna ålägga ett lärosäte att rätta till brister i lärarutbildningen och uppdra åt ett annat lärosäte att anordna utbildningen om bristerna inte rättas till. I kommittémotion 2018/19:1648 av m.fl. (SD) yrkande 1 ser motionärerna ett behov av en nationell översyn och kvalitetssäkring av scenkonstutbildningar. Bakgrund och pågående arbete Nationellt system för kvalitetssäkring överlämnade regeringen skrivelsen Kvalitetssäkring av högre utbildning (skr. 2015/16:76) till . I skrivelsen presenterade regeringen bedömningar av ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. Regeringen bedömde att de granskningar som () ansvarar för borde beakta lärosätenas eget kvalitetssäkringsarbete i ökad utsträckning. Systemet skulle bestå av fyra komponenter: • granskning av lärosätens kvalitetssäkringsarbete • tematiska utvärderingar. Bedömningarna i skrivelsen syftade till att utgöra ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet. Regeringen avsåg att ge UKÄ i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra ett nytt system. Skrivelsen behandlades av och lades till handlingarna (bet. 2015/16:UbU9, rskr. 2015/16:155). beslutade vidare om tre tillkännagivanden till regeringen, varav ett avsåg en översyn av regeringen hur utbildningars kvalitet kan jämföras mellan olika lärosäten. UKÄ gavs i uppdrag att vidareutveckla och införa ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högskoleutbildning (U2016/01349/UH). gjordes en ändring i myndighetens instruktion som innebär att det nationella kvalitetssäkringssystemet för högskoleutbildning även ska omfatta kvalitetssäkring av forskningsverksamheten. lämnades också ett uppdrag till UKÄ att utveckla kvalitetssäkringssystemet så att det omfattar även forskningsverksamheten (U2017/03010/UH). Granskningar av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete påbörjades granskningar av kvalitetssäkringsarbetet på nio lärosäten i två omgångar. Bedömningen baseras på sex områden: Styrning och organisation, Förutsättningar, Utformningar, genomförande och resultat, Jämställdhet, Student- och doktorandperspektiv samt Arbetsliv och samverkan. Beslut fattades för de fyra lärosäten som ingick i den första omgången. och fick omdömet godkänt kvalitetssäkringsarbete med förbehåll och kommer att följas upp på de bedömningsområden som inte bedömdes som tillfredsställande. och Stiftelsen fick omdömet ifrågasatt kvalitetssäkringsarbete och kommer att genomgå en ny granskning om tidigast . I den andra omgången ingår Gymnastik- och , Försvarshögskolan, , och Sophiahemmet Högskola. Beslut planeras till (Årsredovisning , UKÄ). (2017–2022) ska UKÄ granska ett urval utbildningar på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Legitimationsutbildningar ska prioriteras, och samtliga lärarutbildningar kommer därför att granskas. För ämneslärarutbildningarna kommer ett urval av ämnen att granskas. Vidare ska läkarutbildningar, sjuksköterskeutbildningar och ett urval inriktningar inom specialistsjuksköterskeutbildningen granskas. Dessutom kommer cirka en fjärdedel av alla forskarutbildningar att granskas. inleddes ett stort antal utvärderingar av förskollärar- och grundlärarutbildningar och ämneslärarutbildningar (19 utbildningar till förskollärare, 48 utbildningar till grundlärare och 104 utbildningar till ämneslärare). Beslut fattades för förskollärar- och grundutbildningarna. Sammanlagt har 67 utbildningar granskats. Av dessa fick 35 utbildningar omdömet hög kvalitet, och 32 utbildningar fick omdömet ifrågasatt kvalitet. I det senare fallet har berörda lärosäten på sig att rätta till de brister som identifierats. Beslut för utvärderingarna av ämneslärarutbildningarna kommer att fattas (Årsredovisning , UKÄ). Jämförelser av utbildningars kvalitet I uppdraget till () att vidareutveckla och införa ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högskoleutbildning ingick att föreslå hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika universitet och högskolor. Uppdraget redovisades till () i rapporten för kvalitetssäkring av högre utbildning (rapport 2016:15). UKÄ:s uppfattning var att frågan om hur jämförelser av utbildning ska genomföras bör hanteras utanför uppdraget att utveckla och införa ett nytt kvalitetssäkringssystem.