bet · H601AU10 · 2019-05-03 00:00:00 — Jag noterar precis som utskottet att Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv lämnat ett författningsförslag i linje med vad efterfrågar. Det har gått utredningen lämnade sitt förslag utan att det har kommit något lagförslag på bord, och till skillnad från utskottet anser jag inte att det är tillfredsställande att stilla avvakta den fortsatta beredningen. Jag anser därmed att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på ändringar i arbetsmiljölagen så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget. De andra två förslagen gäller stärkt utbildning för skyddsombud. För att skyddsombuden ska kunna utföra sitt uppdrag behöver de ges goda förutsättningar för utbildning, vidareutbildning och fortbildning. Arbetsmiljölagen ger visserligen rätt till ledighet för att genomgå utbildning, men i verkligheten ser det annorlunda ut. Många skyddsombud har svårt att både hinna med arbetet och genomgå nödvändig utbildning för att kunna utföra sitt uppdrag. Många upplever även att deras rätt till utbildning ifrågasätts av arbetsgivare. Till skillnad från utskottet anser jag inte att nuvarande lagstiftning är tillräcklig för att garantera skyddsombuden den utbildning de behöver för att kunna utföra sitt uppdrag. Jag anser därför att regeringen bör återkomma dels med ett förslag där skyddsombudsutbildningens längd regleras i arbetsmiljölagen och uppgår till minst , dels med förslag på en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning för skyddsombud motsvarande . Skyddsombud, punkt 6 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 31–33. I likhet med utskottet anser vi att skyddsombuden fyller en oerhört viktig funktion på svenska arbetsplatser. Dessvärre kan vi konstatera att funktionen med skyddsombud och skyddskommittéer fungerar bättre på vissa arbetsplatser än andra. Det är tydligt att mycket har hänt på svensk arbetsmarknad då arbetsmiljölagen, som styr skyddsombudens uppdrag, skrevs. Sedan lagen skrevs har det skett i huvudsak tre stora förändringar på svensk arbetsmarknad. Det ena är att anslutningsgraden till fackföreningar har minskat, vilket leder till att fler och fler arbetsplatser inte har någon lokal facklig organisation som kan tillsätta ett skyddsombud. Det andra är att företag och arbetsplatser ser annorlunda ut än förut; vi har inte lika många stora företag utan i stället flera småföretag med färre än fem anställda – av alla företag har exempelvis färre än 10 anställda. För det tredje har det blivit uppenbart att arbetsmiljöutmaningarna hos flertalet arbetsplatser ser annorlunda ut . Med stöd av arbetsmiljölagen kan ett skyddsombud stoppa farligt arbete, exempelvis en sågmaskin som inte går att stänga av. De problemen finns , men allt fler arbetsplatser upplever andra arbetsmiljöproblem. Hur klassas dagens arbetsmiljöutmaningar såsom psykisk ohälsa, trakasserier och mobbning? Hur långt kan det gå innan ett skyddsombud kan stoppa en arbetsplats där anställda systematiskt trakasseras och mobbas? Liberalerna anser mot bakgrund av det anförda att det finns all anledning att se över skyddsombudens uppdrag. Huvuddragen för de nya skyddsombuden bör vara att de inte längre ska tillsättas av de lokala arbetstagarorganisationerna utan av deras arbetstagare som regel. Ifall arbetstagarna är fackanslutna är det högst välkommet, men vi kan se att det är på arbetsplatser utan kollektivavtal och fackanslutna som behovet av förbättrad arbetsmiljö är som störst. Dessutom bör skyddsombuden, likt visselblåsare, ha möjlighet till direktkontakt med och ifall det är så att arbetsplatsen bryter mot föreskrifter eller lagar. Det är vidare av essentiell innebörd att det nya skyddsombudet kopplas samman med ett förbättrat tipssystem för enskilda arbetstagare. Det kan vara så att det både är skyddsombudet och arbetsgivaren som trakasserar en arbetstagare, och då måste det finnas förbättrade möjligheter och ökad information om hur arbetstagaren kan gå direkt till och . Dessutom anser vi att skyddsombudet bör få ett utökat ansvar för att motverka psykisk ohälsa, trakasserier och mobbning. Detta bör ingå i skyddsombudens utbildning och utvecklas tydligare i skyddsombudens uppgifter. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att se över skyddsombudens verksamhet i enlighet med vad som anförts ovan. Företagshälsovård m.m., punkt 7 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 28. En av de största samhällsutmaningarna framöver handlar om att hantera kostnaderna för de ökande sjuktalen. Arbetsgivare behöver stöd och hjälp på olika sätt för att medverka till minskade sjukskrivningar. Jag instämmer med utskottet i att nyckeln till god rehabilitering ligger i ett bra samarbete och god kommunikation mellan många olika aktörer, och jag välkomnar också parternas arbete för friska arbetsplatser. De båda utredningarna som utskottet hänvisar till är givetvis angelägna och intressanta, men jag menar att det behöver fokuseras ännu tydligare på arbetsgivarnas roll i arbetet med att få ned sjukskrivningarna. Jag anser att regeringen i enlighet med vad som anförts ovan bör se över möjligheterna till mer stöd till arbetsgivarna så att de lättare kan medverka till den anställdes återgång i arbete. Företagshälsovård m.m., punkt 7 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 28 och 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 5. anser att företagshälsovården har en viktig uppgift i arbetslivet, inte minst när det gäller att minska antalet sjukskrivningar. På så sätt är en satsning på kvalitetssäkrad företagshälsovård som alla arbetstagare har tillgång till en investering som kan ge positiv utdelning också statsfinansiellt. Trots en relativt tydlig lagstiftning har, precis som utskottet noterar, allt färre arbetstagare tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. Tillgången till företagshälsovård följer de vanliga klass- och könsmönstren. medlemmar, särskilt kvinnor på mindre arbetsplatser och i branscher med många deltider, tidsbegränsade anställningar, inhyrningar och arbete på obekväm arbetstid, är de som har sämst tillgång till företagshälsovård. välkomnar det arbete som bedrivs, men det är uppenbart att det inte är tillräckligt. anser att alla arbetstagare bör ha tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård med branschkunskap som arbetar med strategiskt förebyggande arbetsmiljöarbete. Det är dels en rättvisefråga, dels en förutsättning för att fler människor ska orka arbeta fram till eller längre. Vidare bör arbetsmarknadens parter ha en central roll i arbetet med att säkerställa att alla arbetstagare får tillgång till en kvalitetssäkrad företags-hälsovård. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser jag att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas. Ofrivillig deltid, punkt 8 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 3. En kvinna förväntas av många arbetsgivare att stanna hemma mer, oavsett om hon får barn eller ej. En man förväntas i större utsträckning prioritera jobb framför barn. Att män i snitt tjänar mer under sin livstid än kvinnor beror inte bara på löneskillnader utan även på mängden arbetad tid, vilket påverkas av bl.a. föräldraledighet, vård av barn, deltidsarbete, bransch, karriär och sjukskrivning. Deltidsarbete försvårar karriär och löneutveckling. Deltidsnormen är ett problem för många kvinnor och förvärras delvis av en oflexibel barnomsorg. vill arbeta för att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden bryts, bl.a. genom att se över hur arbetsmarknadens parter kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid. Jag anser att regeringen bör verka ytterligare för att tillsammans med arbetsmarknadens parter skapa förutsättningar för att bryta deltidsnormen för kvinnor i enlighet med vad som anförts ovan. Ofrivillig deltid, punkt 8 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 9. Kommuner och landsting har en nyckelroll i att minska den ofrivilliga deltiden, eftersom en stor del av antalet deltidsarbeten finns i kvinnodominerade yrken i den kommun- och landstingsfinansierade sektorn. Vi är medvetna om de insatser för att pressa tillbaka den ofrivilliga deltiden i kommuner och landsting som görs på många håll, men till skillnad från utskottet vill vi öka förändringstrycket ytterligare. För det första bör kommunerna och landstingen få ett lagstadgat ansvar att regelbundet undersöka om medarbetarna är nöjda med sin anställningsgrad eller om de önskar förändra den (uppåt eller nedåt). Detta görs i många kommuner och landsting som en del av det systematiska arbetsmiljöarbetet, men detta behöver ske generellt. Utifrån dessa kartläggningar bör det finnas ett krav på varje kommun och landsting att ta fram en handlingsplan för att motverka ofrivillig deltid. Med fördel kan detta integreras i de lönekartläggningar och jämställdhetsplaner som kommunerna och landstingen är ålagda att genomföra. För det andra bör kommuner och landsting redovisa andelen deltider, och andelen ofrivilliga deltider, som en del av sin årsredovisning. Redovisningen bör vara uppdelad på män och kvinnor för att därmed synliggöra könsskillnaderna. Konkret förverkligas detta genom att andelen deltider och andelen ofrivilliga deltider blir en av de upplysningar som ska ingå i förvaltningsberättelsen under avsnittet om väsentliga personalförhållanden. Därmed synliggörs omfattningen av den ofrivilliga deltiden direkt i varje kommun och varje landsting, vilket blir viktiga fakta för både lokalpolitiker och invånare att granska och debattera. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att minska den ofrivilliga deltiden i enlighet med vad som anförts ovan. Arbetstidens förläggning och arbetstidsförkortning m.m., punkt 9 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 34 och 36–42, 2018/19:704 av (S) och 2018/19:2750 av (MP) yrkandena 1 och 2. tycker naturligtvis också att arbetsmarknadens parter har en central roll när det gäller utformningen av bestämmelserna på arbetstidsområdet, men till skillnad från utskottet anser att det behövs stöd i lagstiftningen som kan utgöra grund för förhandlingar och avsteg i kollektivavtal. Arbetstagarnas skydd i lagen behöver stärkas på flera olika sätt. vill ha ett mänskligt och rättvist samhälle där människor har reella möjligheter att utvecklas och leva berikande liv. Kortare arbetstid – en generell arbetstidsförkortning – vore ett avgörande steg i en sådan progressiv och frihetsvidgande utveckling. Det skulle bidra till att minska ohälsan, öka jämställdheten, minska klyftorna på arbetsmarknaden och bidra till en hållbar utveckling. Hur länge och när vi arbetar är av stor betydelse för hälsan. Forskning visar att ett ökat inflytande över arbetstiden, såväl dess förläggning som längd, kan bidra till minskad stress och därmed minskad uppkomst av stressrelaterade sjukdomar. Det är inte acceptabelt att människor sliter ut sig för att de arbetar mer än vad som är rimligt. Det är en mycket viktig anledning till att försöka minska övertidsarbetet. Ett annat viktigt skäl till att minska övertidsarbetet är den höga arbetslösheten. Det är också viktigt med en tydlig skyddslagstiftning för personer som arbetar på obekväma och oregelbundna arbetstider eftersom natt- och skiftarbete sliter hårt på människor. En angelägen fråga är också att se över regelverket och ersättningssystemet för jourtid. Genom en förändring av arbetstidslagen skulle de kvinnodominerade yrkesgrupper som drabbas av nuvarande regelverk för jourtid dels ges möjlighet att arbeta heltid, dels få lön för all den tid då de står till arbetsgivarens förfogande, även jourtid. Ytterligare en angelägen fråga är att förstärka rättigheterna för arbetstagare vars arbetsgivare omreglerat tidigare heltidsanställningar till deltidsanställningar. Arbetsgivarens behov av arbetskraft tillgodoses efter en sådan förändring av att arbetstagarna får arbeta s.k. mertid. I den norska arbetstidslagstiftningen finns en reglering för att förbättra villkoren för deltidsanställda. Regleringen ger deltidsanställda som arbetat mertid rätt att utöka sin anställning. beräknas den faktiska arbetstiden. Om den är högre än den avtalade deltiden utökas deltidstjänsten. ser positivt på att det finns fackförbund som driver denna fråga i avtalsförhandlingar med arbetsgivarna. För att förbättra villkoren för alla deltidsanställda på hela arbetsmarknaden krävs dock en ändring av arbetstidslagen, liknande den som genomförts i . Jag anser att regeringen bör vidta följande åtgärder för att komma till rätta med ovan nämnda problem på arbetstidsområdet: • tillsätta en utredning med uppdrag att belysa möjligheterna till en generell arbetstidsförkortning • tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning • återkomma med lagförslag som begränsar s.k. delade turer • återkomma med lagförslag som sänker taket för den allmänna övertiden per arbetstagare och år • återkomma med lagförslag som innebär att det införs krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive extra mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än • återkomma med lagförslag om ändring av 13 § arbetstidslagen så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6 • se över arbetstidslagen med syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, då den anställde förväntas vara på en plats som arbetsgivaren anger och som inte är det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete • återkomma med lagförslag om att ändra arbetstidslagen så att deltidsanställda arbetstagare, som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad, ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid. , punkt 3 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I kommittémotion 2018/19:2373 föreslår att ska få utökade resurser bl.a. för att ge myndigheten möjlighet att satsa på en utökad inspektionsverksamhet. I samma motion föreslår partiet att anslaget till Myndigheten för arbetsmiljökunskap ökas för att ge myndigheten förbättrade möjligheter att uppfylla sitt uppdrag. Eftersom dessa förslag behandlades i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2018/19:AU2) saknar vi möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslagen. Vi står naturligtvis fortfarande bakom dessa satsningar och hänvisar till partiets särskilda yttrande i nämnda betänkande. Ofrivillig deltid, punkt 8 (V) Ciczie Weidby (V) anför: anser att en av de viktigaste frågorna på svensk arbetsmarknad är rätten till heltid. Deltidsarbete innebär lägre inkomst, sämre löneutveckling och lägre ersättning från socialförsäkringarna, arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet. Heltidsarbete ska vara en rättighet, deltid en möjlighet – inte ett tvång. Till skillnad från utskottet anser jag att lösningen på frågan om ofrivillig deltid stavas lagstiftning. föreslår i kommittémotion 2018/19:383 yrkande 35 att rätten till heltid stärks genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta. Förslaget behandlas av utskottet i betänkande 2018/19:AU9 Arbetsrätt, och jag hänvisar därför till beredningen där. Arbetstidens förläggning och arbetstidsförkortning m.m., punkt 9 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har bl.a. i kommittémotion 2018/19:78 yrkande 8 väckt förslag om att avskaffa s.k. delade turer. Detta förslag behandlades av socialutskottet i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (bet. 2018/19:SoU1). Vi saknar således möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslaget, men står naturligtvis bakom det och hänvisar till vårt ställningstagande i nämnda betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:78 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad preskriptionstid för arbetsmiljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmiljölagen bör ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsombudsutbildningens längd bör regleras i arbetsmiljölagen och uppgå till minst och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning för skyddsombud motsvarande och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att belysa möjligheterna till en generell arbetstidsförkortning och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att delade turer bör begränsas genom lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive extra mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 13 § arbetstidslagen bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6, och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ses över med syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, där den anställde förväntas vara på en av arbetsgivaren angiven plats som inte är i det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ändras så att deltidsanställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:697 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmiljöarbete och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:704 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnors arbetsvillkor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:725 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om klädbidrag till förskolepersonal och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:735 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt årlig uppföljning av arbetsgivare som bedriver (systematiskt arbetsmiljöarbete) och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:750 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om god arbetsmiljö så att alla kan arbeta fram till pensionsåldern, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:957 av Kadir Kasirga m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsrelaterad psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1029 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetskläder inom förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1176 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att får i uppgift att undersöka kopplingen mellan belastningsskador och psykosociala arbetsskador samt att får uppdraget att ta fram statistik över hur många som omkommer på grund av arbetssjukdomar, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1185 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot döden på jobbet – oavsett arbetsolycka eller arbetssjukdom – och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1187 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om dödsolyckor på arbetsplatserna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1309 av (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka insatser för att förebygga skador från asbest och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1967 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att får i uppgift att undersöka kopplingen mellan belastningsskador och psykosociala arbetsskador och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få uppdraget att ta fram statistik över hur många som omkommer på grund av arbetssjukdomar, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmiljöstrategin i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbete och tillkännager detta för regeringen.