bet · H701UU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Banken är en viktig pusselbit i den bredare kinesiska utrikespolitiska strategin och EU-kretsen måste vara betydligt mer offensiva i sitt arbete för att se till att banken håller en skälig standard och tar ansvar i sin utlåning. Avslutningsvis vill vi tacka våra kollegor i utskottet för de konstruktiva och lärorika samtal som förts under beredningen av betänkandet och vi hoppas att betänkandet kommer att vara relevant för frågan om arbetet som rör . När det gäller utrikespolitikens inriktning för arbetet i frågor som rör hänvisar vi till kommittémotion 2019/20:3394 av m.fl. (SD) vilken beskriver syn på relation till . Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (C) (C) och (C) anför: kommunistparti och dess yttersta ledning har tydliga globala ambitioner och talar om pånyttfödelse. Det strategiska målet är tydligt, de globala normsystem som byggts upp efter ges ett kinesiskt perspektiv och därav följer ambitionen att omtolka de globala normerna. Det må gälla handelssystem, MR, multilaterala konventioner, kultur, säkerhet, teknisk utveckling, bistånd och så vidare. Det kinesiska systemet krockar alltmer med våra liberala demokratiers normer. Det är därför vi välkomnar EU:s klarspråk i det gemensamma meddelandet om att det råder systemrivalitet. Systemrivalitet handlar således om långt mer än strategisk infrastruktur eller det s.k. Belt and Road Initiative som ska ses som en samlingsbild för ambition i fråga om global dominans i det de beskriver som mänsklighetens ödesgemenskap. Till 100-årsfirandet av maktövertagande vill man se mer som hegemoniskt. Den systemrivalitet som finns blir tydlig också i där tydligt visar att landet inte håller sin del av avtalet från överlämnandet och där striden är tydlig. Demokrati, fungerande oberoende rättsväsende och yttrandefrihet – om det står kampen i . hotas av samma öde, och där har uttalat sig redo att använda militär makt för att nå sina mål. Det är mot denna bakgrund avgörande att och EU samverkar med andra länder i syfte att utveckla och stärka de liberala system som vi byggt upp och som tjänat oss väl. Den öppenhet som varit och är så viktig för oss måste hävdas som detta inte i förlängningen får leda till att i missbrukar den för att nå sina mål. Alla nya samarbeten med måste noga prövas och säkras så att de inte bidrar till att globala strategiska målsättningar uppnås på bekostnad av rådande internationell rättsordning och demokratiska värderingar. En screeningmekanism måste komma på plats för att hindra att blir en kinesisk stödjepunkt. Det handlar då inte enbart om strategisk infrastruktur utan måste gälla över bredare fält för att inte göra till en sårbar måltavla. måste bygga motståndskraft vad gäller förståelse för agerande och för den delen även för andra auktoritära och totalitära staters agerande. De följer varandra och samverkar. Det gäller att på alla nivåer i samhället bygga upp kompetens och förmåga att se vidare perspektiv för att höja motståndskraften mot kinesisk påverkan och globala intressen. Uppbyggnaden av nationella för såväl som måste utformas så samhällets samlade förmåga att hävda vårt system kan stärkas. Det får inte handla om att splittra eller försvaga den mycket begränsade kapacitet som finns utan det måste syfta till att bygga upp kompetens genom t.ex. FOI. När det gäller utrikespolitikens inriktning för arbetet i frågor som rör hänvisar vi i övrigt till kommittémotion 2019/20:3398 av m.fl. (C), vilken bredare beskriver syn på relation till . Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (V) (V) anför: Det har funnits förhoppningar hos vissa om att ekonomisk utveckling, ökad handel och växande välstånd skulle resultera i en förbättrad situation för de mänskliga rättigheterna och en demokratisering av . Så har förespråkarna för ökad handel och investeringar i argumenterat. Vi kan nu konstatera att de argumenten uppenbarligen inte håller. Utvecklingen har tydligt gått bakåt på dessa områden . är en internationell aktör vars inflytande växer. I vissa fall har man allierat sig med utvecklingsländerna och utgjort en viktig motvikt till den rika delen av världen. Men i alltför många sammanhang har satt sina egna ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen främst, t.ex. genom att bidra till landgrabbing i och genom att backa upp några av vår tids värsta diktaturer. Man för en alltmer aggressiv utrikespolitik mot flera av sina grannländer runt och . har också konsekvent blockerat säkerhetsrådets försök att hitta en lösning på kriget i och i fråga om övergreppen mot rohingyer i . Jag menar att behöver vara en tydlig och konsekvent röst för de mänskliga rättigheterna i relationen med . stora ekonomiska intressen i får inte innebära att vare sig eller näringsliv kompromissar med frågor om de mänskliga rättigheterna. De grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i diktaturen måste stå högst upp på dagordningen i alla delar av relationer med . Ansvaret för att de mänskliga rättigheterna värnas vilar inte bara på stater, utan även på företag. De företag som väljer att investera i har ett stort ansvar för att inte bidra till inskränkningar eller kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Men som länder i väst kritiserar den kinesiska staten för övergrepp mot mänskliga rättigheter ställer sig deras företag negativa till lagförändringar som förbättrar situationen för de arbetande. En stor del av världens produktion sker i , och många svenska företag köper in produkter som tillverkats i kinesiska fabriker. Regeringens framtagande av en handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter är en välkommen och tydlig ambitionshöjning regeringar. Problemet är att regeringens handlingsplan utgår från regeringens förväntningar på näringslivet. Den saknar helt bindande regelverk eller tydliga mekanismer för ansvarsutkrävande. Inte minst är det viktigt att tydliggöra att multinationella företag bär huvudansvaret för alla delar av sin produktion i de globala värdekedjorna. har motionerat för att stärka kraven på svenska företags ansvar globalt. Vi menar att regeringen bör gå vidare med förslagen i Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete. I regeringens exportstrategi pekas 26 stater ut som prioriterade. En av dessa stater är . Regeringen motiverar satsningen på och andra stater med bristande respekt för de mänskliga rättigheterna med att handel och närmare kontakter leder till demokratisering. Erfarenheterna av ekonomiska expansion och ökande handel med omvärlden visar med all önskvärd tydlighet på bristerna i det resonemanget. har öppnat sig för handel och investeringar men knappast för demokratiska värderingar och respekt för de mänskliga rättigheterna. Den svenska exportstrategin måste följas av tydliga krav på respekt för de mänskliga rättigheterna, inkluderat fackliga rättigheter och demokratisering. Regeringen nämner inte fackliga rättigheter eller arbetsrätten i sin skrivelse. Att en socialdemokratiskt ledd regering som har haft den fackliga satsningen Global deal som ett utrikespolitiskt flaggskepp inte adresserar de omfattande bristerna avseende fackliga rättigheter i är helt obegripligt. Regeringen bör återkomma med förslag om hur den ska verka för att stärka de fackliga rättigheterna och arbetstagares rättigheter i . Ett medel är att få företagen att teckna globala ramavtal. De fungerar som ett slags globala, kollektiva, fackliga avtal vars syfte är att lägga ett gemensamt golv för alla arbetsplatser och underleverantörer som är knutna till en koncern. Tanken är att de villkor som ställs upp aldrig får brytas inom koncernen oavsett var verksamheten bedrivs. Detta kan sätta tak för arbetstiderna, stadga vilka löner som ska gälla och skydda arbetare från skador och sjukdomar. Globala ramavtal spelar en särskilt viktig roll för företag som verkar i stater där det saknas möjligheter att teckna kollektivavtal på nationell nivå. Den bör verka för att svenska multinationella företag som är verksamma i undertecknar globala ramavtal. Att kunna organisera sig på sin arbetsplats är en grundläggande mänsklig rättighet, en central del i varje ekonomi och en förutsättning för att löntagarnas rättigheter ska garanteras och näringslivets vinster fördelas till fler. De fackliga rättigheterna är emellertid på intet sätt respekterade i . Prioriteringarna i EU:s Kinapolitik framgår tydligt av regeringens skrivelse. EU markerar mot när det gäller begränsat tillträde till den kinesiska marknaden, men inte när det gäller övergrepp mot mänskliga rättigheter eller användandet av dödsstraff. menar att ska verka för att EU i all sin utrikespolitik, inkluderat i relationerna med , sätter mänskliga rättigheter före ekonomiska intressen. Den kinesiska konstitutionen garanterar lika rättigheter för män och kvinnor, men i realiteten finns det stora utmaningar. Kvinnor är underrepresenterade inom politiken och i näringslivet, och våld mot kvinnor förekommer i alla samhällsskikt, både i städer och på landsbygden. Kvinnors reproduktiva rättigheter är begränsade genom familjeplaneringspolitiken. Familjeplaneringspolitiken har i kombination med patriarkala värderingar lett till att det föds betydligt fler pojkar än flickor. Enligt officiella siffror fanns 2017 över 32 miljoner fler män än kvinnor i . som var först i världen med att driva en feministisk utrikespolitik nämner knappt kvinnors rättigheter eller jämställdhet i sin Kinastrategi. beklagar detta och menar att feminismen måste ha en tydlig plats i alla delar av den svenska utrikespolitiken, även i våra relationer med . När det gäller utrikespolitikens inriktning för arbetet i frågor som rör hänvisar jag i övrigt till kommittémotion 2019/20:3401 av m.fl. (V), vilken bredare beskriver syn på relation till . Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (KD) (KD) anför: är en kommunistisk enpartistat utan allmänna och fria val eller en opposition. Det är ett land där staten är hårt sammanflätad med . saknar ett oberoende rättsväsende och fria medier som staten konsekvent bryter mot de mänskliga rättigheterna och inskränker friheten för civilsamhället. Religionsförföljelsen mot kristna och de muslimska uigurerna i är mycket allvarlig som dödsstraffet fortfarande används i stor omfattning. Det förekommer frekvent att enskilda kinesiska eller utländska medborgare, civilsamhällesorganisationer och företagare förföljs, trakasseras och utsätts för påtryckningar från , vilket märkts av både i och i andra delar av västvärlden. Den fria och demokratiska världen måste tydligt markera skarpt mot detta. Utgångspunkten för relation till ska vara att verka för ökad handel och att alltid sätta svenska säkerhetsintressen främst, försvara de mänskliga rättigheterna och verka för en demokratisk utveckling. behöver en utrikespolitik som tydligt står upp för de mänskliga rättigheterna, och det ska även gälla i relationen till . Den måste därför bidra till att EU ställer högre krav på när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Det är uppenbart att EU behöver ett gemensamt och tydligt förhållningssätt gentemot . Kinastrategin är en bra utgångspunkt eftersom det framgår av den att vi inom EU måste utgå från våra egna värderingar och intressen i förbindelserna med . behöver bidra till att vidareutvecklas och att samarbetet med utgångspunkt i denna strategi stärks. En vidareutveckling av strategin ska syfta till ett fast och beslutsamt försvar av EU:s gemensamma intressen och värden, däribland respekten för de mänskliga rättigheterna. Det står också fullständigt klart att den transatlantiska länken behöver stärkas politiskt, ekonomiskt och militärt för att de västerländska demokratierna tillsammans ska kunna stå emot konkurrensen och de säkerhetspolitiska hoten från . Den fria världens ekonomier är för relativt starka i förhållande till , vilket gör att vi tillsammans kan möta dagens hot från om vi väljer att samarbeta. På så vis skapas också förutsättningar att kunna hantera säkerhetspolitiska utmaningar . En viktig och prioriterad uppgift för den ska därför vara att verka för att förbättra relationerna med och andra västerländska demokratier, i syfte att stärka den transatlantiska länken. anser avslutningsvis att den och hela EU:s diplomatiska ansträngningar för att frige den fängslade svenska medborgaren och förläggaren måste förstärkas. Den tysta diplomatin har inte fungerat. behöver dessutom göra mer för att stoppa religionsförföljelsen i , exempelvis genom att verka för en FN-resolution om att regeringar i , och har ett ansvar att skydda religiösa minoriteter, och genom att inom EU och FN arbeta för sanktioner mot aktörer som begår övergrepp mot religiösa minoriteter. När det gäller utrikespolitikens inriktning för arbetet i frågor som rör hänvisar jag i övrigt till kommittémotion 2019/20:3399 av m.fl. (KD), vilken bredare beskriver syn på relation till . Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (L) (L) anför: och EU måste tala klarspråk om . är en diktatur som betraktar dödsstraff som statshemligheter, och enligt avrättas tusentals personer i – . Regimen slår ned demokratisträvanden med våld och förvägrar sina invånare rätten att välja sina egna företrädare. Med omfattande ekonomiska och militära styrka har landet en avsevärd makt på den internationella scenen. Hur ska förhålla sig till är därför en i högsta grad aktuell och komplex fråga. Jag är därför positiv till att utrikesutskottet genom konstruktivt arbete har uppvisat en samstämmighet gentemot kinesiskt förtryck och påverkansoperationer. Även inom EU:s institutioner har unionen gått fram med en gemensam hållning, och flera medlemsländer har gått före med skärpt lagstiftning. Det är viktigt att bejakar utvecklingen och är en pådrivande partner. tog EU fram en gemensam strategi gentemot , som regeringens skrivelse bygger på i stora delar. Denna strategi innebär en samordningspolitisk styrka, och jag delar regeringens uppfattning att vi tillsammans inom EU har större möjlighet att kunna svara upp till maktapparat, än ensamma. Trots att strategin förstärkts genom nya uttalanden och direktiv så är det nödvändigt att uttala att ageranden utgör en större utmaning gentemot EU än 2016. Jag anser därför att EU behöver arbeta fram en ny strategi som lever upp till de moderna samhällsutmaningar som EU står inför, framför allt kopplat till kinesiskt påverkansarbete. Det är därför högst välkommet att utskottet har instämt i att bör verka för en gemensam strategi med det ändamålet. Jag avser att återkomma till regeringen om hur adresserar denna fråga i bilaterala samtal med andra europeiska företrädare. Ett av påbyggnadsinitiativen till strategin är ett europeiskt system av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. Detta gäller även skydd från andra aktörer, såsom och , och jag ser positivt på det ramverk inom EU som officiellt började gälla . har 14 europeiska länder infört s.k. nationella screenings och meddelat riskfyllda investeringar till kommissionen. har ännu inte meddelat någon riskfylld investering, men lagförslaget utreds av en särskild utredare. Det är av högsta prioritet att den svenska implementeringen inte halkar efter ramverkets syfte eller andra nationella lagstiftningar. Mot den bakgrunden välkomnar jag att utrikesutskottet nu har uttalat sitt stöd för att regeringen ska ta fram en proposition, utifrån utredningens författningsförslag, med syftet att stärka skyddet för känslig svensk infrastruktur från utländska investerare. Jag välkomnar även utskottets samlade stöd för demokratirörelsen i och uppmaningen till regeringen att fortsätta utveckla samarbetet med . krävs det att verkar för att EU utvecklar och uppvisar en tydlig och samstämmig hållning gentemot . När det gäller utrikespolitikens inriktning för arbetet i frågor som rör hänvisar jag i övrigt till kommittémotion 2019/20:3403 av m.fl. (L), vilken bredare beskriver Liberalernas syn på relation till . Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör . 2019/20:3393 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett strategiskt förhållningssätt till utvecklingen i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt europeiskt förhållningssätt i relationen till och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmåga att skydda näringsliv och forskning från industrispionage och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge underrättelsemyndigheterna i uppdrag att utveckla en strategi kring hur svenska universitet och högskolor ska kunna arbeta med screening och vid behov samarbeta kring detta, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för handel och marknadstillträde på lika villkor och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt samarbete kring 5G och cybersäkerhet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet i kontakter med och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt samarbete för att möta klimatutmaningarna och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det planerade Kinacentret bör prioritera verksamhet till nytta för de aktörer i det svenska samhället som arbetar med , och detta tillkännager för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utmaningar i förhållande till Belt and Road Initiative liksom samarbeten i 17 + 1-formatet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3394 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om demokratiskt valda representanter från och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Republiken deltagande inom multilaterala organisationer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om namnfrågan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kinesiskt påverkansarbete i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3398 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det planerade kunskapscentrumet och om att regeringen ska återkomma med information om hur den nationella satsningen på ett kinesiskt ska formeras, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör gå in i nya samarbeten med som bidrar till att globala strategiska målsättningar uppnås på bekostnad av rådande internationell rättsordning och demokratiska värderingar, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:3399 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt om och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utgångspunkten för relation till och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt europeiskt förhållningssätt i relationen till och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska ställa högre krav på när det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de diplomatiska ansträngningarna för att ska frige måste förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa religionsförföljelsen i och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den transatlantiska länken och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligt bör stå upp för frihet och demokrati med anledning av händelseutvecklingen i , och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett bilateralt investeringsavtal () mellan och och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att främja deltagande i internationella FN-organ och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om frihandel, att värna det internationella handelssystemet samt marknadstillträde på lika villkor och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt förhållningssätt inom EU gentemot när det gäller 5G, liksom för andra investeringar, påverkansmetoder samt underrättelseinhämtningen och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktinvesteringar i digital infrastruktur eller andra samhällsviktiga anläggningar som kan skada säkerhet ska kunna stoppas och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den potentiella problematiken med utländska studenter och forskare vid svenska universitet med tanke på den kinesiska underrättelselagen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3401 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU i all sin utrikespolitik, inkluderat i relationerna med , sätter mänskliga rättigheter före ekonomiska intressen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i varje form av kontakt med ska ta upp de omfattande och grova brotten mot yttrande- och tryckfriheten och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med tydliga förslag om hur den avser att driva en feministisk politik i relationerna med och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den i varje form av kontakt med ska kräva ett stopp för användandet av dödsstraff och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att en internationell utredning tillsätts med anledning av rapporterna om organstöld i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU inför sanktioner mot kopplade till krav om att upphör med övergreppen mot uigurerna och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att etniska och religiösa minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter i respekteras och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur den ska verka för att stärka de fackliga rättigheterna och arbetstagares rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den bör verka för att svenska multinationella företag som är verksamma i undertecknar globala ramavtal och tillkännager detta för regeringen.