bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om det internationella klimatarbetet, EU:s klimatpolitik, övergripande svensk klimatpolitik, nationella åtgärder samt utvärdering och rapportering av klimatpolitiken. I betänkandet finns 39 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 4 särskilda yttranden (C, L). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utvärdering och rapportering av klimatpolitiken 1.Sveriges ambitioner i det internationella arbetet, punkt 1 (M, KD) 2.Sveriges ambitioner i det internationella arbetet, punkt 1 (SD) 3.Genomförandet av och Agenda 2030, punkt 2 (SD) 4.Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna, punkt 3 (V) 5.Undantag för miljöteknik, punkt 4 (V) 6.Sveriges ambitioner i EU:s klimatarbete, punkt 5 (C) 7.Sveriges ambitioner i EU:s klimatarbete, punkt 5 (KD) 8.EU:s klimatmål, punkt 6 (SD) 9.EU:s klimatmål, punkt 6 (V) 10.Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), punkt 7 (M, SD) 11.Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), punkt 7 (V) 12.Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), punkt 7 (KD) 13.Harmonisering av kompensation för indirekta effekter, punkt 8 (M) 14.Undantag för utsläppsrätter för torvproduktion, punkt 9 (SD) 15.Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (V) 16.Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (L) 17.Det svenska klimatramverkets genomförande, punkt 11 (SD) 18.Översyn av , skogsvårdslagen m.m., punkt 12 (M) 19.Svenska klimatmål, punkt 13 (SD) 20.Svenska klimatmål, punkt 13 (V) 21.Svenska klimatmål, punkt 13 (KD) 22.Konsumtionsbaserade mål, punkt 14 (V) 23.Sektorsmål, punkt 15 (SD) 24.Sektorsmål, punkt 15 (C) 25.Klimatanpassning, punkt 17 (SD) 26.Koldioxidläckage, punkt 18 (SD) 27.Energiforskning, punkt 19 (SD) 28.Miljöskadliga subventioner, punkt 21 (V) 29.Biodrivmedel och reduktionsplikt, punkt 22 (M, KD) 30.Biodrivmedel och reduktionsplikt, punkt 22 (SD) 31.Nationell plan för utveckling av flygbränslen, punkt 23 (KD) 32.Överenskommelse om en bana för reduktionsplikten, punkt 24 (M) 33.Konsumtionsåtgärder, punkt 26 (V) 34.Konsumtionsåtgärder, punkt 26 (L) 35.Negativa utsläpp och koldioxidlagring, punkt 28 (SD) 36.Koldioxidransonering, punkt 29 (V) 37.Utvärdering av klimatpolitiken, punkt 30 (M) 38.Utvärdering av klimatpolitiken, punkt 30 (SD) 39.Utvärdering av klimatpolitiken, punkt 30 (V) 1.Sveriges ambitioner i EU:s klimatarbete, punkt 5 (L) 2.Nationella klimatinvesteringar och principen om klimateffektivitet, punkt 20 (L) 3.Biodrivmedel och reduktionsplikt, punkt 22 (L) 4.Särskilt yttrande med anledning av januariavtalets påverkan på motionsbehandlingen (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ambitioner i det internationella arbetet 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 19 i denna del, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 107 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 22. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) Genomförandet av och Agenda 2030 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 11. Reservation 3 (SD) Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (V) 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 5 (V) ambitioner i EU:s klimatarbete 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 2.3 och 19 i denna del, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10 och 12. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:1311 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2416 av Alireza Akhondi (C), 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 10 (M, SD) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) Harmonisering av kompensation för indirekta effekter 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 13 (M) Undantag för utsläppsrätter för torvproduktion 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 27. Reservation 14 (SD) Inriktning för svensk klimatpolitik 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 17 och 18. Reservation 15 (V) Reservation 16 (L) Det svenska klimatramverkets genomförande 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 17 (SD) Översyn av , skogsvårdslagen m.m. 2018/19:2065 av (M), 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 18 (M) 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 13, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (V) Reservation 21 (KD) 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:746 av m.fl. (S) och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 15. Reservation 22 (V) 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 10, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 12 samt 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 23 (SD) Reservation 24 (C) Nationella strategier för hållbar utveckling 2018/19:1804 av Lawen Redar (S) yrkandena 1–3. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 25 (SD) 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 26 (SD) 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 27 (SD) Nationella klimatinvesteringar och principen om klimateffektivitet 2018/19:1633 av (M) i denna del och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 4. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 28 (V) 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 7, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 108, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 39. Reservation 29 (M, KD) Reservation 30 (SD) Nationell plan för utveckling av flygbränslen 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 64. Reservation 31 (KD) Överenskommelse om en bana för reduktionsplikten 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 32 (M) Förnybara drivmedel i arbetsmaskiner 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 16. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 17–19, 2018/19:1611 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 31 samt 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 27. Reservation 33 (V) Reservation 34 (L) 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 16. Negativa utsläpp och koldioxidlagring 2018/19:204 av (SD), 2018/19:1469 av (C) yrkande 3, 2018/19:1885 av (M) yrkande 1, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 29, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 29 och 30, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2018/19:2745 av (MP) yrkande 5 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 35 (SD) 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 24. Reservation 36 (V) Utvärdering och rapportering av klimatpolitiken 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 7, 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 37 (M) Reservation 38 (SD) Reservation 39 (V) 2018/19:1633 av (M) i denna del och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 8, 9 och 19. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (S), (L), (SD), Kopparklint (M), (SD), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 102 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena rör det internationella klimatarbetet, EU:s klimatpolitik, övergripande svensk klimatpolitik, nationella åtgärder samt utvärdering och rapportering av klimatpolitiken. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. I ärendet finns 39 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 4 särskilda yttranden (C, L). Internationella avtal och Agenda 2030 enades världens länder i om ett nytt klimatavtal som binder alla länder och ska börja gälla . Den globala uppvärmningen ska enligt avtalet hållas , och ansträngningar ska göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Avtalet innebär att länder utarbetar, meddelar och upprätthåller s.k. nationellt fastställda klimatbidrag dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser. Parterna ska successivt öka sina bidrag och dessa ska förnyas . ratificerade och blev part , vilket innebär att formellt åtagit sig att genomföra avtalet. i COP 24 resulterade i en gemensam regelbok för hur länderna ska planera, kommunicera, genomföra, rapportera och följa upp sina åtaganden under . I boken finns också regler för hur man ska följa upp det globala klimatarbetet för att se hur det svarar mot målen i . Länderna som deltog på klimatmötet i åtog sig inte att höja sina ambitioner att minska koldioxidutsläppen, utan tidigare utsatta ambitioner står fast. Med dem skulle världens temperatur höjas med enligt FN:s klimatpanel IPCC:s specialrapport om 1,5-graders global uppvärmning, alltså över de max som slår fast att temperaturen får höjas. antog världens länder sjutton globala hållbarhetsmål till 2030, den s.k. Mål 13, Bekämpa klimatförändringarna är ett av dessa. EU:s klimatmål och långsiktiga klimatstrategi Följande kvantitativa mål ligger till grund för EU:s klimatpolitik, som även har stor betydelse för hur svensk klimatpolitik ska bedrivas: – antog EU:s långsiktiga mål som är att till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med 80–jämfört med . – Till 2020 ska EU:s utsläpp minska jämfört med , andelen energi från förnybara energikällor ska öka till och energiförbrukningen ska minska . Målsättningen genomförs genom de rättsakter som antagits på EU-nivå under ett samlat klimat- och energipaket till 2020. – antog slutsatser med riktlinjer för ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030 (nedan 2030-ramverket). Enligt beslutet ska utsläppen av växthusgaser till 2030 ha minskat inom EU jämfört med , och förnybar energi och bättre energieffektivitet ska uppnås. Enligt beslutet ska målet gälla för hela ekonomin. Dessutom ska regler fastställas för hur växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska bokföras. möttes EU:s energiministrar och förde bl.a. en första diskussion om förslag till en långsiktig klimatstrategi: En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi. Förslaget innehåller scenarier för hur olika samhällssektorer kan bidra till EU:s framtida klimatmål. beslutade om ett nytt klimatpolitiskt ramverk för . omfattar en klimatlag, ett långsiktigt klimatmål och etappmål för att minska inhemska växthusgaser samt ett klimatpolitiskt råd. beslutade i samband med ramverket även om en ny precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som lyder: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Till miljökvalitetsmålet hör fem etappmål, varav de fyra sistnämnda beslutades av 2017. Etappmålet innebär att utsläppen av växthusgaser i , från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, ska minska till 2020 jämfört med . ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation), dvs. växthusgasutsläppen utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläpps-minskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, EU ETS) ska minska med jämfört med . Miljökvalitetsmålet har kopplingar till tre globala hållbarhetsmål i Agenda , varav 7 Hållbar energi för alla och 11 Hållbara städer och samhällen har direkta kopplingar och 15 Ekosystem och biologisk mångfald har indirekta kopplingar. Utsläppsutveckling i förhållande till klimatmålen publicerade ny officiell statistik om utsläpp och upptag av växthusgaser (s.k. klimatpåverkande utsläpp) inom gränser. Utsläppen var koldioxidekvivalenter 2017. Det motsvarar en minskning om jämfört med . För att nå nettonollmålet till behöver utsläppsminskningstakten i genomsnitt ligga på . Takten beror dock mycket på utsläppsutvecklingen för anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. De utsläpp som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (den s.k. icke handlande sektorn) har minskat och . Inom sektorn har utsläpp från inrikes transporter minskat något som utsläpp från jordbruket har ökat något . Utsläppsminskningen är totalt sett inte tillräcklig för att vara i linje med de beslutade klimatmålen för den icke handlande sektorn som antagits i . Utsläppen från inrikes transporter (förutom flyget) har minskat , vilket kan jämföras med målet om en minskning till 2030. Enligt () preliminära miljöräkenskaper ökade utsläppen av växthusgaser till luft från den svenska ekonomin jämfört med . Vidare framgår av miljöräkenskaperna att utsläppen från hushållen minskar, är oförändrade för tillverkningsindustrin och ökar från transportindustrin jämfört med . har ekonomin från produktionssidan vuxit . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ambitioner i det internationella arbetet, genomförandet av och Agenda 2030, klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna samt undantag för miljöteknik. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (SD), 3 (SD), 4 (V) och 5 (V). ambitioner i det internationella arbetet Enligt kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 107 bör driva på det internationella miljöarbetet. Miljösamarbetet i EU och internationellt ger enligt motionärerna möjligheter till effektiva åtgärder och större miljönytta som stärker svenska företags konkurrenskraft. Vidare menar motionärerna att det är centralt att driver på det internationella miljöarbetet även för att nå våra nationella miljömål. Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 5 ska vara ledande i det globala och regionala klimat- och miljöarbetet. För att nå de mål som sju partier enades om i Miljömålsberedningens klimatbetänkande anser motionärerna att det krävs ett nytt ledarskap i klimatpolitiken och politik som främjar förnybar energi, minskar utsläppen från transporterna och åter gör till en ledande kraft i EU och det globala klimatarbetet. I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 19 i denna del framhåller motionärerna att takten måste öka i det internationella klimatarbetet för att nå Agenda 2030:s och mål. Miljöproblemen känner inga nationsgränser, och effektiva svar på de utmaningar vi står inför behöver vara internationella. Det krävs enligt motionärerna ett starkt globalt klimatarbete, och när andra länder vacklar behöver och EU:s röst vara tydlig. I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att det globala perspektivet inom klimatarbetet bör ges en central plats. står enligt motionärerna upp för en ansvarsfull och effektiv klimatpolitik, där det globala perspektivet ges en central plats. Motionärerna menar dock att det globala perspektivet kommer i skymundan i svensk klimatpolitik. Vidare i samma motion yrkande 2 föreslår motionärerna att i internationella förhandlingar ska verka för att de som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena om att minska utsläppen. En för central uppfattning är att bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser ska uppnås utan att äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. anser därmed att regeringen i förhandlingarna om den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att åtagandena för medlemsstaterna ska kunna justeras till faktiska internationella avtal som omfattar alla världens stora utsläppare, såsom , , , och . Enligt kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 22 bör satsningarna på internationella klimatinvesteringar ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i . vill se ett ökat fokus på klimatfrågans internationella dimension. I motion 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslår motionärerna att i internationella samarbeten ska driva på för utfasning av fossila subventioner. Omställningen till fossilfrihet är enligt motionärerna inte bara avgörande för klimatet, utan också för våra företags möjligheter där hållbarhetskraven ökar. Genomförandet av och Agenda 2030 I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås att målen för att minska utsläppen av växthusgaser ska uppnås utan att äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste enligt motionärerna vara att de som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. Enligt samma motion yrkande 9 föreslår motionärerna vidare att ska verka för att de frivilliga åtagandena inom ramen för klimatavtalet i framöver ska utformas så att de enkelt ska kunna jämföras. står bakom klimatavtalet från . Motionärerna anser dock att det är olyckligt att det är komplicerat att jämföra ländernas frivilliga åtaganden då ländernas mål är konstruerade på helt olika sätt. Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna lyfter i två yrkande frågor om klass- och genusperspektivet i klimatförhandlingar. Motionärerna föreslår i partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 1 att i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan bör uppmärksamma de globala skillnaderna liksom klass- och genusaspekter. Motionärerna påpekar att det finns stora skillnader mellan fattigas och rikas klimatpåverkan även inom länder. Därför behöver det synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket samt att det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna. I yrkande 2 samma motion framhåller motionärerna att i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan bör verka för att kvinnors delaktighet och makt stärks i arbetet för att bromsa klimatförändringarna. Enligt motionärerna bör politiska åtgärder mot klimatförändringarna inte vara könsneutrala. Enligt partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 11 bör , i internationella klimatförhandlingar och andra forum, verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringarna ges liknande undantag som finns i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS) i fråga om livsbesparande mediciner. För att utvecklingsländer ska ha några möjligheter att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas behöver de enligt motionärerna få tillgång till modern miljöteknik. Motionärerna framhåller att när utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats (CTCN, , i ), men annars saknas konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. borde enligt motionärerna ta liknande initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det skulle bl.a. kunna göras genom att reformera bestämmelser om patent och immaterialrätt på vissa utvalda tekniker. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling ambitioner i det internationella arbetet I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik konstaterade utskottet inledningsvis att rikare länder som har ett särskilt ansvar för att gå före i det globala klimatarbetet enligt . Utskottet delade därför regeringens bedömning att i de internationella klimatförhandlingarna under klimatkonventionen såväl enskilt som genom EU bör driva på för ett effektivt och ambitiöst genomförande av . Utskottet delade också regeringens syn i skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för att nu med än större kraft än tidigare bör sprida budskapet om att en ambitiös klimatpolitik kan främja ekonomisk utveckling. Som tidigare bedömde utskottet att redan är aktivt pådrivande i det internationella klimatarbetet liksom i genomförandet av . agerar som ett föregångsland och sätter det internationella klimatarbetet högt på dagordningen. Utskottet såg också mycket positivt på att har ett stort engagemang när det gäller att utveckla internationella instrument under klimatkonventionen som leder till verifierade utsläppsminskningar med miljöintegritet och hållbar utveckling i fokus. Utskottet noterade att bidrar till klimatåtgärder i utvecklingsländer genom bilateralt och multilateralt utvecklingssamarbete, utöver de flexibla mekanismerna under Kyotoprotokollet och de internationella samarbetsformerna under . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) anförde övergångsregeringen att klimatfrågan är en global utmaning och att det är utvecklingen ur ett globalt perspektiv som är avgörande för möjligheterna att nå det övergripande klimatmålet om att begränsa temperaturökningen till långt och sträva efter att begränsa den till . Under klimatmötet i 24 enades ländernas om att man ska vägledas av den bästa vetenskapen, och man erkände att FN:s klimatpanel IPCC:s specialrapport om global uppvärmning är den bästa vetenskapen vi har just . De nordiska miljö- och klimatministrarna från , , , , , och hade velat gå längre och uttalade i att de uppskattade och välkomnade IPCC:s specialrapport om global uppvärmning. De noterade också med djup oro slutsatserna i rapporten och uttryckte att vi tillsammans måste göra större kraftansträngningar för att säkerställa att den globala uppvärmningen stannar . De framförde att de avser höja ambitionen i klimatarbetet i linje med målsättningar. De nordiska länderna , , , och skrev på en gemensam klimatdeklaration där de nordiska länderna åtar sig att arbeta för att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser, och att nordisk klimatdiplomati i internationella forum ska leda till lösningar för minskade utsläpp av växthusgaser. När det gäller diskussionen om internationella klimatinvesteringar i stället för inhemska åtgärder anförde regeringen i skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för att länge varit engagerat i att utveckla internationella instrument under som leder till verifierade och certifierade utsläppsminskningar med miljöintegritet och hållbar utveckling i fokus. har haft ett program för internationella klimatinvesteringar som fokuserat på instrumenten under Kyotoprotokollet, de s.k. flexibla mekanismerna, och då framför allt mekanismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM) och inledningsvis även på gemensamt genomförande (joint implementation, JI). engagemang har förutom utsläppsminskningar i de uppåt 100 projekt och tio fonder som deltagit i även bidragit till att utveckla metodiken och regelverket för instrumenten.