bet · H601FiU33 · 2019-03-07 00:00:00 — Extra ändringsbudget Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Utskottet tillstyrker att godkänner att medverkar i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (EIB). Kapitalhöjningen innebär att grundkapital i EIB ökar med motsvarande ca (ca ) till ca . Grundkapitalet består av garantikapital och inbetalt kapital. Det svenska garantikapitalet ökar med motsvarande ca och det svenska inbetalda kapitalet ökar med ca genom en överföring från bankens reserver. Vidare tillstyrker utskottet att bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier till EIB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst motsvarande ca . Kapitalhöjningen sker till följd av att lämnar EIB i samband med landets utträde ur Europeiska unionen. I betänkandet finns två särskilda yttranden (SD, V). Proposition 2018/19:46 Extra ändringsbudget – Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Sveriges medverkan i kapitalhöjningen (SD) 2.Sveriges medverkan i kapitalhöjningen (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) godkänner att medverkar i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (EIB), vilket för del innebär att högst överförs från bankens reserver till bankens inbetalda kapital, b) bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier till EIB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 7 . Därmed bifaller proposition 2018/19:46 punkterna 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M) och (M). I proposition 2018/19:46 Extra ändringsbudget – Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken föreslår regeringen att godkänner att medverkar i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (EIB), vilket för del innebär att högst (motsvarande ca ) överförs från bankens reserver till bankens inbetalda kapital. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier till EIB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 7 (motsvarande ca ). Kapitalhöjningen sker till följd av att lämnar EIB i samband med landets utträde ur EU. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga. Beloppen i euro har räknats om till svenska kronor enligt en kurs om per euro (ett prognosticerat årsgenomsnitt). Propositionen överlämnades till . Enligt riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret (9 kap. 6 § första stycket). En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Förslag om ändringar i budgeten får dock även lämnas vid andra tillfällen om det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). Eftersom frågan om kapitalhöjning beslutades av direktörsstyrelsen först kunde något förslag om detta inte tas in i budgetpropositionen . Kapitalhöjningen måste vidare genomföras i anslutning till aviserade utträde ur EU . Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns särskilda skäl att lämna förslag om ändringar i statens budget . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottets förslag i korthet godkänner att medverkar i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (EIB), vilket för del innebär att högst överförs från bankens reserver till bankens inbetalda kapital. Vidare bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier till EIB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 7 . Därmed tillstyrks propositionen. Jämför särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (V). Europeiska investeringsbanken och dess kapital Europeiska investeringsbanken (EIB) är en fristående institution inom EU som inrättades 1958. Medlemskap i följer automatiskt med ett medlemskap i , och blev således medlem i banken i samband med EU-inträdet 1995. Bankens huvudsyfte är att bidra till att utveckla den inre marknaden. Det sker genom långsiktig finansiering av samhällsekonomiskt lönsamma projekt, exempelvis inom forskning och utveckling, infrastruktur, och små och medelstora företag. EIB:s grundkapital består av inbetalt kapital och garantikapital. Inbetalt kapital uppgår till av grundkapitalet. Resterande del utgörs av garantikapital. EU:s medlemsländer står gemensamt som garanter för banken. EIB har en betydande låneportfölj. Vid utgången av uppgick bankens utestående lån till ca (ca ). deltog senast i en kapitalhöjning i EIB 2013 (prop. 2012/13:1 utg.omr. 2, bet. 2012/13:FiU2). deltog i kapitalhöjningar 2009 (prop. 2008/09:116, bet. 2008/09:FiU36) och 2003 (prop. 2002/03:1 utg.omr. 2, bet. 2002/03:FiU2). Regeringen anför i propositionen att när lämnar EU, och därmed även EIB, kan landets garantiåtagande mot banken enligt dess stadgar inte längre räknas in i bankens grundkapital. Utan en kapitalhöjning skulle EIB till följd av utträde tvingas minska utlåningen markant . I annat fall skulle banken riskera att bryta mot de kapitaltäckningskrav som anges i dess stadgar. En utebliven kapitalhöjning skulle även kunna medföra en nedgradering av EIB:s höga kreditvärdighet. Mot denna bakgrund beslutade att rekommendera bankens guvernörsstyrelse att godkänna en överföring på 3 (ca ) från bankens reserver till det inbetalda kapitalet och att bankens kvarvarande medlemsländer ökar sitt garantikapital med 35 (ca ), vilket motsvarar inbetalda kapital respektive garantikapital. Kapitalet från bankens reserver och det ökade garantiåtagandet föreslås fördelas proportionerligt i förhållande till medlemsländernas ägarandelar efter utträde. Vidare har direktörsstyrelsen rekommenderat att och ska få utöka sitt grundkapital, eftersom de har uttryckt en önskan om att få öka sina ägarandelar till följd av att de är underrepresenterade i banken i förhållande till sin relativa ekonomiska storlek. Den asymmetriska kapitalhöjningen finansieras i sin helhet av och . Kapitalhöjningen innebär att bankens totala inbetalda kapital och garantikapital väntas öka med ca (ca ) till ca (ca ). När lämnar EIB blir alla återstående medlemsländers ägarandelar per automatik något högre eftersom ägarandel om fördelas mellan de kvarvarande länderna i förhållande till deras ägarandel. ägarandel kommer att öka från till . Eftersom och önskar utöka sitt grundkapital utöver deras andel av det brittiska kapitalet kommer deras ägarandelar att öka mer än vad som föranleds av utträde. kommer efter kapitalhöjningen att äga av banken och . har även föreslagit att bankens stadgar ska ändras så att de återspeglar storleken och fördelningen av ägarkapitalet efter kapitalhöjningen. Vidare har direktörsstyrelsen föreslagit att stadgarna ändras så att antalet suppleanter i styrelsen ökar. Detta ska göra det möjligt för samtliga av bankens medlemsländer att representeras av en egen suppleant. , och kommer dock även fortsättningsvis att få nominera två suppleanter vardera. Dessutom föreslås stadgarna ändras för att utöka användningen av kvalificerad majoritet vid omröstningar i direktörsstyrelsen och i guvernörsstyrelsen. Förslaget innebär att beslut om bankens arbetsordning, verksamhetsplan och medlemmar i bankens direktion framöver kommer att beslutas med kvalificerad majoritet, i stället för enkel majoritet som är fallet . Beslut om ändringar av bankens stadgar fattas av Europeiska unionens råd. Den svenska ståndpunkten avseende stadgeändringarna har varit föremål för överläggning med finansutskottet, men kommer på sedvanligt sätt även att vara föremål för samråd med inför rådets beslut. Regeringen anser att EIB:s verksamhet utgör ett värdefullt bidrag för att utveckla och stärka EU:s inre marknad och för att förbättra förutsättningarna för en stark och hållbar tillväxt i EU. Efterfrågan på lån från EIB är fortsatt hög i många länder inom EU och i dess närområde. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i EIB. Det innebär för del att högst (1 ) förs över från bankens tillgängliga reserver till inbetalda kapital i banken. Efter kapitalhöjningen kommer totala inbetalda kapital att uppgå till högst (7 ). Regeringen bör vidare bemyndigas att ställa ut statliga garantier till EIB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 7 (81 ). Det innebär en ökning av garantiåtagande med högst 1 (13 ). Eftersom höjningen av det inbetalda kapitalet sker genom en överföring från EIB:s reserver innebär den inga direkta betalningsförpliktelser för gentemot banken. Kapitalhöjningen medför dock en indirekt kostnad, eftersom medel ur bankens reserver hade kunnat användas som en buffert för framtida kreditförluster i banken. Garantikapitalet är det belopp som och andra medlemsländer förbinder sig att tillhandahålla banken vid behov. Det betalas endast ut till banken om garantierna skulle infrias, exempelvis om bankens förluster skulle vara så stora att bankens egna reserver inte räcker till för att täcka förlusterna. Om garantierna infrias skulle det påverka statsbudgetens saldo, statsskulden och det finansiella sparandet negativt. EIB:s status som prioriterad fordringsägare och dess konservativa kreditgivning utgör dock goda förutsättningar för att garantiåtagandet inte ska behöva infrias. Sedan blev delägare i banken har garantikapitalet aldrig tagits i anspråk. har även bedömt att risken för att statens garantier, inklusive de till EIB, ska leda till stora förluster för är låg och inga avsättningar görs därför för det utställda garantikapitalet. Därmed påverkar höjningen av garantikapitalet varken statsbudgetens saldo, statsskulden eller det finansiella sparandet. Utskottet tillstyrker propositionen. Som regeringen anför i propositionen skulle EIB utan en kapitalhöjning tvingas minska utlåningen markant till följd av utträde. En utebliven kapitalhöjning skulle även kunna medföra en nedgradering av EIB:s höga kreditvärdighet. EIB:s verksamhet utgör ett värdefullt bidrag för att utveckla och stärka EU:s inre marknad och för att förbättra förutsättningarna för en stark och hållbar tillväxt i EU. Efterfrågan på lån från EIB är fortsatt hög i många länder inom EU och i dess närområde. medverkan i kapitalhöjningen (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I samband med att lämnar EU uppstår ett krav på ökad kapitalisering av Europeiska Investeringsbanken (EIB), för del med . Vi ifrågasätter om denna kapitalisering är nödvändig. Ett alternativ till ökad kapitalisering är att EIB minskar sina åtaganden motsvarande det kapital som försvinner i och med utträde ur EU. Vi ifrågasätter också behovet av EIB eftersom det finns gott om privata samt nationellt ägda banker med snarlik inriktning. Om EIBs inriktning varit unik samt att dess verksamhet var en nödvändighet för EUs funktion så hade ökad kapitalisering varit mer rimligt men en politiskt styrd bank är en mindre god idé i dagens Europeiska Union. Vi anser istället att EIB bör avvecklas. medverkan i kapitalhöjningen (V) (V) anför: Europeiska investeringsbanken (EIB) är en av världens största finansinstitutioner. har inflytande genom styrelseplats och bör verka för att Europeiska investeringsbanken upphör med direkt och indirekt stöd till fossila energilösningar. Frågan om EIB:s inriktning är dock inte uppe i detta ärende och i den uppkomna situationen finns det inte skäl att gå emot regeringens nu aktuella förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:46 Extra ändringsbudget – Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken: 1.Riksdagen godkänner att medverkar i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (EIB), vilket för del innebär att högst överförs från bankens reserver till bankens inbetalda kapital (avsnitt 4). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier till EIB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 7 (avsnitt 4).