bet · H701SkU1 · 2019-11-28 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 3, som uppgår till . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet avstyrker dessutom motioner från allmänna motionstiden /20 som gäller vissa frågor om verksamhet. I betänkandet finns en reservation (SD) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i var sitt särskilt yttrande. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 Statens budget inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution befogenheter och verksamhet, punkt 2 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Tabell 2 Anslagsutveckling 1:1 Tabell 3 Anslagsutveckling 1:2 Tabell 4 Anslagsutveckling 1:3 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 3 punkt 1 och avslår motionerna 2019/20:2633 av m.fl. (SD), 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:3314 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. 2019/20:741 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2019/20:1180 av (M). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), (M)* och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, dvs. anslagen till , och , och motionsförslag från allmänna motionstiden som rör anslagen. Utskottet behandlar dessutom motionsförslag från allmänna motionstiden /20 om verksamhet. Utskottet behandlar i ett avsnitt även regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Under beredningen av ärendet har utskottet fått information av , och om verksamhets- och anslagsfrågor för respektive myndighet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution till (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår skatteutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottets uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 3. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /20. Förslagen i dessa motioner avser frågor om verksamhet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet har förbättrats påtagligt. Det har ökat förståelsen för hur statliga medel används och vilka resultat de ger i förhållande till de mål som beslutat om. har beslutat om målet för utgiftsområde 3. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänheten och företag samt motverka brottslighet (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SkU1, rskr. 2017/18:78). Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelsen är god och att myndigheternas insatser i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. har granskat myndigheternas årsredovisningar, och dessa har bedömts som i allt väsentligt rättvisande. ska bidra till att målet för utgiftsområdet uppnås genom att – fastställa skatte- och avgiftsintäkter rättssäkert, kostnadseffektivt och på ett sätt som är enkelt för såväl allmänhet och företag som – förebygga och motverka ekonomisk brottslighet. Av regeringens resultatredovisning för delområde skatt framgår bl.a. att det betalades i skatt. Det är en ökning jämfört med , vilket motsvarar . Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var nettouppbörden , vilket är mer än 2017. Uppbördens förändring beror främst på förhållanden som ligger utanför inflytande. Det handlar t.ex. om förändringar av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. Uppbördsförlusten, dvs. andel av fastställda skatter som inte har betalats till , uppgick , vilket motsvarar . Det är minde än 2017 och i samma nivå som 2016. Den högre uppbördsförlusten 2017 berodde i huvudsak på ett enskilt ärende. Uppbördsförlusten är mycket låg i internationell jämförelse. Skattefelet är skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. Utifrån resultatet av slumpvisa kontroller som har genomfört, beräkningar av mervärdesskattefelet och olika antaganden har kunnat redovisa delar av det genomsnittliga kontrollerbara skattefelet för beskattningsåren 2014–2016. Bedömningar av skattefelet är för-knippade med stora osäkerheter, och resultatet måste användas med stor försiktighet. Metoder utvecklas kontinuerligt för att öka bedömningarnas fullständighet. De delar för vilka skattefelet beräknats uppgår sammantaget till ca . bedömer att skattefelet varit oförändrat . För att säkerställa att rätt skatt tas ut och betalas så att skattefelet begränsas genomför förebyggande åtgärder och kontroller. Förutsätt-ningarna att göra rätt förbättrades eftersom användningen av digitala tjänster fortsatte att öka 2018, och felutrymmet var oförändrat. Det var många som använde e-tjänster, vilket bidragit till att ärendehandläggningen och kontrollen har effektiviserats ännu mer. För personalliggare var antalet kontrollbesök ca 6 300 fler än 2017 eftersom antalet personalliggarkontroller ökade till följd av dels att kravet vidgades till tre nya verksamheter, dels att en särskild satsning gjordes inom byggbranschen. Andelen revisioner som resulterade i ändring var , vilket är lägre än . Andelen överprövningsärenden i domstol som innebär ändring är i nivå . Resultatet av en Sifoundersökning visade att en majoritet av de som använt systemet för arbetsgivardeklaration på individnivå upplevde att inlämningen har fungerat bra. Systemet infördes fullt ut /19. För att spåra tillgångar utomlands fortsatte att samarbeta med fler länder och att använda informationsutbytesavtal. har ca 50 nya länder utbytt information om finansiella konton och det första utbytet av land-för-land-rapportering genomfördes. och har förstärkt och intensifierat arbetet mot skattefusk och skattebrott. arbetade myndigheterna tillsammans för att hitta dolda tillgångar i utlandet och mervärdesskattebedrägerier i samband med gränsöverskridande handel. förstärkte även utredningar om skatteundandragande vid återbetalning av mervärdesskatt samt arbetet med grövre och avancerat fusk med olagliga läkemedel och kryptovalutor. I fall där kryptovalutor används i syfte att försvåra upptäckt finns det ofta kopplingar till penningtvätt. I samverkan med , och har arbetat med att finna och utreda oregistrerade nätapotek. Den ekonomiska brottsligheten blir alltmer komplex och får fler internationella förgreningar och kopplingar till den digitala ekonomin. Brottsutredningar om organiserad brottslighet prioriterades , och folkbokföringsverksamheten deltog i flera insatser inom ramen för samverkan mot organiserad brottslighet. Underrättelsesamverkan med bl.a. och Säkerhetspolisen fördjupades, och digitala utbyten inom rättsväsendets informationsförsörjning utökades till domstolar och Kriminalvården. En viktig del i att bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag är att upprätthåller en god kvalitet i de register som myndigheten ansvarar för. Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är inte bara en förutsättning för att ska kunna fastställa skatter utan även för att andra samhällsfunktioner ska ha ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Resultatet för folkbokföringsverksamheten är fortfarande inte tillfredsställande, och generaldirektör bedömer att bristerna i den interna styrningen och kontrollen av folkbokföringen kvarstår. Andelen genomförda utredningar av det totala antalet signaler om misstänkta felaktiga uppgifter i folkbokföringen fortsatte att minska till . Andelen av utredningarna inom bosättningskontroll som resulterade i ändring var fortsatt hög. Andelen överprövningsärenden i domstol som innebar ändring ökade något. införde en applikation i handläggningen av ärenden som rör inflyttning till och tilldelning av samordningsnummer. Den ska uppmärksamma om det förekommer att personer använder sin identitetshandling (Fi2018/03901/S3). Det krävs en fortsatt användning av applikationen innan det går att värdera omfattningen av ett eventuellt missbruk. trädde nya bestämmelser i folkbokföringslagen (1991:481) i kraft. Genom lagändringarna har fått möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Dessutom har folkbokföringsbrott införts på nytt. Den nya lagstiftningen har också bidragit till att under-rättelser till andra myndigheter om misstänkta felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ökade . När det gäller möjligheten att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen har inlett ca 200 utredningar om misstänkta falska identiteter. Ett högt förtroende för påverkar viljan att göra rätt och att följa skattereglerna positivt. Undersökningar som och andra aktörer har genomfört visade att förtroendet för hos allmänhet och företag är högt. Skatt – analys och slutsatser I sin analys och sina slutsatser menar regeringen att resultat är goda, och myndigheten bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Ett fungerande skattesystem där var och en gör rätt för sig är en förutsättning för ett väl fungerande samhälle. insatser för att underlätta för allmänhet och företag att göra rätt för sig är därför fortfarande viktiga. Det är viktigt att kan redovisa bedömningar om skattefelets storlek, och det är positivt att har kunnat bedöma skattefelets storlek för fler delar . Ett sammantaget kontrollerbart skattefel på ca för inkomstskatteåren 2014–2016 får anses vara begränsat. I ljuset av att det betalades in i skatter och avgifter, vilket även omfattar skatter som inte kunnat tas med i beräkningen av skattefelet, tyder skattefelets storlek på att allmänhetens och företagens vilja att betala skatt är god och att arbete med att säkerställa eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter är effektivt. Det kan också konstateras att i allt högre utsträckning använder informationsutbytesavtal och samarbetar med flera länder för att spåra tillgångar utomlands som enligt regelverket ska beskattas i . Det finns en förväntan från regeringen och samhället att uppgifterna i folkbokföringen håller en hög kvalitet. Det är därför allvarligt att det finns brister i kvalitetsarbete, och det är angeläget att resultatet förbättras. Det är otillfredsställande att kunskapen om folkbokföringsfelet är låg och att folkbokföringsfelets utveckling inte kan följas . Regeringen välkomnar därför att kommande år avser att bedöma omfattningen av olika fel i folkbokföringen. utredningsarbete är ett betydelsefullt bidrag i arbetet för att motverka ekonomisk och organiserad brottslighet. Trenden att detta arbete karakteriseras av alltmer komplexa ärenden fortsätter. möter detta med att ta tillvara de möjligheter som finns till samverkan med andra myndigheter såväl nationellt som internationellt. Regeringen följer arbetet och anser att det är viktigt att på ett effektivt sätt använder uppgifterna från informationsutbytet med andra länders skatteadministrationer. Folkbokföringsverksamheten deltar i större utsträckning då felaktiga eller falska uppgifter i folkbokföringen kan användas av aktörer för bedrägerier, felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och annan ekonomisk brottslighet. Det är viktigt att kunskapen om folkbokföringsfelet ökar och att folkbokföringsfelets utveckling kan följas . Arbetet med verktyg och it-stöd som effektiviserar handläggningen av ärenden och arbetet med att hitta, utreda och åtgärda fel behöver intensifieras i syfte att förbättra verksamhetens resultat och höja kvaliteten i folkbokföringen. Regeringen föreslår därför att anslag ökas. beslutade regeringen om kommittédirektivet Åtgärder för att minska fel i folkbokföringen (dir. 2019:54) för att förbättra förutsättningarna för en korrekt folkbokföring. Bestämmelser om att brottsbekämpande verksamhet ska kunna inriktas på ytterligare brott, bl.a. olovlig identitetsanvändning och penningtvättbrott, trädde i kraft (prop. 2018/19:12, bet. 2018/19:SkU16, rskr. 2018/19:207). Regeringen avser att återkomma till frågan som rör ökade möjligheter att utbyta uppgifter mellan brottsbekämpande verksamhet och myndighetens övriga verksamheter. Det nya systemet med uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen ger och även , och Arbetsförmedlingen löpande tillgång till uppgifter. Det är viktigt att myndigheterna använder uppgifterna effektivt till underlag för beslut, för att förbättra kontroller och i arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Regeringen konstaterar att de mätningar som och andra genomfört visar att allmänheten och företagen fortfarande har högt förtroende för myndigheten. Allmänhetens och företagens förtroende för påverkar viljan att göra rätt för sig och att följa skattereglerna positivt. Vidare bedömer regeringen att har bidragit till de jämställdhetspolitiska delmålen om jämn fördelning av makt och inflytande samt ekonomisk jämställdhet i kontakterna med allmänhet och företag. Det är positivt att myndigheten när den kvalitetssäkrar ärenden säkerställer att kvinnor och män får korrekta beslut i samma utsträckning och därmed samma ekonomiska skyldigheter och möjligheter inom myndighetens område. Högt förtroende för myndigheten är en förutsättning för att ska kunna utföra sitt uppdrag effektivt och säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn. Därför vill regeringen betona att det är viktigt att fortsätter att aktivt arbeta med insatser för att stärka allmänhetens och företagens förtroende för myndigheten. bidrar till att målet för utgiftsområdet uppnås genom att rättssäkert och kostnadseffektivt – ta in tullar, skatter och avgifter – övervaka och kontrollera att reglerna om in- och utförsel av varor följs – informera om regler och göra det enkelt att göra rätt från början – förebygga och motverka brottslighet. ska arbeta på ett sådant sätt att allmänhet och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Resultatredovisningen av delområde tull görs i förhållande till bidrag till målet för utgiftsområdet. Till stöd för bedömningen av resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. i uppbörd debiterades 2018, vilket är en ökning jämfört med . Det är främst debiterad tobaksskatt som ökat. uppgick det totala importvärdet till , vilket är en ökning med () jämfört med föregående år. Den värdemässigt största importen kom precis som föregående år från följt av . Därefter kom som 2018 låg på en tredje plats följt av . Flest antal deklarationer vid import lämnades från följt av och . Råolja omfattade störst andel av importvärdet och uppgick till . Därefter kom lax för (avser import till hela EU med som första EU-land). Av det totala exportvärdet på bestod den största andelen av farmaceutiska produkter. På andra plats kom personbilar följt av traktorer och telefoner. Andelen debiterad uppbörd som inte betalas har varit på en jämn nivå och uppgick jämfört föregående år. Att ta fram tillförlitliga metoder för att kunna bedöma skattefelets utveckling är komplicerat. kan inte med säkerhet kvantifiera skattefelet. Till följd av återrapporteringskrav i regleringsbrevet pågår ett arbete med metodutveckling för att öka kunskapen om skattefelet, och det pågår även ett arbete för att med hjälp av söka en metod för beräkningar av skattefelet. Andelen automatklarerade ärenden ökade från . debiterades efter åtgärder i form av kontroller jämfört med 2017. Ökningen 2018 beror främst på en stor debitering i efterkontrollen av koldioxid- och energiskatt på . Andelen rätt debiterad uppbörd uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Tullavgifter utgör vad som benämns som traditionella egna medel och ingår i systemet för finansiering av EU-budgeten. I de fall en fordran från EU uppstår och inte har hanterat ärendet korrekt, t.ex. vidtagit alla kontrollåtgärder eller begärt att garanti ställs för en import, blir det ett s.k. administrativt misstag. Detta leder till att blir ekonomiskt ansvarigt gentemot EU. Europeiska kommissionen granskar regelbundet tillämpning av tullagstiftningen samt hanteringen av traditionella egna medel. Anspråken på egna medel från kommissionen när det gäller krav på ekonomiskt ansvar för administrativa misstag var höga 2018 och uppgick till . Bakgrunden var en granskning som genomfördes i . Kostnaden för misstagen belastade i sin helhet anslag . För att minimera risken för framtida administrativa misstag inleddes ett arbete hos myndigheten för att säkerställa att verksamhetens riskanalys fångar upp risker för administrativa misstag. De brottsbekämpande resurserna inom används främst för att bekämpa smuggling av narkotika och vapen liksom att förhindra organiserad eller storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak. genomför även kontroll av andra restriktionsområden t.ex. avfall, och immaterialrätt. stoppades avfall som fått exportförbud, och 234 avfallstransporter hindrades från att komma in i . beslagtog narkotika och dopningsmedel till ett värde av omräknat i samhällsnytta jämfört med föregående år. Samhällsnyttan av beslagtagen alkohol och tobak uppgick till jämfört med 2017. Minskningen berodde på att färre beslag gjordes eftersom det stora antalet grova brott prioriterades framför en satsning mot illegal införsel av punktskattepliktiga varor. Antalet beslag av skjutvapen ökade till 34 jämfört med 28 föregående år, men antalet beslagtagna skjutvapen minskade till 41 jämfört med 61 . Varumärkesintrången, t.ex. varor som är varu-märkesförfalskade, pirattillverkade eller varor som gör intrång i patent, omsätter stora värden. gjorde 269 ingripanden jämfört med 411 föregående år. Antalet fysiska kontroller minskade till ca 60 100 från 71 750 jämfört med . Detta beror dels på att gränsskyddspersonal har förstärkt utredningsverksamheten, dels lades på att utbilda nya tulltjänstemän. Till följd av en höjning av anslag har myndigheten kunnat genomföra den största satsningen på rekrytering av nya medarbetare . Fyra grundutbildningar inom brottsbekämpningen startades. Grund-utbildningen pågår under . Av 8 100 inledda förundersökningar lämnades 1 500 till åklagare. Enligt uppgifter blev förundersökningarna effektivare och höll en hög kvalitet. En hög träffprocent i kontrollarbetet är viktigt för att inte störa det legitima flödet i onödan och för att använda resurserna effektivt. kontroller ska vara riskbaserade vid gräns mot icke-EU-land med inslag av slumpvisa kontroller. Träffprocenten i myndighetens tullkontroller 2018 var högre än 2017, jämfört föregående år. har tillkännagett att regeringen bör se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser som är förmedlade av kurirföretag (bet. 2015/16:SkU21 punkt 3, rskr. 2015/16:161). har vidare tillkännagett att regeringen bör se över smugglingslagstiftningen så att den skärpta synen på vapenbrott får genomslag även vad gäller vapensmuggling (bet. 2016/17:Ju18 punkt 45, rskr. 2016/17:223). Som svar på dessa tillkännagivanden från beslutade regeringen att ge en utredare i uppdrag att se över dessa frågor. lämnade utredaren sina förslag i promemorian En strängare syn på vapenbrott och smuggling av vapen och explosiva varor (Ds 2019:14). Promemorian remissbehandlades t.o.m. . Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. Inriktningen för arbetet mot den organiserade brottsligheten är att lagföra eller på annat sätt skada eller försvåra möjligheterna för de grövsta kriminella att ägna sig åt kriminell verksamhet. Ett kriminellt nätverk räknas som utslaget eller allvarligt skadat när hälften av nätverkets identifierade medlemmar dömts till fängelse, varav hälften för grovt brott. identifierades 35 kriminella nätverk och 18 slogs ut. Motsvarande utfall var 39 och 16. Ett annat viktigt led i det brottsbekämpande arbetet är att komma åt det ekonomiska utbytet av brott. uppgick förverkade brottsvinster till jämfört med 2017. Antalet domar var detsamma 2018 och 2017. Enstaka ärenden fick stor betydelse för utfallet. deltar i ett myndighetsgemensamt regeringsuppdrag till-sammans med och för att förstärka be-kämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . genomfördes en operativ insats, där även deltog, i form av utresekontroller för att hitta stöldgods. Insatsen genomfördes främst för att pröva projektgruppens förslag på arbetsmetoder. har även deltagit i det gemensamma samverkansarbetet mot organiserad brottslighet. Inom ramen för en kontrolloperation med särskilt fokus mot postflödet gjordes flera beslag med mottagare i utsatta områden samt ytterligare beslag i efterföljande husrannsakningar. gjorde en genomlysning av vilka konsekvenserna kan bli för myndigheten om lämnar EU utan ett avtal. har tagit fram information om vilka förändringar ett avtalslöst utträde skulle medföra för företag som handlar med eller planerar att handla med och vilka åtgärder som företagen bör vidta i förväg. resultat är goda, och myndigheten bidrar i hög grad till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Endast en liten andel av den debiterade uppbörden betalas inte in i rätt tid. Det är angeläget att myndigheten fortsätter sitt arbete för att hålla uppbördsfelet nere.