bet · H601AU9 · 2019-05-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. ett flexiblare regelverk, anställningsskydd, anställningsformer, turordning, stridsåtgärder och utstationering av arbetstagare. Utskottet hänvisar i vissa fall till att det gällande regelverket är väl avvägt och inte i behov av förändringar. Utskottet hänvisar även till bl.a. parternas ansvar på den svenska arbetsmarknaden och det vidare arbetet med att genomföra innehållet i den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, . I betänkandet finns 26 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 8 särskilda yttranden (C, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utökad rätt till ledighet Lag mot trakasserier i arbetslivet m.m. Socialt protokoll inom EU, Global och kärnkonventioner 1.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (M) 2.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (KD) 3.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 – motiveringen (V) 4.Nya anställningsformer, punkt 2 (M, KD) 5.Nya anställningsformer, punkt 2 (SD) 6.Nya anställningsformer, punkt 2 – motiveringen (V) 7.Stärkt anställningsskydd, punkt 3 (V) 8.Rätt till heltid, punkt 4 (V) 9.Turordningsreglerna, punkt 5 (M) 10.Turordningsreglerna, punkt 5 (SD) 11.Turordningsreglerna, punkt 5 (V) 12.Turordningsreglerna, punkt 5 (KD) 13.Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (M) 14.Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (V) 15.Uthyrning av arbetstagare, punkt 7 (V) 16.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (M) 17.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (SD) 18.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (KD) 19.Stridsåtgärder, punkt 9 (M) 20.Stridsåtgärder, punkt 9 (KD) 21.Stridsåtgärder, punkt 9 (L) 22.Lex , punkt 10 (M, C, KD, L) 23.Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 11 (M, KD) 24.Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 11 (V) 25.Lag mot trakasserier i arbetslivet m.m., punkt 12 (V) 26.Socialt protokoll inom EU, Global och kärnkonventioner, punkt 13 (V) 1.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (C) 2.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (L) 3.Nya anställningsformer, punkt 2 (C, L) 4.Stärkt anställningsskydd, punkt 3 (L) 5.Turordningsreglerna, punkt 5 (C) 6.Turordningsreglerna, punkt 5 (L) 7.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (C) 8.Stridsåtgärder, punkt 9 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 6, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 36, 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 29, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 1 (M) Reservation 2 (KD) Reservation 3 (V) – motiveringen 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 1, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 4 (M, KD) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) – motiveringen 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16, 18, 19 och 27, 2018/19:742 av m.fl. (S), 2018/19:744 av m.fl. (S), 2018/19:947 av (S), 2018/19:1082 av m.fl. (S) och 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 7 (V) 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 35 och 2018/19:583 av (SD). Reservation 8 (V) 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 20, 2018/19:424 av (KD), 2018/19:1663 av och (båda M), 2018/19:1866 av Boriana (M), 2018/19:1897 av och (båda M), 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 13 (M) Reservation 14 (V) 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 21–25. Reservation 15 (V) Utökad rätt till ledighet 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 13 och 48, 2018/19:1640 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 11, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 11, 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 88 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 32. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2018/19:421 av (KD), 2018/19:522 av (SD), 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 26 och 27. Reservation 19 (M) Reservation 20 (KD) Reservation 21 (L) 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 22 (M, C, KD, L) Övrigt om utstationering av arbetstagare 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 23 (M, KD) Reservation 24 (V) Lag mot trakasserier i arbetslivet m.m. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 29, 2018/19:753 av (S), 2018/19:1152 av (S) och 2018/19:1160 av Kadir Kasirga och (båda S). Reservation 25 (V) Socialt protokoll inom EU, Global och kärnkonventioner 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 26 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (M), Alireza Akhondi (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 76 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena gäller bl.a. frågor om ett flexiblare regelverk, anställningsskydd, anställningsformer, turordning, stridsåtgärder och utstationering av arbetstagare. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett flexiblare arbetsrättsligt regelverk i form av bl.a. förlängd period för provanställning och förändrade regler vid uppsägning. Utskottet hänvisar till att det vidare arbetet med att genomföra innehållet i januariavtalet bör avvaktas. Jämför reservation 1 (M) och 2 (KD), motivreservation 3 (V) och särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). framhåller i kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. att det finns ett behov av större flexibilitet på den svenska arbetsmarknaden. Partiet anser att ett alltför strikt anställningsskydd kan försvåra inträdet på arbetsmarknaden för många grupper. För att underlätta för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb vill förlänga tiden för provanställning från (yrkande 11). Vidare anser partiet att bestämmelserna om uppsägningstvister i lagen (1982:80) om anställningsskydd, kallad anställningsskyddslagen, innebär en stor osäkerhet och en stor kostnad för en arbetsgivare. vill därför begränsa tiden i anställning under en uppsägningstvist till och sänka skadeståndsnivåerna för felaktiga uppsägningar för små företag (yrkande 14). framhåller i kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. vikten av att värna flexibla anställningsformer såsom visstidsanställningar (yrkande 36). Partiet anser att flexibilitet i regelverket behövs för att säkerställa att företag kan anställa i den mån som behövs. Behovet av flexibilitet betonas även i kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. där partiet vill att lagar och regler på arbetsmarknaden görs om för att sänka trösklarna samt öka flexibiliteten och tryggheten (yrkande 8). I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. föreslår att det ska bli enklare att säga upp personer som begår sexuella övergrepp eller trakasserar sina kollegor (yrkande 33). anser i kommittémotion 2018/19:2992 av m.fl. att det behövs förändringar i det arbetsrättsliga regelverket så att fler arbetsgivare ska våga öppna dörren för den som står utan jobb. Partiet vill därför att provanställningstiden i anställningsskyddslagen ska förlängas från (yrkande 25). Liberalerna anför i partimotion 2018/19:2595 av m.fl. att fler vägar till arbete behöver skapas. Partiet menar att olika former av incitament som minimerar risken för arbetsgivarna är nödvändiga. Som ett steg i den riktningen föreslår partiet att provanställningstiden i anställningsskyddslagen ska förlängas från (yrkande 3). I partimotion 2018/19:2596 av m.fl. noterar Liberalerna att personer som är dömda för brott ofta har mycket svårt att hitta en vanlig försörjning. Partiet vill därför se åtgärder för att underlätta för före detta kriminella att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden (yrkande 29). En möjlighet som partiet framhåller i motionen är att ge bättre möjligheter till tidsbegränsade anställningar så att före detta kriminella får normala yrkeserfarenheter och meriter att hänvisa till. I kommittémotion 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. framhåller Liberalerna vikten av flexibilitet på arbetsmarknaden men påpekar att det finns vissa risker för grupper med otrygga anställningar. Partiet anser att det bör utredas om minimiregler för arbetsmiljöskydd och anställningsvillkor kan gälla för samtliga arbetsplatser (yrkande 6). Enligt 6 § anställningsskyddslagen får avtal om tidsbegränsad provanställning träffas om prövotiden är högst . Vill inte arbetsgivaren eller arbetstagaren att anställningen ska fortsätta efter det att prövotiden har löpt ut, ska besked om detta lämnas till motparten senast vid prövotidens utgång. Om något besked inte lämnas övergår provanställningen i en tillsvidareanställning. Om inte något annat har avtalats får en provanställning avbrytas även före prövotidens utgång. En provanställning saknar uppsägningstid, och arbetsgivaren behöver inte uppge något skäl för att avbryta den. Ett avbrytande av en provanställning kan inte i sig prövas enligt anställningsskyddslagen. I vissa fall kan det dock finnas skäl att angripa avbrytandet med stöd av andra rättsliga grunder, såsom lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, förkortad medbestämmandelagen, eller diskrimineringslagen (2008:567). Reglerna i 6 § anställningsskyddslagen är dispositiva genom att en avvikelse får göras genom kollektivavtal. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation krävs att det finns ett sådant avtal mellan parterna i andra frågor. Frågan om hur provanställningar ska regleras förekommer även i Förslag till och rådets direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen, COM(2017) 797. antog en lagstiftningsresolution om direktivet. Av artikel 8 framgår bl.a. att en provanställningsperiod inte ska överskrida men att ska vara tillåtet om det är motiverat med hänsyn till anställningens karaktär eller om det ligger i arbetstagarens intresse. Enligt artikel 14 är det också möjligt att göra avvikelser genom kollektivavtal. För att träda i kraft krävs ett formellt antagande av rådet, vilket ännu inte har skett. En arbetstagare som har blivit uppsagd från sin anställning har enligt anställningsskyddslagen möjlighet att föra en ogiltighetstalan i domstol. Om uppsägningen har skett utan att det finns någon saklig grund för uppsägningen har arbetstagaren enligt 34 § första stycket anställningsskyddslagen rätt att på begäran få uppsägningen ogiltigförklarad. Konsekvensen av en dom om att uppsägningen har förklarats ogiltig är att anställningen består på samma villkor som . Av samma bestämmelse framgår att en ogiltighetstalan inte är möjlig om uppsägningen angrips endast därför att den strider mot turordningsregler. I det fallet kan dock en skadeståndstalan föras. Enligt huvudregeln i 4 § andra stycket anställningsskyddslagen upphör en tillsvidareanställning när en viss uppsägningstid har löpt ut. En situation skulle således kunna uppstå där en tvist om uppsägningens giltighet inte hinner prövas innan uppsägningstiden har löpt ut. För tvister om en uppsägnings giltighet gäller därför enligt 34 § andra stycket att anställningen inte upphör till följd av uppsägningen förrän tvisten har blivit slutligt avgjord. som en sådan ogiltighetstalan pågår och anställningen således består har arbetstagaren rätt till lön och andra förmåner. Domstolen kan dock enligt 34 § tredje stycket för tiden intill det slutliga avgörandet besluta att anställningen ska upphöra vid uppsägningstidens utgång eller , ett s.k. interimistiskt beslut. I 39 § anställningsskyddslagen anges att om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom, i vilken en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande eller har förklarat att en tidsbegränsad anställning ska gälla tills vidare, ska anställningsförhållandet anses som upplöst. Det framgår vidare av bestämmelsen att arbetsgivaren för sin vägran ska betala skadestånd till arbetstagaren enligt vissa beräkningsgrunder. Utskottet vill inledningsvis poängtera att utgångspunkten vid utformningen av det arbetsrättsliga regelverket bör vara den ordning som följer av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Genom att kollektivavtal verkar tillsammans med lagregler är det möjligt att skapa stabila förutsättningar för att reglera arbetsrättens många olika delar. Utskottet anser att det även framöver är viktigt att värna rollen som arbetsmarknadens parter har för att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal. Statens övergripande uppgift är att skapa förutsättningar för parterna att ta sitt ansvar som staten måste säkerställa vissa grundläggande villkor. Inriktningen för arbetsrätten i stort måste vara att lägga grunden för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Utskottet anser att frågor om det arbetsrättsliga regelverket ofta med stor fördel kan överlämna till parterna på arbetsmarknaden för samtal och överenskommelser avtalsvägen. Utskottet noterar också att så ofta sker och att parterna verkar ha en kontinuerlig dialog. Att parterna tar ett stort ansvar för regleringen av arbetsmarknaden och anpassar villkoren efter förutsättningarna i olika branscher och utifrån ökade krav på snabb omställning stärker konkurrenskraft och är en viktig del av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det finns skäl att framhålla att med utvecklingen av det moderna arbetslivet följer nya utmaningar som i sig kan påverka den svenska arbetsmarknadsmodellens förutsättningar. Det är fråga om utmaningar som kan ställa det arbetsrättsliga regelverket på prov. Nya sätt att organisera arbetet ökar som en följd av bl.a. digitalisering och automatisering. Rörligheten mellan olika länder av både arbetskraft och tjänster ökar, liksom förekomsten av utstationerad arbetskraft. Det går även att se en förändring av sammansättningen på arbetsmarknaden, inte minst hos de som försöker ta sig in på arbetsmarknaden. Utskottet anser att det är viktigt att regelverket följer med i utvecklingen och att anpassningar sker när det visar sig nödvändigt. För att vara framgångsrika behöver eventuella anpassningar ske i en nära dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. Utskottet konstaterar att flera partier har framställt yrkanden inriktade på åtgärder som de menar skulle leda till ett mer flexibelt regelverk. Det har tagit sig uttryck i form av bl.a. krav på en förlängning av perioden som det är tillåtet att vara provanställd enligt anställningsskyddslagen och ändringar av regelverket vid uppsägningar. Som utskottet uttryckt ovan delar det uppfattningen att regelverket på arbetsmarknaden behöver ha ett visst mått av flexibilitet och att anpassningar bör ske i takt med utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet kan således ställa sig bakom delar av partiernas grundförutsättningar om vad som bör vara styrande för utvecklingen på området. När det gäller den kommande utvecklingen av det arbetsrättsliga regelverket noterar utskottet att den sakpolitiska överenskommelse om politikens inriktning på flera områden som Socialdemokraterna, träffade tydligt fångar upp de frågor som motionerna i detta avsnitt avser. Av det s.k. januariavtalet framgår bl.a. att partierna enats om ett omfattande förändringsarbete på det arbetsrättsliga området. Enligt avtalet ska arbetsrätten moderniseras och anpassas efter dagens arbetsmarknad som en grundläggande balans mellan arbetsmarknadens parter ska upprätthållas. Vidare anges bl.a. att arbetsrätten ska ge företagen flexibilitet och skydda den enskilde arbetstagaren mot godtyckliga uppsägningar. Det anges även uttryckligen att en utredning på området ska få i uppdrag att lägga förslag som, särskilt för mindre företag, innebär lägre kostnader vid uppsägningar, som rättssäkerhet och skydd mot godtycke upprätthålls. Utredningen ska också föreslå hur arbetsgivarens ansvar för kompetensutveckling och den anställdes omställningsförmåga kan stärkas. Av avtalet framgår även att de små och medelstora företagens behov av flexibilitet särskilt ska beaktas. I enlighet med vad som slås fast i januariavtalet beslutade regeringen om kommittédirektiven för utredningen på området (dir. 2019:17). Av direktiven framgår bl.a. att utredningen ska innehålla fyra deluppdrag om turordningsreglerna, kompetensutveckling och omställning, lägre kostnader vid uppsägning samt balans i anställningsskyddet. Utskottet kan således konstatera att det arbetsrättsliga regelverket överlag, och inte minst frågan om behovet av flexibilitet, kommer att få en rejäl översyn inom den närmsta tiden. Som framhållits i det föregående är parternas roll central när det gäller utformningen av det arbetsrättsliga regelverket. Utskottet välkomnar att partierna bakom januariavtalet har vägt in det här genom att ange att den kommande utredningen ska ha kontakt med parterna och genom att ge parterna möjlighet att på egen hand nå en överenskommelse om hur anställningsskyddslagen ska reformeras. En överenskommelse som i så fall kommer att läggas fram av regeringen framför utredningens eventuella förslag. Utskottet anser att den ordning som har valts för det kommande arbetet med att ändra det arbetsrättsliga regelverket är väl avvägd. Det är en ordning som stämmer väl överens med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Sammanfattningsvis anser utskottet att det finns skäl att avvakta det vidare arbetet med att genomföra innehållet i januariavtalet och att det inte finns något behov av att vidta åtgärder med anledning av de förslag som behandlas i detta avsnitt. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inträdesjobb och lärlingsanställningar. Utskottet hänvisar bl.a. till att det vidare arbetet med att genomföra innehållet i januariavtalet bör avvaktas. Jämför reservation 4 (M, KD) och 5 (SD), motivreservation 6 (V) och särskilt yttrande 3 (C, L). , , och understryker i den gemensamma motionen 2018/19:2819 av m.fl. att det är genom fler jobb och fler och nya vägar till jobb som utanförskapet kan brytas. Partierna föreslår därför att inträdesjobb ska införas för att underlätta för nyanlända och unga med kort utbildning att få ett arbete (yrkande 1). Inträdesjobb är enligt förslaget en förenklad anställning med vissa närmare angivna villkor som riktar sig till nyanlända i och unga upp till utan gymnasieexamen. Motsvarande förslag framförs av i partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (yrkande 7) och kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. (yrkande 7). I motion 2018/19:2842 av m.fl. föreslår att regeringen ser över möjligheterna att införa inträdesjobb i syfte att skapa fler enkla jobb och sänka trösklarna för nyanlända och unga som står långt från arbetsmarknaden (yrkande 1). Behovet av att införa inträdesjobb framhålls av även i kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (yrkande 2). vill i motion 2018/19:78 av m.fl. att möjligheten att införa lärlingsanställningar ska utredas (yrkande 7). Partiet anser att arbetet bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Utgångspunkten ska vara att lärlingen ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare och för det få viss ersättning. Utskottet anser att det är viktigt att utforma det arbetsrättsliga regelverket så att det bidrar till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten varaktigt. Det är viktigt att fler människor har ett arbete och därmed kan försörja sig själva. Särskilda ansträngningar behövs för att underlätta för grupper som normalt har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, såsom utrikes födda, unga och personer med låg utbildningsnivå. Regelverket bör ha en sådan flexibilitet och bredd att det första trappsteget in på arbetsmarknaden inte är för högt. Regelverket bör prioritera att arbetstagarna ska kunna utföra sitt arbete under trygga förhållanden. Utskottet anser att det är både rimligt och angeläget att tillsvidareanställning som anställningsform fortsätter att vara huvudregel och inte ett undantag på den svenska arbetsmarknaden. vill utskottet poängtera att tidsbegränsade anställningar och olika former av subventionerade anställningar i flera fall kan vara en bra väg in på arbetsmarknaden och ett första steg till en tillsvidareanställning. Inte minst kan sådana former ha en viktig roll att fylla när det gäller att nå just de grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill dock poängtera att det är viktigt att ha ett system som fångar upp eventuellt felaktigt nyttjande av tidsbegränsade eller subventionerade anställningar. När det gäller frågan om vilka anställningsformer som bör finnas på den svenska arbetsmarknaden är det viktigt att regeringen är mottaglig för eventuella förändringar som sker på arbetsmarknaden . I vissa fall kan det innebära ett behov av att ompröva gamla sanningar för att hitta nya lösningar som kan bidra till att stärka sysselsättningen och se till att fler kan bli en del av den svenska arbetsmarknaden. I det sammanhanget anser utskottet att det även finns skäl att framhålla den roll som parterna spelar för utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet anser att den svenska arbetsmarknadsmodellen visat sig flexibel. Utskottet noterar att när det gäller nya initiativ för att möta problemet med att många har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden så har parterna tagit fram ett förslag om s.k. etableringsjobb. Utskottet anser att den samverkan som skett mellan regeringen och parterna på området är ett konkret exempel på när politiken och parterna med utgångspunkt i den svenska arbetsmarknadsmodellen samarbetar för att stärka vägarna till arbete och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Vidare noterar utskottet att etableringsjobben behandlas i den sakpolitiska överenskommelse som Socialdemokraterna, träffade om politikens inriktning på flera områden. Av januariavtalet framgår bl.a. att vägen in på arbetsmarknaden ska förstärkas genom att fler får chansen till ett jobb utan utbildningskrav. Detta ska enligt avtalet ske genom att införa parternas förslag om etableringsjobb med lägre lön för nyanlända och långtidsarbetslösa. Enligt avtalet ska dessa utvidgas till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag på ett sätt som gör att fördelarna i etableringsjobben inte går förlorade. För att korta tiden det tar att etablera sig på arbetsmarknaden ska även kraven på kollektivavtal för nystartsjobb tas bort och ett ingångsavdrag i form av borttagna arbetsgivaravgifter införas för ungdomar utan gymnasieutbildning och nyanlända. Utskottet välkomnar ambitionen i januariavtalet att hitta flera nya vägar för att se till att så många som möjligt har ett arbete och därmed kan försörja sig själva. Utskottet noterar att flera partier vill se ytterligare nya anställningsformer – inträdesjobb och lärlingsanställningar – utöver de som redan finns eller som tas upp i januariavtalet. Som framhållits ovan välkomnar utskottet insatser inriktade på att skapa fler möjligheter för personer som står långt från arbetsmarknaden att få ett arbete och försörja sig själva. Den bakomliggande ambitionen i flera av motionerna är därför lovvärd.