bet · H601KrU13 · 2019-03-20 00:00:00 — I förvaltningslagen (2017:900) föreskrivs att en myndighet ska använda tolk och se till att översätta handlingar om det behövs för att den enskilde ska kunna ta till vara sin rätt när myndigheten har kontakt med någon som inte behärskar svenska. Enligt förarbetena är det grundläggande syftet med regleringen om tolkar att säkerställa att den person som ärendet gäller och som berörs av ärendets utgång ska kunna förstå ärendets innehåll och själv göra sig förstådd, och att relevant material ska kunna beaktas vid prövningen, oavsett om materialet tillförs av den enskilde själv eller av någon annan (prop. 2016/17:180 s. 84). Vidare anförs att det ytterst är myndigheten som ska bedöma om och i vilken utsträckning det finns ett behov av tolk eller översättning i det enskilda ärendet samt att behovet av sådana åtgärder kan tillgodoses i tillräcklig utsträckning med hjälp av myndighetens egna resurser och utan att det är nödvändigt att använda en extern tolk eller översättare. Utskottet finner inte att motion 2018/19:1474 (C) bör leda till någon åtgärd och avstyrker därför yrkandet. Utskottet finner inte heller skäl till åtgärder enligt förslagen i motion 2018/19:1646 (SD) yrkandena 1 och 2, som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inrättande av språkcentrum. Jämför reservation 7 (SD). I motion 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs en utredning om möjligheterna att tillsammans med övriga nordiska länder med samisk befolkning inrätta ett gemensamt samiskt språkcentrum. I motionen anförs bl.a. att Vaartoe – , som finns i och som fungerar som en mötesplats och ett resurscenter kring forskning om samer, samiska språk och samiska förhållanden, bör få medel för att ha möjlighet att utöka och stärka sin verksamhet. En sådan utveckling skulle i förlängningen kunna lägga grunden för ett fristående nationellt samiskt forskningscentrum. I motion 2018/19:733 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna till åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad och förvaltning samt höja språkets status. I motionen anförs bl.a. betydelsen av det sydsamiska kulturcentret . Motionärerna understryker betydelsen av att bevara den samiska kulturen. Enligt motionärerna är det en fråga om identitet, rötter, ursprung och kulturellt arv. I motion 2018/19:2707 av och (båda C) yrkande 1 begärs en översyn av möjligheterna att inrätta ett nationellt språkcentrum för meänkieli i samt att se över ett ökat stöd till minoritetsorganisationer. I språklagen (2009:600) anges att finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska är nationella minoritetsspråk och att det allmänna ska ha ett särskilt ansvar för att skydda och främja dessa språk. fick och folkminnen i uppdrag av regeringen att utreda hur språkcentrum för de nationella minoritetsspråken kan organiseras. I den första delrapport som har lämnats in konstaterar institutet att språkcentrum är en bra modell för språkrevitalisering. I rapporten finns konkreta förslag på hur språkcentrum för finska och meänkieli ska organiseras, finansieras och bemannas. Rapporten lyfter bl.a. fram att det är viktigt att placera språkcentrumen nära språkbärarna ute i samhället, eftersom det är där den utåtriktade verksamheten huvudsakligen ska genomföras. I regeringsuppdraget ingår också att utreda förutsättningarna för språkcentrum eller motsvarande funktioner för de nationella minoritetsspråken jiddisch och chib. Uppdraget ska slutredovisas . inrättades Vaartoe – av i syfte att utveckla den samiska forskningen vid . Vaartoes uppdrag är bl.a. att ta ett universitetsövergripande ansvar för samisk forskning, bedriva och utveckla forskning och utbildning med samisk tematik och att i samverkan med samtliga fakulteter samt fungera som en resurs i forskning och forskarutbildning och skapa en kreativ miljö för samisk forskning. Stiftelsen bildades med syftet att förvalta arvet efter KMA – Kvinnliga Missionsarbetare – och dess verksamhet vid Fjällgård i , Åre kommun. Stiftelsen startade senare det sydsamiska kulturcentret . Stiftelsens huvudmän är , Same Ätnam, Åarjelraedtien Siebrie, Staaren Siebrie och . Stiftelsens ändamål är att bedriva verksamhet till gagn för det samiska folkets kulturella och kristna intressen främst genom att driva det sydsamiska kulturcentret . Stiftelsen äger och driver det sydsamiska kulturcentret som är ett resurscentrum med fokus på kultur, språk, näring och samhälle. Utskottet vill lyfta fram betydelsen av att de nationella minoriteternas språk och kultur bevaras och synliggörs. Mot bakgrund av det arbete som pågår är utskottet dock inte berett att förorda tillkännagivanden enligt motionsyrkandena. Motionerna 2018/19:655 (SD) yrkande 3, 2018/19:733 (SD) och 2018/19:2707 (C) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en dialekter. Jämför reservation 8 (SD). I motion 2018/19:1912 av m.fl. (SD) anförs att arbetet med att ta fram en dialekter som länge har bedrivits vid och folkminnen bör återupptas. I motionen framförs oro över att den kulturskatt som dialekterna är inte kommer att bevaras för eftervärlden. Enligt förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen ska myndigheten bl.a. på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och immateriella kulturarv i . finns i och . Institutet arbetar med två långsiktiga ordboksprojekt, i övre (OÖD) och Svenskt dialektlexikon (SDL). SDL planeras omfatta ett band och behandla ett urval av ord ur det centrala dialektala ordförrådet. Lexikonet är den första översiktliga dialektordboken . Materialet som SDL bygger på är de dialektordsamlingar som förvaras vid institutets arkiv i . Samlingarna innehåller drygt 7 miljoner ordlappar, där de äldsta uppgifterna är . artiklar ska framför allt innehålla uppgifter om ordens betydelse. Utskottet avstyrker med hänvisning till och folkminnens uppdrag och pågående arbete motion 2018/19:1912 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att punktskrift ska omfattas av språklagen. Jämför reservation 9 (SD). I motion 2018/19:654 av m.fl. (SD) begärs ändringar i språklagen (2009:600) med innebörden att även punktskrift ska omfattas av lagen. Motionärerna anför att skrift är en del av ett språk, och att synskadades rätt till denna del av det svenska språket inte är skyddad i svensk lagstiftning. , som skapades av , är det skriftspråk som används av personer med synnedsättning. finns över hela världen. Inom Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) finns ett särskilt organ, . Föreskrifter för nämnden finns i förordningen (2010:769) med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier. har till uppgift att främja användningen av punktskrift med uppdraget att uppmuntra och utveckla taktil läsning och punktskrift som skriftspråk för synskadade. Nämnden ska ta fram riktlinjer för den svenska punktskriften och medverka och uppmuntra till internationellt samarbete inom området. Dessutom ska nämnden ge råd och upplysningar till myndigheten i frågor som rör punktskrift och taktil läsning. I nämndens verksamhet ingår vidare att publicera böcker om punktskrift och taktila bilder samt att arrangera konferenser och seminarier inom området. Målet för MTM:s punktskriftsverksamhet är att utveckla punktskriftsservicen och bidra till att punktskriftskunnandet upprätthålls. I språklagen (2009:600) anges bl.a. att svenska är huvudspråk i , att finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska är nationella minoritetsspråk och att det allmänna ska ha ett särskilt ansvar för att skydda och främja dessa språk liksom det svenska teckenspråket. Inför tillkomsten av språklagen föreslogs att även punktskriften skulle regleras. Regeringen hade enligt propositionen visserligen förståelse för detta önskemål men ansåg att punktskriften inte kunde sägas vara ett eget språk och därför inte omfattades av syftet med språklagen (prop. 2008/09:153 s. 43). Med anledning av propositionen väcktes en motion med förslag om att regeringen skulle återkomma till med förslag till reglering av punktskriften. Utskottet instämde i regeringens uppfattning att punktskrift inte kan sägas vara ett eget språk och alltså inte borde omfattas av språklagen. Motionen avstyrktes således, och beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2008/09:KrU9 s. 11, rskr. 2008/09:271). har en central betydelse framför allt för dem som är blinda sedan barndomen, men även för andra gravt synskadade som inte har tillgång till vanlig skrift. Staten har tagit ett ansvar för punktskriftens utveckling genom bl.a. det särskilda organ, , som finns vid MTM. Utskottet ser inte skäl att tillstyrka motion 2018/19:654 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en strategi för flerspråkighet. och (båda S) anför i motion 2018/19:2084 att möjligheten att ta fram en strategi för flerspråkighet bör ses över. Motionärerna anför att ligger i framkant när det gäller kunskaper i engelska men halkar efter i kunskapen i tredjespråk. Enligt motionärerna är förbättrad språkkunskap centralt för framtida framgång. () har haft ett regeringsuppdrag att analysera möjliga konsekvenser av att ta bort meritpoäng vid tillträde till högskoleutbildning och utifrån analysen lämna förslag på åtgärder för att främja att elever studerar språk och matematik samt att motverka andra eventuella negativa effekter av meritpoängen. För att främja att elever studerar moderna språk och engelska föreslog bl.a. att en nationell språkstrategi utarbetas, att språkvalet i förändras samt att möjligheterna att läsa språk i gymnasieskolan utökas. Frågan bereds inom . Utskottet delar motionärernas bedömning att det är viktigt med kunskaper i olika språk, inte minst med tanke på dagens globaliserade samhälle. Utskottet finner dock inte skäl till ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. Motion 2018/19:2084 (S) avstyrks därför. Teater, dans och musik Scenkonst i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utöver de insatser som redan görs verka för att sprida scenkonst i landet. Jämför reservation 10 (SD). I motion 2018/19:102 av (SD) anförs att och bör synliggöras i hela landet genom sommarturnéer i där personer som bor långt ifrån eller vanligtvis inte brukar gå på kan ta del av balett eller opera. I motion 2018/19:649 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att möjligheten att göra Folkmusikens hus i till nationellt folkmusikcenter bör utredas. I motion 2018/19:1648 av m.fl. (SD) yrkande 2 framförs att bör få möjlighet att utveckla verksamheten och föra ut fler föreställningar runt om i landet. och (båda C) föreslår i motion 2018/19:2508 att ska utvecklas till en nationell sommarscen för för att därmed stimulera en spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. m.fl. (MP) framför i motion 2018/19:2295 yrkande 7 behovet av ett nationellt scenkonstlyft för att utveckla scenkonsten och göra den tillgänglig runt om i landet. ska enligt riktlinjerna för statens bidrag nå en så stor publik som möjligt och rikta sig såväl till vuxna som till barn och unga. Operan ska sträva efter att nå nya publikgrupper och på olika sätt öka tillgängligheten. Därutöver ska Operan verka för att göra teatern tillgänglig för publik med funktionsnedsättning. Operan ska också i samverkan med andra aktörer, dvs. andra opera-, musikteater- och dansscener i , verka för att kulturen ska komma fler till del i landet. ska enligt riktlinjerna för statens bidrag verka för ett starkt arrangörsled inom scenkonst i hela landet. ska vidare vara ett expertstöd för hela scenkonstområdet och som sådant bidra till och främja kunskap, kompetensutveckling och samverkan mellan lokala, regionala och nationella scenkonstaktörer i hela landet. Regeringens riktlinjer anger också att spridning av scenkonst ska främjas för att nå en så bred publik som möjligt. Också Kungliga Dramatiska teatern ska enligt regeringens riktlinjer för statens bidrag vara en angelägenhet för hela landet samt främja tillgång till scenkonst av hög kvalitet i hela landet genom satsningar på digitala utsändningar av föreställningar. är en utomhusarena för teater-, konsert- och operauppföranden, invigd 1993 i det nedlagda kalkstensbrottet Draggängarna utanför i . drivs av bolaget . Folkmusikens hus är en ideell förening som verkar i . Folkmusikens hus är ett resurs- och för folkmusik och dans med ändamål att bevara, berätta och berika. Verksamheten drivs med bidrag från landsting och kommuner. Denna offentliga finansiering står för cirka hälften av intäkterna. Folkmusikens hus har beviljats i verksamhetsbidrag av (anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål). Utskottet vill understryka betydelsen av att så många som möjligt, i hela landet, kan ta del av scenkonst i olika former. Utskottet finner dock inte skäl att förorda tillkännagivanden på sätt som föreslås i motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:102 (SD), 2018/19:649 (SD) yrkande 4, 2018/19:1648 (SD) yrkande 2, 2018/19:2295 (MP) yrkande 7 samt 2018/19:2508 (C). Arkitektur, form och design beslutade om följande nationella arkitektur-, form- och designpolitiska mål: Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Detta ska uppnås genom att – hållbarhet och kvalitet inte underställs kortsiktiga ekonomiska överväganden – kunskap om arkitektur, form och design utvecklas och sprids – det offentliga agerar förebildligt – estetiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden tas till vara och utvecklas – miljöer gestaltas för att vara tillgängliga för alla – samarbete och samverkan utvecklas, inom landet och internationellt. Ärendet bereddes av det sammansatta civil- och kulturutskottet (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:319). Det nationella målet ska vara styrande för statens initiativ när det gäller arbetet med gestaltade livsmiljöer, arkitektur, form och design och kan vara vägledande för kommuner och landsting. Målet kompletterar andra nationella mål som berör den gestaltade livsmiljön. Konst och arkitektur i det offentliga rummet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konst och arkitektur i det offentliga rummet. Jämför reservation 11 (M). I motion 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 11 lyfts betydelsen av konst och arkitektur i det offentliga rummet fram. Motionärerna betonar bl.a. statens roll för att skapa förutsättningar för arkitekter, konstnärer och andra skapande grupper att samverka när nya bostadsområden växer fram. I motion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 27 understryks vikten av att i högre utsträckning koordinera krav, exempelvis på gestaltning, mellan kommuner. m.fl. (MP) understryker i motion 2018/19:2295 yrkande 23 betydelsen av konst i det offentliga rummet. I motionen framförs att av investeringarna i det offentliga rummet, som bostäder eller infrastruktur, ska användas till konst och gestaltning. Det behöver dock inte kopplas strikt till ett objekt utan kan användas för att höja kvaliteten i ett område. Därmed skapas större utrymme för konsten i det offentliga rummet. I takt med att konsten blir ett vanligt inslag i våra livsmiljöer bör den involveras alltmer i samhällets plan- och byggprocesser. m.fl. (MP) anför i motion 2018/19:2779 yrkande 14 att det offentliga ska vara ett föredöme genom att större vikt ska läggas vid gestaltning och variation när bostäder, skolor, vårdinrättningar m.m. byggs. Regeringen anförde i proposition 2017/18:110 Politik för gestaltad livsmiljö att statens förmåga att agera som förebild har stor betydelse för att uppnå mål om hållbara gestaltade livsmiljöer och högre livskvalitet för fler. Alla statliga myndigheter har ett ansvar för att bidra till att nå mål på området. Ansvaret och rollen som förebild bör enligt regeringen gälla i alla delar i planering, beställning, upphandling och utförande av såväl byggnader som utomhus- och inomhusmiljöer av olika slag. Man bör ha ett helhetsperspektiv som gör att hållbara, attraktiva och funktionella miljöer skapas. Regeringen menade vidare att det är viktigt att konstnärlig gestaltning inte bara ses som utformning av ett fysiskt konstverk utan som en process där platsen, invånarna och de sociala relationerna integreras. Regeringen underströk betydelsen av att man genom att koppla ihop konst med arkitektur, kulturhistoria och stadsplanering kan skapa hållbara och mer jämlika miljöer som är angelägna för fler människor. Det kan, menade regeringen, bidra till att stärka både sammanhållningen i ett samhälle och den sociala gemenskapen mellan människor. Enprocentregeln är en finansieringsmodell för konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer som tillkom 1937. Syftet med enprocentregeln är att skapa ett stabilt och mer långsiktigt ekonomiskt utrymme för konsten när man planerar och bygger offentliga miljöer. Regeln innebär att av budgeten för ett byggprojekt, vid nybyggnation alternativt om- eller tillbyggnad, bör avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning i offentliga miljöer. Regeringen underströk i den ovannämnda propositionen enprocentregelns stora betydelse för konstnärers medverkan och konstens plats i utformningen av offentliga byggnader och miljöer. fick i uppdrag att, i samarbete med statliga fastighetsförvaltare, utarbeta ett metodstöd för hur av budgeten för ett byggprojekt vid nybyggnation alternativt om- eller tillbyggnad kan avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning när staten bygger. Vidare fick i uppdrag att samla och redovisa kunskap om och goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan redovisas och tas till vara i plan- och byggprocessen. Här kan nämnas att den konstnärspolitiska utredningen, som redovisade sitt betänkande , för fram förslag om enprocentregeln, t.ex. flexibilitet i nivån och förbättrade upphandlingsregler (SOU 2018:23). Förslagen bereds inom . Vidare kan nämnas att är en central förvaltningsmyndighet med ansvar för frågor om planering, boende och byggande. Myndigheten ska bl.a. erbjuda kompetensstöd med särskild inriktning på kommuner. fick uppdraget att bedriva ett samlat arbete med arkitektur och gestaltad livsmiljö. beslutade om nationella mål för arkitektur, form och design. Därefter har uppdrag lämnats som tydliggör myndigheters ansvar för att skapa hållbara, attraktiva och funktionella miljöer. Mot bakgrund av de insatser som genomförs och som bl.a. bidrar till att höja medvetenheten om betydelsen av konst, arkitektur och kulturhistoria i stadsplaneringen avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2295 (MP) yrkande 23, 2018/19:2779 (MP) yrkande 14, 2018/19:2831 (M) yrkande 27 och 2018/19:2862 (M) yrkande 11. Utskottet kommer dock att noga följa utvecklingen på området. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en statlig fond för att främja arkitektur-, form- och designområdet. Jämför reservation 12 (V). I motion 2018/19:385 av m.fl. (V) begärs en utredning av möjligheterna att skapa en statlig fond för att främja den långsiktiga utvecklingen på arkitektur-, form- och designområdet. I utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88) föreslogs att staten ska utreda möjligheterna att bygga upp en fond för att långsiktigt främja en vital utveckling av området arkitektur, form och design i hela landet och för att ge stöd till exportfrämjande insatser. Förslaget följdes inte upp i den ovannämnda propositionen (prop. 2017/18:110). Utskottet finner inte skäl till ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. Motion 2018/19:385 (V) avstyrks. De filmpolitiska insatserna i finansierades –2016 genom ett avtal mellan staten och olika aktörer på filmområdet. har staten helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. Hela filmpolitiken finansieras via statsbudgeten och styrs av mål som fastställts av (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16: KrU11, rskr. 2015/16:289). I budgetpropositionen föreslog regeringen att den nya filmpolitiken skulle finansieras genom en höjning av mervärdesskatten för tillträde till biografföreställningar från till . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). behandlade regeringens proposition 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik. Utskottet föreslog att skulle godkänna regeringens förslag till nya mål för den nationella filmpolitiken (bet. 2015/16:KrU11). I propositionen formulerades en vision för framtidens svenska filmpolitik, nämligen att svensk film ska ha hög kvalitet och uppvisa sådan bredd och mångfald av berättelser att den angår alla. Svensk film ska vara ett självklart och tillgängligt val för publiken i hela landet och attraktiv internationellt. Visionen är omsatt i följande sju filmpolitiska mål. – Utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet. – Allt fler ser värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela landet. – Filmarvet bevaras, används och utvecklas. – Svensk film sprids alltmer utomlands, och kvalificerat internationellt utbyte och samverkan sker på filmområdet. – Barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjligheter till eget skapande. – Jämställdhet och mångfald präglar filmområdet. – Filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet. Utskottet föreslog vid behandlingen av propositionen sju tillkännagivanden om en utredning om filmpolitikens framtid, Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform, finansieringen av filmpolitiken, insatser mot olovlig hantering av film, produktionsincitament för filminspelning, former för samverkan och inflytande samt filmarvet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:289). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om framtidens filmpolitik. Jämför reservation 13 (SD) och 14 (L) samt det särskilda yttrandet (M). i m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:646 yrkande 1 att den svenska filmpolitiken ska förändras för att bemöta de svårigheter som filmbranschen står inför. I samma motion yrkande 2 begärs att regeringen i samråd med partier och branschens berörda aktörer ska presentera ett nytt helhetsförslag för filmpolitik. I motionens yrkande 4 förespråkar motionärerna ett nytt och moderniserat filmavtal. Motionärerna anser att en framtida utformning för filmavtalet bör utredas med utgångspunkt i att ett ömsesidigt engagemang bör finnas från såväl branschens som statens sida. I motion 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 11 begärs en bred utredning om filmpolitikens framtid i enlighet med tidigare tillkännagivande. I motionen framförs att det behövs en utredning för att skapa en väl förankrad filmpolitik. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 34) redovisade den dåvarande regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken (jfr även skr. 2017/18:75). Utvärderingen kommer enligt vad som då anfördes att genomföras i linje med tillkännagivande när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. Här kan nämnas att Statskontoret genom regeringsbeslut har fått i uppdrag att genomföra en analys av hur har anpassat sin verksamhet till den statliga finansierings- och styrningsmodell för svensk film som är i kraft . Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill understryka betydelsen av goda förutsättningar för svensk film och en väl förankrad filmpolitik. Utskottet är inte nu berett att föreslå tillkännagivanden med anledning av motionsyrkandena men avser att noga följa frågan. Motionerna 2018/19:646 (SD) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2018/19:2037 (L) yrkande 11 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om produktionsincitament för film med hänvisning till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 15 (SD).