bet · H601AU10 · 2019-05-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena handlar bl.a. om systematiskt arbetsmiljöarbete, uppdrag, skyddsombud och företagshälsovård samt om delade turer, arbetstidsförkortning m.m. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande regelverk och pågående arbete. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och tre särskilda yttranden (SD, V). Cirka 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet Särskilt om kvinnors arbetsmiljö Arbetstidens förläggning och arbetstidsförkortning m.m. 1.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (SD) 2.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (C) 3.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (L) 4.Arbetsmiljöverket, punkt 3 (M) 5.Arbetsmiljöverket, punkt 3 (C) 6.Arbetsmiljöverket, punkt 3 (V) 7.Arbetsmiljöverket, punkt 3 (KD) 8.Arbetsmiljöverket, punkt 3 (L) 9.Särskilt om kvinnors arbetsmiljö, punkt 4 (M) 10.Särskilt om kvinnors arbetsmiljö, punkt 4 (C) 11.Särskilt om kvinnors arbetsmiljö, punkt 4 (KD) 12.Särskilt om kvinnors arbetsmiljö, punkt 4 (L) 13.Preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, punkt 5 (SD) 14.Skyddsombud, punkt 6 (V) 15.Skyddsombud, punkt 6 (L) 16.Företagshälsovård m.m., punkt 7 (C) 17.Företagshälsovård m.m., punkt 7 (V) 18.Ofrivillig deltid, punkt 8 (C) 19.Ofrivillig deltid, punkt 8 (L) 20.Arbetstidens förläggning och arbetstidsförkortning m.m., punkt 9 (V) 1.Arbetsmiljöverket, punkt 3 (SD) 2.Ofrivillig deltid, punkt 8 (V) 3.Arbetstidens förläggning och arbetstidsförkortning m.m., punkt 9 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet 2018/19:1185 av och (båda S) och 2018/19:1187 av m.fl. (S). 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2018/19:750 av och (båda S), 2018/19:957 av Kadir Kasirga m.fl. (S), 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 30, 2018/19:697 av och (båda S), 2018/19:1176 av och (båda S), 2018/19:1309 av (S) yrkande 2, 2018/19:1967 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 23, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 4 (M) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) Särskilt om kvinnors arbetsmiljö 2018/19:725 av (SD), 2018/19:1029 av m.fl. (S), 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2757 av (S), 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Reservation 11 (KD) Reservation 12 (L) 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 13 (SD) 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 31–33 och 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 14 (V) Reservation 15 (L) 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 28 och 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 9. Reservation 18 (C) Reservation 19 (L) Arbetstidens förläggning och arbetstidsförkortning m.m. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 34 och 36–42, 2018/19:704 av (S) och 2018/19:2750 av (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 20 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (M), Alireza Akhondi (C), Ciczie Weidby (V) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet 48 motionsyrkanden om arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor från allmänna motionstiden /19. Yrkandena handlar bl.a. om systematiskt arbetsmiljöarbete, uppdrag, skyddsombud och företagshälsovård samt om delade turer, arbetstidsförkortning m.m. Motionsyrkandena återges i bilagan. Nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nollvision mot dödsfall på jobbet. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. och (båda S) anför i motion 2018/19:1185 att de svåra konsekvenserna av den sjuka jobbstressen är ett stort folkhälso- och samhällsproblem som kräver förändring. De menar att införandet av en nollvision mot dödsfall på jobbet – oavsett om det är en arbetsolycka eller arbetssjukdom – skulle innebära ett förändrat synsätt och visa att samhället menar allvar. m.fl. (S) tar i motion 2018/19:1187 upp frågan om dödsolyckor på arbetsplatserna. Motionärerna ser flera angreppssätt mot dålig arbetsmiljö. Risken för att råka ut för sanktioner när man fuskar med arbetsmiljön behöver öka. behöver organisationen för preventiva insatser stärkas. Motionärerna vill t.ex. se en företagshälsovård som arbetar mer preventivt än . Utskottet vill inleda med att understryka att ingen ska behöva riskera att dö, skadas eller bli sjuk på grund av sitt arbete. Det kan inte nog betonas att alla som jobbar förtjänar en trygg och säker arbetsplats. Att en enda människa dör på eller av sitt arbete är fullständigt oacceptabelt. Varje dödsfall är en tragedi för alla berörda och är även ett stort misslyckande för både arbetsgivaren och samhället. I ett längre perspektiv har svenska arbetsplatser blivit säkrare, men tyvärr kan det konstateras att antalet dödsolyckor på svenska arbetsplatser har stigit . Det är mot denna bakgrund välkommet att regeringen har som en prioriterad fråga att förhindra dödsolyckor. Det är med gillande som utskottet konstaterar att sex statsråd med ansvar för frågor kopplade till de mest olycksdrabbade branscherna har enats om att göra gemensam sak i att uppmärksamma det viktiga arbetet mot dödsolyckor och tillsammans arbeta för att förhindra ytterligare dödsfall. Utskottet välkomnar att detta arbete ska ske i dialog med berörda myndigheter och andra relevanta aktörer. Utskottet noterar att regeringen som ett första steg i detta arbete träffat berörda myndigheter och representanter för arbetsmarknadens parter i några av de branscher som är värst drabbade av dödsolyckor. Förbättringar i arbetsmiljön kräver åtgärder från såväl staten som arbetsmarknadens parter, och utskottet ser därför med gillande att regeringen – genom det dialogforum för arbetsmiljöfrågor som regeringen skapat – löpande diskuterar med bl.a. arbetsmarknadens parter pågående, planerade och framtida åtgärder för att skapa säkrare arbetsplatser. Den kunskap och erfarenhet som arbetsmarknadens parter besitter på området är viktiga att ta till vara. Utskottet menar att det är centralt att alla på en arbetsplats har fokus på god säkerhetskultur för att motverka arbetsolyckor. Det handlar om att skapa en kultur på jobbet och i samhället där alla arbetar tillsammans för att en trygg och säker arbetsmiljö ska vara en självklar utgångspunkt på alla arbetsplatser. Utskottet ser med gillande på de partsgemensamma insatser i dessa frågor som görs bl.a. inom Prevent, det privata näringslivets samverkansorgan för arbetsmiljöfrågor, och inom Suntarbetsliv som är motsvarande organ för kommun- och landstingssektorn. Vidare vill utskottet hänvisa till regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 som arbetades fram i nära samarbete mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Strategin är utformad kring tre prioriterade områden, varav ett är nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor. Till varje område är kopplat ett antal åtgärder. I samband med att arbetsmiljöstrategin antogs gavs ett antal regeringsuppdrag utifrån nollvisionen mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor, som myndigheten nu har genomfört och återrapporterat. De återrapporterade uppdragen har enligt myndigheten gett ny kunskap som används i myndighetens fortsatta arbete med nollvisionen. Utskottet välkomnar att beslutade om en ny strategi för myndighetens nollvisionsarbete (dnr 2018/059738). Dödsolyckor – men även dödsfall till följd av arbetssjukdomar – omfattas. Arbetsfordon och mobila maskiner, fall från höjd, arbeten med träd och djur samt vägmiljö är de fyra områden som inledningsvis kommer att fokusera på i det fortsatta arbetet med nollvisionen. Utskottet noterar vidare att regeringen tillsammans med arbetsmarknadens parter genomförde en halvtidsavstämning av arbetsmiljöstrategin. Vid avstämningen framhölls att arbetet går i önskvärd riktning men att det fortfarande finns många utmaningar kvar. På grundval av resultatet av halvtidsavstämningen gavs bl.a. ett antal nya regeringsuppdrag till och till Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Utskottet välkomnar vidare det utvärderingsuppdrag som Statskontoret fått av regeringen i vilket man ska analysera i vilken utsträckning utformningen av strategin har gett förutsättningar för att nå strategins mål och det övergripande målet för arbetsmiljöpolitiken. Statskontoret ska även lämna rekommendationer på hur en ny arbetsmiljöstrategi kan utformas och fungera som ett effektivt styrmedel som främjar ett ändamålsenligt och långsiktigt arbete med arbetsmiljöpolitiken. Uppdraget ska redovisas för regeringen . Utskottet kommer med stort intresse att följa utvärderingen av arbetsmiljöstrategin. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram det myndighetsgemensamma arbete som bedrivs för att motverka utbredningen av osund konkurrens och arbetslivskriminalitet. Att medvetet strunta i att följa regler måste få kännbara konsekvenser och utskottet noterar med gillande det omfattande och målinriktade arbete som har satts igång för att komma åt de företag som bryter mot bl.a. arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar. Utskottet välkomnar det uppdrag som regeringen har gett Arbetsförmedlingen, , , , , , och att –2020 utveckla ändamålsenliga och effektiva metoder för denna gemensamma kontroll (A2017/02422/ARM, A2017/00678/ARM). har i uppdrag att samordna metodutvecklingen och även samråda med arbetsmarknadens parter i syfte att utveckla former för att ta till vara deras kunskap och erfarenheter. Uppdraget ska redovisas till regeringen i samband med myndighetens årsredovisningar –2020. Vid ett utskottssammanträde fick utskottet information från regeringen om nämnda myndighetssamverkan. Kunskap och erfarenheter från verksamheten har lett till att antalet gemensamma inspektioner har kunnat öka från 2017 till drygt 1 100 . Utskottet kommer noga att följa det fortsatta arbetet mot osund konkurrens. Sammantaget kan utskottet konstatera att det pågår ett kraftfullt och brett arbete för att minimera antalet arbetsrelaterade dödsfall. Utskottet gör bedömningen att motionsyrkandena i allt väsentligt får anses vara tillgodosedda genom inriktningen på regeringens arbetsmiljöpolitik och det arbete som bedrivs av arbetsmarknadens parter. Något ytterligare initiativ från sida är inte nödvändigt enligt utskottet, varför utskottet avstyrker de båda motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ökat stöd till arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete och uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande regelverk och pågående arbete. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (L). anser i kommittémotion 2018/19:735 av m.fl. att det är oacceptabelt att endast av arbetsgivarna, enligt statistik, bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete. vill därför att uppföljningen av arbetsgivare som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete i fortsättningen görs (yrkande 10). Vidare understryker att samtliga arbetsgivare har ett ansvar att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete (yrkande 11). Arbetsgivare är skyldiga att arbeta effektivt för att förebygga våld och andra tillbud på arbetsplatser. Det kan handla om kvinnor som utsätts för våld på arbetsplatser där en felaktig organisationsstruktur, t.ex. ensamarbete , behöver åtgärdas. anser i kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. att man bör se över möjligheterna att förbättra arbetsmiljön på svenska arbetsplatser genom ökat fokus på stöd till arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete (yrkande 11). Det behövs enligt partiet specifika satsningar på bättre förutsättningar för arbetsgivare att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete. Speciellt fokus bör läggas på små företag, eftersom de har mer begränsade resurser än stora företag. Liberalerna anser i kommittémotion 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. att arbetsmiljöstrategin i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbetsmiljöarbete (yrkande 1). och (båda S) understryker i motion 2018/19:750 vikten av en god arbetsmiljö. Motionärerna anför att när pensionsåldern höjs ökar risken för att folk med inte minst fysiskt krävande arbeten inte klarar av att nå upp i pensionsålder innan de tvingas sluta arbeta. Det bör därför tas fram en plan för hur vi säkerställer en god arbetsmiljö för arbetstagare i takt med att pensionsåldern höjs. Kadir Kasirga m.fl. (S) anser i motion 2018/19:957 att det behövs hårdare tag mot arbetsrelaterad psykisk ohälsa och menar att förändringar på området nås bl.a. genom handlingsplaner och sanktioner för arbetsgivare som inte sköter sig. En arbetsgivare är enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skyldig att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt i det förebyggande arbetet ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Av 3 kap. 2 a § framgår att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Arbetsgivaren ska utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som krävs till följd av detta. Arbetsgivaren är också skyldig att i den utsträckning verksamheten kräver det dokumentera arbetsmiljön och arbetet med denna samt upprätta handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet. Bestämmelserna i arbetsmiljölagen utvecklas och preciseras av bl.a. i föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) och i föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Föreskrifterna förtydligar vad arbetsgivare och arbetstagare ska göra inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbete som alla arbetsgivare har ansvar att bedriva. Utskottet vill inledningsvis framhålla målet för arbetslivspolitiken, vilket är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Detta innebär en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetslivet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. En säker och utvecklande arbetsmiljö är en viktig förutsättning för ett långt och hållbart arbetsliv och bidrar även till hög produktivitet, högt arbetskraftsdeltagande och hög sysselsättningsgrad. Inriktningen måste vara att förhindra ohälsa, utslagning och utestängning från arbetslivet genom förebyggande åtgärder innan sjukskrivning har blivit ett faktum. Motionerna i detta avsnitt är inriktade på olika aspekter av arbetsgivarnas ansvar att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. och Liberalerna tar var för sig upp vikten av att underlätta för arbetsgivare att bedriva ett bra förebyggande arbetsmiljöarbete. Utskottet håller med om att det måste vara möjligt för alla arbetsgivare att bedriva ett bra arbetsmiljöarbete. Utskottet konstaterar att arbetsmiljölagen, föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete och föreskriften om den organisatoriska och sociala arbetsmiljön samtliga innehåller bestämmelser som bl.a. anger hur arbetsmiljöarbetet ska bedrivas och följas upp. Enligt utskottet utgör detta regelverk tillsammans med facklig närvaro, effektiv tillsyn och effektiva sanktionssystem en bra grund för att få till stånd och upprätthålla en god arbetsmiljö. Det moderna arbetslivet – påverkat av bl.a. den globala konkurrensen, digitalisering och nya arbetsformer – innebär dock att vi nu ställs inför mer komplexa arbetsmiljöutmaningar . Detta fordrar en gedigen arbetsmiljöpolitik. Regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 innebär enligt utskottet en god ambitionsnivå för arbetsmiljöpolitiken. Ett systematiskt arbetsmiljöarbete lyfts fram som ett viktigt verktyg för att nå de mål som sätts upp i strategin, inte minst när det gäller det förebyggande arbetet. Som utskottet nämnt ovan är det centralt att regeringen löpande diskuterar pågående, planerade och framtida åtgärder inom arbetsmiljöområdet med arbetsmarknadens parter. Det förtjänar att upprepas att förbättringar i arbetsmiljön kräver åtgärder från såväl staten som arbetsmarknadens parter. Som exempel på ett framgångsrikt arbete mellan parterna kan nämnas de praktiska verktyg för arbetsmiljöarbete som Prevent respektive Suntarbetsliv tagit fram och den omfattande utbildningsverksamhet som dessa aktörer bedriver. Utskottet vill vidare påminna om det tillkännagivande som under föregående riktade till regeringen om att regeringens arbetsmiljöstrategi i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbetsmiljöarbete (bet. 2017/18:AU8, rskr. 2017/18:177). Ärendet bereds inom . När det gäller arbetsgivarnas möjligheter att bedriva ett gott systematiskt arbetsmiljöarbete vill utskottet även uppmärksamma några av de uppdrag som regeringen gett till den nyinrättade Myndigheten för arbetsmiljökunskap. I regleringsbrevet fick myndigheten i uppdrag att sammanställa kunskap om framtidens arbetsliv. Uppdraget syftar till att sammanställa nationell och internationell kunskap om framtidens arbetsliv men även att hitta kunskapsluckor på området. Myndigheten ska redovisa uppdraget i samband med årsredovisningen . Ett annat uppdrag som myndigheten har fått är att sammanställa kunskap om faktorer som skapar friska och välmående arbetsplatser (A2018/01349/ARM). Ett särskilt fokus ska vara på den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen i samband med årsredovisningen . Regeringen har även gett och Myndigheten för arbetsmiljökunskap det gemensamma uppdraget att sammanställa och redovisa friskfaktorer på organisatorisk nivå som kan mätas och följas . Uppdraget ska delredovisas i samband med årsredovisningen och slutredovisas i samband med årsredovisningen . Utskottet anser att det är angeläget att forskningsgrundad arbetsmiljökunskap sprids och kommer till användning i det förebyggande arbetet. Det är också centralt att utvärdera vilka insatser som fungerar. Utskottet kommer med stort intresse att följa Myndigheten för arbetsmiljökunskaps arbete. tar särskilt upp frågan om att arbetsgivare måste bli bättre på att förebygga våld och andra tillbud på arbetsplatser. Hot och våld, eller risken att bli utsatt för hot och våld, är ett arbetsmiljöproblem som måste tas på största allvar, och dessa problem utgör i många fall också ett mycket allvarligt hot mot grundläggande samhällsvärderingar och funktioner. Som utskottet lyft fram ovan finns i lag och föreskrifter uttryckliga krav på alla arbetsgivare att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. I detta ligger att kartlägga riskerna för hot och våld i arbetsmiljön, vidta förebyggande åtgärder och även ha rutiner för stöd om något sker. Utskottet noterar att har påbörjat en nationell inspektionsinsats som kommer att pågå –2020 där en rad olika branscher kommer att inspekteras. Syftet med inspektionerna är att förebygga ohälsa och olycksfall, där bl.a. kränkande särbehandling och hot och våld kan vara orsaker till att arbetstagare drabbas av sjukdom eller olycksfall. Utskottet förväntar sig liksom myndigheten att projektet kommer att bidra till att en högre andel av landets arbetsgivare bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete och att man även arbetar mer offensivt bl.a. med de organisatoriska och sociala arbetsmiljöfrågorna och problemen med hot och våld på arbetsplatser. När det gäller förslaget från om årlig uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet konstaterar utskottet att likalydande yrkanden behandlades av utskottet vid upprepade tillfällen under förra mandatperioden, senast i betänkande 2017/18:AU8 (s. 7). Utskottet noterar även att på uppdrag av gör undersökningar om arbetsförhållanden inom svenskt arbetsliv. Enligt den senaste undersökningen uppger av alla sysselsatta att systematiskt arbetsmiljöarbete bedrivs på arbetsplatsen (, Arbetsmiljöstatistik, Rapport 2018:2), vilket innebär en viss ökning jämfört med föregående undersökning då det var som uppgav att det bedrivs ett sådant arbete. över perioden –2015 har andelen legat på ungefär samma nivå de undersökta åren, mellan . Utskottet anser visserligen att detta är ett underbetyg, men eftersom resultaten är relativt konstanta anser utskottet alltjämt att det är tveksamt om det finns ett mervärde i att låta göra tätare undersökningar. Det är tydligt att det bedrivs ett brett arbete när det gäller åtgärder för att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetslivet. Som utskottet lyft fram i föregående avsnitt har regeringen som en prioriterad fråga att förhindra ytterligare dödsfall i arbetslivet, och utskottet förväntar sig därmed ett intensifierat arbete från regeringens sida för att uppnå en bättre arbetsmiljö på landets alla arbetsplatser. Utskottet anser med det anförda att det inte finns någon anledning för att rikta några uttalanden till regeringen med anledning av de aktuella motionsyrkandena, vilka därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. stärkt tillsyn inom vissa yrkesgrupper och om att ge ett brottsutredande uppdrag. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter. Jämför reservation 4 (M), 5 (C), 6 (V), 7 (KD) och 8 (L) samt särskilt yttrande 1 (SD). anser i kommittémotion 2018/19:2758 av m.fl. att bör få i uppdrag att genomföra en särskild tillsyn av den organisatoriska och sociala arbetsmiljön inom vissa särskilt utsatta yrkesgrupper (yrkande 2). De yrkesgrupper som nämns i motionen är barnmorskor, sjuksköterskor med särskild kompetens, grundskollärare, vård- och omsorgspersonal samt gymnasielärare. I kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. föreslår att ges i uppdrag att stärka tillsynen av och sanktioner för arbetsgivare inom yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro (yrkande 23). Det handlar ofta om s.k. kontaktyrken, inte sällan kvinnodominerade yrken i offentligfinansierad verksamhet såsom sjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal eller lärare. framför i kommittémotion 2018/19:2861 av m.fl. att i sitt uppdrag kan komma i kontakt med arbetsplatser där människor utnyttjas i människohandelssyfte men att myndighetens möjligheter att agera är begränsade. föreslår därför att regeringen ser över möjligheten att ge ett brottsutredande uppdrag (yrkande 19). anser i partimotion 2018/19:383 av m.fl. att det krävs ytterligare åtgärder för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet och föreslår att ges i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet (yrkande 30). anser i kommittémotion 2018/19:2992 av m.fl. att arbetet med att kontrollera att arbetsgivare lever upp till sitt arbetsmiljöansvar kan rationaliseras. föreslår därför att inleder ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera den egna arbetsplatsens arbetsmiljö genom ett system med s.k. arbetsmiljödeklarationer (yrkande 32). I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. framhåller vikten av att kontinuerligt gör inspektioner för att upprätthålla en god skolmiljö (yrkande 31).