bet · H701SoU1 · 2019-12-13 00:00:00 — Det innebär att staten genom avtal med en eller flera vaccintillverkare svarar för de årliga kostnaderna för att vid en pandemi ska ges möjlighet att få vaccin levererat. I budgetpropositionen bemyndigades regeringen av att för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst –2022. tecknade 2016 avtal med två vaccintillverkare till en kostnad av . Utbetalningarna har skett årsvis –2019. De nuvarande avtalen är giltiga t.o.m. . genomförs arbete i syfte att förbereda för ett nytt avtal. Ett eventuellt nytt avtal beräknas löpa , dvs. Utbetalningarna beräknas ske årsvis –2023. Det finns osäkerheter kring vilka kostnader ett nytt avtal kan innebära, särskilt då detta är föremål för upphandling, påverkas av världsmarknadspriser, storleken på befolkningen, vilken flexibilitet avtalet ska innebära när det gäller t.ex. antal doser samt typ av vaccin m.m. Osäkerheterna innebär att bemyndigandet behöver vara mer omfattande . För att kunna hantera dessa osäkerheter behövs en buffert i bemyndigandet på jämfört med nivån på nu gällande avtal. Ett nytt avtal kan innebära behov av framtida anpassningar av anslagets nivå. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst –2023. En framtida vaccination kan ge följder som inte är möjliga att förutsäga , vilket skulle kunna leda till vissa åtaganden . Regeringen kan behöva återkomma till om dylika framtida åtaganden. Anslaget 2:3 Bidrag till WHO Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:3. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till (). Anslaget får även användas för andel av utgiften för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. Medlemsavgiftens storlek baseras på WHO-budgetens omfattning och andelen som ska finansieras av medlemsstaterna. Storleken på bidrag till WHO påverkas även av valutakursen för den svenska kronan. medlemsavgift till WHO uppgår till ca och ca . andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll uppgår till ca . Till följd av en försämrad valutakurs för den svenska kronan ökades anslaget engångsvis med till 2019. Med hänsyn till den nuvarande valutakursen för den svenska kronan föreslås anslaget öka med 2020 jämfört med tidigare beräkning i budgetpropositionen , för att möjliggöra inbetalning av den svenska medlemsavgiften till WHO 2020. Finansiering sker delvis genom en neddragning av anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri med . Anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:4. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids. Anslaget får användas för utgifter för insatser på nationell nivå och övergripande samordning och uppföljning. Anslaget 6:1 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 6:1. Anslaget får användas för utgifter för särskilda åtgärder som avser alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till . Den samlade strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken pågår och sträcker sig . sker en successiv nedtrappning. minskade anslaget med och det aviserades att anslaget skulle minska med ytterligare . Anslaget minskas därför med jämfört med . Anslaget 3:1 Myndigheten för delaktighet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:1. Anslaget får användas för Myndigheten för delaktighets förvaltningsutgifter. Anslaget 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:2. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till funktionshindersorganisationer för att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället. Politik för sociala tjänster Anslaget 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:1. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF). Anslaget får även användas för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopterades organisationer. Regeringen bedömer att MFoF ska arbeta för att stärka kompetensen kring internationella adoptioner hos landets kommuner och samordna de obligatoriska föräldrautbildningarna samt stöd efter adoption. Därför föreslås anslaget ökas med och beräknas ökas med . För att finansiera ökningen av detta anslag minskas anslaget 1:4 Adoptionsbidrag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk familjepolitik med och med . Anledningen till att minskningen av anslaget 1:4 Adoptionsbidrag är större än motsvarande ökning beror på att detta anslag pris- och löneuppräknas. Anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:2. Anslaget får användas för utgifter för bidrag för insatser inom funktionshinderområdet och för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. Kostnaderna för de administrativa utgifterna får utgöra högst av anslaget. Från anslaget finansieras bl.a. rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, statsbidrag till tolktjänst, bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation, bidrag till nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor, avveckling av verksamhet vid , verksamhet med service- och signalhundar, granskning av hur lever upp till konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, anskaffning och placering av ledarhundar för synskadade och därmed sammanhängande åtgärder, statsbidrag för viss verksamhet inom funktionshindersområdet, bidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning, insatser för förbättrad tolktjänst i arbetslivet, statsbidrag för habiliteringsersättning samt insatser för fallprevention. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett ökat statsbidrag till de kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning. Detta anslag föreslås ökas för ändamålet med –2022. Anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri minskar med motsvarande belopp –2022. Anslaget 4:3 Bilstöd för personer med funktionsnedsättning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:3. Anslaget får användas för att finansiera utgifter för bilstöd till personer med funktionsnedsättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Utgifterna för bilstödet är sedan införandet av en ny lagstiftning lägre än anvisat anslag. De minskade utgifterna beror på färre ansökningar och fördröjningar i handläggningen. har dock utgifterna ökat markant jämfört med . Regeringen anger att den avser att föreslå att bilstödet till personer med funktionsnedsättning förbättras för att öka stödets ändamålsenlighet. Promemorian Bilstöd – Ökade möjligheter till anpassning har remitterats. Promemorians lagändringar föreslås träda i kraft . De ekonomiska konsekvenserna av de lagändringar som föreslås bedöms av regeringen innebära ökade utgifter på anslaget med och med . Kostnaderna för lagändringen bedöms rymmas inom anslagets beräknade nivå och därmed bedöms inte anslagsnivån behöva öka. Anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning Regeringen föreslår att anvisar 24 till anslaget 4:4. Anslaget får användas för utgifter för statlig assistansersättning till personer med funktionsnedsättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. I förordningen (1993:1091) om assistansersättning finns ytterligare bestämmelser om assistansersättningen. Antalet personer som har rätt till assistansersättning, behovets omfattning (antal timmar) och timschablonen är de faktorer som styr utgifternas storlek. Schablonbeloppet för timersättning 2019 är och . prognostiseras anslagsbelastningen att bli 24 , vilket är lägre än vad anvisade i budgetpropositionen . Denna minskning beror bl.a. på att antalet brukare med assistansersättning beräknas minska med ca 300 personer jämfört med . Även om antalet timmar i genomsnitt med assistansersättning per brukare bedöms fortsätta öka , är ökningstakten avtagande. Ökningen av utgifterna för assistansersättning drivs av den årliga schablonhöjningen. Enligt socialförsäkringsbalken ska assistansersättning bestämmas som schablonbelopp och beräknas med ledning av de uppskattade kostnaderna för att få assistans. Regeringen utfärdar föreskrifter om beloppet i förordningen om assistansersättning. har regeringen beslutat om en höjning av schablonbeloppet . Schablonbeloppet för assistansersättning blir därmed och , en höjning med och . Regeringen anger att den avser att återkomma med förslag om att hjälp med samtliga moment för andning och sondmatning kan ge rätt till assistans. Detta beräknas öka kostnaderna med och med . Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 4:5. Anslaget får användas för utgifter för att genom riktade insatser ge bättre förutsättningar för en ökad bemanning och kvalitet i omsorgen, främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom äldreområdet, öka kunskap och kompetens inom äldreområdet, öka antalet platser i särskilt boende samt öka antalet bostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden, stödja och utveckla anhöriga och närståendes insatser, fördela statsbidrag till pensionärsorganisationer samt fördela statsbidrag till organisationer för dem som vårdar och hjälper närstående. Anslaget får även användas för utgifter för forskning, för utgifter för medlemskap i internationella organisationer inom äldreområdet och för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. Kostnaderna för de administrativa utgifterna får utgöra högst av anslaget. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2023. Som skäl för detta anför regeringen att den avser att besluta om bidrag till forskning om äldre som ska utlysas av för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och om investeringsstöd för att stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende och bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . beslutade i budgeten att anslaget skulle användas för en utökning av investeringsstödet för äldrebostäder med , ett riktat stöd om för anställning av resurspersoner i trygghetsbostäder, ett prestationsinriktat bidrag om till de kommuner som lever upp till åtaganden att förse äldre med plats i biståndsbedömda boenden , för att uppnå god personalkontinuitet inom samt för att öka personalen inom äldreomsorgens kunskap om demens (bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). Efter förslag i vårändringsbudgeten beslutade , i enlighet med regeringens proposition, att göra justeringar jämfört med vad som tidigare beslutats (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Huvudorsaken till förändringarna var att regeringen bedömde att det saknades beredningsunderlag för en del av förslagen och att dessa därför inte skulle kunna genomföras . Förändringarna innebär att fördelas bland samtliga kommuner utifrån antalet äldre i respektive kommun. Medlen får kommunerna använda inom den del av äldreomsorgen där de ser att behoven är störst. Vidare har satsningen på demens fortsatt liksom utökningen av investeringsstödet, dock med en något annan inriktning. Slutligen beslutade att sänka anslaget med eftersom det riktade stödet för anställning av resurspersoner i kommuner samt satsningen för att uppnå en god personalkontinuitet i inte skulle genomföras. I budgetpropositionen föreslår regeringen en delvis ny inriktning för användningen av medlen på anslaget och en korrigering av nivåerna för olika satsningar. anser regeringen att bör satsas på ett brett stöd till kommunerna för att göra det möjligt för dessa att bl.a. rikta insatser för att motverka ensamhet bland äldre samt insatser för ökad kvalitet i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Satsningen på investeringsstöd för äldrebostäder minskas från till . Regeringen avsätter också sammanlagt för satsningen på digitalisering och e-hälsa inom äldreomsorgen. Sammantaget omfattar dessa satsningar 1 . Jämfört med anvisade medel på anslaget innebär förslaget en ökning med . Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 4:6. Anslaget får användas för Statens institutionsstyrelses (Sis) förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Sis uppgift att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom myndighetens verksamhetsområde. Sis har ett tidsbegränsat tillskott i verksamheten. Detta tidsbegränsade tillskott upphör 2022 och därmed har anslaget beräknats minska med . Regeringen bedömer dock att Sis behöver fullfölja arbetet med att bygga ut kapaciteten i verksamheten och därför föreslår regeringen att det tidigare tidsbegränsade tillskottet ska vara långsiktigt och tillför därför också . Utöver det föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen bedömer vidare att anslaget behöver ökas med 2021. Anslaget 4:7 Utveckling av socialt arbete m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:7. Anslaget får användas för utgifter för bidrag för att stimulera utvecklingen av socialt arbete, för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen och för utgifter kopplade till avvecklingen av . De administrativa utgifterna och utgifterna för avvecklingen av får utgöra högst av anslaget. Anslaget får även användas för att medfinansiera programmet för fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. beslutade i budgeten att av de anvisade medlen på anslaget ska användas för införandet av ett obligatoriskt kommunalt föräldraskapsprogram. beslutade även att den s.k. fritidspengen skulle återinföras och avsatte för detta ändamål och och därefter. Efter förslag i vårändringsbudgeten beslutade , i enlighet med regeringens proposition, att inte genomföra insatserna om föräldraskapstöd med och fritidspeng med (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Slutligen beslutade , efter förslag i samma proposition, att minska anslaget med ytterligare så att anslaget sammantaget minskade med . Regeringen föreslår att insatserna för föräldrastöd och fritidspeng inte heller ska genomföras kommande år och därför minskas anslaget med 2020 jämfört med vad som beräknades 2019. Regeringen föreslår även att anslaget 8:1 ökas med för att utveckla kunskapsguiden. Insatsen finansieras från detta anslag som minskas med . Anledningen till att minskningen av detta anslag är större än motsvarande ökning beror på att detta anslag inte pris- och löneuppräknas, vilket anslaget 8:1 gör. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 5:1. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget 5:2 Barnets rättigheter Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 5:2. Anslaget får användas för utgifter för att förverkliga barnets rättigheter i med utgångspunkt i . Forskning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Anslaget 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 7:1. Anslaget får användas för för hälsa, arbetsliv och välfärds förvaltningsutgifter. Anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 7:2. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera forskning om arbetsliv, socialvetenskap och folkhälsovetenskap samt kostnader för utvärderingar, beredningsarbete, kommunikationsinsatser, konferenser, vissa resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2026. Som skäl för detta anger regeringen att den forskning som Forte finansierar vanligen ges i form av flerårigt stöd. Forte har av fått ett uttalande med reservation då myndigheten har överskridit bemyndiganderamen för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning, anslagspost 1. Bemyndiganderamen uppgår till 1 , medan utestående åtaganden enligt årsredovisningen uppgår till 1 . Myndigheten har även överskridit bemyndigandets slutår , då framtida åtaganden sträcker sig till 2025. Fortes bemyndiganderam är höjd till 2 och infriandeperioden är förlängd med . Regeringen föreslår slutligen att anslaget ökas med . Ökningen avser det nationella forskningsprogrammet för tillämpad välfärdsforskning och görs i enlighet med den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Tillkännagivande om den nationella läkemedelslistan beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om den nationella läkemedelslistan (bet. 2018/19:SoU7 förslagspunkt 1, rskr 2018/19:138). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 19): Utskottet bedömer att den nationella läkemedelslistan kommer att bidra till förbättrad patientsäkerhet och ökad effektivitet i arbetet med förskrivning av läkemedel. Det är därmed viktigt att det inte dröjer längre än nödvändigt med införandet av sådan lista. Utskottet är medvetet om att ikraftträdandedatumen bestämdes för att säkerställa att den lösning som valts ska bli tekniskt och juridiskt hållbar samt genomtänkt ur informations- och cybersäkerhetssynvinkel. Det är emellertid mycket angeläget att lagen träder i kraft . Utskottet vill därför uppmana regeringen att överväga om det går att tidigarelägga ikraftträdandet av lagen om nationell läkemedelslista, både vad gäller de bestämmelser som träder i kraft och de som träder i kraft . Motionerna […] bör därför delvis bifallas. Regeringens redovisning i proposition 2019/20:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet (s. 49) Regeringen anser att det är viktigt att införandet av en nationell läkemedelslista inte dröjer längre än nödvändigt. Ikraftträdandedatumen bestämdes dock för att säkerställa att den lösning som valts ska bli tekniskt och juridisk hållbar samt genomtänkt ur informations- och cyber-säkerhetssynvinkel. Regeringen har en kontinuerlig dialog med och efter kontakter med myndigheten har det framkommit att det nya registrets tekniska och juridiska hållbarhet inte kan garanteras om datumet för ikraftträdande tidigareläggs. Regeringen anser därför att ikraftträdandet bör ske det datum tidigare beslutat om. Regeringen anser i och med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivande om likvärdiga villkor, tillsyn och uppföljning för alla aktörer som verkar inom tandvården beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om likvärdiga villkor, tillsyn och uppföljning för alla aktörer som verkar inom tandvården (bet. 2017/18:SoU7 förslagspunkt 1, rskr. 2017/18:187). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 8, reservation [S, MP V]): Utskottet instämmer i regeringens bedömning att bör ges förstärkta kontroll- och sanktionsmöjligheter när det gäller nyttjandet av det statliga tandvårdsstödet. Utskottet noterar och ser positivt på att regeringen nu utreder förutsättningarna för att ge utökad möjlighet att avansluta tandvårdsgivare som missköter sig från ersättningssystemet. Enligt utskottet bör regeringen i det arbetet beakta att likvärdiga villkor liksom likvärdig tillsyn och uppföljning ska gälla för alla aktörer som verkar inom tandvården oavsett driftsform. Detta bör med bifall till motion […] ge regeringen till känna. Regeringens redovisning i proposition 2019/20:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet (s. 49) Tillkännagivandet beslutades med anledning av regeringens skrivelse till , om överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling (skr. 2017/18:65). I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten. I sin rapport föreslår bl.a. att ges utökade kontroll- och sanktionsmöjligheter. Regeringen instämde i bedömning i denna del och har genom ändring i förordningen (2008:193) om statligt tandvårdssystem gett utökade möjligheter att avansluta tandvårdsgivare som missköter sig. Vidare ska även vårdgivare som beviljats anslutning till det elektroniska systemet för statligt tandvårdsstöd före utan dröjsmål anmäla till om en person som har en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande hos vårdgivaren ersätts av en annan person eller om någon annan person tillkommer. Vårdgivare ska också, utan dröjsmål, anmäla om de inte längre uppfyller kraven på att ha legitimerad personal i verksamheten och, i förekommande fall, att inneha F-skatt. Förordningsändringarna trädde i kraft . När det gäller likvärdig tillsyn och uppföljning av tandvårdsgivare betonades i departementspromemorian (Ds 2018:36) som låg till grund för ovanstående förordningsändringar att de bestämmelser om avanslutning som föreslogs i promemorian omfattade alla tandvårdsgivare, oavsett om verksamheten bedrivs i offentlig eller privat regi. Mot bakgrund av detta anser regeringen att tillkännagivandet är tillgodosett och att det därmed är slutbehandlat. Tillkännagivande om en översyn av patientlagen beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av patientlagen (bet. 2016/17:SoU10 förslagspunkt 5, rskr. 2016/17:254). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 29, reservation [S, MP, V]): Patientlagen, som infördes , syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Utskottet kan konstatera att lagen inte har fått det genomslag i vården som var avsett. Vårdanalys uppföljning visar att patientens ställning inte har stärkts sedan patientlagen infördes. Inte på något av lagens områden har man kunnat se en sammanvägd förbättring av patientens faktiska ställning; i stället har patientens faktiska ställning försvagats när det gäller tillgänglighet, information och delaktighet. Vidare är patientens rättsliga ställning fortfarande svag. Enligt Vårdanalys är avsaknaden av ett tydligt ansvar, tillsyn och kontroll och uppföljning av efterlevnaden av patientlagen en bidragande faktor till att patientlagen inte påverkat beteenden i vården på ett märkbart sätt. Med delvis bifall till motionerna […] i denna del och […] föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning och återkomma till . Regeringens redovisning i proposition 2019/20:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet (s. 50) Patienters möjligheter till inflytande över och delaktighet i vård och behandling är en central fråga för regeringen. Patientlagen är enligt regeringen ett viktigt led i arbetet med att åstadkomma detta. Lagen syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning och att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Det är dock regionernas ansvar att se till att lagstiftningen genomförs i hälso- och sjukvården. I detta arbete bör självklart patienter ha en roll. Regeringen stöder regionernas arbete med att skapa en patientcentrerad vård på andra sätt. Regeringen har bl.a. avsatt den s.k. patientmiljarden som ska bidra till en mer tillgänglig och samordnad vård. I detta ingår att ge regionerna incitament för att införa s.k. patientkontrakt. Med patientkontrakt avses en sammanhållen vårdplan som ska underlätta för patienten att få en överblick över samtliga vårdkontakter och att vara delaktig i utformningen av vården.