bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — En ökad ekologisk produktion bör främst bygga på rimliga konkurrensvillkor och förutsägbara regler där bönder, handel och konsumenter själva utvecklar det ekologiska konceptet. I motion 2018/19:1728 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att det inte är politikens uppgift att ta ställning till vilka produktionsmetoder som lantbrukare ska använda. Produktionsmålen för ekologisk odling bör ersättas med strävansmål för ett mer resurseffektivt jordbruk (yrkande 2). Med den stora årliga ökningen av försäljning och konsumtion av ekologiska livsmedel anser motionärerna att det är hög tid för marknadskrafterna att ta vid. m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2255 yrkande 30 att livsmedelsproduktionen, oavsett om den är konventionell eller ekologisk, ska styras av konsumenternas efterfrågan, inte av stöd, subventioner eller snedvridande regler. I motion 2018/19:1731 av m.fl. (M) yrkande 1 betonas den ekologiska odlingens lägre avkastande förmåga samt vilka konsekvenser det får för klimat, miljö och en globalt växande befolkning. Motionärerna anser vidare att regeringen när det gäller synen på mervärdet i ekologisk odling bör agera i enlighet med relevant forskning och slutsatser från regeringens expertmyndigheter (yrkande 2). Enligt kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 1 bör den samordnande funktion för ekologisk produktion som regeringen har inrättat i stället ha till uppgift att se till hela jordbrukets hållbarhet och inte inriktas mot en specifik produktionsform. behandling och kompletterande uppgifter Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . Marknaden bedömer att ökningen kommer att fortsätta framöver. Den ekologiska produktionen har dock inte ökat i takt med efterfrågan. En särskilt viktig åtgärd för att öka den ekologiska produktionen är ersättningarna för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet –2020. Stöd motsvarande betalades ut och t.o.m. . Förutom satsningarna på ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet ger regeringen stöd till forskning (Formas), försöks- och utvecklingsverksamhet (), fältforskning (SLU) samt och konsumtion vid SLU. Vidare innehåller livsmedelsstrategin och dess handlingsplan satsningar på produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Regeringen har satt upp inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion som innebär att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. presenterade ett förslag till en åtgärdsplan för att öka produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel (rapport 2018:16). Åtgärdsplanen innehåller etappmål och åtgärder som syftar till att nå regeringens uppsatta inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion. beslutade regeringen att ge 2018–2020 för att vidta ett antal åtgärder som återfinns i förslaget till åtgärdsplan i syfte att nå regeringens mål för ekologisk produktion och konsumtion. Näringslivet och berörda aktörer ska ges en aktiv och central roll i valet av åtgärder. utlyste , inom ramen för åtgärdsplanen, för åtta åtgärder som ska främja produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel. Projekt som utlyste var – att genomföra en informationskampanj för att höja kunskapen om ekologiska livsmedel i restaurangsektorn – att skapa och genomföra ett kunskapshöjande utbildningsprogram om ekologiska livsmedel för offentlig sektor – att ta fram marknadsinformation om ekologiska livsmedel – att ta fram marknadsinformation och benchmarking om ekologiska livsmedel i offentlig sektor – att göra löpande marknadsanalyser om ekologisk produktion ur ett företagarperspektiv inom primärproduktionen – att utveckla och förvalta nationella riktlinjer för ekologisk produktion – att skapa och förvalta en informativ webbportal om ekologisk produktion och ekologiska livsmedel. I den andra utlysningen om försöks- och utvecklingsprojekt beviljade tio ansökningar som omfattade ca . fördelar pengar till försöks- och utvecklingsprojekt för ekologisk produktion. Syftet med projekten är att ge tillämpad kunskap inom områdena djurhälsa, djurhållning, trädgård och växtodling i ekologiskt lantbruk. För försöks- och utvecklingsprojekten fanns en särskild satsning inom ekologisk produktion för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen. Prioriteringarna för projekten har hämtats från åtgärdsplan för att öka produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Av regleringsbrev framgår att anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket bl.a. får användas för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att bidra till uppfyllelse av för jordbruket relevanta miljökvalitetsmål, särskilt Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. Försöks- och utvecklingsverksamhet relaterad till ekologisk produktion ska särskilt uppmärksammas. Vidare framgår av SLU:s regleringsbrev att av myndighetens förvaltningsanslag ska avsättas för fältforskningsverksamhet om ekologisk produktion och för den verksamhet som bedrivs vid och konsumtion (Epok). Epoks verksamhetsområde, dvs. ekologiskt lantbruk, innefattar hela livsmedelssystemet från produktion till konsumtion. Epok samverkar med forskare, rådgivare, lantbrukare, beslutsfattare, näringsliv, konsumentorganisationer och studenter och ska bl.a. bidra till forskningen om ekologiskt lantbruk och ekologisk mat samt till en ökad hållbarhet i hela lantbruket. Epok arbetar med kommunikation och kunskapsförmedling, samordning och initiering av forskning samt utbildning. Vidare redovisas i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att den ekologiska odlingen har ökat kontinuerligt . Arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion ökade och uppgick till . Den totala arealen jordbruksmark som var omställd eller under omställning till ekologisk produktion ökade likaså. Av totala certifierade jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2017. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen ökade , motsvarande , till 2017 jämfört med . Av sålda livsmedel 2017 var ekologiska. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen fortsatte att öka även inom offentlig marknad, , . Utskottet har behandlat frågor om mål för ekologisk produktion och konsumtion tidigare och föreslog i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för ett tillkännagivande till regeringen om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2016/17:338). I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) hänvisar regeringen till budgetpropositionen där regeringen redogör för sina mål för ekologisk produktion och offentlig ekonomisk konsumtion. Vidare lyfter man fram uppdraget till om en handlingsplan för hur målen ska nås (se ovan för mer information om uppdraget). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att det är viktigt att det finns goda förutsättningar för den ekologiska produktionen och att den potential som finns för fler jobb och en bättre miljö utnyttjas. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. För att främja ekologisk produktion och konsumtion görs insatser inom flera områden. Satsningarna har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Vidare anförde regeringen att satsningarna i landsbygdsprogrammet och livsmedelsstrategin är ett uttryck för den vikt som regeringen lägger vid produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel. Regeringen bedömde att det finns en outnyttjad potential för produktion av ekologiska livsmedel inom jordbruket som regeringen vill ta till vara. Dåvarande landsbygdsminister anförde som svar på fråga 2017/18:1245 Ekologisk produktion följande om att fastställa kvantitativa mål för ekologisk produktion och konsumtion: Precis som tror jag på det svenska jordbruket och vill att produktionen i ska öka. Det är därför regeringen tillsammans med antagit en livsmedelsstrategi vars främsta syfte är att skapa en konkurrenskraftig och lönsam livsmedelskedja. Nyckeln är hållbar produktivitet i hela livsmedelskedjan så att svensk matproduktion ökar, både av konventionell och ekologisk mat, och bidrar till sysselsättning och tillväxt. Det ska vara mat som konsumenterna efterfrågar, både i och på exportmarknaderna. Hela värdekedjan är inkluderad i strategin, från primärproduktion till konsument. Regeringen har satsat på genomförandet av livsmedelsstrategin och ca 40 åtgärder är påbörjade och under genomförande. Konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . ökade försäljningen av ekologiska livsmedel , 2016 och 2017 . Marknaden bedömer att ökningen kommer att fortsätta framöver. Den ekologiska produktionen i har dock inte ökat i takt med efterfrågan och regeringen vill bidra till att förbättra förutsättningarna för ökad produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel i landet. I det regeringsuppdrag (Business ) fick att analysera exportpotentialen för svenska livsmedel pekas ekologiska produkter ut som en av flera styrkor i ett globalt perspektiv. , och är några exempel på marknader där exporten av svenska ekologiska livsmedel har stor potential att växa. Uppdraget till om ekologisk produktion är ett initiativ som ingått i regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin. Regeringens bedömning är att en ökad efterfrågan på den ekologiska marknaden kan bidra till tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. En ökad ekologisk produktion skulle skapa värdetillväxt och därmed fler jobb på landsbygden. Ekologisk produktion är arbetsintensivt och kan bidra till fler nyanställningar och få livsmedels- och jordbruksföretag att expandera. När det gäller samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel fick i uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin i samråd med bl.a. berörda myndigheter, företrädare för företag och organisationer inom hela livsmedelskedjan samt konsument- och miljöorganisationer att inrätta en samordningsfunktion för ekologiska livsmedel. Syftet var att stödja utvecklingen mot mer ekologisk produktion, och för det avsatte regeringen 2017–2019. I regeringsbeslutet (dnr N2017/04214/JM) anförde regeringen att eftersom den ekologiska produktionen inte har ökat i takt med efterfrågan vill regeringen bidra till att öka produktionen och konsumtionen av ekologiska livsmedel i . Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för den ekologiska produktionen och att den potential som finns för fler jobb och en bättre miljö tas till vara. Regeringen avser därför att arbeta för en politik som bidrar till en ökad andel ekologisk produktion och konsumtion. Regeringens bedömning är att en ökad efterfrågan på den ekologiska marknaden kan bidra till tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. Samordningsfunktionens uppgift är att – främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel – bidra till utbyte av erfarenheter och dialog mellan berörda aktörer inom området ekologisk produktion och konsumtion – utreda marknadens funktionssätt och identifiera flaskhalsar i produktionsledet – verka för kunskapsuppbyggnad i form av forskning, innovation och rådgivning. har inrättat en samordningsfunktion med en styrgrupp, ett sekretariat och funktioner för dialog med aktörer utanför . Utskottet delar regeringens bedömning att en ökad efterfrågan på den ekologiska marknaden kan bidra till hållbar tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. Vidare noterar utskottet att det görs insatser på flera områden för att främja ekologisk produktion och konsumtion, och att dessa insatser har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Utskottet noterar att regeringen i samband med att livsmedelsstrategin togs fram fastställde ett inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion. Vid behandlingen av livsmedelsstrategin i utskottet föreslogs ett tillkännagivande till regeringen om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. Utskottet anförde att fokus måste vara att stärka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan i stället för att formulera mål om ekologisk konsumtion och produktion. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Mot bakgrund av redovisningen ovan anser utskottet att motionerna 2018/19:669 (V) yrkande 19, 2018/19:1287 (SD) yrkande 9, 2018/19:1728 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1731 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2255 (L) yrkande 30, 2018/19:2302 (MP) yrkande 1, 2018/19:2315 (MP) yrkandena 1 och 8, 2018/19:2741 (MP) yrkande 6 och 2018/19:2896 (M) yrkande 1 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte redan kan anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin, om skrivningar i myndigheters regleringsbrev när det gäller livsmedelsstrategins målsättningar och om ett nationellt råd för att genomföra livsmedelsstrategin. Jämför reservation 31 (KD) och 32 (M, KD) samt särskilt yttrande 2 (C). Enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 30 bör regeringen tillsammans med livsmedelskedjans aktörer ta fram en plan för utvärdering och uppföljning av målsättningarna med den nationella livsmedelsstrategin. Enligt yrkande 32 i samma motion ska livsmedelsstrategins målsättningar finnas med i regleringsbrev till myndigheter som är kopplade till livsmedelskedjan samt att myndigheterna aktivt bör arbeta med dessa. Om konkurrenskraften och tillväxten ska öka i hela livsmedelskedjan behöver relevanta myndigheter arbeta för att den övergripande målsättningen med livsmedelsstrategin uppfylls. Även kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 3 tar upp behovet av en redogörelse för hur målen för livsmedelsstrategin ska mätas och hur målen ska följas upp. Arbetet med livsmedelsstrategin måste följas upp kontinuerligt, och en årlig resultatredovisning görs rimligen i budgetpropositionen. Utöver detta är det nödvändigt att en mer utförlig extern utvärdering görs med jämna mellanrum. En av dessa bör ha karaktären av en mer omfattande halvtidsutvärdering för att viktiga reformer ska kunna genomföras för att målen ska hinna nås till 2030. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 8 bör det inrättas ett nationellt råd för att genomföra den nationella livsmedelsstrategin. Syftet med rådet är att stärka samarbetet mellan berörda myndigheter, jordbruks- och trädgårdsnäringens branscher, livsmedelsindustrin, handeln, forskarsamhället, utbildningsväsendet och andra berörda intressen. Rådet bör löpande informera regeringen om näringens prioriteringar samt om vilka åtgärder som behövs. I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) betonas vikten av en ändamålsenlig uppföljning och utvärdering. Det behöver enligt regeringen finnas ett system med kontrollstationer och relevanta indikatorer som kan mäta måluppfyllelsen. Uppföljningen och utvärderingen bör omfatta både strategins mål och de bedömningar som görs i strategin. Det anges att uppföljningen bör syfta till att säkerställa att de åtgärder som vidtas inom ramen för livsmedelsstrategin får de avsedda effekter som livsmedelsstrategins mål anger. Utvärderingen bör ta ett helhetsgrepp om olika relevanta områden och där det är ändamålsenligt analysera systemet och politikens effekter utifrån olika företagares, konsumenters, intressegruppers och andra aktörers behov och situation. Vidare anför regeringen att den avser att regelbundet följa upp livsmedelsstrategin . En årlig redovisning av resultaten ska göras i budgetpropositionen, och en fördjupad uppföljning ska regelbundet lämnas till . En lämplig myndighet ska även få i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter och aktörer, ta fram ovannämnda system med kontrollstationer och relevanta indikatorer som löpande kan mäta måluppfyllelsen och redovisa dessa i kommande budgetproposition. Regeringen har gett i uppdrag att löpande följa och utvärdera genomförandet av livsmedelsstrategin (N2017/01029/SUN). I uppdraget ingår att formulera relevanta indikatorer för uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. Utgångspunkten för förslagen är målen och de bedömningar som regeringen gör i propositionen. Uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin ska göras med en fördjupad analys . får för uppdragets genomförande –2019. I och uppföljning av livsmedelsstrategin 2019 (rapport 2019:9) fastställs en grundstruktur och en metod som är förankrad i ekonomisk teori för det fortsatta arbetet med att utvärdera och följa upp livsmedelsstrategin. Rapporten visar hur livsmedelskedjan har utvecklats för de företag som har primär verksamhet inom livsmedelskedjan utifrån det övergripande målet och målen för de tre strategiska områden som finns i propositionen. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisas att framtagandet av indikatorer för uppföljningen utvecklas kontinuerligt då ny statistik och nya mätmetoder behöver tas fram inom vissa områden. Därmed kommer rapporteringen i budgetpropositionen successivt att ändras. överlämnade ett förslag till indikatorer och utvärdering för livsmedelsstrategin. lämnade in en första utvärderingsrapport som redovisar de indikatorer som återfinns i budgetpropositionen. inledde efter detta en samrådsprocess med myndigheter och aktörer för att ytterligare utveckla indikatorerna och kommer att kontinuerligt utveckla sin redogörelse. När det gäller livsmedelsstrategins målsättningar i regleringsbrev har som förvaltningsmyndighet inom jordbruksområdet och fiskeområdet och därtill knuten landsbygdsutveckling enligt 1 § förordningen (2009:1464) med instruktion för till uppgift att bl.a. arbeta för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet. ändrade regeringen i instruktionen och lade till en ny 2 a § som säger att myndigheten ska arbeta för en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelsproduktion genom att beakta behovet av stärkt konkurrenskraft för företag, tillhandahålla god service och lättillgänglig information samt verka för förenkling och administrativa lättnader. Enligt 2 § förordningen (2009:1426) med instruktion för ska bl.a. underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Regeringen har i ett antal myndigheters regleringsbrev , bl.a. och länsstyrelsernas, fört in ett återrapporteringskrav om livsmedelsstrategin. Myndigheterna ska redogöra för och bedöma hur deras verksamhet har bidragit till att, inom deras ansvarsområde, uppfylla de av fastlagda målen för livsmedelsstrategin – det övergripande målet samt tillhörande mål för strategins strategiska områden. Rapporteringen ska baseras på indikatorer eller andra bedömningsgrunder. Det framgår även av regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att regeringen i regleringsbreven gav i uppdrag åt länsstyrelserna, , , , och att redovisa sina bedömningar av myndigheternas uppdrag i förhållande till livsmedelsstrategin. Motsvarande uppdrag lämnades till genom regeringsbeslut . Myndigheterna redovisade uppdragen . De visade på ett flertal aktiviteter där de främjar företagande, kopplat till livsmedelsstrategin. Redovisningarna innehöll dessutom förslag på åtgärder för det fortsatta arbetet med livsmedelsstrategin. Detta kommer att ligga till grund för eventuella ytterligare uppdrag till berörda myndigheter. Som en del av genomförandet av livsmedelsstrategin har ett nationellt råd inrättats. I rådet ingår representanter från bransch- och intresseorganisationer från hela kedjan, och landsbygdsministern leder rådet. Enligt uppgifter från kommer strategiskt viktiga frågor och åtgärder att diskuteras under mötena med rådet, detta för att bättre kunna ta itu med de utmaningar och utnyttja de möjligheter som livsmedelskedjan står inför. Mötena kommer vidare att ge inbjudna aktörer tillfälle att berätta om de insatser som görs. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att var det främst exportfrågor och kompetensförsörjning som rådet diskuterade. Inom har ett sekretariat etablerats för strategins genomförande. Till livsmedelsstrategins genomförande har även knutits en strategisk myndighetsgrupp för att öka samverkan mellan berörda myndigheter och stärka effektiviteten i genomförandet. Som regeringen framhåller är det viktigt med en ändamålsenlig uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. Mot denna bakgrund kan man se det uppdrag som fått att löpande följa och utvärdera genomförandet, med en fördjupad analys . I uppdraget ingår även att formulera relevanta indikatorer. Utskottet noterar regeringens redovisning i budgetpropositionen att indikatorerna kommer att utvecklas successivt. Utskottet konstaterar att det finns skrivningar i och instruktioner som ålägger myndigheterna att, helt i linje med livsmedelsstrategin, arbeta för ett konkurrenskraftigt näringsliv och skapa goda förutsättningar för företagande. Vidare gav regeringen i uppdrag åt ett antal myndigheter i deras respektive regleringsbrev att beskriva sitt arbete med att integrera livsmedelsstrategins mål och syfte i deras verksamhet. Utskottet noterar att det även i vissa myndigheters regleringsbrev finns ett återrapporteringskrav om livsmedelsstrategin. Utskottet konstaterar vidare att ett nationellt råd har inrättats som en del av genomförandet av livsmedelsstrategin. Det nationella rådet ska diskutera strategiskt viktiga frågor, och i rådet ingår representanter från bransch- och intresseorganisationer från hela livsmedelskedjan. Utskottet föreslår att motionerna 2018/19:2425 (C) yrkandena 30 och 32, 2018/19:2736 (KD) yrkande 8 och 2018/19:2896 (M) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd i den mån motionerna inte har tillgodosetts med vad som redovisats ovan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en grön omställning i lantbruket, om mål för ett fossilfritt jordbruk och om en nationell bioekonomistrategi. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP) och 2 (C). Enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 44 bör regeringen verka för en grön omställning i lantbruket. m.fl. (MP) anför i motion 2018/19:2741 yrkande 2 att ett mål för fossilfritt jordbruk 2040 bör utvecklas. Det är tydligt att omställningen till ett fossilfritt välfärdsland är viktig för lantbruket och krisberedskapen. har stor potential att utveckla fossilfria drivmedel. För att främja teknikomställning till en fossilfri fordonsflotta måste även arbetsfordon, traktorer och skördetröskor stöttas. Lokal produktion av drivmedel måste säkras i hela landet. Inriktningen är att lantbruket ska vara fossilfritt 2040. Enligt kommittémotion 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 8 bör regeringen verka för att inrätta en nationell bioekonomistrategi. har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi kan man tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta. behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) redovisas att regeringen tog initiativ till Fossilfritt och 2016 tillsatte en samordnare (dir. 2016:66) som ska etablera en plattform för dialog och samverkan med det övergripande syftet att påskynda omställningen till ett fossilfritt samhälle. Regeringen beslutade att förlänga initiativet Fossilfritt .