bet · H601UbU12 · 2019-03-28 00:00:00 — I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna anges i punkten 14 att möjligheterna till omställning ska förstärkas och arbetsgivarnas behov av arbetskraft med rätt utbildning förbättras. ska byggas ut, inklusive högskola, yrkeshögskola, vuxenutbildning och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Möjligheten att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas och mer generösa villkor för detta ska ges inom studiemedelssystemet. Utvecklingstid ska införas för att möjliggöra kompetensutveckling hos den enskilde. I punkten 23 anges att tillgången till högre utbildning i hela landet ska öka och möjligheterna till distansutbildning ska stärkas. I regeringsförklaringen anges bl.a. att ska byggas ut och tillgången till högre utbildning och distansutbildning ska öka i hela landet, studiemedelssystemet ska göras mer generöst för äldre som vill vidareutbilda sig eller omskola sig och utvecklingstid ska införas för att möjliggöra kompetensutveckling m.m. Som utskottet har redovisat har beslutat om en satsning på utbyggnad av utbildningsplatser för vuxna, inte minst inom . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna har också de deltagande partierna slagit fast att en utbyggnad ska ske av . Utskottet vill också uppmärksamma att myndigheten för () redovisar en positiv trend med fler utbildningar som kan beviljas flera omgångar, vilket stärker förutsättningarna för anordnarna att utveckla utbildningarna. Utskottet ser positivt på den utveckling som myndigheten redovisar med att sträva mot en väl fungerande kompetensförsörjning i hela landet vid beslut om nya utbildningar och utbildningsplatser. Utskottet noterar också att antalet utbildningsplatser nu ökar i nästan alla län och att andelen distansutbildningar fortsätter att öka. Utskottet kan också konstatera att MYH bedriver ett aktivt arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning och att myndigheten arbetar med att ytterligare utveckla metoder och arbetssätt för dessa verksamheter. Utskottet noterar också att flera av kriterierna för kvalitetsgranskning på olika sätt berör de studerandes möjligheter till lärande och att ett ytterligare kriterium har tillkommit som berör frågor om värdegrundsarbete. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2018/19:115 (KD), 2018/19:1080 (S), 2018/19:1437 (M) yrkande 9, 2018/19:1760 (V) yrkandena 12–14, 2018/19:1764 (S), 2018/19:2676 (S), 2018/19:2825 (M) yrkandena 8–9 och 2018/19:2841 (C) yrkande 19. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering av utbildning. Jämför reservation 14 (KD) och 15 (L). I motion 2018/19:2552 av (C) yrkande 10 efterfrågas utökade möjligheter att validera kompetens som man fått genom dataspelande och e-sportande. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 47 framförs att valideringsverksamheten måste förbättras. Det gäller såväl samordning som kvalitet på valideringen av akademiska kunskaper och arbetslivserfarenheter. Även handläggningstiderna bör enligt motionärerna kortas, t.ex. för läkare med utländsk examen. I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 5 påtalas vikten av vuxenutbildning och validering, t.ex. för nyanlända. Vuxenutbildningen måste i högre grad utgå från varje individs behov, och kvaliteten i undervisningen behöver förbättras. Likaså behöver valideringsverksamheten utvecklas, enligt motionärerna, bl.a. för samtliga utbildningsnivåer och mot fler kvalifikationer. Bakgrund och gällande rätt Regeringen tillsatte en nationell delegation, Valideringsdelegationen 2015–2019, med uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validering på den nationella och regionala nivån (dir. 2015:120). Delegationen lämnade delbetänkandet En nationell strategi för validering (SOU 2017:18) och delbetänkandet Validering i högskolan (SOU 2018:29). Den övergripande målsättningen för utvecklingsarbetet anges i delegationens första delbetänkande (SOU 2017:18). Den innebär bl.a. att fler individer ska få sin kompetens validerad. Validering ska vara tillgängligt i hela landet, på samtliga nivåer i utbildningssystemet och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Validering som väg till en kvalifikation ska ha lika hög legitimitet som formell utbildning. Valideringsdelegationen fick i tilläggsuppdrag att föreslå en övergripande definition för validering som utgår från Europeiska unionens råds rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (dir. 2018:101). I tilläggsuppdraget ingår även att analysera och ta ställning till hur den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) kan användas för att stärka samspelet mellan validering och utbildningsinsatser av olika aktörer. Delegationen presenterar en samlad uppföljning av omfattningen av validering till regeringen. Delegationens samtliga uppdrag kommer att rapporteras till regeringen . Det är flera myndigheter som arbetar med validering. Några exempel är Myndigheten för () och Universitets- och högskolerådet (UHR). MYH har enligt sin instruktion (2011:1162) i uppgift att främja användningen och utvecklingen av validering inom de utbildningar som myndigheten ansvarar för och att stödja branscherna i deras arbete med att utveckla och kvalitetssäkra samt informera om modeller för validering (6 §). Myndigheten driver bl.a. för validering, där representanter för branscher, arbetsmarknadens parter och olika myndigheter deltar (). UHR har enligt sin instruktion (2012:811) i uppgift att ansvara för bedömning av utländska utbildningar på gymnasial och eftergymnasial nivå. Myndigheten ska även utföra de uppgifter som följer av förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer (§§ 5–6). Vidare ska universitet och högskolor enligt högskoleförordningen (1993:100) bedöma reell kompetens för behörighet till högskolestudier och för tillgodoräknande av kunskap och färdigheter. Utskottet vill betona vikten av validering, både för den enskilde och för samhället. Genom en utvecklad validering kan den enskilde utnyttja tidigare utbildning och erfarenheter för att komma vidare i yrkeslivet, och samhällets behov av arbetskraft kan mötas. Det är komplicerat att validera och bedöma reell kompetens men det är många aktörer som arbetar aktivt med att utveckla denna verksamhet. Valideringsdelegationen kommer att slutrapportera sina uppdrag . Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet inom området. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2552 (C) yrkande 10, 2018/19:2893 (KD) yrkande 47 och 2018/19:2923 (L) yrkande 5. Svenska för invandrare (sfi) m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sfi-undervisning, utveckling av sfi-utbildningen, kunskaps- och resultatkrav inom sfi samt sfi för asylsökande. Jämför reservation 16 (M, C, KD, L), 17 (M), 18 (C), 19 (M), 20 (L) och 21 (KD). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 8 framförs att sfi-undervisningen bör utvecklas. Motionärerna menar att detta kan göras genom att eleverna får individuella prestationsplaner, nivåindelningen förbättras och att sfi-anordnarna ersätts efter resultat. I yrkande 9 föreslår motionärerna att möjligheterna att lära sig yrkessvenska på jobbet liksom att kombinera sfi och yrkesvux ska förstärkas. I motion 2018/19:1054 av (S) uppmärksammas sfi-lärarna. Enligt motionären bör dessa lärare omfattas av samma satsningar på kompetensutveckling och löneutveckling som övriga lärargrupper. I motion 2018/19:2115 av (S) menar motionären att en översyn av resurssättningen till sfi behövs. I partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 12 anges att det behöver ställas högre krav på deltagare i sfi. Motionärerna menar att varje person som påbörjar sfi ska ha en individuell prestationsplan med beräknad tidsram för studierna. Förslaget om individuell prestationsplan behandlas även i kommittémotion 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 5. I kommittémotion 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 11 krävs att syftet med utbildningsformen sfi ska förtydligas i skollagen. Målet är att den studerande ska etablera sig på arbetsmarknaden. I samma motion yrkande 12 förespråkas att nyanlända med gymnasial utbildning ska kunna kombinera sfi med studier som möjliggör en akademisk eller yrkesinriktad specialisering. I motion 2018/19:1533 av (M) önskar motionären att möjligheten till sfi-undervisning för asylsökande ska ses över. I kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 13 uppmärksammas möjligheten att höja kvaliteten i sfi-utbildningen genom en resultatbaserad sfi-peng och utökad undervisningstid. Motionärerna vill även se en mer yrkesanpassad sfi-undervisning. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 26 framförs att det bör införas ett krav om att en asylsökande som är ska delta i 15 timmars sfi liksom 9 timmars samhällsorientering . I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 10 efterfrågas ökade krav på studerande i sfi vad gäller deltagande och resultat. Bakgrund och gällande rätt Utbildning i sfi var tidigare en egen skolform inom skolväsendet men ingår i skolformen vuxenutbildning (20 kap. skollagen). Utbildning i sfi syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar (20 kap. 4 § tredje stycket). Utbildning i sfi ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov (20 kap. 24 §). Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i sfi kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning (20 kap. 25 § första stycket). Huvudmannen ska också verka för att utbildning i sfi kan bedrivas under tid då eleven får ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av sjukdom, skada eller föräldraledighet och för att utbildningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården (20 kap. 25 § andra stycket). Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete (20 kap. 26 §). Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Varje kommun ska också aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen (20 kap. 29 §). Hemkommunen är även skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i sfi erbjuds studie- och yrkesvägledning (20 kap. 30 §). En person har rätt att delta i utbildning i sfi det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge (20 kap. 31 § skollagen). Av skollagen 29 kap. 2 och 3 §§ framgår att asylsökande inte har rätt till utbildning i sfi. Inom statsbidraget för regional yrkesinriktad vuxenutbildning enligt förordningen (2016:937) finns avsatta medel för yrkesvuxutbildning för elever inom sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom vuxenutbildning samt för lärlingsutbildning för elever inom sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom vuxenutbildning (regleringsbrev 2019, ). Svenska från dag ett m.m. Utanför den kommunala vuxenutbildningen med sfi finns även annan språkverksamhet. har statsbidrag lämnats till folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända, för verksamheten Svenska från dag ett. 2016 utökades satsningen till att omfatta folkhögskolor och utökade studieförbunden sin verksamhet med aktiviteten Vardagssvenska. Satsningen regleras i förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Syftet med satsningen är att erbjuda målgruppen en meningsfull sysselsättning i väntan på asylbesked eller kommunplacering och påskynda etableringen för de individer som får uppehållstillstånd (1 §). Statsbidrag får lämnas för avgiftsfria verksamheter som syftar till att stärka kunskaper i svenska språket och om samhället och till att främja deltagande i arbets- och samhällslivet för asylsökande och för personer som har fått uppehållstillstånd och bor i anläggningsboende (3 §). Utanför vuxenutbildning ligger även den samhällsorientering enligt lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare som kommunerna ansvarar för att erbjuda. Enligt den anknytande förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare syftar samhällsorienteringen till att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Samhällsorienteringen ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. I förordningen finns angett särskilda områden som deltagarna ska utveckla kunskap om och vilka praktiska frågor som ska tas upp om att leva i . 2018/19:1 utg.omr. har länsstyrelserna i uppdrag att samordna tidiga insatser för asylsökande m.fl. enligt förordningen (2016:1363) om länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Med insatser avses verksamhet som har till syfte att främja kunskaper i svenska språket och kunskaper om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden samt till att främja hälsa (2 §). Enligt den migrationsöverenskommelse som slöts 2015 mellan regeringen och , , och skulle en utbildningsplikt ses över för personer som kommer till senare i livet och som inte uppnått grundskolekompetens. fick därför i uppdrag att se över den kommunala vuxenutbildningens förmåga att möta behov och förutsättningar hos framför allt nyanlända med kort utbildning (pressmeddelande , ). har tagit fram ett stödmaterial till kommunerna för utbildning anpassad till främst personer i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag som är nyanlända och har kort utbildning. har också reviderat kursutbudet inom komvux på grundläggande nivå (prop. 2018/19:1, utg.omr. Arbetsförmedlingen har det samordnande ansvaret för insatser för vuxna nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet (etableringsuppdraget). gäller lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. I den anknytande förordningen (2017:820) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare finns bestämmelser om etableringsprogrammet som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet (2 §). Inom ramen för etableringsprogrammet ska nyanlända ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen, och samhällsorientering enligt lagen (2013:156) om samhällsorientering efter det att en individuell handlingsplan har upprättats (12 §). Den nyanlända kan också ta del av utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, särskild utbildning för vuxna eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan, eftergymnasial utbildning, bristyrkesutbildning m.m. och andra insatser som kan påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet (13 §). Utredningen om bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06) hade i uppdrag att bl.a. föreslå hur lärarförsörjningen till sfi-utbildningen ska säkras (dir. 2016:76). Utredningen redovisade sina förslag i ett delbetänkande (SOU 2017:51) och i sitt slutbetänkande Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) . Betänkandet bereds inom . Utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk, förkortad Kliva (se nedan) ska överväga satsningar för att öka kompetensen hos de många obehöriga lärare som undervisar inom sfi (dir. 2018:73). har i uppdrag att svara för genomförandet av satsningen Lärarlyftet II. Satsningen Lärarlyftet II syftar till att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. har haft ett särskilt fokus på att möta den ökade efterfrågan på kurser i ämnet svenska som andraspråk (Årsredovisning 2017, ). Uppdraget ska redovisas 2019 och 2020 (bilaga till regleringsbrev ). fördelar statsbidrag enligt förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande samt enligt förordning (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. Utveckling av sfi m.m. Utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk, förkortad Kliva (U 2018:01) har bl.a. i uppdrag att utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning. Syftet är att analysera förutsättningarna för att sfi-elever ska kunna erbjudas en utbildning av god kvalitet som motsvarar elevernas behov och förutsättningar samt att förbättra genomströmningen inom sfi och underlätta övergången till och kombinationer med andra vuxenutbildningar. Syftet är även att utreda hur utbildning kan erbjudas för nyanlända som omfattas av utbildningsplikt. Utredaren ska bl.a. utreda och föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utredaren ska vidare bl.a. undersöka hur stödåtgärder och andra insatser kan användas för att elever ska nå målen med utbildning och i högre grad kunna kombinera sfi med annan vuxenutbildning. Uppdraget ska redovisas (dir. 2018:73, 2019:3). Sakpolitisk överenskommelse och regeringsförklaring I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna anges i punkten 40 att nyanlända ska komma in snabbare på arbetsmarknaden. En svensk nystart ska införas i form av ett integrationsår med intensiv yrkessvenska, yrkesförberedande och yrkesinriktad sfi kombinerat med korta utbildningar och praktik inom samma yrkeskategori, intensiv praktik inom bristyrken m.m. Samhällsintroduktion och undervisning i svenska blir obligatoriskt från dag ett. Sfi-undervisningen ska förbättras genom en individuell prestationsplan och ökad nivåindelning. En utredning ska tillsättas om en sfi-peng baserad på uppnådda språkresultat. Det behövs också ett kvalitetslyft vad gäller sfi, både av kommunala och fristående aktörer. Möjligheterna att lära sig yrkessvenska på jobbet samt att kombinera sfi och yrkesvux ska förstärkas m.m. I regeringsförklaringen anges bl.a. att ett integrationsår ska införas, med bl.a. intensiv yrkesinriktad svenskundervisning. Vidare anges att sfi kan stärkas. Utskottet instämmer i den uppfattning som flera motionärer framför om vikten av kvalitet i utbildningen svenska för invandrare (sfi) liksom om utvecklade möjligheter att kunna utveckla lärandet i det svenska språket. Utskottet kan konstatera att det pågår många insatser och aktiviteter i detta avseende samt att ett flertal utredningar arbetar med de frågor som många av motionärerna uppmärksammar. I den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna fokuserades frågan om lärande av svenska, och ett flertal åtgärder ska genomföras i detta syfte. I regeringsförklaringen anges särskilt bl.a. att utbildningen svenska för invandrare ska stärkas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1054 (S), 2018/19:1533 (M), 2018/19:2115 (S), 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkandena 8–9, 2018/19:2825 (M) yrkandena 11–12, 2018/19:2836 (M) yrkande 5, 2018/19:2842 (C) yrkande 13, 2018/19:2893 (KD) yrkande 26, 2018/19:2918 (M) yrkande 12 och 2018/19:2923 (L) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. jobbsprånget, gymnasiekurser inom och eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Jämför reservation 22 (M), 23 (M) och 24 (C). I kommittémotion 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 13 uppmärksammas satsningen Jobbsprånget. Motionärerna menar att eftersom resultaten är positiva bör satsningen förstärkas. I kommittémotion 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att Kriminalvården får i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen. I motion 2018/19:1538 av (M) framförs att möjligheten att införa bakgrundskontroller av dem som utbildar sig för att hantera sprängämnen bör ses över. I motion 2018/19:1626 av (M) föreslås att en certifiering bör införas för yrket personlig tränare. I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 10 efterfrågas ökade möjligheter till eftergymnasial utbildning för människor med intellektuell funktionsnedsättning. Bakgrund och gällande rätt Jobbsprånget är ett praktikprogram som erbjuder fyra månaders praktik till nyanlända akademiker. Syftet med programmet är att tillvarata kompetensen och påskynda introduktionen till den svenska arbetsmarknaden. Jobbsprånget drivs av () och riktar sig till nyanlända ingenjörer, arkitekter, naturvetare och ekonomer. De sökande ska vara inskrivna på Arbetsförmedlingen. har i uppdrag att förmedla medel för satsningen till IVA. I 24 kap. 10 § skollagen finns bestämmelser om att Kriminalvården ansvarar för utbildning som motsvarar vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna för intagna i kriminalvårdsanstalt. I förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning anges att rektorn ansvarar för att en individuell studieplan upprättas för varje elev som deltar i sådan utbildning. Inom utbildningen ska det bl.a. finnas nationella kurser och orienteringskurser (5 kap. 6–7 §§). Kriminalvården har en egen utbildningsorganisation, Lärcentrum, med utbildningschef, rektorer och lärare. De intagna kan gå en yrkesutbildning, t.ex. svetsutbildning, truckutbildning, verkstadsmekanisk utbildning och trädgårdsutbildning. Det finns också teoretiska kurser på grund- och gymnasienivå. Några få läser på högskole- och universitetsnivå (). I samarbete med Arbetsförmedlingen bedrevs 20 arbetsmarknadsutbildningar på 18 anstalter . Kriminalvården arbetar med att öka tillgängligheten och genomströmningen i vuxenutbildningen, bl.a. genom att möjlighet till distansstudier för yrkesutbildning på gymnasial nivå (Årsredovisning 2018, Kriminalvården). Eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning I 1 kap. 8 § högskolelagen anges att högskoleutbildning på grundnivå väsentligen ska bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. I 5 § lagen om anges att en utbildning inom också ska bygga på sådana kunskaper. Gymnasiesärskolan och särvux ger därmed inte i sig behörighet till högskoleutbildning eller yrkeshögskoleutbildning. Det finns möjlighet till fortsatt lärande efter gymnasiesärskolan och särvux, bl.a. inom folkhögskolan, vilken är den vanligaste utbildningsformen efter gymnasiesärskolan. gjorde under /17 ett tillkännagivande med anledning av motionsyrkanden om eftergymnasial utbildning för särskoleelever (bet. 2016/17:UbU16, rskr. 2016/17:249). I tillkännagivandet angav som sin mening att regeringen särskilt borde se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Den pågående (dir. 2017:21) fick därefter i tilläggsdirektiv att se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras (dir. 2017:125).