bet · H701TU1 · 2019-12-06 00:00:00 — Vi vill lösa kompetensbristen genom drivkrafter som får de som orkar och vill att jobba extra och som får unga att utbilda sig och snabbare komma i jobb. Vi vill se sänkta marginalskatter så att fler finner det mödan värt att utbilda sig och göra karriär, inte minst inom välfärdsyrkena. Vi vill även se att kraftfulla reformer genomförs på bostadsmarknaden så att fler kan flytta till den plats där utbildningen eller jobbet finns. som vi genomför reformer för att lösa problem här och lägger vi fokus på förebyggande åtgärder som ökar människors livskvalitet, men också avlastar välfärdens verksamheter – genom att barn rör sig mer, genom att äldre snabbare får flytta till ett boende med gemenskapsmöjligheter, genom att utbilda mer vårdpersonal och genom att sätta in insatser för unga i riskzonen innan de fastnar i kriminalitet. Vi i sätter välfärd och trygghet före annat och vi vill genomföra reformer som stärker samhällsgemenskapen. Vårt förslag till statens budget inom utgiftsområde 22 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2775. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Vi i anser att goda kommunikationer är en förutsättning för att ska utveckla välstånd, sysselsättning och konkurrenskraft. För ett glest befolkat land som är transporterna av särskilt stor betydelse. transportpolitik utgår från att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Ett väl utbyggt och effektivt transportsystem av vägar, järnvägar, flygförbindelser, sjöfart, väl fungerande postservice samt snabba tele- och datakommunikationer är en förutsättning för utveckling. Effektiva kommunikationer och transporter är avgörande för att företag ska kunna utveckla verksamhet även på mindre orter och möjliggöra arbetspendling. Underhåll och nyutbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske för att säkra goda kommunikationer i hela landet och möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. Vi anser att måste minska sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn och främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. Vi anser att de enskilda vägarna har en mycket stor betydelse för . På landsbygden är det av den allra största betydelse att underhållet av de enskilda vägarna fungerar. Det måste finnas regelverk som skapar möjlighet att avsätta tillräckliga resurser för investeringar och underhåll av enskilda vägar. Väghållningen av de enskilda vägarna fungerar oftast bra och de är ett viktigt komplement till de statliga vägarna. motsätter sig försök att lägga över statliga vägar till enskilt huvudmannaskap, vilket skulle skada glesbygdens förutsättningar. För att underlätta för alla vägföreningar, som tar ett stort ansvar för den lokala infrastrukturen, bör staten utöka sin medfinansiering av de enskilda vägarna. Vi föreslår att ytterligare satsas på detta inom anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. För att ytterligare påskynda uppgradering av BK4-vägar anser vi att bör avsättas för att ska kunna genomföra riktade personalförstärkningar. Det är av yttersta vikt att arbetet går snabbare än eftersom tillgången till BK4-vägar förstärker den svenska konkurrenskraften genom att tyngre och längre lastbilar får möjlighet att använda dessa vägar. För att påskynda omställningen av lastbilsflottan vill vi också satsa på en utbyggnation av laddstolpar för lastbilar. Vi föreslår därför att ett nytt anslag, Laddstolpar för lastbilar, inrättas och tilldelas . Vi föreslår att medlen för stadsmiljöavtal ska minskas med eftersom den anslagna summan tidigare inte blivit fullt ianspråktagen av åtgärder. Detta indikerar att behovet inte är så stort som regeringen bedömer. Vi föreslår vidare en satsning med ytterligare 200 miljoner för att stärka infrastrukturen för cykling. Cykling har stor utvecklingspotential med goda miljö- klimat- och hälsoeffekter. Cykling måste på ett tydligare sätt ses som ett eget trafikslag och prioriteras högre i stadsplanering och vid infrastrukturinvesteringar. Det har visat sig att när så sker ökar också cyklingen markant. Terrorismen har slagit till åtskilliga gånger i . Mot bakgrund av det ökande hotet från terrorism finns det anledning att öka skyddet och tryggheten på olika samlingsplatser, däribland gågator, vägar, resecentrum, järnvägsstationer, hamnar och flygplatser. Flera terrorattentat i , inklusive det i , har skett i anslutning till transportsystemet, exempelvis på gator, järnvägsstationer, tunnelbane- och busstationer eller flygplatser. Väg- och transportsystemet bör stärkas och göras mer robust för att stå emot terrorattacker. I den överenskommelse om åtgärder mot terrorism som slöt med övriga allianspartier och regeringen berörs säkerheten i den offentliga miljön. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gavs i och med överenskommelsen ett uppdrag att samordna risk- och sårbarhetsarbete som bidrar till en ökad trygghet och säkerhet i den offentliga miljön. Det kan röra sig om platser där gångtrafikanter är utsatta, trygghet på arenor och andra konsertlokaler, men också mer generella frågor som samhällsplanering utifrån ett riskperspektiv. I uppdraget ingår att kartlägga luckor i ansvar, samla och sprida kunskap samt ge nationell vägledning för skyddsåtgärder. Arbetet ska göras i samverkan med de statliga myndigheter som i första hand berörs. En viktig aktör i detta arbete är kommunerna som bl.a. gör risk- och sårbarhetsanalyser. bör omgående, i samarbete med kommuner och landsting, arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror. Vi anser att ska avsättas för detta arbete, som bör inriktas på övervakningskameror och andra åtgärder som syftar till att stärka säkerheten på gator och järnvägsstationer. Vi föreslår vidare att det genomförs en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. Vi vill således inrätta ett nytt anslag Forskning om miljövänligt flyg, som tilldelas . Vi avvisar regeringens satsning på internationell tågtrafik och minskar därför anslaget för detta med . Vi avvisar även regeringens neddragning av sjöfartsstödet med . Regeringen väljer nu att gå fram med en sänkning av stödet , vilket vi ser som mycket olyckligt. Det skadar branschens tilltro till och det riskerar att hämma den positiva inflaggning vi sett , men det sker också i med kraftiga avgiftsökningar för handelssjöfarten. hämmas möjligheterna till överflyttning av gods till sjöfart, vilket står i strid med miljömålen. Det är viktigt att avgiftssystem och skatter styr mot klimatsmarta val. Investeringar i klimatsmart teknik måste löna sig för att fler aktörer ska göra dessa. Det finns möjlighet till miljörabatt för företag som gör sådana investeringar, men för många redare har miljörabatterna minskat jämfört med de miljörabatter som fanns tidigare. Detta är olyckligt. Incitamenten för redare att göra miljöinvesteringar måste stärkas och för detta ändamål föreslår vi att avsätts. Sammantaget föreslår vi således en ökning av anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med . När det gäller informationssamhället vill vi genomföra en utökad satsning på bredband med . Höga kostnader framstår som det största hindret för utbyggnaden av bredband och det är därför viktigt att ett stöd för utbyggnad av bredband finns även fortsättningsvis. Vi kan vidare konstatera att regeringen föreslår en minskning av anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning på . Av dessa flyttas till Myndigheten för digital förvaltning, med motiveringen att denna tagit över viss verksamhet. Dock återstår 2 miljoner som utgör finansiering av en förstärkning av anslaget till Myndigheten för digital förvaltning. Sammantaget innebär detta att medlen till tjänster för personer med funktionsnedsättning minskas med . motsätter sig denna minskning och vi vill därför anvisa mer än regeringen till anslaget 2:2. Regeringen föreslår också att kravet på tillhandahållande av kontanttjänster ska avskaffas på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Regeringen föreslår därför en minskning med på anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster. avvisar den besparingen. Enligt vår uppfattning bör kontanthantering även fortsättningsvis ingå i grundläggande betaltjänster. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2020 jämfört med regeringens förslag. Tabell 17 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Stärkt infrastruktur för cykling Ökad säkerhet vid järnvägsstationer Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftssäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Laddstolpar lastbilar (nytt anslag) Forskning miljövänligt flyg (nytt anslag) Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 22: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 45 (avsnitt 3.6.1). 2.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.18). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.18). 4.Riksdagen godkänner investeringsplanen för för 2020-2022 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.18). 5.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.19). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.19). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen för flygtrafikledning för 2020-2022 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.19). 8.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.6.1). 9.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt tabell 1.1. 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:2625 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:2697 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut laddinfrastrukturen för lastbilar och tillkännager detta för regeringen. 79.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka forskningen avseende miljövänligt flyg och tillkännager detta för regeringen. 86.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att i samarbete med kommuner och landsting arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3295 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om eftersök av vilt och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på elektrifiering av svenska vägar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompensera icke statliga flygplatser i för flygskatten och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Konverteringsstöd personbilar till el och förnybara drivmedel Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Uppföljning av regeringens resultatredovisning