bet · H601MJU7 · 2019-02-19 00:00:00 — Enligt kommittémotion 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 18 bör anta en handlingsplan för att fasa ut användning av kemiska bekämpningsmedel. Det krävs genomgripande förändringar för att komma bort från livsmedelsproduktionens kemikalieberoende, vilket förutsätter insatser för att utveckla och införa alternativ till kemisk bekämpning. Motionärerna anser att måste använda nationell reglering och styrmedel i större utsträckning för att minska användningen av bekämpningsmedel och att en handlingsplan bör antas med detta syfte. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2896 yrkande 11 att ansvaret för att pröva ansökningar om tillstånd att sälja och använda växtskyddsmedel ska ligga på i stället för Kemikalieinspektionen. Motionärerna anser att om prövar ansökningarna ger det bättre förutsättningar för en helhetsbedömning enligt intentionerna i växtskyddsförordningen. Yrkande 7 i motion 2018/19:1288 av m.fl. (SD) handlar om förenklad handläggning av nya kemikalier. Situationen med Kemikalieinspektionens handläggningstider har förbättrats men ansträngningarna bör fortgå, så att handläggningen när det gäller nya kemikalier förenklas ytterligare till förmån för olika intressen i samhället. Motion 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkande 8 handlar om ömsesidigt erkännande av andra medlemsländers godkännandeprocesser när det gäller bekämpningsmedel. Det är av stor vikt att tillämpar ett ömsesidigt erkännande och accepterar andra medlemsländers godkännandeprocesser. Tillgången till lämpliga växtskyddsmedel är viktig för att det svenska lantbruket ska kunna bibehållas och utvecklas. Även kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 18 och kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 12 tar upp ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. För att skapa mer långsiktighet och förutsägbarhet för livsmedelsproducenter anser motionärerna att regeringen bör verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. Hänsyn bör tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Yrkande 1 i motion 2018/19:1349 av (M) handlar om växtbekämpningsmedel vid odling av lök och bönor, och yrkande 2 handlar om att Kemikalieinspektionen vid beslut ska bedöma risk kontra nytta innan beslut fattas. behandling och kompletterande uppgifter Utfasning och hantering av bekämpningsmedel gav regeringen i uppdrag att analysera behovet av och möjligheten att begränsa den privata användningen av växtskyddsmedel. Kemikalieinspektionen överlämnade rapporten av icke-yrkesmässig användning av kemiska växtskyddsmedel i (rapport 4/17) till regeringen . De bestämmelser Kemikalieinspektionen planerar att genomföra innebär att bara växtskyddsmedel med mindre farliga egenskaper ska få godkännas för privat användning och utan krav på utbildning. Kemikalieinspektionens rapport har remitterats och är nu under beredning inom . Enligt uppgift från agerar regeringen för att minska användningen av kemiska växtskyddsmedel i privata trädgårdar och hem, och ett internt utredningsarbete pågår med målsättningen att förbjuda privat användning av kemiska växtskyddsmedel. Kemiska växtskyddsmedel är bekämpningsmedel som används för att skydda växter mot ogräs och skadedjur. Yrkesmässig användning av växtskyddsmedel är noggrant reglerad. Exempelvis har lantbrukare särskild utbildning i att handskas med ämnena. När det gäller den privata användningen är situationen annorlunda, och oaktsam användning kan även utsätta barn för de farliga ämnen som finns i medlen. överlämnade Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten sitt betänkande Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel (SOU 2017:102) till regeringen. Utredningen har analyserat behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön för att nå miljömålen. De föreslår bl.a. en skatt på kemiska växtskyddsmedel. Utredningen bedömer att det finns behov av kompletterande styrmedel för att minska miljö- och hälsoriskerna vid användningen av växtskyddsmedel och för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. En förändrad skatt på växtskyddsmedel kan vara ett sådant lämpligt kompletterande styrmedel. Betänkandet har remissbehandlats, och förslaget bereds i . ska även ha en nationell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel, som följer av och rådets direktiv /128/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. Nuvarande handlingsplan löpte ut , och en översyn pågår. har tagit fram ett förslag till reviderad handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2022. Målet med handlingsplanen är bl.a. att minska riskerna för miljö och hälsa och att halter av växtskyddsmedel i vatten ska vara nära noll. Förslaget till ny handlingsplan som gäller för perioden –2022 är överlämnat till regeringen, som sedan beslutar om den nya handlingsplanen och skickar den till kommissionen. Handlingsplanen är under beredning i . Regeringen gav 2010 i uppdrag att inrätta ett växtskyddsråd vars syfte var att sprida kunskap samt vara ett forum för dialog och kunskapsutbyte i frågor som rör växtskyddets betydelse för en hållbar och konkurrenskraftig växtodling. beslutade regeringen, inom ramen för den nationella livsmedelsstrategin, att skulle inrätta ett nytt råd för växtskyddsfrågor. Syftet med det nya rådet ska vara att skapa ett forum för bl.a. en fördjupad dialog mellan myndigheter och bransch- och intresseorganisationer, fördjupat kunskapsutbyte, framförhållning för brukarna, bättre utformning av hanteringsvillkor samt konsekvensanalyser. Rådet ska bidra till att skapa god tillgång till växtskyddsmetoder som effektivt kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och kan minimera riskerna och konsekvenserna för människors hälsa och miljön. har inrättat ett sekretariat i samverkan med Kemikalieinspektionen som ska planera och administrera rådets möten. Uppdraget löper och får för genomförandet. har tagit fram en handlingsplan för sitt arbete 2017–2019, och rådet ska bl.a. arbeta med att öka kunskapen hos såväl myndigheter som företag och andra intressenter samt utveckla strategier för att fasa ut kemiska växtskyddsmedel med oacceptabla effekter på hälsa och miljö samt introducera växtskyddsmedel med låg risk eller alternativa metoder och tekniker. När det gäller vilken myndighet som ska ha ansvaret för att pröva ansökningar om växtskyddsmedel framförde miljöminister vid debatten om interpellation 2015/16:689 Kemikalieinspektionen och växtskyddsmedlen att det är hennes bedömning att Kemikalieinspektionens prövning av godkännande av växtskyddsmedel uppfyller de krav som ställs i EU:s växtskyddsmedelsförordning och i myndighetens instruktion. Regeringens utgångspunkt är att alla myndigheter agerar i enlighet med sin instruktion. Regeringen följer upp och utvärderar myndigheters instruktioner löpande. Vidare anförde ministern att regeringen står fast vid att stötta den ordning som finns . Aktiva substanser hanteras på EU-nivå mot den gemensamma inre marknaden. Där gör man avvägningar och helhetsbedömningar. I medlemsstaterna är det en strikt myndighetsutövning som sker, och i denna följer Kemikalieinspektionen de instruktioner som finns. Enligt information från pågår det inget arbete när det gäller frågan om att ändra ansvarsförhållandet för prövning av ansökningar om växtskyddsmedel. Utskottet har behandlat frågan om ansvaret för att pröva ansökningar om växtskyddsmedel tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU7 Giftfri vardag. Utskottet såg vid det tillfället ingen anledning att ändra ansvarsförhållandena när det gäller prövning av ansökningar om växtskyddsmedel. När det gäller handläggning av kemikalier redovisas i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) att Kemikalieinspektionens anslag höjdes när det gäller prövningen av bekämpningsmedel för att öka takten i arbetet med handläggningen av ärenden. fattade myndigheten 69 beslut i ärenden om nya produktgodkännanden av växtskyddsmedel, vilket är en ökning jämfört med . Kemikalieinspektionen konstaterar att handläggningen är i balans, vilket man menar är ett resultat av en ny produktionsstyrning, en stärkt dialog med företag och branschföreträdare och förstärkta resurser till handläggningen. Kemikalieinspektionen redovisar i sin årsredovisning att den genomsnittliga kostnaden för prövningen av nya produktgodkännanden minskade . Enligt deras bedömning har den genomsnittliga kostnaden per ärende stabiliserats på rimliga och långsiktigt hållbara nivåer. Myndigheten har effektiviserat för prövningen av bekämpningsmedel med löpande dialoger med branschorganisationer inom växtskyddsmedelsområdet om tillståndsprövningens prioriteringar, resultat och förbättringsarbete, ändrade arbetssätt, styrning och värdeflödesanalyser. Växtskyddsmedel måste vara godkända för att få släppas ut på marknaden och användas i . Även när det gäller biocidprodukter är huvudregeln att produkten måste vara godkänd för att få släppas ut på marknaden och användas. Ansökan om godkännande av växtskyddsmedel och biocidprodukter prövas av Kemikalieinspektionen. Regler om godkännande finns i förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter. Gemensamt för dessa förordningar är att de bygger på försiktighetsprincipen och att en produkt bara får godkännas om det kan säkerställas att den inte innebär någon risk för människors hälsa och miljön. När det gäller både växtskyddsmedel och biocidprodukter är det möjligt att ansöka om ett s.k. ömsesidigt erkännande av ett godkännande som har meddelats av en annan medlemsstat. Det innebär att den som har fått en produkt godkänd i en medlemsstat kan ansöka om att få godkännandet erkänt i en annan medlemsstat. När det gäller biocidprodukter får varje berörd medlemsstat avslå en ansökan om ömsesidigt erkännande eller anpassa villkoren i ett produktgodkännande om det kan motiveras av bl.a. skyddet av miljön eller av människors, djurs eller växters hälsa och liv. Motsvarande regler gäller för växtskyddsmedel, men där gäller reglerna om ömsesidigt erkännande bara godkännanden som har beviljats av medlemsstaterna i samma zon (medlemsstaterna är indelade i tre zoner). En medlemsstat behöver inte erkänna ett produktgodkännande av ett växtskyddsmedel som har beslutats av en annan medlemsstat om den på grund av sina specifika miljö- eller jordbruksförhållanden har underbyggda skäl att anse att den aktuella produkten utgör en oacceptabel risk för människors eller djurs hälsa eller för miljön. Utskottet har behandlat frågor om ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel tidigare, och i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för anförde utskottet följande: Utskottet anser att det är angeläget att använda de möjligheter till ett förenklat förfarande som ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel innebär. Ömsesidigt erkännande minimerar onödig administration av ett enskilt erkännande för enskilda medlemsländers myndigheter. Det leder även till effektivare och mer förutsägbara processer, en bättre fungerande inre marknad och jämlika konkurrensvillkor mellan EU-länderna. Kommissionen ska göra en översyn av växtskyddsmedelslagstiftningen och bl.a. titta på hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar och särskilt medlemsstaternas tillämpning av villkor vid produktgodkännanden. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över den svenska tillämpningen av växtskyddsmedelslagstiftningen och göra det lättare för berörda myndigheter att tillämpa regelverket, framför allt när det gäller ömsesidigt erkännande, i syfte att harmonisera och effektivisera arbetet med godkännanden av växtskyddsmedel. I detta sammanhang är det även viktigt att hänsyn tas till hur andra EU-medlemsländer förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Vidare bör regeringen i samband med kommissionens översyn av EU-lagstiftningen verka för ett ändamålsenligt regelverk utan att göra avkall på skyddet för miljön och människors och djurs liv och hälsa. Detta bör ges regeringen till känna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat . Regeringen hänvisar i skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) att regeringen redan före tillkännagivande hade vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till området som tillkännagivandet avser. Regeringen lyfter som ett exempel att den förtydligade att arbete framöver ska syfta till att stödja prövningen av produktgodkännanden, bl.a. genom fördjupad dialog och kunskapsutbyte (se ovan). Rådet ska bidra till att skapa god tillgång till växtskyddsmetoder som effektivt kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och metoder som minimerar riskerna och konsekvenserna för människors hälsa och miljön. Vidare gav regeringen i uppdrag att, i samverkan med Kemikalieinspektionen, inrätta ett sekretariat för att planera och administrera rådets arbete. När det gäller tillgång till växtskyddsmedel konstateras i propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) att det behövs god tillgång till växtskyddsmedel, såväl biologiska och kemiska som alternativa metoder, för att jordbrukarna på ett effektivt sätt ska kunna hantera de växtskyddsproblem som uppkommer i odlingen. I propositionen uppmärksammas vidare att det finns ett antal faktorer som ligger bakom dagens brist på växtskyddsmedel. Till en del kan bristen härledas till att den norra zonen och av företagen kan uppfattas som en liten marknad. En annan faktor som spelar in är hur det tar för den ansvariga myndigheten att hantera ett produktgodkännande. För att effektivisera processen för produktgodkännanden har Kemikalieinspektionen bl.a. fått ett särskilt uppdrag att föreslå lösningar till förbättrad balans i ärendehandläggningen av växtskyddsmedel. Vidare höjdes anslaget med 2015 och ytterligare 2016. Dessa medel öronmärktes för just prövningen av bekämpningsmedelsärenden. Som nämns ovan har vidtagna åtgärder börjat ge effekt, och myndigheten har förbättrat ärendebalansen för växtskyddsmedel. Reglerna om ömsesidigt erkännande i förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden är viktiga. Lagstiftarens avsikt med reglerna om ömsesidigt erkännande är att detta ska vara en förenklad process där en produkt som är godkänd i ett medlemsland inom en zon ska kunna godkännas med ett förenklat förfarande i andra länder. I livsmedelsstrategin anförs att det är viktigt att EU-förordningen tillämpas på ett korrekt sätt i alla medlemsstater. Ett aktivt deltagande i zonsamarbetet kan innebära en snabbare och mer effektiv handläggning av ärenden om ömsesidigt erkännande. Enligt översynsklausulen till växtskyddsmedelsförordningen ska kommissionen lägga fram en rapport för och rådet bl.a. om hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar och särskilt om medlemsstaternas tillämpning av villkor vid produktgodkännande (artikel 36.3). Enligt information från har kommissionen beslutat att i samband med översynen även göra en genomgång, en s.k. fitness check, av hela växtskyddsmedelsförordningen och förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Genomgången beräknas vara klar under den första halvan av 2019. Av Kemikalieinspektionens årsredovisning framgår att myndigheten har deltagit i möten och arbetsgrupper på EU-nivå med syfte att harmonisera och effektivisera arbetet med tillståndsprövning av både växtskyddsmedel och biocidprodukter, bl.a. i styrgruppen för arbetet med växtskyddsmedel inom EU:s norra zon. Kemikalieinspektionen har även deltagit i expertgruppen Post Approval Issues, vars syfte är att omsätta växtskyddsmedelslagstiftningen i ett tillämpbart, samordnat och effektivt arbetssätt inom EU. Vidare framgår av årsredovisningen att Kemikalieinspektionen verkade för förenklingar inom ramen för den EU-gemensamma tillståndsprocessen för växtskyddsmedel. Inom ramen för gällande lagstiftning har myndigheten tagit fram ett konkret förenklingsförslag för prövning av miljörisker vid godkännanden av växtskyddsmedel. Bilaterala möten med behöriga myndigheter i alla länder i EU:s norra zon har genomförts för att nå samsyn om behov av förenklingar. För att förstå företagens behov och deras erfarenheter av den komplexa regulatoriska processen för växtskyddsmedel har Kemikalieinspektionen också haft möten med representanter från industrin för att öka kunskapen om hur den regulatoriska processen påverkar företagens möjligheter att utveckla nya effektiva växtskyddsmedel med lägre risk för hälsa och miljö. När det gäller grödor som odlas i liten omfattning och för begränsade användningsområden anför regeringen i livsmedelsstrategin att satsningar på att säkra tillgången till växtskyddsmedel och andra växtskyddsåtgärder för dessa är ytterst angelägna. Inom ramen för livsmedelsstrategin har regeringen gett i uppdrag att ge stöd för arbetet med att utveckla och säkra växtskyddsmedel, för ett hållbart växtskydd för grödor som odlas i liten omfattning eller som har mindre användningsområden. ska slutrapportera uppdraget och får –2019 för genomförandet. Vidare informerade landsbygdsminister i sitt svar på fråga 2016/17:223 om användning av växtskyddsmedel att regeringen satsade på ett projekt som () driver för att säkra tillgången till växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning samt för begränsade användningsområden, och till dessa hör bl.a. lökodlingen. Ministern framhöll att några av försöken ser ut att kunna bidra till att ge lökodlarna i fler verktyg för ogräsbekämpning. Enligt LRF tror man sig ha hittat minst ett nytt preparat som kommer att hjälpa till att klara lökodlingen, och eventuellt kan man söka godkännande för några fler . Utfasning och hantering av bekämpningsmedel Utskottet anser i likhet med regeringen att riskerna med växtskyddsmedel för människors hälsa och miljön behöver minska och att åtgärder krävs för att skydda framför allt vattenmiljön, pollinerande insekter och barn. Det är därför positivt att regeringen har påbörjat en intern utredning med målsättningen att förbjuda privat användning av växtskyddsmedel. Utskottet noterar även att Utredningen om skatt på tungmetaller och andra miljö- och hälsofarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten har föreslagit en skatt på kemiska bekämpningsmedel som ett styrmedel för att minska miljö- och hälsoriskerna vid användningen av växtskyddsmedel. Utskottet anser att rätt utformade skatter och andra ekonomiska verktyg har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att uppnå miljömålen och även verka substitutions- och innovationsdrivande. Med hänvisning till det pågående arbetet föreslår utskottet att motion 2018/19:669 (V) yrkande 18 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar även regeringens bedömning att Kemikalieinspektionens prövning av godkännanden av växtskyddsmedel uppfyller de krav som ställs i EU:s växtskyddsmedelsförordning och i regeringens instruktion. Utskottet ser därför ingen anledning att ändra ansvarsförhållandena när det gäller att pröva ansökningar om växtskyddsmedel. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:2896 (M) yrkande 11. Vidare noterar utskottet att Kemikalieinspektionens anslag har förstärkts bl.a. för att effektivisera prövningen av bekämpningsmedel. Myndigheten anger att handläggningen är i balans och att den genomsnittliga kostnaden per ärende har stabiliserats på rimliga och långsiktigt hållbara nivåer. Det är positivt att man nu kan börja se effekter av vidtagna åtgärder. Utskottet anser därmed att motion 2018/19:1288 (SD) yrkande 7 kan lämnas utan vidare åtgärd. Frågan om ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel har behandlats av utskottet . För att kunna ha en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion krävs god tillgång till växtskyddsmedel, såväl biologiska och kemiska som alternativa metoder. I detta sammanhang är det viktigt att godkännandeprocessen för växtskyddsmedel är effektiv och likvärdig eftersom det skapar en bättre fungerande inre marknad och jämlika konkurrensvillkor inom EU. Utskottet noterar att regeringen inom ramen för livsmedelsstrategin har gjort ett antal satsningar för att säkra tillgången till växtskyddsmedel. Ett nytt växtskyddsråd har inrättats som bl.a. ska stödja prövningen av produktgodkännanden. Medel har satsats på att utveckla och säkra växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning. Vidare håller kommissionen på att göra en översyn av växtskyddsmedelslagstiftningen och dess genomförande av bl.a. principen om ömsesidigt erkännande. Det är viktigt att regeringen arbetar för ett ändamålsenligt regelverk utan att göra avkall på skyddet för miljön och människors och djurs liv och hälsa. Utskottet välkomnar även Kemikalieinspektionens arbete med att förenkla och nå samsyn om godkännandeprocesser för växtskyddsmedel inom ramen för gällande bestämmelser och EU-samarbetet, samt den dialog som pågår med näringen för att förstå deras behov. Utskottets sammantagna bedömning är att det pågår arbete med att förbättra och effektivisera processen för godkännande av växtskyddsmedel. Utskottet anser därmed att motionerna 2018/19:1288 (SD) yrkande 8, 2018/19:1349 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2736 (KD) yrkande 18 och 2018/19:2896 (M) yrkande 12 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Reachförordningen, om att kemikalier kan hanteras på EU-nivå, den europeiska kemikalielagstiftningen och EU:s kandidatlista över farliga ämnen. Jämför reservation 20 (M) och 21 (SD) samt särskilt yttrande 2 (L). Enligt motion 2018/19:683 av (S) yrkande 2 måste EU:s kemikalielagstiftning, den s.k. Reachförordningen, moderniseras. bör ta initiativ till att skärpa Reachs regler inom framför allt hormonstörande ämnen, nanomaterial, kombinationseffekter, klassificering och märkning av kemiska produkter i varor. I motion 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att kemikalier i stor utsträckning kan hanteras på EU-nivå. Motionärerna, som motsätter sig EU:s överstatlighet, anser att kemikalier i stor utsträckning kan hanteras på EU-nivå, för att inte enskilda länder ska få konkurrensfördelar eller konkurrensnackdelar genom avvikande kemikalielagstiftning. m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2255 yrkande 26 i denna del att ett fritt från gifter bl.a. kräver en effektiv lagstiftning. Den europeiska kemikalielagstiftningen behöver skärpas, och särskild hänsyn bör tas till barns och ungas känslighet. Enligt kommittémotion 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 8 bör regeringen vara pådrivande i att fler farliga ämnen hamnar på EU:s kandidatlista över farliga ämnen. Det är viktigt att fortsätter verka för en enhetlig europeisk kemikaliepolitik som fokuserar på EU-lagstiftning snarare än svenska särkrav. Motionärerna anser att den nuvarande regeringen måste fortsätta det ambitiösa arbetet med att driva på inom EU för att öka takten när det gäller att begränsa användningen av eller fasa ut särskilt farliga ämnen. behandling och kompletterande uppgifter Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) framgår att satsningen på handlingsplanen för en giftfri vardag har gjort det möjligt för att öka antalet förslag på reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Den ökade satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har lett till att är det land näst efter som lämnar flest förslag på åtgärder för dessa ämnen.