bet · H601KrU14 · 2019-04-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om bl.a. formerna för uppdraget till radio och tv i allmänhetens tjänst, uppdragets innehåll, frågor om sponsring och nordiskt samarbete. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, C, KD) och ett särskilt yttrande (SD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppdrag till public service Finansiering av public service Det svenska språkets ställning Representation i programföretagens verksamhet 1.Uppdrag till public service, punkt 1 (SD) 2.Balansering av medlen på public service-kontot, punkt 3 (M) 3.Sänkt public service-avgift, punkt 4 (M, KD) 4.Sponsring av program, punkt 6 (M, KD) 5.Ägandeförhållanden, punkt 8 (SD) 6.Journalistiskt uppdrag, punkt 9 (C) 7.Nordiskt samarbete, punkt 10 (SD) 8.Representation i programföretagens verksamhet, punkt 12 (SD) Finansieringsform, punkt 5 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppdrag till public service 2018/19:1191 av och (båda M) yrkandena 1, 3 och 4, 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1692 av (M) och 2018/19:1749 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Kostnader för public service 2018/19:1749 av (M) yrkande 3. Balansering av medlen på public service-kontot 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 2 (M) 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 3 (M, KD) 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2966 av (SD) yrkande 1. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 4 (M, KD) 2018/19:872 av (M), 2018/19:1191 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:1690 av (M), 2018/19:1691 av (M), 2018/19:1693 av (M) och 2018/19:2966 av (SD) yrkande 2. 2018/19:401 av (SD) yrkandena 2–4, 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2966 av (SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) 2018/19:870 av (M), 2018/19:1694 av (M), 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 22 och 2018/19:2460 av (M). Reservation 6 (C) 2018/19:339 av (SD) yrkande 4 och 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 7 (SD) Det svenska språkets ställning 2018/19:1351 av (SD) yrkande 1. Representation i programföretagens verksamhet 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 8 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), Lawen Redar (S), (S), (M), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 34 yrkanden från allmänna motionstiden /19 som gäller formerna för uppdraget till radio och tv i allmänhetens tjänst, uppdragets innehåll, frågor om sponsring och nordiskt samarbete. Motionsförslagen finns i bilagan. De tre programföretagens verkställande direktörer informerade utskottet om sina respektive verksamheter : vid utskottets sammanträde , vid utskottets sammanträde och vid utskottets sammanträde . Nationella mål, författningar och regleringar inom medieområdet De riksdagsbeslutade målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald och massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). • lagen (2018:93) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst • radio och tv-lagen (2010:696) • lagen (1998:31) om standarder för sändning av radio- och tv-signaler. Nuvarande sändningstillstånd för (), () samt () avser perioden –. Programföretagens verksamhet ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Regeringen anför att det är särskilt viktigt att SR och SVT slår vakt om programområden som är betydelsefulla för allmänintresset. Regeringen fattar beslut om anslagsvillkor som reglerar programföretagens användning av de tilldelade avgiftsmedlen. Medelstilldelningen uppgår till totalt ca , varav SR tilldelas ca (), SVT ca () och UR ca () (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:97). Parlamentariska public service-kommittén (2016:06) fick i uppdrag att analysera villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst och föreslå nödvändiga förändringar för att skapa fortsatt goda förutsättningar för verksamheten. Kommitténs uppdrag var att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2016:111). fick kommittén tilläggsdirektiv som utvidgade uppdraget till att omfatta hur en ändamålsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst i ett nytt medielandskap kan utformas (dir. 2017:73). Bedömningar och förslag skulle med utgångspunkt i verksamhetens stora betydelse i av omvälvande medieutveckling syfta till att upprätthålla programföretagens integritet och oberoende. I delbetänkandet Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende (SOU 2017:79) redovisade kommittén uppdraget om finansieringssystemet och de delar av uppdraget som rörde hur verksamhetens oberoende kan stärkas. I slutbetänkandet Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (SOU 2018:50) redovisade kommittén uppdraget att föreslå en ändamålsenlig reglering i ett nytt medielandskap. Båda betänkandena remitterades och slutbetänkandet bereds i . behandlade proposition 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service om bl.a. ny finansieringsform för radio och tv i allmänhetens tjänst (bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Regeringen avser att lämna en proposition om nya villkor för public service 2020–2025. Andra utredningar inom medieområdet gav regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utreda vissa frågor på tryck- och yttrandefrihetens område (dir. 2018:51). Syftet med utredningen är att åstadkomma ett ändamålsenligt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten. Kommittén ska bl.a. analysera om program-företagens oberoende är tillräckligt garanterat genom nuvarande reglering i grundlag och i vanlig lag och annars överväga om oberoendet kan och bör stärkas ytterligare genom ändringar i grundlag. Kommittén ska också överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för radio och tv i allmänhetens tjänst som är oberoende av om sändningen eller tillhandahållandet sker genom tråd eller på annat sätt. Uppdraget ska redovisas (). har till uppgift att i bereda ärenden som rör grundlagarna. Regeringen har vidare tillsatt en utredning för att göra en översyn av radio- och tv-lagen (2010:696) för att bl.a. genomföra ändringar i de gemensamma europeiska reglerna i det s.k. AV-direktivet. Utredningens direktiv omfattar också frågor kopplade till det förslag som branschorganisationen presenterat om ett utökat medieetiskt självregleringssystem (dir. 2018:55). Uppdraget ska redovisas (). Uppdrag till public service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om formerna för uppdraget till public service och dess innehållsuppdrag med hänvisning till pågående arbete med att formulera sändningstillstånd för programföretagen –2025. Jämför reservation 1 (SD). och (båda M) yrkar i motion 2018/19:1191 att grundförutsättningarna för public service, dvs. dess oberoende och självständighet, bör säkerställas (yrkande 1) och att public service-uppdraget som sådant bör renodlas (yrkande 3). Motionärerna anför att det i begreppet public service ryms att verksamheten bedrivs självständigt i förhållande till politiska, kommersiella och andra intressen i samhället. Vidare menar motionärerna att public service-uppdragets fokus bör ligga på samhällsprogram snarare än stora underhållningssatsningar. I samma motion yrkande 4 vill motionärerna att regeringen ska sträva efter att formulera programföretagens uppdrag på ett sätt som inte begränsar dem till specifika tekniska distributionskanaler. Motionärerna anför att t.ex. webbtjänster bör räknas in i uppdraget. I motion 2018/19:1749 vill (M) yrkande 1 ha en bättre granskning av public service. Motionären anför att public service ska vara opolitiskt och ge samhällsinformation på ett säkert och opartiskt sätt. Motionären menar att allt fler upplever att så inte sker och att förtroendet för programföretagen urholkas. I samma motion yrkande 2 anförs att regeringen bör se över vilka verksamheter som ska ligga inom public services uppdrag. Motionären menar att en grundlig utredning bör göras av public services sätt att arbeta och förmedla samhällsinformation. (M) yrkar i motion 2018/19:1692 på att sändningstillståndet för bör granskas för att tydliggöra vad programföretagets roll inom public service är och hur den ska brukas. m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:1642 yrkande 1 att regeringen bör tillsätta en större utredning för en modernisering av public service som system. Motionärerna menar att systemet behöver reformeras för att uppnå en högre trovärdighet, bl.a. utifrån förändringar i mediekonsumtionen men också utifrån vikande förtroendesiffror bland allt fler grupper. Utskottet vill understryka att det finns en bred politisk enighet om public services centrala betydelse för vårt demokratiska samhälle. Utskottet vill åter betona att en verksamhet, som med god kvalitet utför granskning av samhällets makthavare, speglar förhållanden i hela landet samt bedriver en omfattande barn-, folkbildnings- och kulturverksamhet, bidrar till välinformerade och nyfikna medborgare. Detta utgör i sig en nödvändig bas i en välfungerande demokrati (bet. 2018/19:KrU2). Utskottet konstaterar att fokus i uppdraget till Parlamentariska public service-kommittén var frågor som följer av medieutvecklingen, dvs. hur uppdraget ska ges, vilka tjänster som ska erbjudas och hur utbudet ska nå ut till hela befolkningen (dir. 2017:73). Utskottet noterar också att kommittén drog slutsatsen att det framför allt är det förändrade sätt på vilket publiken tar del av innehåll och den ökade internationella konkurrensen som innebär stora utmaningar för programföretagen att uppfylla sina innehållsuppdrag (SOU 2018:50). Utskottet noterar särskilt att utgångspunkten för kommitténs förslag är principen om public service som en demokratisk angelägenhet för alla och att uppdragets utformning har en central betydelse för public services legitimitet. Utskottet har i sammanhanget tagit del av kommitténs förslag om bl.a. användning och utveckling av olika distributionsplattformar och säkerhetsfrågornas betydelse vid användning av digitala tjänster. Kommittén betonade också public services folkbildande uppdrag och att de tre programföretagen bör fortsätta sitt arbete inom medie- och informationskunnighet. Utskottet har gjort bedömningen att lagen (2018:93) om finansiering av radio- och tv i allmänhetens tjänst som trädde i kraft , bidrar till att främja programföretagens oberoende. Public service-avgiften avser nu enbart programverksamhet och inte administration av avgiften. beslut om medelstilldelning avser hela tillståndsperioden istället för årliga beslut. Även beslutet att den som är verksam som riksdagsledamot inte får vara styrelseledamot i förvaltningsstiftelsen, bidrar till att värna programföretagens integritet. Utskottet menar att dessa förändringar sammantaget bidrar till att stärka systemets legitimitet (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr 2017/18:24), se även avsnitten Finansiering av public service och Ägandeförhållanden. Utskottet noterar vidare att regeringen aviserat en proposition – Nya villkor för public service 2020–2025. Utskottet finner därför inga skäl att föregå propositionen och arbetet med att utarbeta nästa sändningstillstånd för perioden –2025. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:1191 (M) yrkandena 1, 3 och 4, 2018/19:1642 (SD) yrkande 1, 2018/19:1692 (M) och 2018/19:1749 (M) yrkandena 1 och 2. Finansiering av public service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om public services ekonomi, finansieringsformer och avgiftens storlek med hänvisning till bestämmelser i lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst som trädde i kraft samt till pågående arbete. Jämför reservation 2 (M) och 3 (M, KD) samt det särskilda yttrandet (SD). (M) anför i motion 2018/19:1749 yrkande 3 att regeringen bör se över ekonomin för public service. Motionären ställer frågan om man kan sänka kostnaderna för public service genom att t.ex. halvera antalet kanaler, se över ekonomin och förtydliga public services uppdrag. m.fl. (M) anför i motion 2018/19:2862 yrkande 15 att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att tillgångarna på public service-kontot balanseras samt justeras automatiskt. Motionärerna menar att nuvarande finansieringsmodell innebär att det finns en möjlighet att ett överskott byggs upp på public service-kontot om intäkterna överstiger den medelstilldelning som anges i sändningstillståndet. I samma motion yrkande 17 anför motionärerna att de medel som frigörs när Radiotjänst i (Rikab) läggs ned bör användas för att sänka avgiften för avgiftsbetalarna. m.fl. (KD) har ett likalydande förslag i motion 2018/19:2904 yrkande 11. m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:1642 yrkande 3 att saklighet och opartiskhet inom public service behöver säkras innan en ny skatt kan införas och vinna folklig förankring och legitimitet. (SD) anför i motion 2018/19:2966 yrkande 1 att public service ska finansieras inom statsbudgeten och inte genom skatt. Motionären menar att ingen annan verksamhet har frikort när det kommer till finansiering och att public service måste prövas gentemot alla andra samhällsnyttiga verksamheter. trädde lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst i kraft (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Detta innebär bl.a. att tidigare radio- och tv-avgift har ersatts med en individuell public service-avgift. Utgångspunkten är att programföretagen (), () och () även i fortsättningen ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet. Public service-avgiften ska betalas av den som är obegränsat skattskyldig, har fyllt och har en beskattningsbar förvärvsinkomst. ansvarar för att ta in avgiften. beslutade om lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Det tidigare finansieringssystemets legitimitet hade urholkats på grund av medieområdets tekniska omvandling, vilket motiverade att systemet med en radio- och tv-avgift baserad på tv-innehav frångicks. Public service är en demokratisk kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare, oavsett om utbudet konsumeras eller inte. Därför är det viktigt att alla medborgare bidrar till finansieringen av public service och att programföretagen förvaltar uppdraget och medlen på ett sådant sätt att utbudet verkligen blir till radio- och tv-sändningar i allmänhetens tjänst. Avgiftens storlek bör ses över inför tillståndsperioden för att säkerställa att avgiftsmedlen varken över- eller understiger den medelstilldelning som beslutar för programföretagen (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). uppgår medelstilldelningen till totalt (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:97). beräknar den individuella avgiften till maximalt per individ . Utskottet kan konstatera att avvecklingen av Rikab kommer att innebära minskade kostnader för programföretagen. Den parlamentariska public service-kommittén drog i sitt slutbetänkande slutsatsen att bolagen bör få behålla de medel som avsätts för Rikabs verksamhet. Det skulle enligt kommittén innebära att SR, SVT och UR förstärks med 50–, 90–respektive 7–. Medlen ska i så fall täcka vad kommittén menade är nödvändiga investeringar för att öka kvaliteten och säkerheten när det gäller programföretagens program och tekniska tjänster i bl.a. onlinemiljön och då särskilt SVT:s program. SR uppges ha ökade kostnader för den kompletterande verksamhet som bedrivs i Berwaldhallen. Kommittén föreslår ett utökat lokalt uppdrag. UR har dessutom ökat sina ambitioner inom bl.a. medie- och informationskunnighet (SOU 2018:50). Kommitténs förslag bereds i . delar fortfarande regeringens bedömning att intäkterna från public service-avgiften i så hög grad som möjligt bör följa tilldelningen av medel till programföretagen. Avgiften bör justeras om det blir för stora skillnader mellan hur mycket medel som kommer in i systemet i relation till beslut om medelstilldelning till programföretagen. Mot bakgrund av bl.a. pågående arbete finner utskottet ingen anledning att tillstyrka motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:1642 (SD) yrkande 3, 2018/19:1749 (M) yrkande 3, 2018/19:2862 (M) yrkandena 15 och 17, 2018/19:2904 (KD) yrkande 11 och 2018/19:2966 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sponsring av program, med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 4 (M, KD). m.fl. (M) anför i motion 2018/19:2862 yrkande 16 att sponsring för () kraftigt bör begränsas i kommande sändningstillstånd. Motionärerna menar att det blir otydligt för tittarna när sponsring får förekomma i sändningar av 20 evenemang medan man i andra program täcker över varumärken på kläder m.m. m.fl. (KD) vill i motion 2018/19:2904 yrkande 12 att regeringen ser över möjligheterna till sponsring i SVT i kommande sändningstillstånd. Bestämmelser om sponsring finns i 7 kap. radio- och tv-lagen (2010:696). Här regleras att program som huvudsakligen handlar om nyheter inte får sponsras. Likaså finns bestämmelser om att sponsrade program inte får påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på det redaktionella oberoendet hos leverantören av medietjänsten. Här regleras även när sponsringsmeddelanden får visas. Villkor för reklam, sponsring och produktplacering specificeras ytterligare i 17–21 §§ sändningstillståndet för 2014–2019. I 18 § anges att SVT inte får sända sådana sponsrade program där sponsorsbidraget direkt tillfaller SVT. Sponsringen får ta plats i samband med sportevenemang och arrangemang inom ramen för Europeiska radiounionen (EBU) eller arrangemang av liknande betydelse om det är en utsändning av en allmän sammankomst eller offentlig tillställning där SVT är arrangör och programmet direktsänds till flera länder. Sponsring får enligt tillståndet förekomma i samband med högst 20 evenemang . Sändningstillståndet definierar även indirekt sponsring. Med sådan avses program som framställs i samarbete med någon som har bidrag från utomstående för sin del av produktionen eller där SVT köpt visningsrätter till ett material med bidrag från utomstående alternativt om programmet har framställts inom ramen för åtaganden gentemot EBU med bidrag från utomstående. Vid indirekt sponsrade program ska sträng restriktivitet gälla för de produktioner som vänder sig till barn . får företag, som har som sin huvudsakliga verksamhet att tillhandahålla spel och som har nödvändig licens enligt spellagen (2018:1138) sponsra ett program i en tv-sändning, sökbar text-tv eller beställ-tv (7 kap. 2 b § radio- och tv-lagen). I 15 kap. 5 § spellagen regleras att licenshavare som ingår avtal om sponsring ska säkerställa att logotyper samt namn på spelprodukter eller speltjänster inte förekommer på produkter som är avsedda att användas av personer . Utskottet noterar att Parlamentariska public service-kommittén i sina tilläggs-direktiv bl.a. fick i uppdrag att bedöma hur public services ansvar och oberoende påverkas när relationen till olika former av kommersiell verksamhet förändras (dir. 2017:73). Kommittén instämde i den rådande ståndpunkten att sponsring utgör ett undantag från den i övrigt icke-kommersiella verksamheten, vilket i grunden innebär att bolagen bör vara restriktiva i användningen av sponsring (SOU 2018:50). Kommittén bedömde att inga förändringar bör göras av sändningstillstånden när det gäller SR:s och SVT:s möjligheter att sända sponsrade program men att SVT bör sträva efter att minska publikens exponering för sponsorsskyltar. Bolagen bör också värna sin integritet gentemot kommersiella intressen genom att redovisa sponsringsverksamheten på ett öppet och transparent sätt. Frågan bereds i . Utskottet följer utvecklingen av spelreklamen i stort utifrån lagtextens formulering om måttfullhet och vill därför understryka att det kan finnas risker för att spelande normaliseras när spelreklam dyker upp kring och i sändningar av folkkära program. I sammanhanget noterar utskottet att SVT skärpt hållningen när det gäller sponsring från spelbolag. kommer spelbolag inte att kunna vara sponsorer för . SVT har också aviserat att de kommer att se över hur de ytterligare kan skärpa regelverket kring sponsring av sportevenemang. Utskottet kommer att fortsätta att noga följa frågan om sponsring. Mot bakgrund av det arbete som pågår i med att utforma förslag om sändningstillstånd för programföretagen –2025 finner utskottet ingen anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:2862 (M) yrkande 16 och 2018/19:2904 (KD) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konkurrensförhållanden för public services verksamhet gentemot andra medieaktörer med hänvisning till pågående arbete. (M) yrkar i motion 2018/19:872 att sändningstillståndet för () bör ses över för att främja konkurrensen inom den svenska mediebranschen. Motionären anför bl.a. att gränsen för vad som är nyheter från dagspress och vad som är tv har blivit suddigare i och med den digitala tekniken. I motion 2018/19:1690 yrkar (M) att regeringen bör göra en översyn av användandet av SVT:s licenspengar. Motionären menar att () och använder sina resurser för att direkt konkurrera med privata medieföretag på sociala medier och andra onlineplattformar för text- och bildbaserad journalistik, tv och interaktivitet med publiken. I motion 2018/19:1191 yrkande 2 anför och (båda M) att public service inte bör konkurrera med kommersiella aktörer. Motionärerna menar att programföretagen inte konkurrerar på samma villkor som de kommersiella aktörerna då de inte är lika beroende av kommersiella intäkter. I motion 2018/19:1691 yrkar (M) att regeringen bör se över införandet av ett separat regelverk för programföretagens affärer med onlinetjänster. Motionären menar att SVT:s nyhetsrapportering på Facebook konkurrensmässigt ligger i en gråzon mot övriga aktörer. Motionären har ett liknande yrkande i motion 2018/19:1693 om att public services möjlighet att använda licenspengar till att konkurrera ut traditionella medier på plattformar som inte omfattas av sändningstillståndet bör ses över. (SD) anför i motion 2018/19:2966 yrkande 2 att public service inte ska konkurrera med privata aktörer. Motionären menar att det inte är rimligt att skattebetalarnas pengar läggs på medieproduktioner som redan tillgängliggörs på marknaden eller skulle produceras utan medverkan från public service. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att överväga en förändring som gör det möjligt för programföretagen att inom ramen för nuvarande reglering få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Regeringen bedömer i sin skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Regeringen refererar till att den parlamentariska public service-kommittén föreslagit att tillståndsvillkoren i huvudsak ska uppfyllas i marknätet men att ett visst tillgodoräknande ska kunna göras för verksamhet som bedrivs på internet (SOU 2018:50). Betänkandet bereds i .