bet · H701UU3 · 2019-11-15 00:00:00 — Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Utskottet föreslår att godkänner Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Utskottet föreslår också att avslår samtliga motioner. I betänkandet finns en reservation (SD, C, KD, L) och fyra särskilda yttranden (M, C, V, L). Proposition 2018/19:156 Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Fem yrkanden i fyra följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (SD, C, KD, L) 1.Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (M) 2.Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (C) 3.Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (V) 4.Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete godkänner avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2018/19:156 och avslår motionerna 2019/20:148 av m.fl. (KD), 2019/20:262 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:301 av m.fl. (L) och 2019/20:364 av m.fl. (SD). Reservation (SD, C, KD, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (KD), (S), (L), (MP), (C), (S), (SD), (SD), (SD) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2018/19:156 Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. inkom en faktapromemoria till om rådsbeslut om undertecknande av avtalet mellan och som hänvisades till utrikesutskottet. Kabinettssekreterare föredrog propositionen för utskottet . Denna proposition överensstämmer i huvudsak med propositionen Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och republiken , å andra sidan (prop. 2017/18:285) som överlämnades till och återkallades . Mindre uppdateringar har gjorts. Utskottet gjorde i betänkande 2015/16:UU15 ett tillkännagivande till regeringen som omfattade det som utskottet anförde om . Regeringen återrapporterade om tillkännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) under utgiftsområde 5 som utskottet behandlade i betänkande 2019/20:UU1. Europeiska utrikestjänsten och Europeiska kommissionen inledde 2014 förhandlingar om ett avtal om politisk dialog och samarbete med . Detta skedde med utgångspunkt i ett bemyndigande av Europeiska unionens råd. Förhandlingarna slutfördes , och avtalstexten paraferades . Avtalet undertecknades sedan av parterna , och beslutade att godkänna avtalet. Avtalet ratificerades då också av . Avtalet om politisk dialog och samarbete (Political Dialogue and Cooperation Agreement, PDCA) utgör ett s.k. blandat avtal, dvs. ett avtal där både EU och medlemsstaterna är avtalsparter tillsammans med . Parterna ska godkänna avtalet i enlighet med sina respektive interna krav och förfaranden. Avtalet träder i kraft i efter den dag då parterna har utbytt anmälningar om att de har slutfört de interna rättsliga förfaranden som krävs. tillämpas avtalet provisoriskt mellan och , med några undantag avseende penningtvätt, samarbete om sjötransport och samarbete om geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter. Av propositionen framgår att 25 av EU:s 28 medlemsländer, samt , har ratificerat avtalet. De som återstår utöver är och . Avtalet i svensk lydelse finns som bilaga till propositionen. I propositionen föreslår regeringen att godkänner avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Genom avtalet upprättas ett ramverk för förbindelserna mellan och . Syftet med avtalet är att konsolidera redan existerande relationer med samt att skapa ett instrument som underlättar för EU att stödja reformprocesser i landet och främja europeiska värderingar och intressen. Avtalet ger möjlighet till samarbeten och dialog på en rad olika områden, bl.a. vad gäller demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, utvecklingssamarbete, jämställdhet och handel. I avtalet betonar parterna särskilt vikten av att respektera de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna, de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen samt att de ska samarbeta och följa internationella regler i fråga om nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete Utskottets förslag i korthet bifaller proposition 2018/19:156 och avslår motionerna. Därmed godkänner avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Jämför reservationen (SD, C, KD, L) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). Avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU, dess medlemsstater och utgör enligt regeringen en bekräftelse på EU:s åtagande att stödja en förändrings- och moderniseringsprocess i och lägger fast de principer och villkor som det framtida samarbetet mellan och kommer att grundas på. Regeringen framhåller att EU har en etablerad politisk relation med som innefattar besöksutbyten och regelbundna politiska konsultationer. Därtill är en av de viktigaste biståndsgivarna i . Avtalet innebär att EU:s relationer med förs in under en samlad ram. Inom denna ram har EU också kunnat etablera en årlig dialog om de mänskliga rättigheterna med , tillsammans med flera andra politiska dialoger. I propositionen framför regeringen att parterna i avtalet bekräftar sitt engagemang för ett starkt och effektivt multilateralt system och en fullständig respekt för och efterlevnad av folkrätten samt syftena med och principerna i . Avtalet innehåller bestämmelser om grundvalarna för relationerna mellan EU, dess medlemsstater och såsom respekt för demokrati, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. I avtalet betonar parterna även vikten av att de ska samarbeta och följa internationella regler i fråga om nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Avtalet reglerar samarbete genom politisk dialog, inklusive dialog om mänskliga rättigheter, annan sektoriell dialog och handel samt handelsrelaterat samarbete. Regeringens bedömning är att avtalets syfte och principer ligger i linje med målen för engagemang i och att avtalet stärker EU:s och möjligheter att främja en demokratisk utveckling och värna om mänskliga rättigheter i . I propositionen framhåller regeringen att kommer att fortsätta att verka för att dessa värden värnas i genomförandet av avtalet och att civilsamhällets deltagande i genomförandet säkerställs. Avtalet bedöms inte medföra några statsfinansiella konsekvenser för . Regeringen gör sammantaget bedömningen att avtalet är av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . I kommittémotion 2019/20:364 av m.fl. (SD) anför motionärerna att propositionen bör avslås, bl.a. mot bakgrund av att det saknas tillräckliga garantier för att avtalet kommer att leda till en förbättrad situation när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och ökad öppenhet. I kommittémotion 2019/20:148 av m.fl. (KD) vill motionärerna avslå propositionen då de inte anser att den innehåller tillräckligt tydliga krav på reformer och respekt för mänskliga rättigheter. Även i kommittémotion 2019/20:301 av m.fl. (L) vill motionärerna att propositionen ska avslås eftersom det tilltänkta avtalet saknar skarpa målformuleringar när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. I kommittémotion 2019/20:262 av m.fl. (C) vill motionärerna att propositionen ska avslås (yrkande 1). Vidare anser de att regeringen ska driva på den demokratiska utvecklingen i och i regionen och att avtalet i stället bör ratificeras när den demokratiska utvecklingen går åt rätt håll (yrkande 2). har haft diplomatiska förbindelser med . I regeringens deklaration vid utrikespolitiska debatt i underströks att en återupprättad bilateral dialog med var en viktig komponent i regeringens engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter och reformer i landet. undertecknade och en avsiktsförklaring om bilateralt samarbete och politisk dialog. Den politiska dialogen mellan och innefattar bl.a. mänskliga rättigheter inklusive hbtq-frågor och jämställdhet, ekonomi, investeringar, högre utbildning och forskning, miljö och klimat samt kultur. fattade regeringen även beslut om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med för åren 2016–2020. EU och har diplomatiska relationer . har mottagit humanitärt stöd och bistånd från EU och EU har, till skillnad från , upprätthållit de diplomatiska och ekonomiska relationerna med under . antog EU en s.k. gemensam ståndpunkt om relationerna till . frystes relationerna mellan och efter att en stor grupp oppositionella greps och fängslades i landet. Dialogen återupptogs igen 2008, och EU har en fullvärdig delegation i landet. Alla EU:s medlemsstater har bilaterala diplomatiska förbindelser med , och ett flertal av EU:s medlemsländer har ingått bilaterala avtal och avsiktsförklaringar för att utveckla de bilaterala relationerna med . Den gemensamma ståndpunkt som EU antog 1996 om tappade successivt sin relevans i takt med att EU:s medlemsländer började utveckla sina bilaterala relationer med . Ståndpunkten upphävdes i samband med undertecknandet av avtalet om politisk dialog och samarbete. När det gäller situationen i framgår av om de mänskliga rättigheterna i från att är en enpartistat utan fria och demokratiska val och att de medborgerliga och politiska rättigheterna är fortsatt kringskurna. Av rapporten framgår vidare att oliktänkande utsätts för godtyckliga frihetsberövanden och trakasserier av polis och säkerhetstjänst, att aktivister hindras från att resa och att det fortsatt finns politiska fångar. Det finns betydande hinder i fråga om mänskliga rättigheter när det gäller yttrandefrihet och organisering av civilsamhället. Spridande av s.k. ”kontrarevolutionär” information är straffbart. De flesta tryckta medier och alla etermedier är statliga. Medlemskap i oberoende och av staten icke godkända organisationer, fackföreningar och politiska partier är förbjudet. Det förekommer att möten och sammankomster bland oppositionella förhindras av säkerhetstjänsten, och oberoende civilsamhällesorganisationer tvingas ofta verka med oklar juridisk status eftersom de inte tillåts registrera sig. Rapporten konstaterar att det har vuxit fram nya civilsamhällesaktörer såsom journalister och bloggare, tankesmedjor, akademiker, entreprenörer och konstnärer, framför allt då tillgången till internet har ökat. Dessa aktörer söker större autonomi och en bredare samhällsdebatt. tog emot två av FN:s särskilda rapportörer: för människohandel respektive för mänskliga rättigheter och internationell solidaritet. Genomförandet av det program för ekonomiska reformer som antogs under tid som president har gått långsamt och kantats av byråkratiska hinder med begränsade framsteg som följd. Programmets syfte var att effektivisera den statliga sektorn, dra ned på statens utgifter och öka landets produktivitet och tillväxt, men levnadsstandarden för majoriteten av kubanerna har enligt propositionen inte förbättrats. Utskottet konstaterar att både EU och dess medlemsstater har relationer med och att den gemensamma ståndpunkt som EU antog 1996 successivt tappade sin relevans när EU:s medlemsländer började utveckla sina bilaterala relationer med , som beskrivs ovan. Avtalet mellan och innebär att EU:s relationer med förs in under en samlad ram och lägger fast de principer och villkor som det framtida samarbetet mellan och kommer att grundas på. Avtalet innehåller en årlig dialog om de mänskliga rättigheterna, och parterna bekräftar sitt engagemang för ett starkt och effektivt multilateralt system och en fullständig respekt för och efterlevnad av folkrätten samt syftena med och principerna i . Respekt för demokrati, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen anges som grundvalar för relationerna. Vid kabinettssekreterarens föredragning för utskottet framkom att avtalet inte innebär några nya åtaganden vad gäller bistånd eller handelsförmåner. Utskottet noterar att beslut om att inleda förhandlingar om avtalet fattades i Europeiska unionens råd och att ett skriftligt samråd med ägde rum inför beslutet. inkom en faktapromemoria till om rådsbeslut om undertecknande av avtalet som hänvisades till utrikesutskottet. Rådsbeslutet om undertecknandet av avtalet fattades efter skriftligt samråd med . Liberalerna och anmälde avvikande meningar vid det skriftliga samrådet. Utskottet noterar att en process har pågått i för att ta fram en ny konstitution. Konstitutionen bekräftar att landet ska vara en enpartistat och understryker att det socialistiska systemet är oåterkalleligt. Konstitutionen innehåller även bl.a. element för maktdecentralisering, ett juridiskt erkännande av det ekonomiska reformprogrammet samt skrivningar om privat äganderätt och utländska investeringar. Utskottet konstaterar att de reformer som har genomfört huvudsakligen har varit ekonomiska medan de demokratiska reformerna ännu anstår, och utskottet framhåller att det är helt nödvändigt att politiska reformer genomförs i syfte att demokratisera . I tillägg till beskrivningen av situationen för de mänskliga rättigheterna ovan noterar utskottet att 2008 undertecknade FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR) samt FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR). Utskottet beklagar att ännu inte har ratificerat konventionerna och framhåller att EU bör driva på för att detta görs . Mot bakgrund av beskrivningen tidigare i betänkandet av situationen för demokrati och mänskliga rättigheter i understryker utskottet att det är angeläget att främjande av demokrati och mänskliga rättigheter är vägledande för och EU:s relationer med . Utskottet framhåller att detta första avtal om politisk dialog och samarbete mellan EU, dess medlemsstater och inte bör ses som en belöning utan att trycket på den kubanska regeringen för att främja demokrati och mänskliga rättigheter måste upprätthållas. Utskottet anser att avtalets syfte och principer ligger i linje med målen för engagemang i och vill lyfta fram att demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer måste vara centrala i och EU:s relationer med även när avtalet är färdigförhandlat och har ratificerats. I den fortsatta processen är det därför ytterst angeläget att visar ökad respekt för de mänskliga rättigheterna och att representanter från civilsamhällesorganisationer blir delaktiga. Vidare bör det enligt utskottet tydligt definieras hur dessa organisationer och övriga civilsamhället ska involveras i genomförandet av avtalet i syfte att oppositionella och andra som har varit förtryckta ska få ett drägligare liv i . För att detta ska kunna ske måste människors tillgång till information, inte minst via internet, möjliggöras. Utskottet framhåller därför vikten av att med kraft fortsätter att verka för att främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter blir centralt i genomförandet av avtalet, att de instrument som finns inom ramen för avtalet för att främja principerna och följa upp avtalet används fullt ut samt att civilsamhällets aktiva deltagande i genomförandet av avtalet säkerställs. Av propositionen framgår att främst relationerna till och har präglat den kubanska utrikespolitiken och att har varit viktigaste bundsförvant. Genom medlemskapet i Alternativa Bolivariana de las Américas () har relationerna till , , och intensifierats. EU etablerade en internationell kontaktgrupp (ICG), där bl.a. ingår, i syfte att bidra till en politisk, fredlig och demokratisk lösning på krisen i . Utskottet konstaterar att har lett en förhandlingsprocess och att denna har suspenderats. Utskottet understryker, liksom EU och ICG, att hela det internationella samfundet behöver samarbeta för att bidra till en fredlig, demokratisk lösning av krisen, och utskottet vill framhålla att samtliga parter som har inflytande över situationen i , inklusive , måste verka för en återgång till förhandlingar med en fredlig, demokratisk lösning som mål. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet proposition 2018/19:156 och avstyrker motionerna 2019/20:148, 2019/20:262, 2019/20:301 och 2019/20:364. Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (SD, C, KD, L) av (C), (KD), (L), (C), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2019/20:148 av m.fl. (KD), 2019/20:262 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:301 av m.fl. (L) och 2019/20:364 av m.fl. (SD) samt avslår proposition 2018/19:156 och motion 2019/20:262 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi anser att inte bör ratificera avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Vi anser därför att bör avslå propositionen. Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (M) (M), (M) och (M) anför: mening är att utrikespolitik ska utgå ifrån svenska intressen. I arbetet med att tillvarata dessa intressen ska våra gemensamma värderingar om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, den liberala rättsstaten samt marknadsekonomi alltid vara vägledande. Dessa värderingar kräver inga enskilda strategier, utan ska genomsyra all svensk utrikespolitik. är ett frihandelsvänligt parti som tror att handel och företagande ytterst bidrar till demokrati och pluralism. Politisk dialog och handel ger effektivare påverkansmöjligheter än isolering och bojkotter. resa från fattigdom till välstånd grundlades när vi införde näringsfrihet och öppnade upp vårt land mot omvärlden. Vägen ur fattigdom går via ekonomisk tillväxt och handel. är en auktoritärt styrd kommunistdiktatur där få förändringar i positiv riktning avseende demokrati och mänskliga rättigheter skett . Uppenbart är att sådana förändringar inte sker av sig självt, och därför vill vi ge avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan, en chans att fungera. Avtalet innebär en möjlighet för EU att ha ett gemensamt och strukturerat förhållningssätt till demokratiska utveckling som snarare har gått bakåt än framåt. Genom avtalet kan vara en aktiv part i dialogen om mänskliga rättigheter och på så sätt bidra till demokratiseringsprocessen i . Vi vill se mer riktade insatser för stöd till oppositionella och i förhållande till regimen oliktänkande för att ge dem bättre möjligheter att vara en del i förändringsarbetet i . Större delen av avtalet mellan och har tillämpats provisoriskt , eftersom EU har exklusiv kompetens vad gäller handel. Avtalet tillämpas dock fullt ut först efter det att alla EU-länder har ratificerat detsamma, vilket 25 medlemsländer har gjort. Om röstar nej till avtalet faller detsamma. Avtalet mellan och är ett instrument som är alltför värdefullt för att avhända sig. Utan detta avtal finns inga formella förutsättningar för EU att vara drivande i demokratiska utveckling. Alternativet till detta avtal är inget avtal alls, och att isolera drabbar lokalbefolkningen på ett än värre sätt. som vi är tillmötesgående och villiga att godkänna avtalet är det av största vikt att vi är uppmärksamma och noga följer upp efterlevnaden av avtalet. Vi anser att det är ytterst angeläget med en ambitiös kontroll och transparent uppföljning av avtalet. De hållpunkter som anges i avtalet är alltför sparsamma för att fungera i praktiken. Vi vill se fler hållpunkter än de som anges i avtalet. EU måste förutsättningslöst fortlöpande kunna kontrollera utvecklingen av bl.a. mänskliga rättigheter i . Det är också av stor betydelse att det i det vidare arbetet med uppföljning av avtalet sätts upp en tydlig åtgärdslista och tidsplan för densamma. Vid alltför uppenbara avvikelser i dess efterlevnad ska EU förbehålla sig rätten att säga upp avtalet med . Vi anser att en avstämning och utvärdering av avtalet bör göras senast från dess fulla ikraftträdande. Om väsentliga framsteg och förbättringar då inte har fullgjorts anser vi att regeringen ska initiera att avtalet sägs upp från EU:s sida. Särskild vikt vid denna bedömning ska då läggas vid hur de mänskliga rättigheterna har hanterats och hur civilsamhället och oppositionella har involverats i demokratiseringsprocessen. Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (C) (C) och (C) anför: EU undertecknade det nu aktuella avtalet mellan och 2016, förhandlande. Ett av syftena med avtalet är att EU ska bekräfta sitt åtagande att stödja en förändrings- och moderniseringsprocess i . Avtalsförhandlingarna inleddes när det fanns tecken på och förhoppningar om politiska och ekonomiska reformer och en mer demokratisk utveckling. Sedan avtalet undertecknades har i stället utvecklats i en helt annan riktning, och det bekräftades i samband med antagandet av den nya konstitutionen som publicerades och trädde i kraft efter en kubansk folkomröstning . Av konstitutionen framgår att internationella avtal bara gäller om de är tillämpliga och förenliga med konstitutionen. Konstitutionen slår fast som överordnad kraft i samhället, och staten och det socialistsystem som är inskrivet anges som oåterkalleligt. Avtalets text om respekt för demokrati, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen ges en tydlig kubansk tolkning i den konstitution som antogs . och EU:s förhoppningar från tiden då förhandlingarna inleddes har fått ett tydligt negativt svar. Till detta kommer den negativa utveckling som vi ser i regionen. Inte minst är roll i det som händer i ett övertydligt exempel på det som anger i den nya konstitutionen i fråga om sitt internationella arbete. Det är mot denna bakgrund vi anser att avtalet inte bör ratificeras förrän vi faktiskt ser att den demokratiska utvecklingen verkligen förändras och civilsamhällets utrymme vidgas, politiska partier tillåts, mötesfriheten är verklig och de styrande kan kritiseras i öppen debatt. Genom att yrka avslag på propositionen vill vi sätta tryck på såväl den som Europeiska kommissionen att driva på den demokratiska utvecklingen i och i regionen. Godkännande av avtal om politisk dialog och samarbete (V) (V) anför: Jag har inget att invända mot utskottets beslut men vill i tillägg till detta tydliggöra några ställningstaganden. Få latinamerikanska länder får så mycket uppmärksamhet i som . Utvecklingen i är inte entydig, stora sociala framsteg har uppnåtts som brotten mot de medborgerliga rättigheterna är omfattande. Den negativa betydelsen av blockad mot kan inte överskattas. syns tecken på reformer när det kommer till den ekonomiska politiken, men få signaler kommer om grundläggande förändringar av landets politiska system. uppfyller inte de nödvändiga krav som måste ställas på en demokrati, och brotten mot de mänskliga rättigheterna fortsätter. Yttrande-, press- och mötesfriheten är kraftigt begränsad. Det saknas möjligheter att bilda och organisera sig i fria och oberoende fackföreningar. önskar se en demokratisering och en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i . En sådan process måste formas av det kubanska folket. Detta bör även innefatta stärkt stöd från till det civila samhället i . har sociala framsteg gjorts i . lever i flera hänseenden upp till de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som ryms inom FN:s konvention för mänskliga rättigheter.