bet · H601FöU9 · 2019-03-28 00:00:00 — I inriktningspropositionen beskrev regeringen att utvecklingen i närområdet går i negativ riktning, och mot denna bakgrund lyfte man fram ett antal förslag som Försvarsberedningen lämnat. Bland dessa fanns bl.a. förslaget om mer kvalificerade hemvärnsförband. I propositionen anfördes att hemvärnsförbandens lokala förankring och rekrytering är viktig för försvarets folkförankring och att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna utgör en stor och viktig del av arméstridskrafterna. Förbanden har hög tillgänglighet, stor numerär och stor geografisk spridning. Regeringen tillskrev därför förbanden en central betydelse för försvaret av det svenska territoriet, inklusive skyddet av flyg- och marinstridskrafternas bas-områden samt kritisk infrastruktur och viktigare skyddsobjekt. När det gällde hemvärnets beredskaps- och tillgänglighetskrav bedömde regeringen att hemvärnsförbanden skulle kunna verka med huvuddelen samt med mindre delar . Regeringen framhöll att hemvärnet även i fredstid snabbt skulle kunna lösa ålagda uppgifter inklusive stöd till samhället vid kris. Därmed skulle hemvärnsförbanden med delar kunna vara tillgängliga även utan särskilt beslut om aktivering, t.ex. för vissa bevakningsuppgifter eller stöd till samhället. Vidare framhölls att hemvärnsgruppen på skulle utökas personellt för att bl.a. medge en högre övningsförmåga på ön och att hemvärnsförbanden skulle få en utökad förmåga genom att fyra granatkastarplutoner och bataljonsledningsförmåga tillförs. I betänkande 2016/17:FöU6 anförde försvarsutskottet att hemvärnsförbandens lokala förankring och rekrytering är av stor betydelse för försvarets folkförankring. Utskottet ansåg att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna inte bara utgjorde en stor och viktig del av armé-stridskrafterna utan med sin höga tillgänglighet, sin numerär och sin geografiska spridning även hade en central betydelse och bidrog på ett värdefullt sätt till vissa bevakningsuppgifter och stöd till samhället. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det var naturligt att det försvarspolitiska inriktningsbeslutet framhöll att utvecklingen bör gå mot mer kvalificerade hemvärnsförband. Regeringen hade redovisat för att hemvärns-förbanden utvecklats i enlighet med och regeringens beslut. Utskottet lade stor vikt vid att hemvärnet skulle fortsätta att utvecklas till alltmer kvalificerade förband, och bedömde att det inte fanns skäl att vidta ytterligare åtgärder. I budgetpropositionen bedömer regeringen att hemvärnsförbanden har dels löst sina nationella beredskapsuppgifter, t.ex. under övningen , dels lämnat ett omfattande stöd till det övriga samhället. Under övades ca 7 000 hemvärnssoldater, och ett antal av dessa löste skarpa bevaknings-uppgifter. bestod hemvärnsförbanden av 21 695 personer, jämfört med 21 687 (under båda åren var fördelningen män och kvinnor). Enligt resultatredovisningen i budgetpropositionen har samtliga 40 hemvärnsbataljoner genomfört både krigsförbandsövningar och ytterligare 86 övningar i syfte att öva särskilda moment. Utskottet vill alltjämt framhålla att hemvärnet med sin höga tillgänglighet, sin numerär och sin geografiska spridning har en central betydelse och bidrar på ett värdefullt sätt till det svenska totalförsvaret. Hemvärnet utgör en stor och viktig del av arméstridskrafterna. Hemvärnsförbandens lokala förankring och rekrytering bidrar dessutom till folkförankringen. Mot denna bakgrund har utskottet vid upprepade tillfällen bedömt det som naturligt att det försvarspolitiska inriktningsbeslutet framhåller att utvecklingen bör gå mot mer kvalificerade hemvärnsförband. Regeringen har redovisat för att hemvärnsförbanden utvecklats i enlighet med beslut för den innevarande försvarsinrikt-ningsperioden. Utskottet ser positivt på resultaten av hemvärnsförbandens verksamhet då de både löst sina nationella beredskapsuppgifter, gett ett omfattande stöd till det övriga samhället och stärkt sin förmåga genom omfattande övningsverksamhet. Utskottet bedömer att hemvärnet kommer att fortsätta att utvecklas till alltmer kvalificerade förband även under den kommande försvarsinriktningsperioden men ser inte skäl att vidta ytterligare åtgärder eller att föregripa det kommande försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Utskottet avstyrker därför samtliga motioner om hemvärnet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av Prio-systemet. Jämför reservation 14 (SD). I motion 2018/19:766 av m.fl. (SD) anförs i yrkande 13 att en oberoende översyn av Priosystemet skulle kunna lyfta fram vad som måste förbättras. Prio har kritiserats för att vara både tungrott och långsamt. Om det är lämpligt att ersätta Prio med ett nytt system bör åtgärder vidtas enligt motionärerna eftersom rapportering och statistik möjliggör styrning och ledningsbeslut. anser motionärerna att det är viktigt att administrativ rapportering inte blir alltför tidskrävande. Bakgrund och tidigare behandling När det gäller generella frågor om it-system inom den svenska statsförvaltningen har detta behandlats i inom statsförvaltningen (RiR 2011:4). iakttagelser i rapporten pekade bl.a. på att flera myndigheter har en decentraliserad och fragmenterad it-verksamhet eller it-organisation. Organisationsstrukturen och stora mängder egenutvecklade system innebär enligt rapporten svårigheter i fråga om styrning, uppföljning och övergripande integration av it-verksamheten. När regeringen behandlade rapporten (skr. 2010/11:138) konstaterades, med anledning av it-projektens budgetpåverkan, att huvudregeln i den svenska förvaltningsmodellen är att varje myndighet ansvarar gentemot regeringen för helheten i sitt uppdrag. Regeringen framhöll därför att det inte är regeringens uppgift att styra hur varje myndighet internt fördelar sina medel för skilda verksamheter. Med denna utgångspunkt konstaterade regeringen ändå att it-projekt tar en stor andel av myndigheternas medel i anspråk, och att det därför finns ett övergripande behov av att dessa projekt genomförs på ett effektivt sätt. När det gäller Priosystemet har Statskontoret på regeringens uppdrag genomfört ett flertal granskningar av Försvarsmaktens införande av det integrerade ekonomi- och resursledningssystemet. En slutrapport lämnades till regeringen (2010:14). Därefter har Statskontoret även behandlat frågor som kopplats till användningen av Priosystemet i andra rapporter (2013:14, 2014:15 och 2015:11). Även () har genomfört granskningar som behandlat frågor med beröringspunkter till Prio. I rapporten styrning av försvaret (2013:57) belyser ESV vissa frågor som berör Prio. I den tidigare rapporten av Försvarsmaktens interna styrning och kontroll (2010:28) bedömde ESV att det omfattande arbetet med att införa det integrerade ekonomi- och resursledningssystemet Prio skulle ha stor betydelse för den interna styrningen och kontrollen. ESV bedömde att förutsättningarna för att hålla samman planering och uppföljning skulle förbättras med Prio helt på plats. pekade ESV på utmaningen att Priosystemet bygger på den organisation och de processer som fastlades av Försvarsmakten och att det skulle ta tid och även vara kostsamt att förändra denna grundkonstruktion. I utredningen för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88) föreslogs att en arbetsgrupp skulle inrättas under ledning för att inrikta Försvarsmaktens och systemstöd. Systemstödet är kritiskt för den militära verksamheten och därmed för krigsförbandens operativa förmåga. Prio är en viktig förutsättning för myndigheternas möjlighet att utföra sina uppgifter. Därför ansåg utredaren att det fanns behov av att systemets vidare utveckling följdes av Regerings-kansliet. I betänkande 2016/17:FöU6 menade utskottet att införandet av ett ekonomi- och resursledningssystem var av stor betydelse för Försvarsmaktens interna styrning och kontroll. Utskottet konstaterade att det fanns ett omfattande underlag där man kan följa införandet av Prio. Utskottet förutsatte att regeringen skulle använda dessa erfarenheter i den fortsatta uppföljningen av införandet av Prio för att på så sätt säkerställa att de stora investeringar som gjorts togs till vara på bästa sätt. Utskottet har tidigare beskrivit införandet av ett ekonomi- och resursledningssystem som något med stor betydelse för Försvarsmaktens interna styrning och kontroll. Utskottet har konstaterat att det finns ett omfattande underlag där man kan följa införandet av Priosystemet. Utskottet förutsätter att regeringen använder dessa erfarenheter för att säkerställa att de stora investeringar som gjorts tas till vara på bästa sätt. Utskottet har inte funnit någon anledning att ändra sin uppfattning i frågan och avstyrker därför motionsyrkandet om Prio. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om återintegration av ett taktiskt radiosystem (). Jämför reservation 15 (SD). I motion 2018/19:766 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för att återintegrera ett taktiskt radiosystem () och skapa ett eget Länk 16-liknande nät. är de svenska Gripenplanen utrustade med Natos Länk 16, vilket enligt motionärerna gör oss beroende av och amerikansk kryptering (yrkande 23). I budgetpropositionen under avsnittet om väsentliga säkerhetsintressen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 6) redovisade regeringen att det för vissa områden är betydelsefullt att upprätthålla en nationell integritet och självständighet i förhållande till andra stater. Enligt regeringen borde exempelvis kunna skydda de system och delsystem där effekten av yttre påverkan, såsom störning, avlyssning och falsksignalering, ger stora negativa effekter för totalförsvarets sammantagna förmåga. Mot denna bakgrund bedömde regeringen att även integritetskritiska delar av lednings-systemområdet, såsom sensorer, telekrig och krypto, bör vara ett för väsentligt säkerhetsintresse. Regeringen avsåg att fortsätta att analysera hur säkerhetsintressen bäst tillgodoses. När utskottet behandlade frågor inom området ansåg inte utskottet att det fanns skäl att kräva ytterligare åtgärder (bet. 2017/18:FöU3). Försvarsmakten beslutade om interoperabilitet för ledningssystem 2004 (HKV 09100:73873) med inriktningen att ledningssystem-utvecklingen skulle harmoniseras med motsvarande utveckling inom EU och Nato/PfP (Partnership for Peace). Nationella särlösningar skulle därför inte behållas eller skapas, såvida det inte finns särskilda skäl. Försvarsmaktens ledningssystem skulle enligt beslutet utformas och inriktas så att interoperabilitetskraven, enligt de av antagna partnerskapsmålen, uppnås. Av beslutet framkommer bl.a. att Länk 16 implementeras där behov finns att möta ett närtida och medellångt behov av interoperabilitet. Utskottet kan konstatera att regeringen har bedömt att krypto utgör en integritetskritisk del av ledningssystemområdet. Försvarsmakten grundade det tidigare beslutet att implementera Länk 16 på behovet av att kunna möta krav på interoperabilitet. Utskottet kan dessutom konstatera att Försvarsmakten i samband med materielsystemuppgraderingar av JAS 39 C/D bygger vidare på system som ger den interoperabilitet som myndigheten bedömt som nödvändig. Utskottet finner inte skäl att göra någon annan bedömning. Försvarsmaktens avvägningar ligger därmed till grund för hur delförmågor utvecklas och beställs när det gäller Gripensystemet. Utskottet vill mot bakgrund av vad som anförts i budgetbetänkandet dessutom påminna om vikten av att Försvarsmakten tar ansvar för att prioritera materielbeställningar inom det beräknade anslaget för att investeringsplanen ska ge en översikt över materielobjektens förväntade utfall . Utskottet framhöll i budgetbetänkandet att Försvarsmakten måste lämna förslag till en inriktning för att prioritera materielbeställningar inom de ekonomiska ramarna med utgångspunkt i hur de kan bidra till största möjliga operativa förmåga. Utskottet vidhåller den uppfattningen. Utskottet anser att möjligheter att bedöma utvecklingen i förhållande till de politiska målen då kan stärkas, vilket inte ett riksdagsbeslut om vilket radiosystem eller vilken kryptering som bör användas bedöms bidra till. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda frågan om en fristående myndighet för tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Jämför reservation 16 (V). I motion 2018/19:1761 av m.fl. (V) anför motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att undersöka förutsättningarna för en fristående myndighet för tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret (yrkande 1). Bakgrund och tidigare behandling Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över generalläkarfunktionen inom Försvarsmakten och lämna förslag om en effektiv och rationell tillsyn när det gäller miljö- och hälsoskydd, hälso- och sjukvård m.m. inom försvarets område. Utredaren skulle bl.a. analysera om tillsynsfunktionen alltjämt bör vara organisatoriskt inordnad i Försvarsmakten, föreslå vilket eller vilka organ som i annat fall bör utöva tillsynen, analysera vilka sakområden och vilka myndigheter tillsynen bör avse, analysera den författningsreglering som är relevant för tillsynen, bedöma om det finns brister i tillsynen och om tillsynen är effektiv och rättssäker samt lämna de förslag som analyserna leder till (dir. 2014:129). Utredningen, som tog namnet Utredningen om översyn av general-läkarfunktionen, överlämnade betänkandet Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret (SOU 2015:79). I proposition 2016/17:144 föreslog regeringen ett antal lagändringar i syfte att förtydliga och utvidga generalläkarens tillsynsansvar. Regeringen föreslog även att tillsynsfunktionens benämning ska vara försvarsinspektören för hälsa och miljö i stället för generalläkaren. I djurskyddslagen (1988:534) föreslogs t.ex. att de nuvarande undantagen för djur som används inom Försvarsmakten begränsas. På så sätt omfattas djuren av delar av den offentliga kontrollen, och den tillsynsansvariga får möjlighet att – med vissa undantag – ingripa mot Försvarsmakten. Regeringens förslag innebar vidare att det i patientsäkerhetslagen (2010:659) och smittskyddslagen (2004:168) ska regleras att hälso- och sjukvården och smittskyddet inom Försvarsmakten och står under tillsyn av försvarsinspektören för hälsa och miljö. Regeringen gjorde bedömningen att tillsynsfunktionen även i fortsättningen skulle vara organisatoriskt inordnad i Försvarsmakten. Åtgärder föreslogs för att förstärka tillsynsfunktionens självständighet. Försvarsinspektörens tillsyn över hälso- och sjukvården skulle även omfatta , vilket uttryckligen skulle framgå av patientsäkerhetslagen enligt förslagen. antog på förslag av utskottet regeringens förslag till ändringar genom att bifalla samtliga punkter i propositionen (bet. 2016/17:FöU11 och rskr. 2016/17:314). Efter att frågan hade utretts om en effektiv och rationell tillsyn när det gäller miljö- och hälsoskydd, hälso- och sjukvård m.m. inom försvarets område antog , som framgår av redovisningen ovan, regeringens förslag till ändringar inom området. Utskottet ser inga skäl för att ompröva det beslutet och avstyrker motionsyrkandet. Översyn av systemet med adjutanter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av systemet med adjutanter. Jämför reservation 17 (V). I motion 2018/19:224 av m.fl. (V) anför motionärerna i yrkande 4 att det bör göras en översyn av hela systemet med adjutanter. Motionärerna föreslår att översynen bör omfatta såväl finansiering som funktion. Bakgrund och tidigare behandling I förarbetena till den nu gällande regeringsformen (prop. 1973:90 s. 174) anges att statschefen inte ska ha några formella uppgifter i förhållande till Försvarsmakten. Försvarsmakten sorterar under regeringen, och statschefen är varken reellt eller formellt högsta befälhavare. fördes i förarbetena fram att statschefen borde tillförsäkras ställning som ”försvarets främsta företrädare”. Däremot bedömdes det inte vara nödvändigt med någon grundlagsbestämmelse om att statschefen är Försvarsmaktens främsta företrädare eftersom det följer av att han eller hon är rikets främsta representant. För att en statschef ska kunna fullgöra sina uppgifter som symbol också för rikets försvarskrafter bör statschefen enligt förarbetena tilldelas försvarets högsta militära grad av regeringen. Kungen har tolv adjutanter, som tjänstgör en månad i taget. Adjutanterna medverkar vid genomförandet av kungens program. Tolv adjutanter alternerar även i tjänsten hos kronprinsessan . har två adjutanter. Adjutanterna ingår inte i kungens stab utan är anställda vid . Försvarsmakten bekostar således lönerna för adjutanterna, medan merkostnaderna (resor, mat och boende) bekostas av kungliga hov- och slottsstaten. Frågan om adjutanternas finansiering och funktion har beretts tidigare av utskottet i betänkandena /16:FöU8 och 2017/18:FöU6. I betänkande 2015/16:FöU8 underströk utskottet att man i likhet med tidigare och i likhet med vad regeringen gjorde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) ansåg att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet utgick från att regeringen skulle säkerställa att ökningen av den operativa förmågan inte skulle påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten de facto har att hantera. Utskottet hade inte något att invända mot att Försvarsmakten stöder statschefen i uppgiften som symbol bl.a. för landets försvarskrafter. I budgetbeslutet anvisade anslagen inom utgiftsområde 6 enligt utskottets förslag och med de anslagsvillkor utskottet angett (bet. 2018/19:FöU1, rskr. 2018/19:89). När det gäller anslagsändamålen underströk utskottet att dessa bör utformas så att det blir tydligt vilken verksamhet anslaget ska finansiera. För förbandsanslaget bedömde utskottet att avsteg från full kostnadstäckning måste bedömas på ett sådant sätt att anslaget 1:1 inte används för att finansiera verksamhet som inte ryms inom ramen för det anslagsändamål som beslutat om. I likhet utgår utskottet från att regeringen säkerställer att ökningen av den operativa förmågan inte påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten de facto har att hantera. Utskottet har inte heller något att invända mot att Försvarsmakten stöder statschefen i uppgiften som symbol bl.a. för landets försvarskrafter. Utskottet utgår vidare från att regeringen i enlighet med vad utskottet anfört om full kostnadstäckning i budgetbetänkandet gör nödvändiga bedömningar för att anslaget 1:1 endast ska användas för att finansiera verksamhet som ryms inom ramen för det anslagsändamål som beslutat om. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om Försvarsmaktens dykeri- och navalmedicinska centrum. (M) anför i motion 2018/19:1254 att man bör överväga att komplettera Försvarsmaktens dykeri- och navalmedicinska centrum (FMDNC) med fysiologisk forskningskompetens (yrkande 1). Motionären anser även att regeringen bör göra en översyn av hur marinens dykcentrum i större utsträckning kan nyttjas av andra myndigheter (yrkande 2). Bakgrund och tidigare behandling har Försvarsmakten och en överenskommelse om att nyttja FMDNC:s resurser inom utbildning och utveckling. är FMDNC ett där utveckling, forskning, dykerimedicin och utbildning finns inom en och samma organisation med anpassade infrastrukturella lösningar. FMDNC har en unik ställning och kompetens inom provning av olika dyksystem och tar emot tillverkare och forskare från andra länder som genomför tester i anläggningen. Laboratoriet stöder också polisen vid utredningar av dykolyckor. Försvarsmakten ser det som naturligt att FMDNC kan nyttjas av andra myndigheter och organisationer och har redovisat att det finns fem uppdrag som utgör grund för att utveckla verksamheten. Utskottet delar bedömningen att det är naturligt att FMDNC nyttjas av andra myndigheter och organisationer och välkomnar de uppdrag som utgör grund för att fortsätta utveckla verksamheten. Utskottet ser inte skäl att vidta ytterligare åtgärder och avstyrker motionsyrkandena. , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 18–20, 22 och 24 samt 2018/19:912 av (M), 2018/19:1177 av Boriana m.fl. (M), 2018/19:1278 av (M), 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 20 och 22 samt 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 5. Vi anser att det successivt bör sättas upp sju brigader samt ytterligare förband för respektive , och vi vill även återupprätta en taktisk ledningsnivå genom att upprätta fördelningsstaber inom respektive militärregion i syfte att kunna leda en eller flera brigader och fördelningsförband. Vi menar även att ett antal förstärkningsförband successivt bör sätts upp som fördelningsresurser. När det gäller marinstridskrafterna anser vi att Försvarsmakten ska vidmakthålla Marinbas syd och hamnen i samt utveckla en Marinbas väst och en hamn i . Vi bedömer att behöver ytterligare flygflottiljer för att få fem flygflottiljer med vardera två divisioner och 200 stridsflygplan och att ledningscentraler och andra för angriparen högvärdiga mål ska ha tillgång till bergrum eller skyddas på annat sätt. Bakgrunden till det senare är att vi endast ser spridning och redundans som kompletterande skyddsmetoder. Strategiskt viktiga strukturer ska dessutom omgärdas med sekretess. Detta bör ge regeringen till känna. , punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 18–20, 22 och 24, 2018/19:912 av (M), 2018/19:1177 av Boriana m.fl. (M), 2018/19:1278 av (M) och 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 20 och 22. Jag anser att förbands- och utbildningsstrukturen i Försvarsmakten ska vara så lokal som möjligt och ha sin utgångspunkt i geografiska platser som är strategiskt viktiga för totalförsvaret. Regeringen bör verka för detta. Jag menar att detta bidrar till att rekryteringsbasen ökar och folkförankringen stärks. Därför bör ställa sig bakom det som anförs om försvarsmaktsorganisationen i reservationen och tillkännage detta för regeringen. , punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 20 och 22 samt 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 18–20, 22 och 24, 2018/19:912 av (M), 2018/19:1177 av Boriana m.fl. (M), 2018/19:1278 av (M) och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 5. Jag anser att flygstridskrafter är oundgängliga för att försvara och anser att Försvarsmakten bör sätta upp åtta stridsflygdivisioner där huvudflygbaserna skulle vara , , och . Det begränsade antalet flygbaser är en svaghet. Jag anser att de är för sårbara, och för att skapa ett rimligt skydd mot hot krävs kvalificerade långräckviddiga luftvärnssystem, möjligheter att sprida flygplanen på många baser och ett väl fungerande skydd på marken. Jag anser därför att basorganisationen bör förstärkas med inriktningen att varje flygdivision får ett spritt basområde med flera start- och landningsmöjligheter. Sammantaget vill jag se minst en tredubbling av flygvapnets basorganisation. Detta bör ge regeringen till känna. , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2032 av m.fl. (L) och 2018/19:1995 av (S). Jag anser att är vår mest strategiska landsända. Motiven för att försvara är flera, och ön är minst lika viktig för en potentiell angripare som vill göra anspråk på .