bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Motionärerna anser att digitaliseringen har en nyckelroll och att det är viktigt att digitaliseringen främst används till att effektivisera och inte till ökad informationsinhämtning eller byråkrati. Regeringen bör därför ge berörda myndigheter i uppdrag att återkomma med en intern digitaliseringsstrategi i syfte att effektivisera hanteringen av främst små och medelstora företag (yrkande 1). Motionärerna framhåller även att i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att etablera en innovationsscout för innovationssamarbete i . Motionärerna är kritiska mot detta och anser att regeringen i regleringsbrevet för 2019 bör ge myndigheten i uppdrag att avbryta det pågående innovationssamarbetet med (yrkande 4). I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) framhålls att är ett av världens bästa länder på innovation men tyvärr inte fullt lika framgångsrikt på att kommersialisera innovationer. Det totala innovationssystemet omsätter mycket offentliga medel, och motionärerna anför därför att det behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att tydliggöra nyttan och göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat (yrkande 2). Motionärerna framhåller även vikten av att forskningsinstituten medverkar till att forskning och utveckling (FoU) inom näringslivet ökar bl.a. genom att tillsammans med industrin och universiteten vara sammanhållande för strategiska teknikområden. Motionärerna anser att de statliga forskningsinstituten bör ges tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar för industrins små och medelstora företag (yrkande 9). I motion 2018/19:231 av (KD) anförs att kommunernas uppgift bör vara att kartlägga behovet av stödinsatser och hur man på bästa sätt kan underlätta för företagen att etableras och vidareutvecklas. Motionären föreslår att regeringen utreder förutsättningarna för samtliga kommuner att genomföra ett näringslivsbokslut, med vilket man bör få en god överblick av hur behovet ser ut och vilka satsningar som gjorts inom kommunen. I kommittémotion 2018/19:2045 av m.fl. (L) anges att företagandet är både ett uttryck för individens möjlighet att förverkliga sina drömmar och en grundförutsättning för det gemensamma samhällsbygget. I motionen föreslås ett flertal åtgärder för att främja företagandet, bl.a. behöver skatterna för företagare sänkas, trygghetssystemen för företagare förbättras, insatser mot ekonomisk brottslighet genomföras samt det statliga riskkapitalet ses över (yrkande 1). I motion 2018/19:663 av (MP) anför motionären att behöver öka småföretagandet och minska segregationen. I detta arbete spelar det lokala företagsklimatet roll. Motionären menar att lokala företagslotsar kan vara viktiga för att underlätta för den som startar eller driver ett litet företag. bör därför tillkännage för regeringen att den nationellt bör främja lokala företagslotsar. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör utforma politiken så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential (bet. 2017/18:NU16). Utskottet konstaterade i betänkandet vari tillkännagivandet föreslogs att regeringen tagit fram en nyindustrialiseringsstrategi med syfte att ta fasta på den strukturomvandling som pågår. Utskottet delade regeringens uppfattning att det är betydelsefullt att underlätta strukturskiften för den befintliga industrin för att ska kunna behålla en stark industri. framhöll utskottet att det var viktigt att underlätta utvecklingen av den befintliga industrin och nyetablering i nya branscher, vilket utskottet inte ansåg att regeringen tar sig an till fullo i sin strategi. För att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential ansåg utskottet att det krävs att politiken tillhandhåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar. Med grundläggande och nödvändiga förutsättningar avsåg utskottet insatser för ett stärkt näringslivsklimat, minskad skatteadministration och regelförenklingar samt fungerande transporter och infrastruktur. Detta kan bl.a. inkludera åtgärder för att göra det enklare för företag att växa och anställa och minska tiden som går åt till skatteadministration, men även att öka takten i regelförenklingsarbetet och säkerställa fungerande transporter för både gods och människor. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Vidare tillkännagav för regeringen att den bör tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter (bet. 2017/18:NU12). Utskottet ansåg att det är viktigt att statliga stöd till företag bidrar till ökad tillväxt och är samhällsekonomiskt lönsamma. Då stora belopp avsätts för insatser på området bör ordentliga underlag och effektutvärderingar ligga till grund för beslut, så att inte några möjligheter missas på områden där medlen skulle kunna göra större nytta för innovation och entreprenörskap. Utskottet framhöll vikten av att de medel som fördelas genom verksamhet, och vid följs upp och effektutvärderas. Enligt utskottets uppfattning bör stöden utvärderas utifrån samhällsnytta, och de stöd som inte bidrar till samhällsnyttan bör avvecklas. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse där det anges att och Liberalerna accepterar en regering bestående av Socialdemokraterna och . Vidare anges att de partier som slutit överenskommelsen är överens om ett budgetsamarbete samt ett samarbete som begränsas av de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. Samarbetet gäller budgetår för budgetår, så länge som partierna är överens om dess fortsättning, med inriktningen att samarbetet ska löpa hela mandatperioden. Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Under rubriken , företagande och hållbarhet anges bl.a. att regeringens strategiska samverkansprogram med näringslivet ska byggas vidare och att det nationella innovationsrådet under ledning av statsministern och med deltagande av berörda statsråd ska fortsätta sitt arbete (punkt 12). Vidare ska det göras en exportsatsning för fler jobb i hela landet. Den befintliga exportstrategin ska utvecklas med fokus på hållbarhet (punkt 13). Därtill ska det vidtas åtgärder för att fler ska kunna bli företagare samt för en gynnsam beskattning av växande företag (punkt 16). Av den sakpolitiska överenskommelsen som nämnts ovan framgår att det nationella innovationsråd som statsministern är ordförande för och som regeringen beslutade att inrätta ska fortsätta sitt arbete. Ytterligare statsråd kan utifrån behov medverka vid enskilda möten. har en rådgivande funktion och ska tillföra nya perspektiv på frågor av betydelse för innovationsklimatet och svensk konkurrenskraft på både kort och lång sikt. har identifierat tre områden som centrala för att lösa samhällets utmaningar: digitalisering, livsvetenskap (life science) samt miljö- och klimatteknik. Ett bidrag från det nämnda innovationsrådet är de fem samverkansprogram som regeringen lanserade . Programmen är inriktade mot de tre tidigare nämnda samhällsutmaningarna samt mot områden där och svensk industri ligger långt framme och har komparativa fördelar. Åtgärder inom de fem samverkansprogrammen är enligt regeringen prioriterade och har följande inriktning: • Nästa generations resor och transporter – genom bl.a. digitalisering, nya drivmedel och miljövänligare transporter kan minska sin klimatpåverkan och öka exporten. • Smarta städer – genom innovativ miljö- och klimatteknik, smarta elnät och digitalisering förbereds den framtida miljö som kommer att vara hem för en stor del av framtida invånare. • Cirkulär och biobaserad ekonomi – genom en biobaserad ekonomi ska biobaserade produkter användas för att ersätta fossila produkter. Den cirkulära ekonomin innebär att främja giftfria kretslopp, en resurseffektiv användning, återanvändning och återvinning av produkter och material samt att använda avfall som en resurs. • Livsvetenskap – genom nya innovativa läkemedel, vårdmetoder och ny medicinsk och digital teknik kan en framtid med en åldrande befolkning, nya hot i form av smittspridning och pandemier samt antibiotikaresistens bemötas. • Uppkopplad industri och nya material – genom nya hållbara material, molntjänster, robotik och additiv tillverkning står redo inför den fjärde industriella revolutionen. De strategiska innovationsområdena är ett tvärsektoriellt initiativ där insatserna ska delfinansieras av näringsliv och offentlig verksamhet. Näringslivet ska också vara delaktigt i planering och genomförande, och samtliga projekt som tilldelas medel ska utgå från samhällsutmaningar, ha tydliga mål, hålla hög vetenskaplig kvalitet i forskningsprojekt och kunna påvisa ny aktörs- eller områdesöverskridande samverkan. Fokus för arbetet är att det befintliga innovationssystemet ska nyttjas mer effektivt. Regeringen beslutade om Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . Strategin syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Visionen för strategin är att ska vara världsledande inom innovativ och hållbar produktion av varor och tjänster. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Det förutsätter att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen. I strategin identifierar regeringen följande fyra fokusområden som är nödvändiga för industrins konkurrenskraft: • Industri 4.0: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. • Hållbar produktion: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. • Kunskapslyft industri: Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. • Testbädd : ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka landets industriella produktion av varor och tjänster. presenterade regeringen en handlingsplan med 45 åtgärder på flera politikområden som stöder arbetet med Smart industri i form av genomförda, pågående och kommande insatser (N2016/04273/FÖF). Handlingsplanen innehåller åtgärder inom ramen för de fyra fokusområdena och har utarbetats efter dialog med arbetsmarknadens parter, företag och akademin. presenterade regeringen en andra handlingsplan med 37 nya åtgärder, t.ex. Industriklivet som ska stödja genomgripande åtgärder för att kraftigt minska processutsläppen i industrin, ett nationellt testcenter för elfordon, ett kunskapslyft för att hantera kompetensförsörjningsproblematiken och ett robotlyft med ett automationsprogram för små och medelstora industriföretag i hela landet. En viktig utgångspunkt för den andra handlingsplanen är att bygga vidare på de pilotsatsningar som initierades i den första handlingsplanen för att skala upp de satsningar som bedöms ha potential att ge goda resultat. Regeringen presenterade en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Det övergripande målet i digitaliseringsstrategin är det mål som beslutat att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Med anledning av strategin lämnade regeringen en skrivelse till om hur ska bli bäst i världen på att använda digitalisering. Skrivelsen inkluderar dels digitaliseringsstrategin, dels en bredbandsstrategi (skr. 2017/18:47). behandlade skrivelsen (bet. 2017/18:TU9). Ett av delmålen i digitaliseringsstrategin rör digital innovation där regeringen menar att ska ha de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. Regeringen framhåller bl.a. ett ökat fokus på datadriven och digitalt driven innovation och forskning med ett förstärkt innovationsklimat. Vidare framhåller regeringen vikten av digitalisering för stärkt nationell och internationell konkurrenskraft och lyfter bl.a. fram de satsningar på digitalisering som gjorts genom strategin Smart industri. Regeringen framhåller vidare i digitaliseringsstrategin vikten av dels verksamheter som effektiviseras, utvecklas och får högre kvalitet genom styrning, mätning och uppföljning, dels regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen. Man anser att en ändamålsenlig digitaliseringspolitik krävs såväl på nationell nivå som på EU-nivå, där en stor del av regelverken utformas vad gäller t.ex. infrastruktur, gränsöverskridande e-handel och digital ekonomi. är ett av EU:s mest digitaliserade länder och har mycket att vinna på ett starkt digitaliserat , och regeringen menar därför att ska ta en aktiv och framskjuten roll i det europeiska arbetet. Vidare framhåller regeringen digital kompetens i offentlig verksamhet och i bolag med statligt ägande samt att det behövs en ökad digital kompetens på alla nivåer i den offentliga sektorn. Verket för innovationssystem () har till uppgift att främja en hållbar tillväxt genom att finansiera behovsmotiverad forskning och utveckla effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för att nyttiggöra forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. För att uppnå detta gör olika insatser för att stimulera innovationssamarbeten mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Bland annat finansierar insatser genom projekt mellan företag samt mellan företag, forskningsorganisationer och andra typer av innovationsrelaterade aktörer. har också i uppdrag att lämna statligt stöd till inkubation, där insatserna ska inriktas mot inkubatorer som uppvisar förmåga att framgångsrikt stödja utveckling av affärsidéer med hög kunskapshöjd och internationell marknadspotential till nya tillväxtföretag (N2013/3474/FIN). gav regeringen i uppdrag att undersöka hur samarbetet och samordningen mellan myndigheter kan förbättras (dnr N2017 /01832/IFK). Syftet är att stärka sin egen och andra myndigheters förmåga att möta de frågeställningar och behov som kan uppkomma under innovationsprocessen för innovativa företag inom reglerade branscher. Uppdraget omfattar att utveckla roll som samverkanspart för regelgivande myndigheter för att förbättra förutsättningarna för att innovationsstöd, regulatorisk rådgivning och tillståndsprocess ska utgöra en sammanhållen process som stöder innovation från idé till marknad. Målet med uppdraget är att stärka roll som testbädd för nya innovationer. En redovisning av bl.a. resultatet av uppdraget och en plan för hur resultaten kan tillvaratas i löpande verksamhet ska lämnas till . Enligt regleringsbrev ska verket etablera en innovationsscout för innovationssamarbete i . Innovationsscoutens roll är att hjälpa svenska aktörer att navigera rätt i det israeliska innovationssystemet och stimulera till ökad forsknings- och affärssamverkan mellan de båda länderna. Insatsen ska pågå med möjlighet till förlängning (N2018/3930/SUN). () är helägt av svenska staten. Enligt ägaranvisningen ska bl.a. bedriva industriforskning i institutsform och skapa förutsättningar för att utveckla verksamheten så att den, med fokus på forskning, utveckling, innovation och därtill kopplade tjänster, väsentligt bidrar till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och verkar för en hållbar tillväxt. gör detta bl.a. genom att öka sin och sina kunders internationella närvaro och konkurrenskraft, stärka regionala näringar och industrikluster, skapa en kraftfull innovationsinfrastruktur för näringsliv och samhälle, bidra till innovativa, hållbara lösningar på samhällets utmaningar samt stötta små och medelstora företag i hela landet. Industriforskningsinstituten bedriver bl.a. test- och demonstrationsanläggningar och deltar i regeringens insats Testbädd , som samordnas av . () är helägt av svenska staten. ska enligt ägaranvisningen bidra till att utveckla och kommersialisera kunskapsintensiva affärsidéer och erbjuder bl.a. tjänster inom rådgivning och finansiering i huvudsak riktat till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxtpotential. Bolaget erbjuder särskilt anpassade finansieringsformer för utveckling av innovationsprojekt. Bolaget ska vidare eftersträva att samverka med privata aktörer i sitt uppdrag. Bolaget ska också samverka med relevanta myndigheter, statliga bolag och organisationer vars syfte är att stödja företagsutveckling och internationalisering av svenskt näringsliv. Av instruktion framgår att en av myndighetens huvuduppgifter är att i alla delar av landet främja hållbar näringslivsutveckling. ska bl.a. utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i företag, stärkt konkurrenskraft samt förenkling för företag. Myndigheten har bl.a. stöttat insatser för att stärka kunskapen hos potentiella och befintliga företagare om hur man startar och kan utveckla sitt företag. Genom verksamhetsbidrag har bl.a. stöttat verksamhet som rådgivning till företag och främjande av kooperativt företagande. Bidragen syftar till att fler ska välja att starta företag, att kvaliteten på nyföretagandet ska stärkas och att fler företag ska ta till vara sin utvecklingspotential och växa. har också arbetat med att stärka samverkan mellan organisationerna för att skapa mer samordnade erbjudanden och bättre förutsättningar för företagare att förverkliga affärsidéer utifrån olika affärsmodeller och i olika företagsformer. arbetar för att främja tillväxt av små och medelstora företag i hela landet bl.a. genom s.k. affärsutvecklingscheckar för digitalisering, internationalisering och grön tillväxt. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (dir. 2015:10). Uppdraget slutredovisades i betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72). I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24) anges att en stor andel av förslagen som utredningen lämnade har tagits om hand genom bl.a. inrättandet av , de fem samverkansprogrammen, den nationella upphandlingsstrategin och Testbädd . Den del av utredningens betänkande som avser rekonstruktionsförfarandet bereds vidare inom . Vidare anger regeringen att återkommande i förslag är mål för och uppföljning av näringspolitiken. Ett arbete har gjorts som bl.a. resulterat i att regeringen har gett Tillväxtanalys i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärderingar av offentliga insatser kan utvecklas. Utvärdering av näringspolitiska insatser Som nämnts gav regeringen Tillväxtanalys i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärderingar av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk förnyelse på såväl nationell som regional och lokal nivå kan utvecklas. Tillväxtanalys presenterade rapporten till förbättrad utvärdering av näringspolitiska insatser (PM 2018:13). I rapporten ger myndigheten förslag på hur utvärderingen av näringspolitiska insatser kan utvecklas för bättre uppföljning och förståelse av insatsernas effekter. Rapporten är tänkt att kunna fungera som ett stöd för myndigheter som genomför näringspolitiska insatser i deras arbete med att formulera uppföljningsbara och mätbara mål. Tillväxtanalys föreslår även att näringspolitiska insatser i kartläggs löpande för att bl.a. kunna identifiera överlappande näringspolitiska insatser och för att kunna förklara hur olika insatser relaterar till varandra. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag (dir. 2014:42). beslutade regeringen att utöka utredningens uppdrag (dir. 2015:2) till att även se över 3:12-reglerna för att säkerställa att det ursprungliga syftet med regelverket upprätthölls. beslutade regeringen att förlänga utredningstiden (dir. 2016:33). Utredningen lämnade betänkandet Översyn av skatteregler för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). Vid behandlingen av regeringens budgetproposition biföll reservation 1 och 5 i finansutskottets betänkande (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Av beslut framgår att tillkännager för regeringen att den bör återkomma med bl.a. skatteändringar för att underlätta entreprenörers generationsskiften och att ett reformerat regelverk bör träda i kraft . Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, som nämnts ovan framgår att det ska genomföras åtgärder för gynnsam beskattning för växande företag, vilket bl.a. omfattar att den extra beskattningen vid generationsväxling, jämfört med om företaget säljs till någon utomstående, ska tas bort. Regeringen överlämnade propositionen Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag (prop. 2018/19:54) till . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Propositionen har hänvisats till skatteutskottet. redovisade på uppdrag av regeringen rapporten i (rapport 2018:1). Uppdraget innefattade en genomgång av den svenska ekonomin utifrån ett konkurrensperspektiv. Områden med särskild fördjupning har varit digitalisering och cirkulär ekonomi. har vidare haft i uppgift att lyfta fram områden där myndigheten bedömer att konkurrensen kan förbättras och att lämna förslag på konkurrensfrämjande åtgärder. Myndigheten konstaterar att konkurrensen i fungerar väl men att det finns utmaningar som följer av ökad digitalisering och alltmer globala marknader, inte minst när det gäller konkurrenstillsyn, konsumentskydd och dataskydd. Reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) infördes i konkurrenslagen (2008:579) (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8). Syftet med KOS-reglerna är att säkerställa att offentliga och privata aktörer konkurrerar på likartade villkor. KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, landsting och stat hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. kan som tillsynsmyndighet väcka talan i domstol om att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett konkurrenssnedvridande förfarande i en säljverksamhet. presenterade rapporten i offentlig säljverksamhet (rapport 2018:5). I rapporten redogör för en uppföljning som gjordes av 25 ärenden –2017 som rörde offentlig säljverksamhet. I samtliga fall hade en utredning inletts för att klarlägga om en offentlig aktör brutit mot regeln om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Uppföljningen visar att offentliga aktörer som har utretts av i flera fall har ändrat sitt beteende på ett sådant sätt att risken för konkurrensbegränsande effekter har minskat. konstaterar i rapporten att verkets tillsynsarbete effektivt bidrar till ökad regelefterlevnad och faktiska förändringar på marknaden. meddelade att myndigheten förbereder en granskning av konkurrenstillsyn. Granskningens huvudsakliga syfte är att undersöka om gör välgrundade och effektiva ingripanden mot marknadsskadliga beteenden. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: • Teknikneutralitet och digitalisering • Övrigt om företagsfrämjande. I motionerna 2018/19:2426 (C) och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) framhålls att regeringen bör se över och främja klimatsmart teknik inom industrin. Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att industrin behöver minska sina utsläpp om ska nå klimatmålen. En klimatsmart industri kan bli mer konkurrenskraftig globalt, och det finns en potential till export av svensk miljöteknik och ökad sysselsättning.