bet · H701MJU4 · 2019-10-10 00:00:00 — Vidare ska redovisningen innehålla en beskrivning av hur arbetet med uppföljning och utvärdering av stöd som ges enligt bestämmelser i klimatklivsförordningen fortskrider. Om det är relevant, ska även ge förslag på ändringar för att öka stödets samhällsekonomiska effektivitet. Uppdraget ska redovisas till regeringen. presenterade sin senaste redovisning (NV-09203-18). I denna beskriver de resultat som uppnåddes med Klimatklivet till . Av redovisningen framgår bl.a. följande. har beviljat medel till drygt 3 200 åtgärder inom Klimatklivet. Sammanlagt har betalats ut. De åtgärder som beviljats stöd medför en årlig utsläppsminskning på av totala koldioxidutsläpp, eller av utsläppen från inrikes transporter. Åtgärderna beräknas bidra med en minskning av växthusgaser som motsvarar drygt koldioxidekvivalenter under åtgärdernas livslängd. Denna beräknas till . Det blir totalt koldioxidekvivalenter och en utsläppsminskning på knappt koldioxid per krona beviljat bidrag. Kostnaden för bidraget kan enligt beräknas till per kilo koldioxid. Detta är en relativt låg kostnad jämfört med t.ex. den generella koldioxidskatten som uppgår till per kilo koldioxid. Enligt är de flesta åtgärder som fått stöd tekniska investeringar som leder till bestående strukturella förändringar i form av teknikskifte. Det är därför enligt sannolikt att Klimatklivet leder till minskade klimatutsläpp även efter åtgärdernas livslängd. Det rör bl.a. konverteringar från olja till biobränsle för uppvärmning av bostäder och lokaler samt investeringar i tankställen som möjliggör byte av drivmedel till biobränsle och el inom transportsektorn. Den redovisade utsläppsminskningen utgår från förväntad klimatnytta. I takt med att allt fler projekt slutförs kommer enligt analyser av det faktiska utfallet att utföras. anför vidare att Klimatklivet är ett brett stöd. Åtgärder inom transport, energikonvertering och biogasproduktion beräknas leda till den största minskningen av koldioxidutsläpp. Flest åtgärder har beviljats inom kategorin laddningsstationer. Kategorin energikonvertering är den största åtgärdskategorin sett till totalt stödbelopp och är även den kategori som har högst beviljade stödbelopp per ansökan. Klimatklivet ökar enligt farten i industrins energiomställning och stärker industrins konkurrenskraft. Det handlar bl.a. om en industrianläggning för produktion av biokol, produktion av pyrolysolja och utbyggnad av fjärrvärmenät. anför vidare att en majoritet av de energikonverteringar som får medel från Klimatklivet fasar ut eldningsolja till förmån för biobränsle. Merparten av de ansökningar som beviljats inom kategorin transporter rör tankstationer för biodrivmedel. Enligt behövs ett klimatinvesteringsstöd för att komplettera andra, generella styrmedel eftersom sådana inte har tillräcklig kraft för att åstadkomma de systemskiften som krävs för att nå klimatmålen. Ett investeringsstöd är också likvärdigt med eller mer kostnadseffektivt än generella styrmedel. Vad gäller utvecklingen av Klimatklivet framgår bl.a. följande av redovisning. förändrades klimatklivsförordningen bl.a. infördes en gränsdragning till bonus–malus-systemet för bilar. arbetade med utveckling i fråga om förenkling, förtydligande och främjande. Syftet var bl.a. att minska administrationskostnaderna, skapa en bättre process kring vägledning och förbättra kommunikationen för att få in bra ansökningar. anför vidare i lägesrapporten att det vid genomgång av aktuella projekt har visat sig att en viss dubbelräkning av utsläppen kan ha skett. I den redovisade sammanräkningen finns därför en mer systematisk justering för den dubbelräkning som kan uppstå när flera åtgärder i en kedja beviljats bidrag. har därför justerat ned den totala årliga utsläppsminskningen från 1,57 till koldioxidekvivalenter. Vissa osäkerheter kvarstår dock. Myndigheten arbetar med att minska risken för dubbelräkningar. har därutöver lämnat följande uppgifter om utvecklingsarbetet för Klimatklivet. Vad gäller frågan om effektivare handläggning pågår ett arbete hos med en planerad it-utveckling som öppnar för förenklingar och minskad administration. Det handlar bl.a. om återrapportering i it-verktyget KlivIT och förenkling av diarieföring. Arbete pågår även med att förtydliga informationen till sökande och stödmottagare för att minska behovet av kompletteringar. Bland annat publicerades en vägledning om vilka kostnader som är stödberättigande. kommer även att uppdatera sin webbplats med ett förtydligande av hur åtgärder ska redovisas. arbetar även med administrativ utveckling. Detta handlar till stor del om att förbättra och tydliggöra verkets interna arbetssätt och rutiner genom bl.a. uppdaterade lathundar. gick även över till digitala beslut utan fysisk underskrift. Därutöver arbetar med uppföljning och utvärdering. Verket har genomfört de första platsbesöken som en del i uppföljningen av genomförandet av åtgärder. Vidare pågår ett arbete med att beställa en extern utvärdering som främst kommer att röra effekterna av Klimatklivets åtgärder. Utvärderingen är tänkt att genomföras . har vidare uppgett att det på myndigheten även pågår ett arbete som rör analys och återrapportering. Som framgår av redovisningen påbörjades en analys av hur stor utsläppsminskningen faktiskt blir som en följd av åtgärder som beviljats stöd inom Klimatklivet där större hänsyn tas till geografiska utsläpp och utsläpp som uppstår utifrån åtgärder i en kedja. Vissa av dessa omräkningar av den samlade statistiken redovisades i redovisningen, och vissa behöver utvecklas vidare till kommande redovisningar. har även påbörjat arbetet med att beräkna Klimatklivets samlade effekt på inhemska utsläpp. Verket har redovisat data för den största åtgärdskategorin, energikonverteringar. Arbete med att bedöma och göra beräkningar på andra åtgärdskategorier pågår. har vidare tagit fram en metod för att hantera dubbelräkning mer systematiskt. De totala siffrorna i lägesredovisningen är justerade med denna metod. har även påbörjat ett arbete med att göra beräkningar utifrån referensscenarier. Inför de nya ansökningar som kan komma in arbetar bl.a. med att få förenklingar och effektiviseringar på plats. Det rör sig bl.a. om att ta fram andra modeller av stöd till laddinfrastruktur, anpassade ansökningsformulär för vanliga kategorier, förenklingar för konverteringsåtgärder och en vägledning för mindre kompletteringsbehov. Slutligen noteras det s.k. januariavtalet som träffades mellan Socialdemokraterna, . Detta avtal är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden, bl.a. miljö och klimat. I avtalet anges att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland, att ska ha en aktiv klimatpolitik som värnar det klimatpolitiska ramverket, att klimatinvesteringsprogrammen ska utvecklas och effektiviseras och att all relevant lagstiftning ska ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Enligt överenskommelsen ska vidare fossilfri laddning och tankning möjliggöras genom att infrastrukturen byggs ut. Investeringar ska bl.a. göras i produktion och distribution av biogas. kommer det inte längre att vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar, och ett årtal ska utredas för när fossila bränslen ska vara helt utfasade. Enligt överenskommelsen ska utredningar tillsättas . Enligt uppgift från är detta arbete under beredning. Inga utredningar har ännu tillsatts. Av januariavtalet framgår vidare att flygets klimatpåverkan ska minskas. Bland annat ska det införas en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor. Enligt överenskommelsen skulle utredningar tillsättas . Enligt uppgift från är även detta arbete under beredning. Inga utredningar har ännu tillsatts. Enligt januariavtalet ska också ett förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter tas fram. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att lämna ett sådant förslag. Uppdraget ska redovisas . Enligt januariavtalet ska det även införas krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle. Denna fråga har utretts av en särskild utredare som regeringen gav i uppdrag att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen kan främjas för att bidra till en övergång till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Utredningen antog namnet och överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11) till regeringen. Utredningen har remitterats. Sista datum för remissvar var . Beredning pågår nu inom . beslutade regeringen om flera förändringar som berör Klimatklivet. Regeringen beslutade bl.a. att åter öppna möjligheten för ansökningar till Klimatklivet och ladda-hemma-stödet. Regeringen beslutade om en ny förordning om statligt stöd för installation av laddningspunkter för elfordon, som möjliggör stöd för s.k. icke-publika laddpunkter. Denna förordning innebär att vissa begränsade möjligheter till stöd för icke-publika laddpunkter bryts ut ur Klimatklivet och införs i den nya förordningen. Enligt förordningen kan stöd ges till bl.a. bostadsrättsföreningar och arbetsgivare som önskar tillhandahålla laddningspunkter för sina anställda. Ansöknings- och prövningsförfarandet i den nya förordningen är enligt regeringen avsevärt förenklat jämfört med Klimatklivet. Regeringen fattade även beslut om ändringar i klimatklivsförordningen. Dessa ändringar innebär att stöd inte kan ges till informationsinsatser eller till åtgärder som berättigar till stöd enligt den nya förordningen. Vidare innebär ändringen att klimatsatsningar som bidrar till att minska utsläpp av växthusgaser inom jordbruket får något större tyngd och att ska delta i uppföljningen och utvärderingen av stödet. gav regeringen ett utökat uppdrag. ska myndigheten i sin årliga redovisning till regeringen beskriva hur den har arbetat med att utveckla och effektivisera arbetet med Klimatklivet. I redovisningen till 2020 ska det även finnas en bedömning av vilka samhällsekonomiska konsekvenser och konsekvenser på faktisk fördelning av stöd per åtgärdskategori, aktörer och geografisk spridning som det skulle få om bedömningskriteriet för stöd inom Klimatklivet ändrades från klimatnytta per investeringskrona till klimatnytta per bidragskrona. Bedömningen av den samhällsekonomiska effektiviteten av en sådan ändring ska göras tillsammans med . Regeringen gav även i uppdrag till länsstyrelserna att med utgångspunkt i de regionala energi- och klimatstrategierna och Klimatklivet samordna, och i dialog med olika aktörer verka för, effektiva klimatinvesteringar i länet och synergieffekter mellan olika åtgärder. Liksom regeringen välkomnar utskottet granskning. Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste utmaningar. Utskottet delar regeringens ambitioner i klimatarbetet och anser liksom regeringen att Klimatklivet är en viktig del i detta arbete. Som framgått av redovisningen ovan ingår flera åtgärder som syftar till att förbättra klimatarbetet i januariavtalet. I enlighet med januariavtalet ska ha en aktiv klimatpolitik som värnar det klimatpolitiska ramverket. Klimatinvesteringsprogrammen ska utvecklas och effektiviseras. All relevant lagstiftning ska ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Utskottet kan vidare konstatera att det på tillbaka pågår ett omfattande arbete med att utveckla Klimatklivet. Det är av största vikt att rapporteringen till är så korrekt som möjligt. Som regeringen framhåller i sin skrivelse innebär klimatlagen att ett nytt regelverk har satts på plats som förbättrar rapporteringen till . Utskottet ser positivt på det arbete för att utveckla och effektivisera Klimatklivet som i enlighet med januariavtalet nu påbörjats bl.a. genom de beslut som fattades . Utskottet välkomnar särskilt det arbete som pågår på vad gäller effekterna av Klimatklivet och fastställandet av de faktiska utsläppsminskningar som Klimatklivet ger upphov till. De förändringar och det utvecklingsarbete som i enlighet med januariavtalet nu pågår ger förutsättningar för att ytterligare effektivisera det viktiga arbete som genomförs inom ramen för Klimatklivet. Det är utskottets mening att detta arbete bör fortsätta. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2018/19:3111, 2018/19:3112 yrkandena 1–4 och 2018/19:3113. Avslutningsvis föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Klimatklivet, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3111 av m.fl. (KD), 2018/19:3112 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:3113 av m.fl. (SD). Klimatförändringarna och risken för global uppvärmning är en av vår tids stora utmaningar. Denna utmaning kräver kraftfulla och effektiva åtgärder. Det är viktigt att de åtgärder som staten finansierar är kostnadseffektiva, detta för att åstadkomma största möjliga utsläppsminskning. Vi menar att Klimatklivet inte uppfyller dessa krav och inte är ett effektivt verktyg i arbetet med klimatförändringar. riktar i sin rapport kritik mot Klimatklivet på flera punkter. konstaterar bl.a. att Klimatklivet dras med samma brister som dess föregångare, Klimp, dvs. att de administrativa kostnaderna är betydligt högre än för andra, mer fokuserade investeringsstöd. konstaterar vidare att de utsläppsminskningar som Klimatklivet sägs generera är felaktigt beräknade. För att klara av klimatutmaningen måste vi kunna bedöma effekterna av våra åtgärder. För att göra detta måste vi ha korrekta beräkningar. Vi kräver därför att regeringen vidtar åtgärder för att samtliga klimatåtgärder ska klimatnyttoberäknas. Vidare konstaterar att Klimatklivet inte genererar kostnadseffektiva åtgärder. Vi anser därför att särskilt fokus bör läggas på de brister i kostnadseffektiviteten som har konstaterat. Våra gemensamma resurser är begränsade. Detta ställer krav på ett ändamålsenligt nyttjande av dessa resurser. Regeringen måste därför sträva efter att samtliga klimatåtgärder ska åstadkomma största möjliga klimatnytta per investerad krona. konstaterar också att marginalkostnaden för de åtgärder som vidtas inom Klimatklivet är för hög för att vi ska sänka utsläppen i den takt som krävs för att nå de svenska klimatmålen till 2030. Klimatklivet är dyrt, ineffektivt och otillräckligt. Det är mycket allvarligt att regeringens största klimatsatsning har dessa brister. Det kan vidare noteras att regeringen enligt bedömning har valt att återge en ensidigt positiv bild av det som rapporterat om Klimatklivet. Därutöver saknas även en samlad samhällsekonomisk bedömning av stödets effekter. Detta är synnerligen allvarligt. Det framstår närmast som att regeringen i ett försök att rädda sitt eget anseende har valt att försköna bilden av sitt arbete i stället för att presentera en rättvisande bild. Det är inte att ta klimatförändringarna och de hot som de medför på allvar. Vi anser därför att regeringen måste vidta åtgärder för att säkerställa att rapporteringen till är heltäckande. Det svenska folket och dess företrädare förtjänar en korrekt beskrivning av verkligheten, även när det inte är gynnsamt för den . Det bör också noteras att de svenska utsläppen under den förra mandatperioden vände uppåt. De svenska utsläppen ökade . rödgrönt styre har gått från utsläppsminskningar till utsläppsökningar. Detta är mycket oroande. För att vända denna utveckling finns behov av en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och kraftfull klimatpolitik. Klimatklivet är inte ett exempel på detta. Vi menar därför att Klimatklivet bör läggas ned och ersättas av mer effektiva åtgärder. Hänvisning till pågående arbete (C) (C) och (C) anför: har framfört kritik mot Klimatklivet. Därför har det också varit viktigt för att förbättra och effektivisera de förordningar som styr stödet. Exempelvis kommer informationsinsatser inte längre att kunna få stöd. Sådant som klimatångestterapi och svårmätbara projekt utesluts för att skapa en tydligare stödform. Vi kommer att fortsätta att följa upp detta för att säkerställa att stödet blir så kostnadseffektivt och får så hög klimatnytta som möjligt med tydligt fokus på mätbara effekter som leder till bättre träffsäkerhet. Hänvisning till pågående arbete (L) (L) anför: För att rädda klimatet krävs långsiktiga klimatinvesteringar som på riktigt bidrar till minskade utsläpp. Det kan t.ex. handla om investeringar i laddinfrastruktur, metangasreducering eller satsningar på forskning och utveckling för att t.ex. få ned industrins utsläpp. Centralt är att investeringarna leder till minskade utsläpp men också att det görs en analys av utsläppsminskningarna i relation till satsade pengar för att på så sätt maximera utsläppsminskningar per satsad krona. , men även , har gjort viktiga granskningar av hur regeringens satsning Klimatklivet har genomförts och dess effekter. Dessvärre kan det konstateras att det riktats en hel del kritik mot Klimatklivet som måste hanteras. För Liberalerna har det därför varit centralt att inom ramen för januariavtalet och budgetarbetet driva på för att det fortsatta arbetet med Klimatklivet effektiviseras bl.a. med tydligt fokus på mätbara effekter och att kritik beaktas i det fortsatta arbetet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:121 om Klimatklivet. 2018/19:3111 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Klimatklivet bör avvecklas i sin nuvarande form till förmån för mer kostnadseffektiva klimatpolitiska åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3112 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatnyttoberäkningar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att sträva efter att samtliga klimatåtgärder åstadkommer största möjliga klimatnytta per investerad krona och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att vidta åtgärder för att säkerställa att rapporteringen till är heltäckande och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nedläggning av Klimatklivet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3113 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned Klimatklivet och tillkännager detta för regeringen.