bet · H601KrU8 · 2019-02-22 00:00:00 — Utredaren ska bl.a. samarbeta med relevanta aktörer för att komplettera, förstärka och sprida kunskap om pågående MIK-insatser samt sammanställa och sprida kunskap om digitala miljöers betydelse för kvinnor och mäns, flickor och pojkars delaktighet och deltagande i demokratin med fokus på desinformation, propaganda och näthat, samt identifiera kunskapsluckor på området. Vidare ska utredaren sammanställa och sprida goda exempel på metoder som förebygger och motverkar förekomsten och effekterna av desinformation, propaganda och näthat samt analysera behovet av fortsatta insatser i dialog med berörda aktörer och vid behov föreslå hur utredarens insatser och analyser kan tas vidare inom den befintliga myndighetsstrukturen. Uppdraget ska redovisas . Här kan vidare nämnas att på sin webbplats publicerar utbildningsmaterialet för mig, som är ett digitalt utbildningsmaterial i medie- och informationskunnighet som vänder sig till skolor, skolbibliotek och folkbibliotek. Syftet med materialet är att utbilda elever och vuxna som finns och agerar i ungas närhet. Här kan också nämnas att Datainspektionen på sin webbplats ger råd till den som har blivit kränkt på nätet. Vidare kan nämnas Umo, den nationella webbaserade ungdomsmottagningen, som är en webbplats för alla som är där man kan hitta svar på frågor om sex, hälsa och relationer. Både i skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen (2008:567) slås fast att om en anställd på skolan får vetskap om att en elev upplever sig kränkt eller mobbad inträder en s.k. handlingsplikt. Handlingsplikten innebär att skolan måste utreda och förhindra att kränkningarna fortsätter. Personal på skola eller förskola som får kännedom om att ett barn anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling är skyldig att anmäla detta till rektorn eller förskolechefen som i sin tur måste informera huvudmannen. Om någon blir utsatt för mobbning under skoltid är det skolans ansvar att agera mot kränkningarna – även om situationen först uppstod på internet och utanför skoltid. Barn- och elevombudet, som är en del av Skolinspektionen, arbetar mot kränkningar och företräder mobbade barn och elever i rättegångar. Barn- och elevombudet samarbetar med andra myndigheter och ombudsmän, t.ex. Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2017/18:KrU4, uttryckt att det är oacceptabelt att det förekommer mobbning, hot, trakasserier och andra kränkningar i en ökande omfattning på internet och att det finns skäl för oro över denna utveckling. Som redovisas ovan pågår dock en rad insatser på området. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl till något tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avser dock att noga följa frågan. Motionerna 2018/19:862 (M) och 2018/19:2069 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om särskilda mötesplatser för hbtq-ungdomar. I motion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 15 begärs riktade satsningar mot psykisk ohälsa bland unga hbtq-personer. Motionärerna vill ha särskilda mötesplatser, t.ex. en eller flera kvällar på fritidsgårdar eller sommarläger, för hbtq-ungdomar, inklusive hbtq-ungdomar med olika funktionsnedsättningar i syfte att motverka psykisk ohälsa. , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL) har bedrivit konceptet hbtq-certifiering av verksamheter, bl.a. fritidsgårdar. Genom certifieringen ska de anställda i verksamheten ha fått ökad kunskap om hbtq, normer samt konsekvenser av normer för hälsa och livsvillkor för hbtq-personer. Verksamheten ska också ha påbörjat ett förändringsarbete för en öppen och inkluderande arbetsmiljö, samt ett välkomnande bemötande av besökare, utifrån ett hbtq-perspektiv. Utskottet anser att ungdomars psykiska hälsa är synnerligen angelägen. Utskottet konstaterar att de kommuner som så önskar har möjlighet att anordna särskilda mötesplatser för hbtq-ungdomar. Utskottet avvisar därför tillkännagivande om riktade satsningar i enlighet med motion 2018/19:2731 (MP) yrkande 15. Alla barns rätt till kultur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om alla barns och ungdomars rätt till kultur samt vikten av att stärka kulturen i skolan och att ytterligare utveckla . Jämför reservation 4 (M). I motion 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att alla barn och ungdomar har rätt till kultur. Att tillgängliggöra kultur är en del av arbetet mot det växande utanförskapet. I detta arbete bör särskilt barn och ungdomar från socioekonomiskt utsatta miljöer prioriteras. I motion 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 10 framförs vikten av att barn och unga får möjlighet att utveckla sitt skapande. Det är därför av vikt att stärka kulturen i skolan och utveckla . I motionens yrkande 12 anför motionärerna att ska vara likvärdig i hela landet, stimulera ett breddat utbud av kulturella och konstnärliga uttrycksformer och samverkan och kunskapsspridning mellan kommunerna. FN:s konvention om barnets rättigheter (, SÖ 1990:20) ger en universell definition av vilka rättigheter som bör gälla för barn . Flera av artiklarna i handlar om barns rätt till kultur. Bland annat erkänns barnets rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Det betyder att varje barn har rätt att ta del av det kulturutbud som finns för vuxna men också att de har rätt till ett kulturutbud skapat särskilt för barn och unga. För att de nationella kulturpolitiska målen ska uppnås anges, som framgått ovan, att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). infördes nya mål för den kommunala och en strategi för de statliga insatserna (prop. 2017/18:164, bet. 2017/18:KrU9, rskr. 2017/18:312). Det övergripande målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala ska vara att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. För att nå det övergripande målet gjorde regeringen bedömningen att statens insatser för den kommunala bör bidra till – att tillgänglighet och jämlikhet främjas – ett brett och angeläget utbud av kulturella och konstnärliga uttryck – hög kvalitet såväl i den breda som i den fördjupade undervisningen – god kompetensförsörjning. Utgångspunkten är att ska fortsätta att vara en angelägenhet, och syftet med de statliga insatserna ska vara att stödja den kommunala när det gäller utveckling och förnyelse. För att nå det nationella målet bedömdes att det behövs en struktur för statens insatser till stöd för den kommunala . En sådan struktur består av stöd till nationell samordning, bidrag för utveckling och stöd till förbättrad kompetensförsörjning. Regeringen anförde i propositionen att betydelsen av bredd i undervisningen bör vägas mot de lokala förutsättningarna i varje kommun. Vidare framhölls att kommuner också kan erbjuda ett bredare utbud av konstnärliga uttryck genom samarbeten över kommungränserna. tillfördes för inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum inom myndigheten med uppdrag att ansvara för kunskapsutveckling, samverkan och uppföljning på området. Kulturskolecentrum ska stödja kulturskolorna och deras huvudmän i att utveckla sin verksamhet. Centret arbetar bl.a. med att samla in och följa upp statistik, kartlägga utbildnings- och utvecklingsbehov, följa och sprida forskning, erbjuda stöd till verksamhetsutveckling och samverkan. Kulturskolecentrum har också i uppdrag att lyfta och sprida goda resultat och lärande exempel. Samverkan är centralt i arbetet bl.a. för att bidra till samverkan mellan olika parter med intresse och kunskap inom de frågor som rör . Läsdelegationen har haft i uppdrag att samla aktörer runt insatser för barns och ungas läsning inom och utanför skolan med syftet att skapa mer likvärdiga förutsättningar för alla barn och unga att nå en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Läsdelegationen överlämnade sitt betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57) . Betänkandet har varit ute på remiss. Vidare kan nämnas Teaterverksamheten Unga som har i uppdrag att verka som en nationell och unga och tillfördes ett statligt stöd som 2019 uppgår till . Att verka som en nationell teaterinstitution innebär att verksamheten ska nå barn och unga i hela landet, och samverkan ska ske med berörda aktörer på ett sätt som bidrar till detta. Utskottet vill understryka kulturens betydelse, inte minst för barn. Barn har många olika sätt att uttrycka sig, och genom att ta del av och utöva kultur utvecklas barnets kreativitet och skaparkraft. Med kultur och eget skapande stärks barn och unga som individer. Människors kulturvanor skapas i hög grad i barndomen. Utskottet menar också att skolan har en viktig roll när det gäller att möta de barn och unga som i sin vardag inte får tillgång till kultur. Utskottet konstaterar att det pågår omfattande satsningar på kulturverksamhet för barn i många olika verksamheter runt om i landet t.ex. i skolan och i förskolan genom bl.a. Skapande skola, i och i och på kulturinstitutioner som bibliotek, teatrar och museer. Mot bakgrund av de satsningar som pågår för att öka barns tillgång till och möjlighet att utöva kultur avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2295 (MP) yrkandena 10 och 12 och 2018/19:2862 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att Skapande skola även bör omfatta gymnasieskolan. Jämför reservation 5 (M). I motion 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att Skapande skola bör byggas ut till att omfatta även gymnasieskolan för att fler unga ska nås av kultur. Skapande skola inrättades 2008 av den dåvarande regeringen i syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet, och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Skapande skola omfattar hela , fr.o.m. även förskoleklassen, och har också förskolor kunnat söka bidrag. Anslaget 1:3 Skapande skola uppgår 2019 till . Bidrag fördelas av i enlighet med förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan och riktas till huvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Ändamålet med statsbidraget är att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskolan, förskoleklassen, och i vissa särskilda utbildningsformer. Bidraget syftar också till att öka den professionella kulturverksamheten för och med barnen och eleverna, så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer för barnen och eleverna och möjligheterna till eget skapande ökar. sammanställning visar att av alla elever i förskoleklass till årskurs 9 /18 deltog i insatser inom . beviljades totalt 392 skolhuvudmän bidrag. Totalt deltog drygt 3 350 skolor i de insatser som skolhuvudmännen genomfört med stöd av Skapande skola-bidraget. Antalet barn och elever som deltagit i Skapande skola-insatser uppgår 2017 till knappt 775 600. Estetisk verksamhet var obligatorisk i gymnasieskolan (gymnasieförordning 2010:2039). Den förra regeringen föreslog att ämnet estetiska uttryck, omfattande 50 gymnasiepoäng, skulle ingå i alla nationella program i gymnasieskolan (prop. 2017/18:184 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program). Det skulle innebära att gymnasiearbetets omfattning skulle minska från 100 till 50 gymnasiepoäng. ansåg vid behandlingen av propositionen att de estetiska ämnena har en viktig roll att fylla i skolan. Förslaget skulle dock innebära att gymnasiearbetets omfattning halverades. Utskottet delade därför flera remissinstansers kritik av förslagets konsekvenser, bl.a. att gymnasiearbetets omfattning skulle bli för liten för att fylla sina syften (2017/18:UbU30, rskr. 2017/18:429). avslog propositionen i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser mycket positivt på som innebär att barn och unga kommer i kontakt med kultur. Utvärderingar visar också att reformen når ett stort antal elever runt om i landet. Detta är inte minst viktigt för de elever som inte på annat sätt kommer i kontakt med kultur. Utskottet anser vidare, liksom också utbildningsutskottet i samband med behandlingen av regeringens proposition om att införa ett estetiskt ämne i alla nationella program i gymnasieskolan, att estetiska och kulturella uttryck har en viktig roll att spela i skolan. Utskottet anser också att kulturen i dess olika former bl.a. kan bidra till en bättre förståelse för komplexa frågeställningar i samhället. Utskottet konstaterar att det inom ramen för det nationella estetiska programmet, de individuella fördjupningarna och elevens val finns möjligheter till kultur och eget skapande. Utskottet är inte berett att förorda en utvidgning av Skapande skola till att även omfatta gymnasieskolan. Motion 2018/19:2862 (M) yrkande 8 avstyrks därmed. Skola och andra aktiviteter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att kommunerna ska erbjuda meningsfulla aktiviteter när skolan är stängd . I motion 2018/19:2271 av och (båda C) begärs ett tillkännagivande om att medverka till att kommunerna lever upp till skollagen och och erbjuder meningsfulla aktiviteter när skolan är stängd samt arbetar fram en plan mot barnfattigdom. I motionen understryks vikten av att se till barnets behov. Enligt skollagen 14 kap. 8 § ska fritidshem erbjudas eleverna den del av dagen då eleverna inte går i förskoleklass, grundskola eller grundsärskola, samt under lov. Fritidshem behöver inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . fick i uppdrag att fördela statsbidrag till avgiftsfria sommarlovsaktiviteter för barn i åldrarna 6–. Totalt fördelade myndigheten ca till kommunerna för sommarlovsakti-viteter . Syftet med det statliga bidraget var att stödja kommunerna att utveckla och genomföra aktiviteter som ger stimulans och personlig utveckling , utöka kommunernas egna satsningar på sommarlovsaktiviteter samt stimulera både flickors och pojkars deltagande, främja integration, motverka segregation och skapa nya kontaktytor mellan barn med olika social bakgrund. finns inte några öronmärkta medel för detta ändamål. hade i uppdrag att fördela medel till kommuner för avgiftsfri simskola. fördelade totalt till simskoleverksamhet för elever i förskoleklass. Syftet med satsningarna var att ge barnen god vattenvana och förbättrade förutsättningar för att ta del av simundervisningen i ämnet idrott och hälsa. är skolhuvudmän skyldiga att under vissa förutsättningar erbjuda lovskola för elever i årskurs 8 och 9 i . En huvudman är skyldig att erbjuda obligatoriskt anordnad lovskola dels till elever som har gått ut årskurs 8 och som riskerar att under årskurs 9 inte bli behöriga till ett nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan, dels till elever som har gått ut årskurs 9 utan att ha blivit behöriga till ett sådant program. Införande av obligatorisk lovskola motiverades bl.a. med ökad likvärdighet (prop. 2016/17:156, bet. 2016/17:UbU22, rskr. 2016/17:293). Huvudmannen har också möjlighet att frivilligt välja att anordna annan lovskola för elever. För annan frivilligt anordnad lovskola går det i vissa fall att söka statsbidrag enligt förordning (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov. Bidraget, som fördelas av , ska gå till undervisning under skollov för elever som inte nått eller riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E. Huvudmän kan bara söka bidrag för lovskola som är frivillig att anordna. Bidragsbeloppet är högst per elev och vecka för sommarlovet. För sportlovet, påsklovet och höstlovet är det högst per elev och dag. Utskottet har tidigare uttalat att det är bekymmersamt att barns villkor under det i internationella jämförelser relativt långa sommarlovet skiljer sig åt beroende på familjers socioekonomiska förutsättningar (bet. 2017/18:KrU6). Utskottet konstaterar att det är kommunernas skyldighet att bl.a. erbjuda fritidshem till skolbarn . Utskottet är inte berett att föreslå ett tillkännagivande i enlighet med yrkandet och avstyrker därmed motion 2018/19:2271 (C). Villkoren för ungas organisering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av villkoren för statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer samt om införande av obligatorisk medlemsavgift. I motion 2018/19:1763 av (S) yrkande 1 begärs en översyn av villkoren för ungas organisering. I samma motions yrkande 2 begärs en översyn av förordningen som reglerar Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors bidragsgivning till ungdomsorganisationer som enligt motionären missgynnar barn i åldrarna 0–. Dessa förlorar en viktig mötesplats och möjlighet till meningsfull fritid. I motion 2018/19:2159 av (M) yrkande 1 begärs en översyn av gällande regelverk om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer för att motverka fusk och för att säkerställa att utbetalda bidrag används ändamålsenligt. I samma motions yrkande 2 föreslås krav på medlemsavgift för att motverka fusk med statliga bidrag till barn- och ungdomsorganisationer från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Också i motion 2018/19:2222 av (C) framförs krav om att utreda obligatorisk medlemsavgift för medlem i barn- och genom ändring av förordningen om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Bidrag till barn- och ungdomsorganisationer fördelas av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) enligt förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet uppgår 2019 till . För alla barn- och ungdomsorganisationer krävs för organisationsbidrag att medlemskapet är frivilligt, organisationen har haft verksamhet i under före ansökan, av organisationens medlemmar är från 6 till , organisationen har minst 1 000 medlemmar samt att det finns medlemsföreningar i minst fem län. För de barn- och ungdomsorganisationer som företräder personer med funktionsnedsättning gäller delvis andra regler för medlemskap och geografisk spridning. Då krävs att organisationen ska ha minst 200 medlemmar som är och att medlemsföreningar finns i minst tre län. Barn- och ungdomsorganisationer som företräder nationella minoriteter i ska ha minst 200 medlemmar som är och organisationen ska ha lokalt förankrad verksamhet med tillfredsställande geografisk spridning i förhållande till organisationens medlemmar. delade Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ut ca i bidrag till 112 barn- och ungdomsorganisationer. Myndigheten genomför fördjupade granskningar där de bl.a. tittar på om de organisationer som fått organisationsbidrag lever upp till kraven om demokratisk uppbyggnad. har MUCF skärpt kontrollen av all bidragsgivning, samt tolkningen av demokratikriteriet i de förordningar som styr myndighetens bidragsgivning. Föreningar som granskas och inte uppfyller kraven för statlig bidragsfinansiering nekas nya bidrag och kan dessutom bli återbetalningsskyldiga för redan erhållna bidrag. Statskontoret har i en myndighetsanalys analyserat verksamheten vid MUCF. Statskontoret har särskilt analyserat myndighetens bidragsgivning till ideella organisationer, men även regeringens styrning av myndigheten och hur verksamheten förhåller sig till myndigheter med näraliggande uppdrag. Statskontoret bedömer att MUCF i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag. Statskontoret anser i myndighetsanalysen att det finns vissa utmaningar inom myndighetens bidragsgivning och kunskapsuppdrag. I rapporten lämnas bl.a. förslag på hur MUCF:s kontroll av statsbidragen kan förbättras. Här kan vidare nämnas att en särskild utredare har fått i uppdrag att se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor. Utredningen, Demokrativillkoren i statlig bidragsgivning (dir. 2018:19), ska redovisa uppdraget . Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Mot bakgrund bl.a. av de insatser som görs inom Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och pågående utredningsarbete finner utskottet inga skäl för tillkännagivanden enligt motionsyrkandena. Motionerna 2018/19:1763 (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2159 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2222 (C) avslås därmed. Främjande av elevers inlärning av matematik och naturvetenskapliga ämnen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om vikten av utbildning och rätt kompetens för att öka antalet naturvetare och tekniker . I motion 2018/19:796 av (M) framförs vikten av att långsiktigt stärka konkurrenskraft och innovationskraft genom utbildning och rätt kompetens för att öka antalet naturvetare och tekniker . I motionen understryks betydelsen av s.k. science centers. Motionären efterfrågar ett tydligare och utökat mandat för verksamheten samt att man säkerställer de ekonomiska resurserna. I motionen framhålls att kortsiktiga bidrag försvårar långsiktigheten och planeringen av verksamheten. Teknik- och naturvetenskapscentrum, s.k. science centers, är interaktiva anläggningar som sprider kunskap om och skapar intresse för naturvetenskap och teknik. De riktar sig både till skolan och till allmänheten. Det finns 19 science centers i som företräds av branschorganisationen . Tillsammans har de drygt 2 miljoner besökare. Av dessa är ca 400 000 elever i olika pedagogiska program och ca 22 000 är lärare och pedagoger i fortbildning. På nordisk nivå finns organisationen () och på europeisk nivå Network of (Ecsite). fördelar bidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum. Det statliga bidraget är ett generellt verksamhetsstöd som ges i taget. Bestämmelser om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum finns i förordningen (1997:153) om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum. Vid fördelning av bidrag tas bl.a. hänsyn till om ett centrum i sin verksamhet samarbetar med skolor, högskolor, folkbildningen, kulturinstitutioner, näringsliv, samhälle och andra teknik- och natur-vetenskapscentrum och stimulerar till nytänkande och entreprenörskap inom det tekniska och naturvetenskapliga området. fördelade till 16 science centers. har samma summa att fördela 2019. Vidare kan nämnas att fördelar bidrag för internationella vetenskapstävlingar 2019 som syftar till att elever ska kunna delta i vetenskapstävlingar utomlands. Bidraget kan också användas för att arrangera internationella tävlingar i och i andra hand till lokala och regionala tävlingar som är kopplade till internationella tävlingar. fördelar också statsbidrag för /19 till organisationer som arbetar med att utveckla entreprenörskap och entreprenöriellt lärande i skolan enligt förordningen (2011:192) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan. Utskottet ser positivt på den verksamhet som bedrivs vid teknik- och naturvetenskapscentrum. I likhet med motionären anser utskottet att kompetens inom teknik och naturvetenskap är viktigt för att stärka landets konkurrens- och innovationskraft och att det därför är angeläget att tidigt fånga barns och ungas intresse för dessa ämnen. Utskottet har dock tidigare (senast i bet. 2017/18:KrU6) ansett att verksamheten vid teknik- och naturvetenskapscentrum i första hand är en fråga för skolor, företag, universitet, högskolor och organisationer. Utskottet har ingen annan uppfattning . Motion 2018/19:796 (M) avstyrks därmed. Information om barns rättigheter, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2116 av m.fl. (S) yrkandena 1–3.