bet · H601SkU25 · 2019-06-17 00:00:00 — Beskattning av uthyrning av vårdpersonal Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag till som på ett lämpligt sätt neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. I betänkandet finns en reservation (V) och ett särskilt yttrande (M, SD, KD). Slutligen föreslår utskottet att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Beskattning av uthyrning av vårdpersonal Beskattning av uthyrning av vårdpersonal (V) Beskattning av uthyrning av vårdpersonal (M, SD, KD) Utskottets förslag till riksdagsbeslut Beskattning av uthyrning av vårdpersonal ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt och tillkännager detta för regeringen. Reservation (V) Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning lämnade ett förslag till utskottsinitiativ om att för regeringen tillkännage att skyndsamt göra en konsekvensanalys av () nya tolkning att konsultlösningar i vården är momspliktiga och att återkomma med förslag till som på ett lämpligt sätt neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. Utskottet beslutade att fortsätta beredningen av förslaget till utskottsinitiativ. fortsatte utskottet behandlingen av förslaget till utskotts-initiativ. Statssekreterare med medarbetare informerade utskottet om frågan om beskattning av uthyrning av vårdpersonal . () beslutade i en dom (målnr 7270-17) att ett bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från momsplikt. HFD konstaterade att uthyrning av vårdpersonal inte utgör sådan sjukhusvård, sjukvård eller sjukvårdande behandling som enligt artikel 132.1 b eller c i mervärdesskattedirektivet ska undantas från skatteplikt. Eftersom bolaget är ett bemanningsföretag som inte självt bedriver sjukvård kan uthyrningen enligt HFD inte heller undantas på den grunden att den ska ses som en transaktion nära knuten till vården. Uthyrningen omfattades därmed inte av direktivets undantag från skatteplikt. Bestämmelserna om undantag från skatteplikt i 3 kap. 4 och 5 §§ lagen om mervärdesskatt ska enligt HFD tolkas mot bakgrund av bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet. Vid tolkningen är det den personaluthyrningstjänst som bolaget tillhandahåller som ska prövas mot undantagsbestämmelserna. Uthyrningstjänsten som sådan utgör enligt HFD inte sjukvård enligt definitionen i 5 § och ska därmed inte undantas från beskattning enligt 4 §. HFD konstaterar avslutningsvis att det för den bedömningen saknar betydelse om de åtgärder som de uthyrda läkarna vidtar i arbetet hos den som hyr in dem i och för sig omfattas av definitionen av sjukvård i 5 §. SKV tolkade domstolens beslut i ett rättsligt ställningstagande om moms vid inhyrning av vårdpersonal, (dnr 202398355-18/111). SKV avser att börja tillämpa den nya tolkningen . () meddelade beslut i tre ärenden om förhandsbesked som föranletts av SKV:s tolkning av mervärdesskatteundantaget för sjukvård (dnr 42-18/I, 2-19/I och 1-19/1). Två av förhandsbeskeden rör konsultläkarbolag som tillhandahåller tjänster till andra vårdgivare, och det tredje rör ett företags tillhandhållande av sjukskötersketjänster till äldreboenden när uppdragsgivaren själv inte har personal på plats. SRN vidhåller SKV:s tolkning och gör bedömningen att de aktuella tjänsterna utgör mervärdesskattepliktig uthyrning av personal. Vårdföretagarna lämnade in en begäran om förtydligande av mervärdesskattelagen till . lämnade ett förslag till utskottsinitiativ. Förslaget, som reviderades något , har därefter följande lydelse: Den svenska sjukvården brottas med stora problem. I flera av vårdens verksamheter möts patienterna av långa köer, som i många fall verkar ha blivit permanenta utan åtgärder som ger effekt. Kompetensbristen är stor, och riskerar att bli ännu större när behoven inom välfärden förväntas växa . I detta läge av köer och personalbrist bedömer regeringen att det är lämpligt att inte vidta åtgärder för att stoppa den vårdmoms som riskerar att fördyra personalkostnader för stora delar av sjukvården och tränga ut väl fungerande verksamheter - detta efter att tolkat en dom från som om alla vårdmottagningar fr.o.m. ska betala moms när vårdpersonal hyrs in, t.ex. när tandläkare eller läkare arbetar som konsulter på en mottagning. Det kan t.ex. handla om att en hudläkare har kontrakt med en vårdcentral om att träffa patienter på vårdcentralen , i stället för att patienterna ska uppsöka hudläkarmottagningen. Sådana lösningar, som syftar till att förenkla för patienter, kommer att drabbas. Även traditionella bemanningslösningar kommer att drabbas. tolkning innebär en fördyrning av personalkostnader för privata vårdgivare då dessa inte kompenseras för momskostnader på samma sätt som verksamhet som bedrivs i regi. Finansministern besökte skatteutskottet med anledning av den uppkomna situationen. finner de svar som finansministern gav helt otillräckliga. Ministern menade att de verksamheter som drabbas kan välja att timanställa personal i stället för att hyra in den samt att även privata aktörer kan kompenseras för momskostnader via en schablonersättning som enligt ministern är väl tilltagen. Timanställningar är inte ett alternativ i många av de fall då man hyr in personal. Det är inte aktuellt för mindre sjukhus på orter i landet som är beroende av inhyrd kompetens – exempelvis specialister som inte kan sysselsättas på heltid på ett ställe, men som genom konsultavtal med flera olika aktörer blir heltidssysselsatta. Vad gäller schablonersättningen som kan fördelas via regionerna, som ministern hänvisar till, menar branschen att denna långt ifrån alltid täcker de verkliga kostnaderna för vårdföretagen, medan kommuner och landsting själva får full kompensation. Dessutom skiljer det sig mellan olika kommuner och landsting hur villiga dessa är att omförhandla fördyrade kontrakt och erbjuda momskompensation. Finansministerns likgiltighet inför frågan blir en tyst medverkan till att försvåra för privata aktörer inom vård och omsorg. Konsekvenserna kommer att bli kännbara – särskilt för människor utanför storstäderna, där bristen på kompetens redan är stor och vårdmomsen riskerar att slå extra hårt. anser att regeringens brist på agerande är anmärkningsvärd och skadlig för den svenska välfärden. och regeringen kan inte agera i det enskilda fallet och överpröva ställningstagande, men vi kan se till att ändra lagstiftningen. All kommunfinansierad vård och omsorg – oavsett driftsform – ska lyda under samma momsregler framöver. Vi kan också se till att det tar att ta fram en sådan lagstiftning kompensera de verksamheter som drabbas – inte på det knappa och ojämlika sätt som sker , utan fullt ut. Vi vill se att skatteutskottet nu tar initiativ till att tillkännage för regeringen att skyndsamt göra en konsekvensanalys av nya tolkning att konsultlösningar i vården är momspliktiga och återkomma med förslag till som på lämpligt sätt neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. Beskattning av uthyrning av vårdpersonal Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservationen (V) och det särskilda yttrandet (M, SD, KD). Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att ställer sig bakom det som utskottet nu anför om att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag till som på ett lämpligt sätt neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt och tillkännager detta för regeringen. Beskattning av uthyrning av vårdpersonal (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Jag anser, i enlighet med vad Finansminister tidigare klargjort i skatteutskottet och i en interpellationsdebatt, att det finns ett system med kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting. Systemet ska motverka att privata aktörer gynnas eller missgynnas i förhållande till det allmänna. När ersätter privata aktörer för verksamhet inom hälso- och sjukvård får en schablonersättning. Ersättningen ska kompensera för den merkostnad som uppkommer när en privat utförare som saknar avdragsrätt för mervärdesskatt utför sjukvårdstjänster åt landstingen. Jag anser vidare att konkurrenssnedvridningen är till fast anställda läkares nackdel. Med de skatteregler vi har med 3:12-reglerna, kan en läkare som arbetar som hyrd läkare från sitt bolag betala lägre skatt än en fast anställd på en landstingsdriven eller privat driven sjukvårdsinrättning. Jag föreslår därför att förslaget ska avslås. Beskattning av uthyrning av vårdpersonal (M, SD, KD) (M), (M), Boriana (M), (SD), (KD), (SD), (M) och (SD) anför: Detta beslut innebär att nu ska tillkännage för regeringen att en konsekvensanalys skyndsamt ska göras av tolkning att konsultlösningar i vården innebär att den som hyr in personal ska betala mervärdesskatt, det som i vardagligt tal kallas moms. Som initiativet nu är utformat ska regeringen agera för att neutralisera konsekvenserna för vårdgivare och patienter ”vid behov”. Vi ser positivt på detta, men vill framhålla att det inte råder några tvivel om att detta får konsekvenser för vården. Det handlar t.ex. om sjukhus på mindre orter där inhyrda specialister är nödvändiga för att kunna upprätthålla kompetens och om samarbeten som syftar till att förenkla för patienter, såsom hudläkare som träffar patienter på vårdcentralen. Det är allvarligt att dessa lösningar nu blir väsentligt dyrare. Det är också allvarligt att konkurrensen snedvrids mellan offentliga och privata aktörer. De negativa konsekvenserna och snedvridningen av konkurrensen behöver åtgärdas . ska vi tala om beskattning av uthyrd personal, som det heter, där utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning utifrån nu gällande EU-rätt att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga. Bakgrunden är att beslutade att bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från momsplikt. Detta innebär en utredning av hur man ska kunna ge mer till dem som redan har medan vanligt folk får betala. Det kommer inte att ställa sig bakom. Problemet är att skattepengar som kunde ha gått till vård går till dyrare inhyrd personal. Det finns redan ett system med kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting. Systemet ska motverka att privata aktörer gynnas eller missgynnas i förhållande till det allmänna. Beskattning av uthyrning av vårdpersonal Det som sker är en konkurrenssnedvridning till fast anställda läkares nackdel. Med de skatteregler vi har i och med 3:12-reglerna kan en inhyrd läkare betala i lägre skatt om man jämför med en fast anställd på en landstingsdriven eller privat sjukvårdsinrättning. Dessutom har schablonersättningen till privat driven vård befunnits vara för hög. Det här vill ändra. Inhyrda läkare kan tjäna 80 000 medan en undersköterskas snittlön är under 25 000 . Löneutrymmet minskar alltså för all fast anställd personal, och mindre pengar finns kvar till vården. Under förevändningen att bry sig om att folk på landsbygden ska få bättre vård vill nu alltså alla andra partier säkerställa stafettläkarnas redan höga inkomster. Tryggheten i att få träffa samma läkare sätts på undantag, och riskerna för feldiagnostisering ökar. Sjukvårdens brist på resurser borde vara i fokus för debatten, inte privilegierade gruppers hittepåproblem. Och, fru talman, man är ju inte bakom flötet, så helt uppenbart är att detta inte för handlar om oro för människors behov av vård. Oron för folk ute i landet var tvärtom som bortblåst redan när budgetbeslutet togs , och dagens budgetdebatt och beslut visar även de att omsorgen om storstadens rikemansområden står i centrum för samtliga andra partier. Men inte ens detta räcker tydligen - inte för 73-punktsgänget och inte för ytterhögern. Nej, de redan genomförda eller initierade skattesänkningarna för mycket höga inkomster, slopad värnskatt, pressad sjukpenning, höjd pensionsålder och skrotad arbetsförmedling är inte nog. har turen kommit till att värna den mycket utsatta gruppen välavlönade stafettläkare. Annars kommer världen att gå under, åtminstone i - och där bor ju alla. Hade de menat allvar med oron hade de i stället satsat pengar. För visst finns det problem: köer, sjukhusbyggen, överbeläggning, bristande kontinuitet och, faktiskt, att människor dör på grund av att de inte får den vård de har rätt till. Men pengarna går till fel saker. har kostnaderna för hyrpersonal i vården nästan fördubblats, bara för att ta ett exempel. Att detta länge har varit högerns politik är förstås ingen nyhet. De är sällan hederliga i sin argumentation men brukar ändå konsekvent lägga fram förslag som gynnar de välbeställda på vanligt folks bekostnad. Den budget kammaren antog och de 73 punkter som ligger till grund för den nuvarande budgeten är tydliga bevis på just detta. Men ju skarpare konturerna i regeringens politik blir desto tydligare framträder frågan: Vad är det egentligen i detta som är socialdemokratisk politik? Har man inte fått igenom en enda punkt i 73-punktsprogrammet? För hade det verkligen handlat om just det som nämns i betänkandet, konkurrensneutralitet, hade väl fokuset för utredningen kunnat vara bredare? Jag citerar: "Är det något som denna kammare borde enas om är det att ta krafttag mot den inhyrda personalen. Ett stort problem för att komma till rätta med detta är det faktum att det är mer skattemässigt gynnsamt att vara inhyrd från eget företag än att vara fast anställd." Så sa finansminister i en interpellationsdebatt här i kammaren för ungefär sedan. är det annat ljud i skällan. Men så kanske det kan gå när man är i dåligt sällskap. Jag yrkar bifall till vår reservation. behandlar vi skatteutskottets betänkande nr 25, som handlar om beskattning av uthyrning av vårdpersonal. Utskottet föreslår att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Beskattning av uthyrning av vårdpersonal beslutade i en dom att bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från momsplikt. Domstolen konstaterade att uthyrning av vårdpersonal inte utgör sådan sjukvård, sjukhusvård eller sjukvårdande behandling som enligt EU:s mervärdesskattedirektiv ska undantas från skatteplikt. Uthyrningen omfattades därmed inte av direktivets undantag från skatteplikt. Man kan naturligtvis ha synpunkter på direktivet. Alternativet är väl att förhandla om det, vilket lär vara svårt och tidskrävande. En annan lösning är att gå ur EU, vilket är ännu svårare - vi ser ju kaoset i - eller att leva med direktivet. Vid tolkningen är det den personaluthyrningstjänst som bolaget tillhandahåller som ska prövas mot undantagsbestämmelserna. Uthyrningstjänsten som sådan utgör enligt inte sjukvård. konstaterar avslutningsvis att det för bedömningen saknar betydelse om de uthyrda läkarna utövar sjukvård eller inte. meddelade beslut i tre ärenden om förhandsbesked som föranletts av tolkning. Sedan kan vi konstatera att det finns ett kompensationssystem för kommuner och landsting. Det är en schablonersättning på för merkostnaden för moms som uppkommer när privata utförare saknar avdragsrätt. Systemet avser att motverka snedvridningen av konkurrensen. Denna schablonersättning var högt beräknad, enligt SOU 2015:93. Men det är ju , och det är naturligtvis viktigt att man räknar om det igen. Vän av ordning kanske frågar sig: Behövs det ett initiativ, och är skatteutskottet rätt utskott att bereda detta? Man kan nog se det på lite olika sätt när det gäller om det är vår fråga eller inte. Å ena sidan är det en momsfråga. Å andra sidan är det en kompensationsfråga, och då är det ju finansutskottets område. Utskottet har fått information av om frågan. Det känns nu mer som om det handlar om kompensationssystemet. Kan då inte regeringen bara besluta om en lösning? Men vi har ju principen om kommunalt självstyre i landet och finansieringsprinciper som brukar gälla mellan stat och kommun. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Det ska bli intressant att se om schablonersättningen är för högt beräknad. står bakom det betänkande som ligger på bord. Jag vill också göra alla uppmärksamma på att vi har ett särskilt yttrande i ärendet. I det utskottsinitiativ som togs stod det att regeringen vid behov ska återkomma med förslag om att lösa de problem som har uppkommit för en jämlik och rättvis vård i det här landet givet de lagar och regler som gäller. För oss är det alldeles uppenbart att det föreligger ett sådant behov, men vi tänker självklart ge regeringen möjligheten att komma på det genom att först göra denna analys. Vi ställer oss därför bakom betänkandetexten sådan den är. Det är dock alldeles uppenbart att om man över får högre kostnader finns det ett behov av att på något sätt lösa detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Beskattning av uthyrning av vårdpersonal Vi har domstolar som dömer oberoende. Vi har myndigheter som tillämpar de lagar och regler som gäller. Det är en för oss moderater odiskutabel ordning att detta gäller. Det ansvar som åligger oss som politiker är däremot att ställa oss frågorna om lagar och regler är som vi önskar att de ska vara, om vi vill att de ska vara annorlunda eller om vi, när vi får klart för oss hur de tolkas och används, vill att de ska justeras eller om man på något sätt ska kompensera för den effekt de har. Jag är något bekymrad över den senfärdighet som har rått i den här frågan. Det har länge varit känt för regeringen och dess stödpartier Liberalerna och att den här ändringen skulle komma på plats. har varit tydligt med att den ska gälla , men det har funnits en minst sagt stor ovilja att göra något åt detta. Eftersom detta är mitt sista inlägg i denna kammare inför sommaruppehållet kan jag väl passa på att vara lite generös. Till exempel kan jag berömma , som är väldigt tydligt med de bakomliggande motiven till att man har välkomnat den nya tolkningen och inte har velat vidta några kompensatoriska åtgärder eller lagändringsåtgärder. Det handlar om att detta är en nådastöt mot möjligheten att bedriva privat vård runt om i . Här är hedervärt tydligt. Det fanns också ett brus av denna tydlighet när finansministern besökte utskottet. Det initiativ som sedermera har kommit och som det , med undantag av , finns en enighet om att genomföra bottnar i att vi inte kan ha en ordning i där det råder extremt olika villkor mellan privat och offentligt utförd vård. Villkoren måste vara rimligt lika. Den här frågan är av stort allvar såtillvida att vården i befinner sig i ett ansträngt läge. Jag håller med utskottets ordförande om att det inte primärt är en skattefråga. Men nästan allting kan bli skattefrågor eftersom det är skatt på nästan allt och dessutom alldeles för höga skatter. Det gör att den skattepolitik som finns och det sätt på vilket skattelagstiftningen tolkas och används påverkar nästan alla delar av samhället. Vi har sett växande vårdköer, och vi vet att man utanför storstäderna har ett extra stort bekymmer att rekrytera vårdpersonal och få läkare att komma och arbeta på sjukhus och vårdcentraler. Det här beslutet innebär - det är oomstritt att det är så eftersom det är oberoende domstolar och myndigheter som använder de lagar och regler som finns - att personalen över blir dyrare att anställa. Då är det inte längre lika villkor för offentlig och privat verksamhet. Då riskerar vi självklart också att få stora orättvisor mellan landsdelar. Jag har stor respekt för dem som har synpunkter på hyrläkarsystemet. Jag har stor respekt för dem som säger att det kanske inte är en rimlig ordning att läkare bolagiserar sin verksamhet och hyr ut sig i stället för att bli anställda och så vidare. Allt detta kan man diskutera på ett rimligt sätt. Det är ingen slump - åtminstone inte för mig som moderat, som vet att ekonomiska incitament spelar roll - när vi har drivit upp skatterna på ett läkarjobb eller ett kvalificerat sjuksköterskejobb till 40, 50 och att skatten blir en viktig faktor när man beslutar och prioriterar. Men ska den diskussionen lösas genom att man överlåter till myndigheter att tolka lagar och regler? Ja, självklart. Men ska man då inte i nästa steg fundera på om villkoren är lika? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Beskattning av uthyrning av vårdpersonal Det är glasklart att det sker en väldig förskjutning när det gäller villkoren. Det blir inte längre möjligt att tillhandahålla dessa tjänster privat längre. Framför allt de vårdcentraler och sjukhus som har svårast att rekrytera personal - de ligger utanför storstäderna och långt bort från läkarutbildningarna - riskerar att drabbas av ett hårt slag. Det är vad detta handlar om, kort och gott. Jag beklagar att och Liberalerna inte har lyckats upprätthålla sin del av januariöverenskommelsen, nämligen att det ska råda lika villkor. I stället har man låtit våren gå. har man åtminstone kommit till detta ställningstagande. Vi står bakom det och välkomnar det. Vi kommer självklart att följa denna fråga noggrant. Det gäller både vad regeringen gör och att Liberalerna och lever upp till de utfästelser de gett svenska folket och som finns i en gemensam värderingsgrund för oss i de gamla allianspartierna: Man ska kunna bedriva privat verksamhet runt om i landet. Jag önskar alla - fru talman, alla i utskottet, kansliet och personalen - en glad sommar och lovar er alla att följa denna fråga särskilt noga framöver. Det löftet gäller särskilt och Liberalerna, som ändå får sägas ha ett extra ansvar för att se till att den här delen av januariöverenskommelsen upprätthålls med lika villkor. Jag tror inte att någon i denna sal är omedveten om den kris som råder i svensk sjukvård . Vårdköerna växer sig allt längre, och tillgängligheten uppfattas av allt fler som sämre. Kompetensbristen är redan stor och förväntas bli ännu större när behoven inom välfärden växer. Överallt hör vi vårdinrättningar kämpa med att hitta kvalificerad personal, kanske främst läkare. Detta har många vårdgivare, framför allt på landsbygden, löst genom att hyra in den kompetens som behövs i verksamheten. Hur kommer det sig då att det är en sådan brist på läkare i ? Man kan säkert peka på verksamhetsmässiga brister där vårdens effektivitet förmodligen kan ifrågasättas och förbättras. Men det handlar även om att det både historiskt och kanske även utbildas för få läkare, även om antalet utbildningsplatser har ökat något. Hur ofta hör vi inte kollegor stå här i kammaren och bjuda över varandra när det gäller hur många nya poliser eller hur många nya lärare som ska utbildas? För att fylla alla dessa utbildningsplatser på och har man sedan tyvärr sett sig nödgad att sänka antagningskraven rejält. Bland dem som söker till läkarlinjen på högskolan ser det dock lite annorlunda ut.