bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — Kommissionen har presenterat ett förslag till förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten. Syftet med myndigheten är att bistå medlemsstaterna och kommissionen i frågor som rör gränsöverskridande arbetskraftsrörlighet och samordning av de sociala trygghetssystemen inom EU. har i sin subsidiaritetsprövning av förslaget sagt nej till inrättandet av en europeisk arbetsmyndighet då mervärdet av en sådan myndighet kan ifrågasättas. I beslut framhölls vikten av att medlemsstaternas kompetens inom sysselsättning och sociala frågor respekteras. anser att inrättandet av den europeiska arbetsmyndigheten kommer att leda till ytterligare maktförskjutning till En ny myndighet riskerar att öka administrationen och generera merarbete för medlemsstaterna utan att något mervärde uppnås. Europeiska globaliseringsfonden är en fond med syfte att ge stöd till arbetstagare eller egenföretagare som blivit uppsagda till följd av globaliseringen eller på grund av ekonomisk kris. Stödet kan också ges till egenföretagare vars verksamhet har upphört. har föreslagit en förlängning av Europeiska globaliseringsfonden. Enligt förslaget ska fonden bli mer flexibel och hjälpa personer att anpassa sig till dagens förändrade och mer digitaliserade arbetsmarknad. anser att det är medlemsstaternas ansvar att uppnå målet med den föreslagna europeiska globaliseringsfonden, dvs. att visa solidaritet med och stödja arbetstagare som har sagts upp och egenföretagare vars verksamhet har upphört i samband med oförutsedda omfattande omstruktureringar. är positiva till att sociala trygghetssystem utvecklas och moderniseras i takt med samhällsutvecklingen. Dock ställer vi oss kritiska till att dessa kommer i form av EU-förordningar som är direkt tillämpliga. anser i stället att varje enskild medlemsstat fritt bör få utveckla och uppdatera sina egna sociala trygghetssystem enligt sina invånares behov. 36.Konkurrenskraft, transport och energi, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 39–49, 51 och 53–56. ser positivt på en stark och konkurrenskraftig inre marknad genom handel med varor och tjänster. Vi vill dock belysa vikten av en generell marknads- och behovsanpassning samt likvärdiga arbetsvillkor och kvalitets- och säkerhetsaspekter; och det bör finnas vissa generella undantag. Vi vill poängtera vikten av att åtgärder ska resultera i reell tillväxt och konkurrenskraft samt att sysselsättningsåtgärder inte ska utvecklas till kostnadsdrivande socioekonomiska projekt. Vi har inga starka invändningar mot de föreslagna justeringarna och förbättringsåtgärderna för tullunionen. är positiva till brottsbekämpande åtgärder inom tullunionen som t.ex. skärpta kontroller när kontanter eller andra riskabla varor förs in eller ut ur unionen, samt 2018/19:UU10 RESERVATIONER förenklingsreformer för företagen. Dessa ligger i linje med vår kriminalpolitik. Så länge det europeiska ramverket för tullpolitik inbegriper en viss grad av mellanstatlighet är vi positiva. Vi vill inte se att det underfinansierade svenska resurser övergår till EU med följd att det blir sämre kontroll av brottslighet. ser värdet i en utvecklad rymdverksamhet; vi anser dock att den europeiska rymdsatsningen även fortsättningsvis bör drivas som ett mellanstatligt samarbete och vänder oss mot ett införlivande av i EU. har vid upprepade tillfällen kritiserat kommissionens förslag för investeringar i den europeiska infrastrukturen, vilka innebär ständigt ökande kostnader. ökas budgeten ytterligare med . Vi menar att denna höjning är orimlig och anser att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller Fonden för ett sammanlänkat . är negativa till en EU-finansierad väginfrastruktur eftersom inte får stöd i proportion till vad vi betalar i medlemsavgift. Regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller EU-finansierad väginfrastruktur samt se över vilka krav har gentemot EU gällande byggnationen av väginfrastruktur. anser att utträde inte ska innebära att får oproportionerliga krav på sin fordonsproduktion. är kritiska till användningen av strukturfonderna för teknikutveckling, ökad automatisering och uppkoppling av fordon, då dessa EU-projekt tenderar att bli kostnadsdrivande. Regeringen bör därmed verka för budgetrestriktivitet när det gäller EU-relaterade socioekonomiska åtgärder som är kopplade till godstransporter. För att höja standarden på yrkesförare inom EU driver förslaget att körkortsutbildningar ska anpassas till svenska förhållanden och att utländska yrkesförare ska utbildas i att framföra fordon i de extrema väderförhållanden som kan uppstå i nordiska länder. Regelverket för kompetensbevis för yrkesförare är gemensamt i och regleras i EU-direktiv. Svensk polis och svenska tjänstemän har ytterst begränsade möjligheter att kontrollera äktheten på yrkeskompetensbevis och förarkort. anser därför att det bör upprättas en gemensam databas inom EU, där polis och tjänstemän snabbt och enkelt kan kontrollera fordon och förare direkt på plats. är positiva till högpresterande datasystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och att främja teknik för företag, men vi anser att finansieringen och konsekvenserna för EU-avgift är oklara. Vi anser därmed att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller EU- relaterade digitala kostnader. Vi sverigedemokrater menar att inte behöver mer tvingande lagstiftningsåtgärder då svensk elproduktion i stort sett är fri från utsläpp av koldioxid. Vi vill i stället lyfta fram betydelsen av och vikten av globalt minskat koldioxidläckage och europeisk konkurrenskraft i framtida förhandlingar. Dessutom efterlyser vi en kostnadsanalys av investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. Vi anser att försörjningstrygghet är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Vi ser det som orealistiskt att avveckla kärnkraften och vilja avstå ifrån fossila energislag och ersätta dem med förnybara, intermittenta energislag. Vi ställer oss frågande till kostnadsdrivande lösningar när det gäller energieffektivisering till liten eller ingen miljönytta alls och är övergripande kritiska till EU:s negativa inflytande på svensk energi- och miljöpolitik. Medlemsländernas olikheter bör återspeglas på ett bättre och mer realistiskt sätt, och målen bör sättas därefter. Vi anser att det är angeläget att EU:s mål för energieffektivisering kan nås på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. För att detta ska kunna ske behöver medlemsstaterna själva utforma styrmedel, detaljregler och konkreta åtgärder för att bidra till EU:s måluppfyllelse. En detaljstyrning från EU-nivå som inte tillåter nationella, regionala eller lokala lösningar till gagn för en kostnadseffektiv måluppfyllelse bör inte accepteras. 37.Jordbruk, fiske och miljö, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 57–63. anser att det är en viktig princip att vi i så hög grad som möjligt behåller kontrollen över vår egen livsmedelsproduktion. Det är när maten produceras i som vi har som allra bäst insyn i produktionsförhållandena. Man bör också ifrågasätta orimligt långa transporter som kan bli resultatet av import. har av tradition höga ambitioner vad gäller miljövänlig produktion och djurskydd, vilket vi ställer oss bakom. Om svenska lantbrukare inte har rimliga villkor för att bedriva sin verksamhet kommer produktionen att flytta till länder med lägre ambitioner, vilket innebär högre miljöbelastning och sämre djurskydd. All myndighetsutövning och politik ska utgå från att vi ska gynna de svenska lantbruksföretagens konkurrenskraft och aktiva brukande av mark i . Det är ett misslyckande att självförsörjningsgraden, dvs. 2018/19:UU10 RESERVATIONER av livsmedelsproduktionen som andel av vår konsumtion, har sjunkit sedan EU-inträdet. Vi anser att den gemensamma jordbrukspolitiken är en icke ändamålsenlig övergripande lösning som inte är anpassad till svenska förhållanden. vill öka det nationella inflytandet över jordbrukspolitiken och därmed sänka medlemsavgifterna till EU. Många jordbruksstöd bidrar till högre arrende- och markpriser, vilket påverkar lönsamheten negativt för aktiva bönder som vill utveckla sin verksamhet och behöver mer mark. anser därför att jordbruksstöden i högre grad bör gå till aktiva lantbrukare. Dessutom måste EU:s byråkrati förenklas. Fiske är en fråga som bör regleras genom mellanstatligt och globalt samarbete, vilket i fall innebär samarbete inom och genom EU. Fiskerikontrollen måste dock vara lika effektiv i alla EU-länder. Dagens fiskepolitik inom EU innebär att svenska fiskare blir särbehandlade och att fisket inte bedrivs på lika villkor inom de olika medlemsstaterna. anser att konsumenternas förtroende för livsmedelskvalitet förutsätter ett starkt djurskydd i och flexibla kontroller utifrån varje medlemsstats specifika behov. Det bästa sättet att uppnå ett starkt djurskydd inom EU är att verka för ett bättre djurskydd genom striktare gemensamma regler vid transporter samt att gemensamt motverka undantag för plågsamma slaktmetoder. Krav på ett starkt djurskydd i får inte leda till att svenskt jordbruk konkurreras ut av jordbruk i andra EU- länder. anser att de svenska böndernas konkurrenskraft ska stärkas, som ett starkt djurskydd bibehålls. Inom ramen för EU vill verka för att varje medlemsstat i högre grad får införa de sjukdoms- och smittkontroller som anses nödvändiga för att förhindra införsel av smittsamma djursjukdomar som kan utgöra ett hot mot djurs eller människors hälsa eller orsaka produktionsförluster. Kommissionen föreslår skogliga referensnivåer som anger hur mycket skog kan avverka utan att det rapporteras som utsläpp. Förslaget kan ses som en del av en större process som ytterst syftar till att införa överstatliga inslag i medlemsländernas skogs- och energipolitik och en överföring av makt från medlemsländerna till EU:s institutioner. motsätter sig denna process och anser att vi i måste fortsätta att värna den nationella beslutanderätten. I frågor som berör viltförvaltning anser vi att besluten bör flytta närmare de lokala samhällen som berörs av viltförvaltningen. vill se klimatpolitiken i ett globalt perspektiv. Varken eller EU kan påverka koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning utan globala avtal. motsätter sig inte , men vi är vaksamma när EU och regeringen använder avtalet till att genomföra saker som inte ingår i avtalet. och EU bör avvakta med att åta sig fler utsläppsminskningar innan EU:s klimatmål har utvärderats. anser inte att avtalet som förhandlades fram på COP 21 är att beteckna som rättsligt bindande. Det saknas krav för utsläppsminskningar samt sanktionsmöjligheter mot länder som inte uppfyller de redan lågt ställda kraven. I detta läge bör man inte försöka påskina att vi har ett robust lagligt bindande klimatavtal. Vi anser även att i detta osäkra läge bör vara tydligt med att vi inte är beredda att öppna för diskussioner om att gå längre än redan beslutade utsläppsminskningar på EU- nivå. Vi anser att man bör vara vaksam så att inte bakvägen utvecklas till överstatlighet på energipolitikens område. bör inom EU verka för att EU:s utsläppshandelssystem omfattar fler länder än EU:s medlemsstater. uppfattning är att frågor som inte måste hanteras på EU-nivå för att den inre marknaden ska fungera i stället ska avgöras på nationell nivå. Avfallshantering är t.ex. en fråga som inte lämpar sig för överstatliga lösningar. Det finns ingen anledning att genom överstatlighet tvinga fattigare europeiska länder att prioritera avfallsfrågor högre än t.ex. utveckling av infrastruktur och sociala frågor. 38.Utbildning, ungdom och kultur, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 64–67. Utbildning och forskning är en del av uppföljningen av 2020-strategin. Utbildning 2020-strategin innehåller en del bra förslag, men anser att ett enskilt land avgör bäst själv vilka åtgärder och vilka prioriteringar landet behöver för att ha en framgångsrik utbildningspolitik. är inte mot samarbete mellan länder –tvärtom – men anser att det inte ska ske på överstatligt plan utan genom bilaterala avtal. plus innehåller ett antal förslag som bäst löses på nationell nivå – exempelvis anser att samverkan mellan olika lärosäten bäst sker direkt mellan lärosätena. anser därför att Erasmus-plus-samarbetet bör läggas ned. anser att förslaget om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen, ska tonas ned. Det är viktigt att stater kan utbyta erfarenheter på det ungdomspolitiska området för att sprida goda lösningar mellan länderna. Detta får dock inte 2018/19:UU10 RESERVATIONER innebära överstatliga lösningar. Vi är positiva till att det i första hand är den öppna samordningsmetoden som avses användas för arbetet med ungdomsfrågor, och vi vill betona vikten av att denna arbetsmetod används. Ungdomsarbete bör främst bedrivas på lokal nivå, och EU-samarbete i ungdomsfrågor ska inte innebära någon harmonisering inom området. anser att kulturpolitik bör vara en nationell angelägenhet och ser positivt på att man inom kulturområdet tillämpar den öppna samordningsmetoden i stället för överstatlig lagstiftning. Vi är dock inte främmande för frivilligt mellanstatligt samarbete och erfarenhetsutbyte. Det är viktigt att man från Europeiska unionens sida inte försöker tvinga fram harmonisering på området utan att de egna nationernas kulturella särarter respekteras. 1.En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (V) (V) anför: Detta särskilda yttrande avser även beslutspunkt 6 En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter. finns en utbredd straffrihet för brott mot mänskliga rättigheter, korruption och penningtvätt, globalt sett. Att människor straffas för dessa brott kan avskräcka andra från att begå dem. En väl fungerande lagstiftning skulle kunna minska straffriheten och fungera avskräckande. ser dock brister i utformningen av de Magnitskijlagar som antagits i andra länder, framför allt för att de gör det möjligt att straffa individer på godtyckliga och politiskt motiverade grunder. Det finns därmed risker för bristande rättssäkerhet och att lika fall bedöms olika. bestämda uppfattning är att straff bör utdelas som följd av rättsprocesser som uppfyller alla krav på rättssäkerhet och där människor behandlas lika inför lagen. Därför kan inte ställa sig bakom en svensk eller europeisk Magnitskijlag utan att bristerna gällande rättssäkerhet och politisering som finns i de nu befintliga Magnitskijlagarna åtgärdas. Eftersom dessa brister är så allvarliga och dessutom är inneboende i de nu befintliga Magnitskijlagarna måste de åtgärdas tydligt i förväg för att vi ska kunna ställa oss bakom förslaget att utreda om en Magnitskijlag. En eventuell utredning bör också ta sin utgångspunkt i syftet med Magnitskijlagen och utreda vilka möjligheter att leva upp till dessa syften som finns genom redan befintlig lagstiftning samt undersöka alternativa sätt att uppnå syften än genom instiftandet av en Magnitskijlag. 2.En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 6 (M) (M), (M) och (M) anför: ska vara en stark röst för mänskliga rättigheter runt om i världen. I svensk rätt saknas regler motsvarande Magnitskijlagstiftningen, även om viredan i dag kan införa sanktioner mot enskilda personer efter EU- eller FN- beslut. Att lagreglera den här typen av sanktioner är komplicerat inte minst ur ett rättssäkerhetsperspektiv och kräver därför en grundlig utredning. Att andra väl fungerande rättsstater har infört en liknande lagstiftning talar dock för att det är möjligt att hitta en både rättssäker och effektiv lagstiftning som även kan fungera i . bör också samarbeta med andra EU-länder i syfte att få fram gemensam EU-lagstiftning såsom sanktioner, s.k. Magnitskijlagstiftning. anser att regeringen ska utreda en nationell sådan lagstiftning. syftar till att utarbeta Magnitskijlagstiftning på EU-nivå har initierats, dock utan att Magnitskijs namn specifikt har använts. Det är särskilt angeläget att frågan om nationell lagstiftning utreds om dessa processer går långsamt eller stannar av helt. Den gemensamma handelspolitiken, punkt 7 (M) (M), (M) och (M) anför: Världen behöver mer frihandel och färre murar. Handeln har skapat välstånd och bidragit till att miljontals människor lyfts ur fattigdom. Tillgången till kapital, innovationer och kompetens har bidragit till en ökad tillväxt, inte minst i många utvecklingsländer. Som ett resultat av detta har välståndet i världen ökat med längre medellivslängd, fler människor som har tillgång till hälso- och sjukvård och utbildning och stärkta rättigheter och möjligheter för kvinnor. Fler frihandelsavtal ökar vår förmåga att sätta standarder för den globala ekonomin vad gäller handel, respekt för internationell rätt och avtal liksom för hälsa och miljö. De ger gemensam styrka att genom välståndets krafter värna fred och säkerhet liksom demokrati och mänskliga fri- och rättigheter som är avgörande för den globala utvecklingen. Handel är också ett viktigt verktyg i kampen för bättre miljö. Genom att ta bort tullar och handelshinder kan vi även utöka den gröna frihandeln för miljö- och klimatsmarta varor, tjänster och teknologier. ska vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet, inom EU och i världen. Om EU bygger barriärer mot omvärlden tappar vi i konkurrenskraft och skadar vår egen utveckling. EU:s frihandelsavtal ska vara så ambitiösa och heltäckande som möjligt. () regelverk är satt under hård press. Det är därför viktigt att vi slår vakt om och bidrar till ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser följs. EU och bör upprätta ett gemensamt frihandelsavtal och arbeta för att reformera de internationella institutionerna. För är avtalet mycket viktigt. utveckling och välstånd har varit nära sammanlänkade med frihandelns landvinningar. Det gäller än , och är en av våra viktigaste handelspartner. Det finns också en viktig säkerhetspolitisk dimension i frihandels- och investeringsavtalet Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP). Framtiden för TTIP är mycket osäker, men måste även fortsättningsvis ha som mål och arbeta för att ett sådant avtal kommer på plats. ska alltid vara ledande i att EU ska vara frihandelsinriktat, skapa fler frihandelsavtal och bejaka globalisering. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen . 2018/19:3050 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska fortsätta att verka för en minskning av EU:s budget och börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för ett ökat utbyte och samarbete mellan befolkningarna i EU och och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU:s riktlinjer för export av krigsmateriel innebär ett förbud av export till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU inför ett vapenembargo mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att inga fler odemokratiska och miljöfarliga EU-handelsavtal tecknas och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ till att EU inför ett vapenembargo mot , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU kräver att den utlovade folkomröstningen om självständighet hålls, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU säkerställer att handelsavtal och fiskeriavtal mellan och , i enlighet med beslut, ej innefattar territorium så länge som folk, via deras legitima representant , inte har gett sitt samtycke, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att Europeiska investeringsbanken omvandlas till en klimatinvesteringsbank, och detta tillkännager för ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU- parlamentariker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att endast sammanträder i , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att demokratisering av EU-institutionerna är det viktigaste medlet för att öka medborgarnas delaktighet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en övergripande prioritering i EU-förhandlingar måste vara att begränsa EU:s utgifter så att avgift kan sänkas med åtminstone en tredjedel och tillkännager detta för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya medlemsländer måste nå upp till kriterierna av egen förmåga och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner gentemot och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsulär beredskap även i fortsättningen ska vara en nationell kompetens och tillkännager detta för regeringen.