bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 5 ett tillkännagivande om att begränsa möjligheterna till vinstuttag för välfärdsaktörer som fått kritik av tillsynsmyndigheter. Idéburet offentligt partnerskap (IOP) I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 12 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur samarbetsformen idéburet offentligt partnerskap (IOP) kan stärkas och spridas som föredöme för kommuner och landsting. I motion 2018/19:1243 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna till etableringsfrihet för specialistläkare. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 33 ett tillkännagivande om att det fria vårdvalet ska gälla all öppenvård, även den som utförs av andra specialister än de inom allmänmedicin. I partimotion 2018/19:406 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur det fria vårdvalet och etableringsfriheten påverkar tillgänglighet och organisering av sjukvården. I motion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att lagen om valfrihetssystem (LOV) bör främjas på alla de områden som lagstiftningen ger utrymme för. I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 3 ett tillkännagivande om att all vård som är lämplig för vårdval ska bedrivas enligt LOV. Motionärerna anför att LOV bör breddas så att fler områden än primärvårdens vårdcentraler omfattas. Valfrihet i slutenvården – patientlagen I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 74 föreslås ett tillkännagivande om att utöka möjligheten till valfrihet inom specialiserad slutenvård. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 14. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att möjligt vidta åtgärder för att patienter ska ha rätt att välja slutenvård i hela landet. Liknande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 1 och i partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 2. I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att skapa förutsättningar för effektiva ersättningssystem som stimulerar kvalitetsutveckling, kostnadskontroll och digitalisering genom hela vårdkedjan. Med sluten vård avses enligt 2 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (HSL) hälso- och sjukvård som ges till en patient som är intagen vid en vårdinrättning. Öppen vård är annan vård än sluten vård (3 §). Med primärvård aves hälso- och sjukvårdsverksamhet där öppen vård ges utan avgränsning när det gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper (6 §). Primärvården svarar för behovet av sådan grundläggande medicinsk behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver sjukhusens medicinska och tekniska resurser eller annan särskild kompetens. ska enligt 7 kap. 3 § HSL organisera primärvården så att alla som omfattas av ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster samt få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom . ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till en utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När har beslutat att införa vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) tillämpas. Enligt 9 kap. 1 § patientlagen (2014:821) ska en patient som omfattas av ett landstings ansvar för hälso- och sjukvård få möjlighet att inom eller utom detta landsting välja utförare av offentligt finansierad öppen vård. Med detta avses primärvård och specialiserad öppenvård (se. prop.2013/14:106 s. 125). Valmöjligheten i slutenvården regleras i en rekommendation (dnr Lf 924/00) från Kommuner och Landsting (SKL). Enligt 2 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, ska den som vill starta en hälso- och sjukvårdsverksamhet anmäla verksamheten till Inspektionen för vård och omsorg () senast en månad innan verksamheten ska starta. Även verksamheter som tar emot uppdrag från hälso- och sjukvården ska anmäla sin verksamhet till . Det kan t.ex. vara provtagning, analys eller annan utredning som utgör ett led i en patients hälsotillstånd eller behandling. Om verksamheten helt eller till väsentlig del förändras eller flyttas ska detta anmälas till inom efter genomförandet. Om verksamheten läggs ned ska det anmälas till inspektionen. Huvudsyftet med anmälningsplikten är att ska få kännedom om de verksamheter som bedriver hälso- och sjukvård och som därför har tillsynsansvar för. ansvarar för ett register över de verksamheter som bedriver hälso- och sjukvård, . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet påbörjar en verksamhet som omfattas av PSL och IVO:s tillsyn utan att anmäla detta kan dömas till böter (10 kap. 1 §). Detsamma gäller om verksamheten flyttas eller till väsentlig del ändras utan att anmälan görs till inom rätt tid. Patientsäkerhetslagen innehåller vidare bestämmelser om att vårdgivare ska bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete (3 kap.). Det innebär bl.a. att utreda händelser i verksamheten som medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada, att ge patienter och närstående information och möjligheter att bidra till patientsäkerhetsarbetet samt att till rapportera legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som bedöms utgöra en fara för patientsäkerheten. har enligt 7 kap. 21 § rätt att inspektera verksamhet som står under tillsyn enligt PSL. En inspektion kan vara anmäld eller oanmäld. Om finner att en vårdgivare inte fullgör sina skyldigheter enligt 3 kap. och om det finns skäl att befara att underlåtenheten medför fara för patientsäkerheten eller säkerheten för andra, ska inspektionen förelägga vårdgivaren eller enheten att fullgöra sina skyldigheter om det inte är uppenbart obehövligt (7 kap 24 §). Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Om ett föreläggande enligt 24 § inte följs och om missförhållandena utgör en fara för patientsäkerheten eller annars är av allvarligt slag, får med stöd av 26 § besluta att helt eller delvis förbjuda verksamheten. Om det är påtaglig fara för patienters liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt får Inspektionen för vård och omsorg utan föregående föreläggande enligt 27 § besluta att helt eller delvis förbjuda verksamheten. Bakgrund och pågående arbete Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om 73 punkter I överenskommelsen anförs följande. Den enskildes valfrihet är en central del av den svenska välfärdsmodellen. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. Av överenskommelsen framgår att regeringen inte kommer att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Detta kommer att uttryckas i vårändringsbudgeten 2019. Förslag kommer att läggas för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftform har likvärdiga villkor. Vidare framgår att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare vad gäller såväl ekonomiska villkor och en fungerande tillståndsgivning som kvalitetskrav. redovisade ett regeringsuppdrag att kartlägga hur landstingens uppdrag till primärvården är formulerade. Uppdraget redovisades i rapporten – En kartläggning av hur landstingens uppdrag till primärvården är formulerade (2016). Kartläggningen omfattar både hur det medicinska uppdraget är formulerat och hur uppdraget om samordning med andra vårdnivåer och huvudmän ser ut. Regeringen beslutade (dir. 2015:22) att uppdra åt en särskild utredare att utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras. Uppdraget omfattade bl.a. sådan hälso- och sjukvård som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv för utredaren (dir. 2015:100) och (dir. 2015:108). Vid det senare tillfället tog regeringen bort uppdraget att föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården enligt LOV. Utredningen tog namnet (Fi 2015:01). överlämnade delbetänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Utredningen ansåg att det bör införas en reglering som syftar till att offentliga medel som är avsedda för välfärdsverksamhet i huvudsak ska användas till den verksamhet de är avsedda för. Utredningens förslag i den delen angav bl.a. vissa förutsättningar för tillstånd att ta emot offentlig finansiering och en begränsning i rörelseresultatet i relation till operativt kapital. I proposition 2017/18:159 lämnades förslag till lagändringar med anledning av en del av nämnda betänkande. I propositionen föreslog regeringen att skulle anta lagförslag i syfte att säkerställa att offentliga medel används till den verksamhet som de är avsedda för inom och skollagsreglerad verksamhet. Lagförslagen omfattade alltså inte verksamhet inom hälso- och sjukvården. avslog regeringens lagförslag och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med förslag om att inrätta nationella kvalitetskrav för verksamheter som bedrivs inom välfärdens områden. ansåg också att de sanktioner som staten kan rikta mot enskilda verksamheter behöver skärpas (bet. 2017/18:FiU44, rskr. 2017/18:357). I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen att ärendet bereds i . Ärendet som rör delbetänkandet är fortfarande öppet, och det som återstår att behandla är bl.a. ett förslag om ändringar i lagen om valfrihet som ska tydliggöra de rättsliga skillnaderna mot offentlig upphandling. Ärendet bereds i . Efter det att delbetänkande SOU 2016:78 överlämnats och remissbehandlats sammanställdes inom promemorian Vissa förslag till ändringar i lagen om offentlig upphandling med anledning av förslag. I proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden föreslogs lagändringar med anledning av förslagen i nämnda betänkande och promemoria samt förslag i (Fi 2012:11) betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7). antog regeringens lagförslag om ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden som innebar att det infördes nya tillståndskrav för viss verksamhet som utförs av enskilda enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, socialtjänstlagen och skollagen (2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Inte heller detta förslag omfattade verksamhet inom hälso- och sjukvården. riktade även två tillkännagivanden till regeringen: – om att skyndsamt återkomma till med kompletterande lagstiftning så att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer för att säkerställa att alla medborgare tillförsäkras välfärd av högsta kvalitet – om att återkomma till med förslag som säkerställer att tillståndskrav samt ägar- och ledningsprövning inte medför otillbörliga hinder att etablera sig och verka på välfärdsområdet, i synnerhet när det gäller små aktörers – såsom kooperativ – möjligheter. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen att ärendet bereds i . lämnade sitt slutbetänkande Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning (SOU 2017:38). uppdrag har varit att analysera hur kvalitetsmått kan användas strategiskt i välfärden och ge förslag på hur register kan förbättras i bl.a. hälso- och sjukvård. Dessutom har utredningen sett över hur den ekonomiska insynen i privat utförd välfärd med offentlig finansiering kan utvecklas. Betänkandet bereds i . Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08) fattade regeringen beslut om direktiv till en utredning med syftet att utreda olika möjligheter att säkerställa att vårdens pengar går till just vård, och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård också ges företräde till vården (dir. 2017:128). Utredningen har tagit namnet Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08). i betänkandet på s. 37–38 finns en utförligare beskrivning av utredningen. I uppdraget ingår bl.a. att med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning analysera och överväga olika alternativ vad gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen, och med principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Det innefattar att med denna utgångspunkt även se över lagen om valfrihetssystem. Vidare ingår att utreda behov av och förutsättningar för, samt för- och nackdelar med, att införa viss tillståndsprövning eller alternativ till sådan prövning inom hälso- och sjukvårdsområdet. Utredningen ska exempelvis analysera förutsättningarna med utgångspunkt i den modell som och föreslår för socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och verksamhet enligt skollagen. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . /Utredningen om offentlig-privat samverkan, styrning och kontroll (S2018:01) gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda former och ändamålsenlighet för besluts- och genomförandeprocesser i samband med upphandlingar och investeringar, i hälso- och sjukvården inom landsting och i samband med olika lösningar för avtalsreglerade samarbeten mellan den offentliga förvaltningen och enskilda företag och organisationer. I uppdraget ingår också att kartlägga användandet av process- och organisationsstöd i detta sammanhang. – kartlägga hur relevanta kontrollmekanismer har tillämpats vid beslut om och genomförande av upphandlingar, investeringar och större organisationsförändringar i samband med avtalsreglerade samarbeten mellan det offentliga och det privata (s.k. OPS-lösningar) inom hälso- och sjukvården. I uppdraget ingår också att kartlägga användandet av process- och organisationsstöd – identifiera risker för att offentliga medel inklusive riktade statliga medel inte används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt – lämna förslag på lämpliga åtgärder för att motverka eventuella identifierade brister eller risker för brister. Uppdraget ska redovisas . Utredningen tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden (Fi 2018:04) gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter (dir. 2018:46). Syftet med en definition av idéburna aktörer är att främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden genom att underlätta vid bl.a. bidragsgivning, lagstiftning, köp av verksamhet och samverkan. Utredaren ska därför också ta fram exempel och beskriva tänkbara tillämpningsområden inom välfärden och angränsande områden där en definition av idéburna aktörer skulle kunna användas. Utredaren ska bl.a. föreslå riktlinjer, kriterier eller andra tillämpbara instrument för att ingå idéburet offentligt partnerskap (IOP) i syfte att främja samverkan mellan idéburna aktörer och det offentliga. Uppdraget ska redovisas . Idéburet offentligt partnerskap (IOP) Idéburet offentligt partnerskap (IOP) är en samverkansmodell mellan den offentliga sektorn och den idéburna sektorn. Syftet är att stötta en verksamhet som hanterar en samhällsutmaning och ge verksamheten möjlighet att aktivt delta och bidra till samhällsutvecklingen. omfattar oftast en speciell verksamhet som ägs av en idéburen organisation där den offentliga sektorn vill medverka eftersom utmaningen inte kan lösas på egen hand. Det kan t.ex. handla om läxläsning med barn eller aktiviteter för nyanlända. Ett avtal tydliggör bl.a. vilka resurser respektive part ska bidra till samt tidsramen för partnerskapet. Ofta finns ett finansiellt stöd, vilket inte ska förväxlas med en upphandling eller ett verksamhetsstöd till föreningar eller organisationer. (Källa: SKL.) Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har tagit fram en kunskapsöversikt där några vanliga frågor om IOP belyses: Idéburet offentligt partnerskap – En kunskapsöversikt (2018). Skriften ger en enkel översikt över området för både offentliga och idéburna aktörer i . Överenskommelse med idéburna organisationer beslutade regeringen om en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och SKL (jämför skr. 2008/09:207, bet. 2009/10:KrU2). Det viktigaste målet med överenskommelsen var att stärka de idéburna organisationernas självständiga och oberoende roll som röstbärare och opinionsbildare. Syftet var också att utveckla en större mångfald av utförare och leverantörer av hälso- och sjukvård samt omsorg. slöt regeringen och representanter för det civila samhället en överenskommelse som ersätter den tidigare överenskommelsen inom det sociala området (Ku2018/00152/D). Den nya överenskommelsen möjliggör samverkan inom fler områden än det sociala området och syftar till att främja dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället på nationell nivå. Den nya strukturen för samverkan heter Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället, förkortad NOD (). Valfrihetssystem enligt LOV i landsting och regioner – beslutsläge Valfrihetssystem inom primärvården är obligatoriskt och finns därför i samtliga landsting och regioner. Kommuner och Landsting (SKL) skriver i sin publikation Valfrihetssystem enligt LOV i landsting och regioner – beslutsläge att uppdragen är olika utformade från smala till breda och omfattar skilda verksamheter som förutom allmänläkare inkluderar distriktssköterskeverksamhet, barnhälsovård, rehabilitering, basal psykiskt ohälsa och mödrahälsovård. Eftersom införande av vårdval utöver primärvård är frivilligt har det enligt SKL införts i olika omfattning. Flest införda vårdval finns i och i län. Tillsammans står de för ungefär vårdval inom öppen specialiserad vård. Sedan förra avstämningstillfället har antalet vårdval ökat från 102 till 106. för utomlänsvård innehåller bestämmelser om vad som gäller när en person får vård utanför sitt eget hemlandsting. beslöt att godkänna ett reviderat riksavtal för utomlänsvård och att rekommendera landstingen och regionerna att godkänna och tillämpa avtalet som gäller från . Samtliga landsting och regioner i tillämpar en kombination av följande i sina ersättningssystem i primärvården: – fast ersättning per listad individ – rörlig ersättning kopplat till besök eller åtgärder – målrelaterad ersättning baserat på indikatorer som ska avspegla kvalitet och effektivitet. För att få en anpassning av ersättningen till befolkningens behov och vårdtyngd görs justeringar utifrån patientens ålder, diagnosklassificering enligt () och socioekonomiska förutsättningar (CNI-index, Care ). Närmare hälften av landstingen och regionerna använder alla tre grunderna för att behovsjustera ersättningen. Övriga använder en eller två av dem. SKL har sett behov av att öka kunskapen om och förståelsen av ACG-systemet (). presenterade Tillitsdelegationen delbetänkandet Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsfrihet? (SOU 2017:56). I delbetänkandet kartlägger Tillitsdelegationen ersättningsmodellernas styrande effekter i hälso- och sjukvården samt . Utredningen presenterar de ersättningsmodeller som är mest aktuella i och diskuterar sedan deras betydelse för möjligheten att ta till vara medarbetarnas kompetens och förmåga och därigenom bidra till en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och innovativ välfärd av hög kvalitet. Betänkandet bereds i . besvarade statsrådet (S) en interpellation (ip. 2018/19:36) om en tillsatt utredning om vinstförbud i välfärden. Statsrådet svarade bl.a. följande: har frågat mig hur jag ser på möjligheten att "kasta" i papperskorgen och tillåta att vi har andra driftsformer inom vår välfärd samt om jag har någon plan för hur vår välfärd ska drivas i likvärdiga former oavsett driftsform och för hur den nya inriktningen kommer att emottas av alla kommuner och regioner ute i landet. Det svåra parlamentariska läget efter valet ledde till att Socialdemokraterna, ingick det så kallade januariavtalet. För att avtalet skulle komma till stånd fick alla fyra partier göra kompromisser i sin politik. Av januariavtalet framgår att regeringen inte ska arbeta med frågan om en vinstbegränsning för privata aktörer i välfärden. Enligt januariavtalet ska aktörerna oavsett driftsform ha likvärdiga villkor. Exakt vilka ändringar som är lämpliga och vilka konsekvenser som är att vänta för kommuner och landsting behöver analyseras vidare. Regeringen har också att beakta att det pågår flera utredningar och andra arbeten som kan ha betydelse för välfärdsaktörernas villkor. Valfrihet utgör en central del i den svenska välfärdsmodellen. Vi ska värna valfriheten, och vi ska ha en mångfald av olika aktörer. Regeringen ska arbeta för likvärdiga villkor oavsett driftsform i välfärden. Enskilda ska ha goda förutsättningar för att göra ett aktivt och informerat val. Det är också viktigt att det finns en stark tilltro till och legitimitet för välfärdssystemen. Oavsett utförare ska skattemedlen användas effektivt. Alla utförare inom välfärden har samma krav på sig att leva upp till lagars och föreskrifters krav på kvalitet. Regeringen och samarbetspartierna kommer att arbeta tillsammans för högre kvalitet och bättre tillsyn i välfärden. I betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården. följde utskottet (rskr. 2016/17:254). Utskottet anförde följande (s. 54): Utskottet anser att vård bör erbjudas i olika driftsformer och att patienters rätt att fritt välja vård bör stärkas. Fler och fler landsting inför vårdval även i delar av den specialiserade öppenvården. Utskottet anser att vårdval i den specialiserade öppenvården ska vara en rättighet för alla medborgare oavsett var i landet de bor. Att värna, utveckla och stärka vårdvalet kommer att bidra till en mångfald av utförare, vilket i sin tur bidrar till förbättrad kvalitet och produktivitet inom vården. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Motionen […] bör bifallas delvis. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: Regeringen har tillsatt utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08, dir. 2017:128). Med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning ska utredaren analysera och överväga olika alternativ när det gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen och principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Det innefattar att med denna utgångspunkt även se över lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Utredningen ska också följa upp och redovisa om skillnader i vårdutnyttjande varierar mellan patientgrupper med olika socioekonomiska förutsättningar. Uppdraget har delredovisats i betänkandet Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv – Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning (SOU 2018:55). fick utredaren i tilläggsuppdrag att analysera hur ett långsiktigt hållbart system för så kallade nätdoktorer kan skapas, med beaktande av principer om en behovsstyrd vård. fick utredningen förlängd utredningstid och ska redovisa sitt arbete . Punkten är inte slutbehandlad.