bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — ska göra de prioriteringar och vidta de åtgärder som krävs för att kunna bedriva en fullt fungerande ordinarie gränskontroll vid yttre gräns under årets samtliga månader. Myndigheten ska därutöver även fortsätta att utveckla sin beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns. arbete med kompetens- och it-utveckling avseende de inre utlänningskontrollerna ska fortsätta . Myndigheten ska säkerställa att kontrollerna bedrivs effektivt och rättssäkert med tillräckliga resurser samt att statistik över kontrollerna förs på ett ändamålsenligt sätt. ska fortlöpande och konkret för kunna redogöra för vilken reell utveckling som sker på området. antog rådet förordning (EU) nr 1053/20131 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av . De områden som ska utvärderas omfattar samtliga aspekter av : förvaltning av de yttre gränserna, viseringspolitik, Schengens informationssystem, dataskydd, polissamarbete, straffrättsligt samarbete samt avsaknaden av gränskontroller vid de inre gränserna. Vid alla utvärderingar beaktas dessutom frågor om grundläggande rättigheter och hur de myndigheter som tillämpar relevanta delar av fungerar. Med utgångspunkt i de fleråriga och årliga programmen utvärderade en grupp experter från medlemsstaterna och kommissionen mellan den 14 och hur tillämpar bestämmelserna om förvaltningen av de yttre gränserna. Efter utvärderingen antogs genom kommissionens genomförandebeslut C(2018) 2220 en rapport som innehåller resultat och bedömningar samt en redogörelse för de brister som konstaterades under utvärderingen. Enligt rapporten visade besöket på plats på allvarliga brister i genomförande av kontrollen av de yttre gränserna, i synnerhet på grund av bristen på en strategi för gränsförvaltning, otillräcklig utbildning, avsaknaden av en nationell riskanalysmodell som baserar sig på den gemensamma integrerade modellen för riskanalys (CIRAM 2.0), bristen på lednings- och kontrollfunktioner vid den nationella samordningscentralen och sättet att utföra in- och utresekontroller vid vissa gränsövergångsställen. Det konstateras i rapporten att antalet passagerare och risker som är förknippade med irreguljär migration har ökat kraftigt i och att landet under nuvarande förhållanden allvarligt försummar sina skyldigheter i fråga om genomförandet av kontrollerna av de yttre gränserna och säkerställandet av effektiva in- och utresekontroller som håller en hög och enhetlig nivå. Det är därför enligt rapporten viktigt att åtgärda alla konstaterade brister med minsta möjliga dröjsmål. Med tanke på vikten av att följa rekommenderar man att prioritet ges åt de rekommendationer som gäller integrerad gränsförvaltning, personal och kompetens, riskanalys och sjögränsövervakning. I årsredovisning (s. 98) anförs följande i fråga om gränspolisiär verksamhet och yttre gränskontroll: upprätthöll en gränskontroll vid yttre gräns. Detta innebar dock en ansträngning för verksamheten och påverkade möjligheten att arbeta med verkställigheter av av- och utvisningsbeslut. genomfördes en Schengenutvärdering i enligt fastställda program, bland annat på området yttre gräns. Denna utvärdering identifierade flera brister inom den svenska gränskontrollen. Bristerna berör områden som utbildning, styrning och ledning av gränspolisverksamheten, metoder och arbetssätt m.m. Sedan utvärderingen har ett antal olika åtgärder redan genomförts eller påbörjats. Till exempel har en nationell strategi för integrerad gränsförvaltning tagits fram och andra relevanta projekt och aktiviteter pågår. genomfördes ett arbete med att ta fram handlingsplaner för att åtgärda de identifierade bristerna. Exempel på åtgärder är justering av polisens formulär för avvisning och en mobilapplikation att använda i samband med genomförande av inre utlänningskontroll. beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns, är i stor utsträckning beroende av personell resurs, relevant kompetens, samt tillgång till teknisk utrustning och infrastruktur. I beredskapen ligger även att hitta bra samverkansformer med andra berörda myndigheter, såsom och . redovisades arbetet med framtagandet av en svensk strategi för integrerad gränsförvaltning till regeringen. Nästa steg är att revidera denna strategi och ta fram en handlingsplan för att omhänderta strategins olika prioriterade områden. Detta arbete kommer att påbörjas under tidiga . gav regeringen ett uppdrag om användningen av poliskontroller i områden nära inre gräns. I uppdraget ingick att bedöma hur en effektivare användning av poliskontroller i områden nära inre gräns kan uppnås och att redovisa vilka tekniska möjligheter som finns och de ekonomiska förutsättningarna för att effektivisera kontrollerna. skulle även identifiera relevanta rättsliga frågeställningar som myndigheten bedömer behöver utredas vidare (Ju2018/01291/L4). I uppdraget ingick även att skulle ha en dialog med de myndigheter som kan vara berörda av de aktuella frågorna. Redovisningen (polisens dnr A105.284/2018) lämnades . hade då gett och möjlighet att komma med synpunkter på underlaget till redovisningen. I sammanfattningen (s. 20) anför bl.a. följande: bedöms den återinförda gränskontrollen vid inre gräns vara enda möjligheten att fullt ut kunna bemöta hotet mot den allmänna ordningen och inre säkerheten. Rekommendationerna kommer därför inte att kunna ersätta den återinförda gränskontrollen vid inre gräns om syftet är att uppnå en kontrollfrekvens och effekt som motsvarar den återinförda gränskontrollen. För att uppfylla rekommendationerna, inbegripet att undersöka möjligheterna till ökade och förbättrade poliskontroller framför återinförandet av inre gränskontroll, krävs lagändringar, tekniskt stöd och tillförande av resurser. Som framgår av rekommendationerna är användandet av modern teknik för att övervaka fordon och trafikflöden en del av en större helhet för att effektivisera polisiära kontroller. Som försökt belysa inom ramen för denna skrivelse är modern teknik en del i ett större åtgärdspaket av kompensatoriska åtgärder som behövs på det gränskontrollerande området, som nyttan av tekniken och kontrollerna inte är begränsad till denna typ av övervakning eller verksamhet. undertecknade justitie- och inrikesminister en avsiktsförklaring om fördjupat polissamarbete tillsammans med de andra nordiska justitieministrarna. Avsiktsförklaringen ska bidra till att skapa förutsättningar för att kunna bedriva operativt polisarbete på varandras territorium i större utsträckning än . Exempelvis ska närmaste polispatrull kunna ingripa mot ett pågående brott även om det innebär att det sker i ett annat nordiskt land än polispatrullens hemland. Det föreslås också att polis från ett nordiskt land ska kunna patrullera in över gränsen till ett annat nordiskt land. Även redan befintliga möjligheter till samarbete ska enligt överenskommelsen utvecklas för att underlätta det vardagliga samarbetet på regional och lokal nivå. Avsiktsförklaringen är inte avsedd att vara rättsligt bindande. Regeringarna ska dock arbeta för att på olika sätt fördjupa samarbetet och avlägsna eventuella hinder för det. Som en uppföljning av avsiktsförklaringen anordnade den svenska polismyndigheten tillsammans med en nordisk konferens på temat gränsöverskridande samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter i gränsområdena. Justitie- och inrikesminister anförde följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:372) om en svensk-norsk polisstation i : har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att samgruppering av polisstationer med norsk eller finsk polis i gränsområdena ska bli möjlig . Det finns ett nära och väl etablerat polissamarbete inom och möjligheterna till operativt samarbete har utökats genom den nya lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete som trädde i kraft . Det operativa samarbetet inom ramen för den lagstiftningen tar emellertid sikte på avgränsade insatser och omfattar inte generellt samarbete i gränsnära områden, vilket bör vara en förutsättning för den form av samarbete som gemensamma polisstationer innebär. Ett sådant samarbete behöver regleras i separata bilaterala avtal och regeringen aviserade redan i propositionen till den nya lagen att man avsåg undersöka möjligheterna att ingå sådana avtal. Regeringen gav därför i uppdrag att redovisa behovet av och förutsättningarna för ett nära gränsöverskridande samarbete med och . Jag avser nu att gå vidare i förhandlingarna med de nordiska länderna om avtal om fördjupat operativt polissamarbete som i förlängningen skulle kunna möjliggöra gemensamma polisstationer. Med en inre utlänningskontroll avses en åtgärd som vidtas med stöd av 9 kap. 9 § utlänningslagen (2005:716). I den bestämmelsen föreskrivs att en utlänning som vistas i är skyldig att på begäran av en polis överlämna pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . Utlänningen är också skyldig att efter kallelse av eller komma till verket eller myndigheten och lämna uppgifter om sin vistelse här i landet. Av 7 kap. 2 § utlänningsförordningen (2006:97) framgår att eller Säkerhetspolisen ska underrätta om det uppkommit en fråga om avvisning eller utvisning som ska prövas av verket. Vidare framgår att ska underrättas om har fattat ett beslut om avvisning. utfärdade föreskrifter och allmänna råd om inre utlänningskontroller (RPSFS 2011:4, FAP 273-1). Dessa fortsätter att gälla även efter , fram till dess att den nya upphäver eller ersätter dem. Av de allmänna råden framgår att med en inre utlänningskontroll avses alla handlingar som syftar till att kontrollera om en utlänning har rätt att uppehålla sig i landet. En inre utlänningskontroll behöver alltså inte enbart innebära en uppmaning att visa upp pass eller andra handlingar, utan det kan även handla om frågor till utlänningen och kontroller i dataregister. Att en utlänning är skyldig att på begäran av en polis visa upp pass eller andra handlingar innebär inte att han eller hon också är skyldig att bära pass eller andra handlingar med sig. En inre utlänningskontroll får enligt 9 kap. 9 § utlänningslagen endast utföras om det finns grundad anledning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här i landet eller om det annars finns särskild anledning till en kontroll. I allmänna råd anges att rekvisitet ”grundad anledning att anta” bör uppfattas så att en inre utlänningskontroll får utföras endast efter en helhetsbedömning av de objektiva omständigheter som finns grundade på den enskilda polisens iakttagelser, spaningsuppgifter, underrättelseuppslag, tips eller annan tillförlitlig information. Utlänningens uppträdande och umgänge kan vara en omständighet som i vissa fall kan ge anledning att anta att han eller hon inte har rätt att uppehålla sig i landet. Inre utlänningskontroller får inte genomföras enbart på grund av att en person har ett utseende som uppfattas som utländskt eller på grund av hans eller hennes språk eller namn. Rekvisitet ”annars finns särskild anledning till kontroll” bör enligt allmänna råd kunna tillämpas när det finns anledning att kontrollera identiteten på en utlänning i samband med t.ex. ett frihetsberövande eller en brottsutredning. Vid en fordons- och förarkontroll kan en inre utlänningskontroll utföras i samband med att förarens identitet och rätt att framföra fordonet kontrolleras. Vid en sådan kontroll bör även en passagerare i ett fordon bli föremål för en inre utlänningskontroll om det finns objektiva omständigheter som ger grundad anledning till en kontroll. Information som framkommer vid en inre utlänningskontroll kan användas i en brottsanmälan eller i ett underrättelseuppslag, men bestämmelsen ger inte stöd för att kontrollera personer i syfte att förebygga, förhindra, upptäcka eller utreda och beivra brott. Av föreskrifterna och de allmänna råden framgår vidare att inre utlänningskontroll ska bedrivas över hela det svenska territoriet och vara en integrerad del av polisens olika verksamhetsgrenar. bör enligt råden i sin verksamhets- och personalplanering beakta behovet av inre utlänningskontroll. Den inre utlänningskontrollen är en viktig kompensatorisk åtgärd för avskaffandet av gränskontrollen mellan de länder som deltar i det operativa . För att upprätthålla den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet är det viktigt att utlänningskontroll sker i hela landet. Inre utlänningskontroll är en arbetsuppgift som alla poliser bör kunna utföra, och därför bör polismyndigheten särskilt beakta behovet av utbildning inom utlänningsrättens område. överlämnade regeringen proposition 2017/18:176 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner till . I propositionen föreslogs att ska få genomföra inspektioner på arbetsplatser för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . Avsikten var att ska få genomföra oannonserade inspektioner och få tillträde till arbetsplatser även om det inte finns någon misstanke om brott. Inspektionerna ska få genomföras på arbetsplatser och i andra lokaler där en arbetsgivare bedriver näringsverksamhet. biföll förslagen och lagändringarna trädde i kraft (bet. 2017/18:SfU26, rskr 2017/18:348). överlämnade betänkandet Klarlagd identitet – Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93). Utredningen föreslår bl.a. att när personer i samband med en inre utlänningskontroll inte kan styrka sin identitet och rätt att uppehålla sig i ska • och i identifieringssyfte få fotografera och ta fingeravtryck på personen. Fingeravtryck på barn ska dock bara få tas om det behövs och om barnet har fyllt . • och få eftersöka personens pass och andra identitetshandlingar och ta hand om den här typen av handlingar till dess att personen får tillstånd att vistas i eller lämnar landet. Utredningen föreslår vidare, i syfte att stävja missbruket av resehandlingar och uppehållstillståndskort, att bl.a. högst tre resedokument eller främlingspass ska kunna beviljas en person . Utredningen föreslår också att handlingarna ska ha kortare giltighetstider och att de i vissa fall ska kunna återkallas. I utredningsbetänkandet redogörs också för det omfattande arbete med att stärka kontrollerna vid Schengenområdets yttre gräns som bedrivs inom EU (s. 51 f.). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Rättssäkert och effektivt verkställighetsarbete () var ett samarbetsprojekt mellan svensk polis, Kriminalvården och med syfte att öka effektiviteten och rättssäkerheten i verkställighetsarbetet, dvs. avvisandet av personer som varaktigt vistas i utan tillstånd. Projektet påbörjades och avslutades . I årsredovisning anförs följande om inre utlänningskontroll (s. 98): ska bedriva en effektiv och rättssäker inre utlänningskontroll. Som ett led i att uppnå detta togs det fram en tvådagarsutbildning inom ramen för den grundläggande kompetensutvecklingen för polisanställda som ska arbeta med gränspolisverksamhet. Efter genomgången utbildning ska en polis kunna genomföra en inre utlänningskontroll och en civilanställd ha tillräcklig kunskap för att kunna biträda vid en sådan. genomgick 170 polisanställda kursen. För att förbättra det tekniska stödet vid inre utlänningskontroll har en mobilapplikation utvecklats. En pilot är planerad att genomföras och syftet är att skapa ett stöd för att genomföra inre utlänningskontroller på ett rättssäkert och effektivt sätt samt göra statistikuppgifter enkelt tillgängliga efter genomförd kontroll. Arbete pågår också för att koppla informationen till ett analysverktyg för att effektivare kunna utvärdera och utveckla arbetsmetoder med utgångspunkt från fri rörlighet och inre säkerhet. Arbetet förväntas leda till att fler personer som vistas illegalt i landet upptäcks vilket i sin tur effektiviserar återvändandearbetet. Utskottet behandlade två motionsyrkanden om att bruket av biometriska kontroller vid Schengenområdets yttre gränser ska öka respektive om behovet av obligatorisk kontroll av fingeravtryck för resenärer till Schengenområdet från tredjeländer (bet. 2016/17:JuU18 s. 46 f.). Utskottet konstaterade att kodexen om Schengengränserna ändrats, och att om det råder tveksamhet om identitet eller handlingars äkthet ska man försöka verifiera uppgifterna med hjälp av biometriska uppgifter, ansiktsigenkänning eller fingeravtryck. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det saknades skäl för något initiativ från sida. I samma betänkande behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att reglerna för passhantering skulle skärpas för att bl.a. förhindra svart handel med svenska passhandlingar (s. 64 f.). Utskottet konstaterade att ändringar i passlagen i syfte att minska tillgången på svenska pass som kan missbrukas trätt i kraft så sent som samt att det även inom EU vidtas åtgärder för att förhindra missbruk av pass. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det saknades anledning till ett tillkännagivande, och motionsyrkandet avstyrktes. I betänkande 2017/18:JuU7 Kontroll av biometriska kännetecken i resehandlingar behandlades yrkanden om ytterligare åtgärder för att förhindra att resehandlingar missbrukas. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden och hänvisade i huvudsak till att de möjligheter som föreslogs i propositionen att ta fingeravtryck och ansiktsbild ökade möjligheterna att upptäcka falska pass. Utskottet anförde att detta även bör leda till ett minskat missbruk av och minskad handel med pass. Utskottet hänvisade även till det arbete som pågår inom EU med att stärka kontrollerna vid Schengenområdets yttre gränser samt de ändringar som gjorts i passlagen för att motverka missbruk av svenska pass. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:144). I betänkande 2016/17:JuU18 Polisfrågor behandlades vidare yrkanden om bl.a. gränskontroller, id-kontroller, inre utlänningskontroller, säkerhets-kontroller och om polisens befogenheter att använda tvångsåtgärder när den verkställer ut- och avvisningar. Utskottet avstyrkte samtliga yrkanden med hänvisning till bl.a. pågående arbeten och genomförda lagändringar. I förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2017/18:JuU13) anförde utskottet (s. 68 f.), att det tidigare konstaterat att de inre utlänningskontrollerna tjänar en viktig funktion (se t.ex. bet. 2017/18:JuU18 s. 50) men att det dock vidhöll uppfattningen att polisen är bäst skickad att bedöma i vilken omfattning de bör göras och var de gör mest nytta. Ett motionsyrkande om en kraftigt utökad inre utlänningskontroll avstyrktes därför. Utskottet noterade även betänkande Klarlagd identitet – Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar i vilket föreslås bl.a. ökade möjligheter för polisen att ta fingeravtryck på personer i identifieringssyfte. Enligt utskottet borde beredningen av betänkandet inte föregripas, och utskottet avstyrkte därför motioner om bl.a. polisens möjligheter till kroppsvisitation av asylsökande m.m. Utskottet noterade vidare att dess uppfattning om vikten av en effektiv och rättssäker yttre gräns även var regeringens uppfattning och fann inte anledning att göra något tillkännagivande om detta eller om utesluta medlemsländer som inte lever upp till de åtaganden som följer av . När det gäller frågan om passfrihet ansåg utskottet i likhet med regeringen att en medlemsstat måste ha möjlighet att införa tillfälliga gränskontroller vid en inre gräns vid hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Utskottet var därmed inte berett att ställa sig bakom motioner om bl.a. passfrihet. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom vad som anfördes i en motion om ett starkt gränsskydd med en kraftigt förstärkt gränskontrollorganisation, eller att skulle verka för en egen eller nordisk gränskontroll i avsaknad av en fungerande yttre gränskontroll, eller en nordisk gränskontroll mellan och . Utskottet hade vidare förståelse för det som anfördes i en motion om att undersöka ett system med automatiska gränskontroller men fann på grund av pågående arbete inte skäl att föreslå något tillkännagivande i frågan. måste förvalta de yttre gränserna i enlighet med . Utskottet ser allvarligt på de brister som konstaterades i den rapport som antogs efter utvärderingen av tillämpning av . Som framgår ovan har emellertid ett antal åtgärder genomförts eller påbörjats inom för att avhjälpa dessa brister. Regeringen har också gett ett nytt uppdrag att göra de prioriteringar och vidta de åtgärder som krävs för att kunna bedriva en fullt fungerande ordinarie gränskontroll vid yttre gräns under årets samtliga månader. Myndigheten ska dessutom fortsätta att utveckla sin beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har fattat beslut om fortsatt tillfällig gränskontroll vid inre gräns, nu senast till . Utskottet anser mot denna bakgrund att det saknas anledning att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna 2018/19:134 (SD) yrkande 24, 2018/19:2765 (KD) yrkande 3, 2018/19:2921 (M) yrkande 9, 2018/19:2968 (SD) yrkandena 19 och 46 om ett fullgott gränsskydd, en fungerande gränspolis, en egen fungerande gränskontroll och om effektiva kontroller vid gränsöverskridande trafik. Utskottet har inte ändrat uppfattning i fråga om en gemensam nordisk gränskontroll och avstyrker motionerna 2018/19:2921 (M) yrkande 56 och 2018/19:339 yrkande 1. Som framgår ovan finns det ett nära och väletablerat nordiskt polissamarbete. Utskottet ser därför inte heller skäl att ställa sig bakom motion 2018/19:1934 (M) om att förutsättningarna för samlokalisering av olika länders polisstationer i gränsområden ska utredas. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom yrkandet om att permanenta de tillfälliga inre gränskontrollerna och avstyrker motion 2018/19:2987 (SD) yrkande 8. Vidare är utskottet inte berett att ställa sig bakom att kontrollerna i fråga ska upphöra och avstyrker därmed motion 2018/19:2040 (L) yrkande 12 och 2018/19:2380 (C). Utskottet har förståelse för det som anförs i motion 2018/19:2921 (M) yrkande 59 om vikten av att EU har en väl fungerande yttre gränskontroll. Utskottet vidhåller emellertid sin tidigare uppfattning och ser således inte anledning att föreslå att länder som inte lever upp till kraven ska få sitt medlemskap i utvärderat och avstyrker därför motionen. Utskottet har samma uppfattning som regeringen i fråga om Frontex och dess utveckling. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom förslagen i motionerna 2018/19:2040 (L) yrkande 13 och 2018/19:297 (V) yrkandena 28, 29 eller 30. Yrkanden om biometriska kontroller behandlades av utskottet senast . Utskottet finner inte anledning att ändra sin bedömning och avstyrker med hänvisning bl.a. till de nya regler som trädde i kraft om fingeravtryck och ansiktsbilder vid in- och utresekontroller motion 2018/19:2921 (M) yrkandena 61 och 62. Liksom har utskottet förståelse för det som anförs i motion 2018/19:2880 (M) yrkande 14 om fördelarna med ett system med automatiska gränskontroller i . Det är dock även utskottets uppfattning att arbetet med att åtgärda andra brister i gränskontrollen måste prioriteras. Utskottet anser således inte att borde ta något initiativ i frågan och avstyrker motionen. Utskottet är inte berett att föreslå något tillkännagivande om en förlängd eller ny lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Motion 2018/19:2986 (SD) yrkande 8 avstyrks därför. Liksom tidigare anser utskottet att de inre utlänningskontrollerna fyller en viktig funktion, men att polisen är bäst lämpad att bedöma i vilken omfattning de bör göras och var de gör mest nytta.