bet · H601TU4 · 2019-02-22 00:00:00 — Detta är en ökning på ; utskottet välkomnar detta. Yttäckningen för mobiltelefoni (taltjänster) ökade också . Täckningen uppgick till av yta, vilket var en ökning med . I många län nådde yttäckningen för mobiltelefoni av länets yta. En bidragande orsak till den förbättrade täckningen för såväl tal- som datatjänster är att Tele 2 och hade bytt modell för sina täckningsberäkningar. Den nya modellen ger enligt operatörerna en mer verklighetsnära bild av täckningen och används både för redovisningen till PTS och för operatörernas egna täckningskartor på webben. Den nya modellen använder sig bl.a. av högre upplösning på terrängdata och har mer avancerade beräkningsmetoder, t.ex. för frisiktsberäkningar, vilket överlag bidrar till att den täckning som redovisas var större . Utskottet vill påminna om att flera frekvensband utnyttjas för tillgång till telefoni och bredband via mobilnäten. Vid tilldelningen av 450 MHz-bandet, 800 MHz-bandet och 900 MHz-bandet ställde PTS täckningskrav, vilket bidrog till en bättre yttäckning utanför tätorter. tilldelade PTS ett antal tillstånd för utbyggnad av mobilt bredband och telefoni i 700 MHz-bandet. Ett av tillstånden har förenats med täckningskrav som innebär att ska användas för att bygga ut täckningen för tal- och datatjänster (minst /s) på platser där användare normalt befinner sig och där sådan täckning saknas. Utskottet välkomnar detta och noterar att minst hälften av täckningskravsbeloppet ska användas för utbyggnad i , , , , , och där andelen ytor utan täckning eller med bristfällig sådan är störst. Eftersom radiospektrum utgör en begränsad resurs ligger det på PTS ansvar att förvalta och tillgängliggöra spektrumutrymme i etern på ett sådant sätt att samhällsnyttan maximeras . Behovet av planering för att tillgodose allas behov av radiospektrum i samhället ökar och det är viktigt att resurserna nyttjas så effektivt som möjligt. Genom styrning av och tydlighet kring förvaltning, förädling, tilldelning och tillsyn av resurserna verkar PTS för att maximera samhällsnyttan. För att uppnå detta i fråga om radiospektrum är möjligheten till delad användning och så få begränsande villkor som möjligt viktiga principer för myndighetens tillståndsgivning, något som utskottet ser positivt på. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att Utredningen om radiospektrumanvändning överlämnade sitt betänkande Frekvenser i samhällets tjänst (SOU 2018:92) till regeringen. Utredningen lämnar flera förslag som syftar till att samhällets behov av tillgång till spektrum ska kunna mötas så effektivt som möjligt och . Utredningen lämnar vidare förslag som syftar till att stärka nationella säkerhetsintressen när det gäller tillståndsgivning av radiosändar-tillstånd. Utredningen bereds inom . I skrivelse 2017/18:47 påpekar regeringen att det finns platser där det är särskilt viktigt med mobilitet men där täckningen är bristfällig. Det gäller exempelvis i delar av lands- och glesbygden där människor bor och vistas och där vissa näringar är lokaliserade. Samhällets aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar är också viktiga användare av radiofrekvenser i dessa områden. Utskottet konstaterar att operatörernas utbyggnad av 4G och 5G, liksom existerande och kommande täckningskrav i stora frekvensband, leder till en kontinuerligt förbättrad mobiltäckning. Utskottet betonar också i sammanhanget att aktiv radiofrekvensförvaltning är av största vikt för att det ska vara möjligt att använda stabila mobila tjänster av god kvalitet där människor normalt befinner sig. Likaså är PTS arbete med täckningsvillkor för vissa frekvenstillstånd betydelsefullt för att kunna möta den ökade efterfrågan på trådlös bredbandsanslutning. Detsamma gäller arbetet med att analysera vilka områden som kan betraktas som normala uppehållsorter. Mot bakgrund av motionsförslagen om samutnyttjande av mobilmaster vill utskottet avslutningsvis uppmärksamma att PTS i en rapport (PTS-ER-2015:24) som överlämnades till regeringen gör bedömningen att operatörernas pågående och förväntade utbyggnad av 4G parad med täckningskrav kunde förbättra mobiltäckningen på motsvarande sätt som samhällsmaster. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att tillgången till elektroniska kommunikationer fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Utskottet välkomnar de många initiativ som har vidtagits för att främja bredbands-utbyggnaden och mobiltäckningen i hela landet och ser mycket positivt på den fortsatt höga ambitionsnivå på området som regeringen ger uttryck för. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utskottet att syftet med här behandlade motionsyrkanden om att förbättra tillgången till elektroniska kommunikationer är väl tillgodosett och avstyrker således motionerna 2018/19:155 (SD) yrkande 5, 2018/19:577 (SD), 2018/19:774 (M), 2018/19:974 (M), 2018/19:1294 (S), 2018/19:1297 (S), 2018/19:1299 (S), 2018/19:1537 (M), 2018/19:1596 (S), 2018/19:2043 (L) yrkande 8, 2018/19:2058 (L) yrkande 8 i denna del, 2018/19:2194 (S), 2018/19:2210 (S), 2018/19:2446 (C) yrkande 21, 2018/19:2535 (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2694 (C) yrkande 7, 2018/19:2734 (KD) yrkande 76, 2018/19:2735 (KD) yrkande 16, 2018/19:2782 (SD) yrkande 7, 2018/19:2900 (M) yrkandena 32 och 35, 2018/19:2901 (M) yrkandena 51 och 55 samt 2018/19:2968 (SD) yrkande 56. Fördelning och handläggning av bredbandsstöd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om handläggningen och fördelningen av bredbandsstöd. Utskottet betonar att den nuvarande stödmodellen har genererat en mycket god utbyggnad av bredband och pekar bl.a. på PTS förslag till ett nytt statligt bredbandsstöd som bereds inom . Jämför reservation 9 (C). I motion 2018/19:1301 uppmärksammar m.fl. (S) frågan om en fungerande bredbandsuppkoppling i glesbygden. Motionärerna anför att kostnaden per hushåll för att få fiber trots de många positiva åtgärder som vidtagits på området är oerhört stor i de glesbefolkade delarna av landet. De bidrag som går att söka täcker inte kostnaderna och kommunerna får inte heller skjuta till kapital för fiberdragning. Motionärerna framhåller att dagens regelverk för med sig många problem. Motionärerna pekar på att det finns pengar som kommunerna kan söka för utbyggnaden av bredband men påtalar bl.a. att mindre kommuner ofta inte har de resurser som krävs för att hantera den administrativa börda som en ansökan innebär. Mot denna bakgrund vill motionärerna att man ska säkerställa att de resurser som satsas på utbyggnad av bredband även kommer de mindre kommunerna och landsbygden till del. I kommittémotion 2018/19:2425 påpekar m.fl. (C) att bredbandsstödet är ett viktigt verktyg för att säkerställa att människor runt om i landet ska få ta del av det digitala samhället. Många av de hushåll som saknar fiberanslutning återfinns emellertid i områden där det inte är kommersiellt attraktivt att bygga ut fibernätet. Motionärerna anser därför i yrkande 4 att man bör säkerställa att det bredbandsstöd som finns i första hand går till hushåll och fastigheter i just dessa områden. Motionärerna uppmärksammar även de svårigheter många byalag och samfällighets-föreningar runt om i landet har stött på i samband med handläggningen av bredbandsstödet. I yrkande 5 finner de det därför angeläget att kartlägga ansökningsprocessen för att effektivisera handläggningen av bredbandsstöden så att pengarna enklare kommer de sökande till handa utan byråkratiskt krångel. Utskottet påminner inledningsvis om att de nuvarande statliga bredbands-stöden erbjuds dels inom ramen för regionalfondsprogrammen till ortsamman-bindande nät i de nordligaste regionerna, dels genom landsbygdsprogrammet till accessnät på landsbygden. har i uppdrag att tillhandahålla riktlinjer och rutinbeskrivningar för stöd till bredband i enlighet med gällande regelverk för landsbygdsprogrammet, och länsstyrelserna har i sin tur till uppgift att tillämpa dessa. är den myndighet som administrerar det stöd som utbetalas genom regionalfondsprogrammen. Regeringen framhåller i sin skrivelse (skr. 2017/18:54) med anledning av om de bredbandspolitiska målen (RiR 2017:13) att efterfrågan på de båda bredbandsstöden har varit mycket hög. Utskottet noterar med tillfredsställelse att den nuvarande stödmodellen har genererat en mycket god utbyggnad enligt regeringens bedömning. Regeringen understryker vidare i skrivelsen att det är viktigt att offentliga medel till bredbandsutbyggnad används på ett effektivt sätt. Regeringen hänvisar i sammanhanget till att det finns verktyg på plats för att säkerställa att det statliga stödet går till områden där kommersiell utbyggnad varken förekommer eller planeras, t.ex. de marknadsanalyser som ska göra och de offentliga samråd som länsstyrelserna genomför. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även uppmärksamma att det framgår av PTS regleringsbrev att PTS ska agera expertmyndighet och verka för ett samordnat agerande i frågor som rör statligt stöd till bredbandsutbyggnad inom områden som PTS som sektorsmyndighet har ansvar för. Detta innebär att myndigheten i denna roll ska bistå , och andra offentliga aktörer vid framtagande av t.ex. regelverk, riktlinjer och rutiner samt uppföljning. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet noterar också att PTS i sin sammanställning av länens rapportering om utvecklingen inom it-infrastrukturområdet konstaterar att länsstyrelserna i sitt arbete mot det riksdagsbundna målet om bredband i världsklass har fokuserat på stödhandläggning samt kontakt med och information till parter som beviljats stöd. Som redovisas i föregående avsnitt fick PTS i uppdrag av regeringen att lämna förslag på hur det statliga bredbandsstödet lämpligast kan utformas . Några av de förslag som PTS redovisade handlade om ett renodlat statligt stöd som ska förenkla för aktörerna på bredbandsmarknaden och att det ska vara möjligt att påverka hur stödmedel fördelas på regional nivå. PTS förslag bereds inom . Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1301 (S) och 2018/19:2425 (C) yrkandena 4 och 5. Utnyttjande av statlig digital infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att tillgängliggöra statlig digital infrastruktur. Utskottet hänvisar till de åtgärder som har vidtagits för att tillgängliggöra den infrastruktur som vissa statliga aktörer förfogar över. Jämför reservation 10 (M). m.fl. (M) efterfrågar i kommittémotionerna 2018/19:2900 yrkande 34 och 2018/19:2901 yrkande 57 att de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggörs för marknaden med beaktande av nationella säkerhetsintressen. Motionärerna pekar på att , och ytterligare några statliga aktörer förfogar över landsomfattande fibernätverk som i huvudsak utnyttjas för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintlig infrastruktur skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband anser motionärerna. Dessutom skulle ett mer driftssäkert nätverk skapas om dessa fibernät kopplades samman. Utskottet vill inledningsvis påminna om att Utredningen om effektivare användning av statens bredbandsinfrastruktur i betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) framhåller att en rad statliga aktörer som är verksamma på den nationella kommunikationsmarknaden disponerar över ett unikt och omfattande kanalisationsutrymme som sträcker sig över långa avstånd längs med järnvägar, kraftledningar och det nationella vägnätet. Vidare framhålls att denna resurs har bidragit till utvecklingen på marknaden eftersom nya aktörer har fått tillgång till infrastruktur på nya platser som ett alternativ till den som det tidigare , numera , förfogat över. I betänkandet lämnas ett antal förslag om hur statens bredbandsinfrastruktur kan samordnas samt om hur utbudet av statligt ägd fiber och kanalisation kan ökas och tillgängliggöras för bredbandsbyggare. Utredningens förslag har beretts inom och utifrån förslagen har regeringen i den nationella planen för transportinfrastruktur 2018–2029 beslutat om hanteringen av s.k. optoanläggning. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) meddelar regeringen att kommer att inleda reinvesteringar i och utökningar av den befintliga optoanläggningen längs järnvägen samt längs delar av det statliga vägnätet. Den överkapacitet som uppstår kan komma att erbjuda andra aktörer. De anpassningar som görs bör genomföras så att det underlättar sammankoppling med annan optofiberinfrastruktur som rådighet över den egna optofiberinfrastrukturen säkerställs och behoven för det civila försvaret och totalförsvaret värnas. Utskottet är positivt till detta och noterar också i sammanhanget att meddelade att myndigheten i sitt regleringsbrev fått nya instruktioner av regeringen för försäljning av nätkapacitet. I fortsättningen ska bara tillhandahålla tjänster i fibernätet där ingen annan leverantör finns tillgänglig, erfar utskottet. Utskottet vill också peka på att det av regleringsbrevet för framgår att verket på affärsmässiga grunder ska verka för att tele- och kommunikationsnätet görs tillgängligt för aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer på konkurrensneutrala och skäliga villkor. Vidare ska i sin verksamhet samråda med () och samverka med aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer vad gäller anläggning av tele- och kommunikationsnät. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet de åtgärder som har vidtagits för att tillgängliggöra den infrastruktur som både och förfogar över. Möjligheten att utnyttja dessa resurser förstärker kapaciteten i det grundläggande stomnätet för fiberinfrastruktur i , och gör den dessutom mindre sårbar. Utskottet ser också med gillande på det samarbete som etablerats mellan berörda parter för att förbättra tillgängligheten till fiberinfrastrukturen som det är viktigt att och svenska kraftnäts egna kommunikationsbehov beaktas i sammanhanget. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:2900 (M) yrkande 34 och 2018/19:2901 (M) yrkande 57. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om satsningar på 5G. Utskottet framhåller regeringens höga ambitionsnivå på området och att PTS arbetar med att främja utvecklingen av 5G-tekniken i . Utskottet noterar också den pådrivande roll som har i det internationella samarbetet vad gäller 5G, inte minst inom ramen för EU:s arbete på området. Jämför reservation 11 (M, C, KD, L) och 12 (SD). 5G är den femte generationen av mobilnät och är en vidareutveckling av befintlig teknik. 5G förväntas möjliggöra mobilnät med betydligt större dataöverföringshastigheter och kortare svarstider samt hög kapacitet. Tekniken är ännu inte färdigutvecklad, och arbete med specifikationer och standarder pågår. 5G beräknas kunna tas i bruk ca 2020. plan för 5G innebär bl.a. att en större stad i varje medlemsstat ska vara redo för 5G före utgången av 2020. ska alla stadsområden och viktiga marktransportleder i EU ha oavbruten 5G-täckning. Enligt regeringens digitaliseringsstrategi ska agera förebild i arbetet med 5G, och målet för Post- och 5G-spektrumplan för är att lyfta fram som en av de ledande 5G-nationerna i . (S) belyser i motion 2018/19:1295 de möjligheter för samhället som 5G-tekniken erbjuder, inte minst i fråga om digitala tjänster inom vård- och omsorgssektorn. Viktigt i sammanhanget är att använder en och samma plattform för olika tillämpningar i samhället eftersom det skulle underlätta för inblandade aktörer. Motionären vill därför att man ska se över möjligheterna att med hjälp av ett samordnat 5G-nät stärka välfärdstjänster i hela landet och även öppna för ett nordiskt samarbete på området. m.fl. (M) framhåller i motion 2018/19:2575 yrkande 6  och i likalydande ordalag m.fl. (M) i motion 2018/19:2576 yrkande 6  att digitaliseringen och en ökande användning av artificiell intelligens (AI) innebär stora möjligheter för . Nya tjänster och innovationer på området kan skapa jobb och tillväxt i regionen. Motionärerna pekar på att digitaliseringen kräver att den förda politiken skapar rätt förutsättningar för nya jobb och ett samhälle som låter sig anpassas till utvecklingen. företagsklimat måste på allvar förbättras anser motionärerna, och de vill därför att man ska verka för en gemensam europeisk infrastruktur för 5G och målet om en fullvärdig digital inre marknad där ska vara först i med tekniken. I kommittémotion 2018/19:2782 behandlar m.fl. (SD) digitaliseringen och möjligheten till en stabil internetuppkoppling, vilket är en viktig förutsättning för att man ska kunna bo och verka i hela landet. Den nya 5G-tekniken är i sammanhanget betydelsefull och motionärerna vill därför i yrkande 5 att regeringen låter utreda det kommande 5G-nätets möjligheter till god täckning i landet. I kommittémotion 2018/19:2900 framhåller m.fl. (M) att utbyggnaden av 5G-tekniken kommer att vara avgörande för att möta behovet av högre överföringshastigheter, större datamängder och bättre kvalitet för mobila enheter. Det är också en förutsättning för sakernas internet (eng. internet of things, IoT) där allt fler enheter och produkter komma att kräva uppkoppling tillägger motionärerna. Arbetet med frekvens-harmonisering inom EU är direkt avgörande för utvecklingen av 5G eftersom en frekvenstilldelning som inte är harmoniserad med övriga i praktiken är värdelös. Mot denna bakgrund vill motionärerna i yrkande 30 att ska driva på för en harmonisering av frekvenstilldelningen och auktions-förfaranden i EU och arbeta för att redan identifierade och framtida 5G-band frigörs på EU-nivå senast . Motionärerna ser i sammanhanget med viss oro på den sänkta ambitionsnivån inom EU:s institutioner i fråga om tidpunkten för när förslag om teknisk harmonisering bör presenteras, något som riskerar att fördröja arbetet med införandet av 5G-tekniken i . Motionärerna vill därför i yrkande 31 att ska verka för att en gemensam europeisk infrastruktur för 5G finns på plats tidigt 2020, med målet en fullvärdig digital inre marknad. Motionärerna framför motsvarande önskemål i kommittémotion 2018/19:2901 yrkandena 53 och 54. Utskottet hänvisar inledningsvis till den nationella digitaliseringsstrategin som lyfter fram de möjligheter som 5G-tekniken skapar för nya typer av tillämpningar och affärsmodeller inom områden som exempelvis transport, hälsa, energi och media. 5G kommer dessutom att kunna underlätta användningen av olika typer av industriella tillämpningar över de mobila nätverken och sakernas internet (eng. internet of things, IoT) genom att tillhandahålla kostnadseffektiva och innovativa tillämpningar. I digitaliseringsstrategin anger regeringen att en tydlig plan ska utarbetas för att möjliggöra 5G i . Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill också uppmärksamma att även har betonat vikten av att underlätta utvecklingen av 5G inom EU. Utskottet noterar i sammanhanget med tillfredsställelse att regeringen tydligt anger att ska agera förebild i arbetet. Enligt digitaliseringsstrategin är en aktiv och målinriktad förvaltning av radiospektrum, som också tar hänsyn till vitala samhällsverksamheters behov, avgörande för utvecklingen av 5G. Utskottet delar denna uppfattning. En av PTS uppgifter är att främja 5G-utvecklingen, och myndigheten deltar därför aktivt i arbetet på internationell nivå som myndigheten tydliggör möjligheterna för 5G-utveckling i . Myndigheten driver ett 5G-forum där svenska 5G-intressenter möts och delar erfarenheter och kunskap. Syftet med forumet är att diskutera övergripande och strategiska frågor relaterade till utvecklingen av 5G, inte minst vad gäller spektrumanvändning och standardisering, vilket är viktigt för myndighetens fortsatta arbete på området. 5G-forum hålls , och upp till 40 externa intressenter har deltagit, enligt vad utskottet har erfarit. PTS har tagit fram en spektrumplan för 5G-tester, och är det möjligt att ansöka om testtillstånd. Sådana tester förutsätter tillgång till breda frekvensområden i band med olika radioegenskaper. För att möta detta behov har PTS tillgängliggjort 100 till i 3,43,6 GHz-bandet och upp till i 26,527,5 GHz, i den övre delen av 26 GHz-bandet. Längre fram avser myndigheten att tilldela de aktuella frekvenserna för mer långsiktig användning för att möjliggöra storskalig kommersiell utbyggnad av 5G. PTS bedömer att frekvenserna blir tillgängliga för dessa ändamål . Förutsättningarna för utbyggnaden av nästa generations mobila bredbands-tjänster diskuteras givetvis inom EU. Vid rådet för transport, tele-kommunikation och energis möte informerade EU:s dåvarande ordförandeskap om en färdplan för 5G. Syftet är att medlems-staterna ska vara eniga om avsikten att göra lämpliga frekvensband tillgängliga för 5G-användning inom rimlig tid. Spektrumtillgänglighet är avgörande för 5G-teknikens utveckling både i och i övriga . För 5G krävs ett nytt spektrum i höga band för att de förväntade datahastigheterna ska kunna levereras. För att 5G-tjänsterna ska kunna fungera globalt har ITU (Internationella teleunionen) och CEPT (en europeisk samarbetsorganisation för post- och telekomfrågor) påbörjat processen med att identifiera och harmonisera frekvenser för 5G. Det europeiska internationella arbetet har satt grundläggande ramar för initial utveckling och utbyggnad av 5G, bl.a. genom handlingsplan för 5G och i den Europeiska policygruppen för radiospektrum-frågors (, RSPG) yttrande till kommissionen med anledning den strategiska handlingsplanen för 5G i i vilken både tidslinjer och frekvensband (; 3,4–3,8 och 26 GHz) pekas ut. Utskottets förhoppning är att en gemensam europeisk infrastruktur för 5G ska vara på plats , och mot denna bakgrund är det därför viktigt att redan utpekade och framtida 5G-band frigörs på EU-nivå genom nationella auktionsförfaranden. Utskottet vill också i sammanhanget särskilt uppmärksamma att tillsammans med övriga nordiska länder har skrivit under en avsiktsförklaring med innebörden att ska vara den första sammanlänkade 5G-regionen i världen. Man ska också identifiera områden där det nordiska samarbetet behöver intensifieras. Avsiktsförklaringen presenterades under det nordiska statsministermötet i . Från regeringens sida framhåller man att utvecklingen av 5G är på frammarsch och att den nordiska regionen ska ligga i framkant i en utveckling som bidrar till jobb och välstånd i de nordiska länderna. Av dokumentet framgår att man ska • uppmuntra utvecklingen av nya testanläggningar, inklusive testbäddar • säkerställa teknisk koordination av 5G-frekvensband inom regionen • undanröja hinder för expansion av 5G-nätverk, i synnerhet för utbyggnad av basstationer och antenner • uppmuntra och övervaka utvecklingen av 5G inom några särskilt utpekade områden. Det blir de nordiska digitaliseringsministrarnas ansvar att föra arbetet vidare. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att ambitionsnivån i är hög vad gäller utbyggnaden av 5G och att digitaliseringsstrategin är vägledande i det fortsatta arbetet. Utskottet vill också lyfta fram det omfattande arbete som PTS gör för att underlätta för 5G-tekniken, inte minst när det gäller testverksamhet och att göra lämpligt spektrumutrymme tillgängligt. Utskottet noterar också med tillfredsställelse den pådrivande roll som har i det internationella samarbetet på området. Utskottet ser därför med tillförsikt på utvecklingen i fråga om 5G-tekniken och avstyrker därmed motionerna 2018/19:1295 (S), 2018/19:2575 (M) yrkande 6, 2018/19:2576 (M) yrkande 6, 2018/19:2782 (SD) yrkande 5, 2018/19:2900 (M) yrkandena 30 och 31 samt 2018/19:2901 (M) yrkandena 53 och 54. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgängliggörandet av 700 MHz-bandet. Utskottet hänvisar till att en auktion av stora delar av detta spektrum har genomförts och att frekvenserna nu kan användas för att skapa bättre täckning och kapacitet för mobilt bredband. Jämför reservation 13 (C, KD).