bet · H701FöU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Att inrätta staberna skulle ge ökad robusthet i ledningsorganisationen genom en ökad geografisk spridning. godkände regeringens förslag (bet. 2018/19:FöU3, rskr. 2018/19:91). Försvarsmakten bedömer att inrättandet av försvarsgrensstaber har förbättrat den försvarsgrensinterna koordineringen mellan insats- och förbands-produktionsverksamheten. Vidare bedöms inrättandet ha förenklat lednings- och organisationsförhållandet för underlydande organisationsenheter. Försvarsmakten menar att liknande förändringar vad avser ledningen och styrningen av hemvärnsförbanden skulle ge motsvarande effekt på hemvärnet. Försvarsmakten anser därför att militärregionerna bör ha ansvar och rådighet över vidmakthållandet av hemvärnsförbanden. Detta uppnås, enligt Försvarsmakten, genom att man utgår från befintlig struktur med fyra militärregioner och fyra regionalstaber och utifrån dessa etablerar Norra, Mellersta, Västra och Södra militärregionstaberna som egna organisations-enheter samt att lokalisera dessa till , /, respektive /Revinge. Förändringen skulle enligt Försvarsmakten ge tydliga regionala chefer för hemvärnsförbanden med ett samlat ansvar för utbildning, vidmakthållande och insatser inom den egna regionen. I budgetpropositionen anför regeringen att inrättandet av militär-regionsstaberna medför en begränsad utökning av antalet befattningar jämfört med . Regeringen hänvisar till myndighetens bedömning att förändringarna för militärregionstaberna kan ske inom ramen för befintliga och beräknade anslagsramar. Regeringen anför vidare att den delar Försvarsmaktens bedömning att åtgärden kommer att förtydliga och stärka hemvärnet. anför regeringen att Försvarsberedningen bedömt att dagens indelning i fyra militärregioner inte motsvarar de behov det civila och det militära försvaret har av territoriell indelning. Frågan om en geografisk indelning för civil ledning och samordning på regional nivå är under utredning. Regeringen framhåller att den regionala indelningen kan komma att behöva justeras beroende på vilka förslag utredningen , ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79) lämnar. Utskottet lägger stor vikt vid att regeringen redovisar överväganden och bedömda konsekvenser av de organisatoriska förslag som lämnas till så att utskottet inför beslut om organisatoriska frågor kan bedöma operativa fördelar, förbättrad robusthet och tydlighet i ansvarsförhållanden såväl som risker med förslaget. Utskottet kan konstatera att Försvarsmakten bedömt att regeringens förslag ger tydliga regionala chefer för hemvärns-förbanden. Utskottet anser att hemvärnet utgör en stor och viktig del av arméstridskrafterna. Utskottet anser att hemvärnet med sin höga grad av tillgänglighet, sin numerär och sin geografiska spridning har en central betydelse och bidrar på ett värdefullt sätt till det svenska totalförsvaret. Hemvärnsförbandens lokala förankring och rekrytering är av stor betydelse för försvarets folkförankring. Utskottet lägger även fortsatt stor vikt vid att hemvärnet fortsätter att utvecklas till alltmer kvalificerade förband och tillstyrker förslaget om att inrätta organisationsenheter i form av Norra, Mellersta, Västra och Södra militärregionstaben samt att lokalisera dessa till , /, respektive /Revinge. Det innebär att bör bifalla proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 1. Framtida inriktning för utgiftsområdet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den framtida inriktningen för utgiftsområdet. Jämför reservationerna 5 (M och KD) och 6 (SD). Bakgrund och tidigare behandling Utskottet behandlade frågan om att utgiftsområde 6 styrs mot en anslagsnivå motsvarande av BNP i budgetbetänkandena , 2017, 2018 och 2019 (bet. 2015/16:FöU1, bet. 2016/17:FöU1, bet. 2017/18:FöU1 och 2018/19:FöU1). Utskottet konstaterade då att den säkerhetspolitiska situationen hade försämrats. Utskottet framhöll också att de förstärkningar som den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggjorde var en god grund för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Att verksamheten inom utgiftsområde 6 utvecklas så att de mål som har beslutat för inriktningsperioden uppfylls tillskrevs stor vikt. Hur väl besluten om försvarets inriktning genomförs bedömdes vidare vara avgörande för hur behoven under kommande inriktningsperiod kommer att se ut. I budgetbetänkandet bedömde utskottet att försvars-förmåga behövde stärkas och ville i likhet understryka vikten av att verksamheten inom utgiftsområde 6 utvecklas så att de mål som har beslutat för inriktningsperioden uppfylls. Utskottet vidhöll att det nu pågående arbetet med att genomföra det försvarsbeslut som fattade 2015 prioriteras. Därmed avstyrkte utskottet motionsyrkanden med förslag om en framtida inriktning för försvarsutgifterna. I kommittémotion 2019/20:3049 av m.fl. (M) understryker motionärerna att det säkerhetspolitiska läget är allvarligt. I motionen framhålls att Försvarsberedningen konstaterat att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . I motionen anförs därför att bör ställa sig bakom det som anförs i motionen om de ekonomiska förutsättningarna för totalförsvaret och att de samlade anslagen för det militära försvaret ska uppgå till totalt , vilket beräknat på kostnadsläget 2019 motsvarar av BNP 2025 (yrkande 2). Motionärerna menar att Försvarsberedningens rapporter är framtagna för att utgöra en helhet som stärker försvaret i alla dess delar. Motionärerna bedömer att regeringens uppdrag till myndigheterna är ett försök att dela upp förslagen och i och med detta sänka ambitionen och minska resurstillskotten, jämfört med vad Försvarsberedningen föreslagit. I kommittémotion 2019/20:3377 av m.fl. (L) yrkar motionärerna att ställer sig bakom förslaget att den långsiktiga svenska försvarsplaneringen utgår från att omkring 2030 ska nå upp till målet om av BNP i försvarsanslag i enlighet med Natos rekommendationer (yrkande 2). Motionärerna anför att Försvarsberedningen föreslagit nästan en fördubbling av markstridskrafterna, ytterligare en amfibiebataljon, ett vidmakthållande av JAS Gripen C/D även efter att Gripen E levererats, ytterligare en ubåt, nya territorialförband och ett förstärkt hemvärn. Motionärerna anser att förslagen är väl genomarbetade tekniskt och ekonomiskt och bedömer att de också har ett nästan enhälligt stöd bland partier. Mot denna bakgrund anser de att det finns goda skäl att vårda helheten i Försvarsberedningens förslag och inte göra några betydande eller principiella förändringar på väg fram mot nästa års försvarsbeslut. I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) beskriver motionärerna att det går snabbt att avveckla militära förmågor. Att återta förlorade förmågor tar däremot och kräver stora resurser. Motionärerna anser därför att utgiftsområde 6 bör ökas tillfälligt så att anslagen motsvarar av BNP (yrkande 2). Detta behövs enligt motionärerna för att finansiera nödvändiga och omfattande satsningar för att åter bygga upp det som avvecklats. Vidare yrkar motionärerna att anslagen till Försvarsmakten inte får understiga av bruttonationalprodukten i syfte att garantera upprätthållandet av försvarsförmågan (yrkande 1). Motionärerna föreslår att Försvarsmaktens anslagsnivå regleras i grundlagen. I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) beskriver motionärerna de ekonomiska förutsättningarna för totalförsvaret och att ett starkt, brett och ändamålsenligt försvar inte kan byggas upp över . Materiel ska köpas in, förband ska byggas upp, övas och vidareutvecklas. Motionärerna anför därför att bör ställa sig bakom det som anförs om de ekonomiska förutsättningarna för totalförsvaret samt att de samlade anslagen för det militära försvaret ska uppgå till 2025, beräknat penningvärde (yrkande 5). Utskottet bedömer att försvarsförmåga behöver stärkas och vill i likhet understryka vikten av att verksamheten inom utgiftsområde 6 utvecklas så att de mål som har beslutat för inriktningsperioden uppfylls. Även vid tidigare försvarsbeslut har utskottet understrukit behovet av att definiera ett utgångsläge för regeringens förslag till framtida inriktning och välkomnat att regeringen redovisat bedömt läge i insatsorganisationen för varje stridskraft (bet. 2004/05:FöU4, s. 42). Utskottet vill alltjämt framhålla att det är avgörande hur väl besluten om försvarets inriktning genomförs för hur behoven under kommande inriktningsperiod kommer att se ut. Utskottet vidhåller därmed sin syn på vikten av att det nu pågående arbetet med att genomföra det försvarsbeslut som fattade 2015 prioriteras . Utskottet lägger stor vikt vid att regeringen resultatredovisar eventuella brister när det gäller inriktningen för krigsförbanden i och måluppfyllelsen för den innevarande inriktningsperioden. För att kunna bedöma förutsättningarna för den framtida utvecklingen av totalförsvaret och de samlade behoven på anser utskottet att en sådan grund behövs. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att återkomma till med en försvarspolitisk proposition för perioden –2025. Regeringen framhåller att Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft och Värnkraft kommer att utgöra grunden för det fortsatta arbetet med den försvarspolitiska propositionen. Regeringen avser vidare att, utöver tidigare fattade beslut, tillföra det militära försvaret 2022, och därutöver att ytterligare tillförs det militära försvaret under den resterande försvarsinriktningsperioden. Utskottet delar regeringens bedömning att en bred uppslutning bakom försvarspolitiken och dessa förstärkningar är en styrka och en viktig säkerhetspolitisk signal. Därmed avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motionsyrkanden med förslag om en framtida inriktning för försvarsutgifterna. Mål och direktiv inom utgiftsområdet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6, 25 och 36. Vi anser att Försvarsmakten bör få direktiv om myndighetens ansvar för en god krigföringsförmåga, för militär strategi och taktik samt för att genomföra operationer. Vi menar att regeringen och bör ha ansvaret för anslagstilldelning, större investeringar, för att sätta mål för totalförsvaret samt för beredskapshöjningar och order om att inleda skarpa operationer. Dessutom föreslår vi att direktiv bör beslutas för det militära försvaret som syftar till att med alla till buds stående medel bevara rikets frihet och självständighet. Vi föreslår direktiv för det civila försvaret med fokus på uppdraget att värna civilbefolkningen, att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och att stärka såväl Försvarsmaktens förmåga vid mobilisering, väpnat angrepp och krig som den civila försvarsviljan i fred, kris och krig. När det gäller direktiv för totalförsvaret anser vi att de bör beslutas av . anser vi att mål och uppgifter för försvarsgrenarna bör beslutas av Försvarsmakten. Vi yrkar därför att ställer sig bakom det som vi anfört om såväl arméns strategiska mål och taktiska uppgifter som flygvapnets och tillkännager detta för regeringen. Totalförsvarsmål och inriktning, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 22. Jag anser att bör godkänna det mål för totalförsvaret som anges i Försvarsberedningens rapport 2019:8 Värnkraft och att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat ska upphöra att gälla vid utgången av 2020. I fråga om utvärdering av måluppfyllelse och resultatredovisning anser jag att bör ställa sig bakom förslaget att en oberoende analys görs kontinuerligt av Försvarsmaktens förmågor. Det som anförs i reservationen bör ge regeringen till känna. Inspektion för totalförsvaret, punkt 4 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2019/20:3377 av m.fl. (L) yrkande 1. Vi vill inte föregripa beredningen av förslaget från Försvarsberedningen om att inrätta en inspektion för totalförsvaret utan menar att ett sådant beslut bör fattas utifrån ett helhetsperspektiv som även omfattar ett beslut om tydliga och heltäckande mål med verksamheten för den kommande försvars-inriktningsperioden. Vi delar utskottets bedömning om att såväl regeringen som har behov av att följa upp måluppfyllelsen av olika verksamheter. Vi vill betona vikten av att kunna bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till de mål som beslutas av för den kommande inriktningsperioden. kan vi konstatera att frågan om huruvida en inspektion för totalförsvaret är ett effektivt instrument för uppföljning är under pågående beredning i . Vi anser att inte bör föregripa den beredningen. Mot den bakgrunden avstyrker vi yrkande 1 i motion 2019/20:3377 (L). Resultatredovisning av länsstyrelsernas övningsverksamhet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3315 av m.fl. (M) yrkande 8. En central del i Försvarsmaktens reformarbete har varit ett ökat fokus på övningsverksamheten, men även på en större tydlighet när det gäller vilka beredskapskrav som kan ställas på olika enheter. Hur länsstyrelserna utför sina uppgifter och hur beredskap och roll ser ut i olika skeden är viktigt att ha med i övningsverksamheten. Vi anser därför att regeringen bör ställa de tydliga krav på länsstyrelsernas övningsverksamhet och beredskap som lyfte fram i sitt tidigare tillkännagivande (bet. 2017/18:FöU7 punkt 9, rskr. 2017/18:218). Regeringen har endast lämnat i uppdrag till länsstyrelserna att särskilt prioritera planering och övningar i sitt arbete med skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Mot den bakgrunden anser vi inte att tillkännagivandet om att regeringen bör se över länsstyrelsernas krisberedskap när det gäller krav på övningsverksamhet och beredskap kan betraktas som slutbehandlat. Det som anförs i reservationen bör ge regeringen till känna. Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: anvisar, med de villkor som anges i reservationen, anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2. 2019/20:2630 av m.fl. (SD) och 2019/20:3023 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 10 och avslår motionerna 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:3315 av m.fl. (M) yrkandena 1–7. c) Krediter i godkänner regeringens förslag till investeringsplaner i enlighet med reservationen. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 9 och motion 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 31, 33–35, 38 och 43–45, bifaller delvis proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkterna 3 och 4 samt avslår motionerna 2019/20:649 av (M) och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 28, 29 och 31–33. Vi föreslår att anvisar, med de villkor som anges i reservationen, anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2. Totalförsvaret måste byggas upp så att hela kan försvaras mot en kvalificerad motståndare. Därför anser vi att fokus bör ligga på försvaret av framför internationella insatser. Vi vill satsa på att utöka antalet värnpliktiga, och därmed skulle det årliga mönstringsbehovet öka kraftigt framöver. Sammantaget anser vi att förutsättningarna för att klara av ökande värnpliktsvolymer måste förbättras. När det gäller anslagsfördelningen anser vi dessutom att miljöarbetet till sjöss är en viktig del för bättre miljö bl.a. inom ramen för den s.k. svavelförordningen. Genom att kontrollera att denna förordning efterlevs kan stora miljövinster göras. är Transportstyrelsen tillsynsmyndighet för svavelförordningen. Vi föreslår att i stället får denna roll eftersom de har bäst förutsättningar att sköta tillsynen. Vi tillstyrker både de förslag till beställningsbemyndiganden och krediter i Riksgälden som regeringen lämnat. Vi tillstyrker även regeringens förslag om investeringsplan för krisberedskap. När det gäller investeringsplanerna tillstyrker vi dessa endast delvis eftersom vi anser att en uppbyggnad av försvaret även kräver omprioriteringar inom materielförsörjningen. Vi lämnar därför ett antal förslag som avser materiell förnyelse med syfte att stärka den operativa förmågan inom särskilt prioriterade områden så att kan försvaras mot en kvalificerad motståndare. Vi anser att marinens luftvärnsförmåga bör stärkas genom att fartygen förses med såväl automatkanon som robotluftvärn. Förmågan till ubåtsjakt bör stärkas bl.a. genom att införa datalänk och integration av lätt torped på . När det gäller stridsflygsförmågan föreslår vi att flygvapnet bör få 160 stycken JAS 39 E/F och JAS 39 C/D för åtta divisioner. I ett längre perspektiv vill vi att flygvapnets förmåga till luftstrid ska stärkas genom sammanlagt 200 stycken JAS 39 E/F för tio divisioner. Vidare menar vi att taktisk datalänk bör införas och att Försvarsmakten bör återgå till ordningen med anpassade helikoptrar för varje försvarsgren och olika baseringsorter beroende på uppgift. bör anskaffa helikoptrar i olika roller men ha kvar grundstommen med få system i drift för att ena helikopterflottan. I fråga om strategiskt luftvärn anser vi att Patriotsystemet behöver tillföras egenskydd och att ett luftvärnsrobotsystem som klarar av att bekämpa kryssningsrobotar därför måste anskaffas. Vi vill dessutom framhålla behovet av att successivt ersätta såväl transportflyget som dagens skolflygplan. Med de villkor som anförs i denna reservation föreslår vi att bifaller punkterna 2, 5, 7, 8, 9 och 11, delvis bifaller punkterna 3, 4 och 10 i proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 samt bifaller samtliga motionsyrkanden som behandlas i motionerna 2019/20:671, 2019/20:2630 och 2019/20:3023. Övriga motioner avstyrks. Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D, punkt 7 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 6. Utskottet har framhållit att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Mot denna bakgrund framhöll utskottet i budgetbetänkandet att tillgängligheten inom systemet JAS 39 C/D under den pågående ombeväpningsperioden är av stor operativ betydelse. I utvecklingen mot större operativ förmåga underströk utskottet att regeringen bör säkerställa att JAS 39 C/D får en ökad operativ tillgänglighet under ombeväpningsfasen. Utskottet såg utmaningar i ombeväpningsplanen från JAS 39 C/D till JAS 39 E. Utskottet välkomnade därför att regeringen skulle återkomma inför en konkret exportaffär med en begäran om bemyndigande att överlåta eller upplåta materielen. Vi står fast vid uppfattningen att måste ges möjlighet att bedöma konsekvenserna av en exportaffär i ett sammanhang. Vi anser inte att dessa omständigheter har förändrats och anser därför att bör avslå regeringens förslag till ett generellt bemyndigande. Vi anser i stället att bör ges tillfälle att ta ställning till vad ett mer konkret förslag från regeringen om överlåtelse eller upplåtelse av materiel skulle betyda för tillgängligheten och den samlade operativa förmågan i stridsflygssystemet. Med det anförda avstyrker vi punkt 6 i proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6. Det militära försvarets anslagsnivå 2025, punkt 9 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:3049 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att det säkerhetspolitiska läget är allvarligt. Försvarsberedningen har konstaterat att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . Totalförsvaret måste få ekonomiska förutsättningar för att kunna bygga upp ett starkt, brett och ändamålsenligt försvar. Försvarsberedningens rapporter är framtagna för att utgöra en helhet som stärker försvaret i alla dess delar. Därför ser vi det som nödvändigt att besluta om en inriktning för den kommande finansieringen och att de samlade anslagen för det militära försvaret ska uppgå till totalt , vilket beräknat på kostnadsläget 2019 motsvarar av BNP 2025. Det som anförs i reservationen bör ge regeringen till känna. Det militära försvarets anslagsnivå 2030, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3377 av m.fl. (L) yrkande 2. Jag anser att bör ställa sig bakom förslaget att den långsiktiga svenska försvarsplaneringen ska utgå från att omkring 2030 ska nå upp till målet om av BNP i försvarsanslag i enlighet med Natos rekommendationer. Försvarsberedningen har föreslagit nästan en fördubbling av markstridskrafterna, ytterligare en amfibiebataljon, ett vidmakthållande av JAS Gripen C/D även efter att Gripen E levererats, ytterligare en ubåt, nya territorialförband och ett förstärkt hemvärn. Jag anser att förslagen är väl genomarbetade tekniskt och ekonomiskt och jag bedömer dessutom att de har ett nästan enhälligt stöd bland partier. Mot denna bakgrund anser jag att det finns goda skäl att vårda helheten i Försvarsberedningens förslag och att inte göra några betydande eller principiella förändringar på väg fram mot nästa års försvarsbeslut. Det som anförs i reservationen om inriktningen för den framtida finansieringen bör ge regeringen till känna. Lagreglering av Försvarsmaktens anslag, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi kan konstatera att det går snabbt att avveckla militära förmågor. Att återta förlorade förmågor tar däremot och kräver stora resurser. Vi föreslår därför en tillfällig ökning av utgiftsområde 6 så att anslagen motsvarar av BNP. Detta behövs för att finansiera nödvändiga och omfattande satsningar för att åter bygga upp det som har avvecklats. Vi anser att anslagen till Försvarsmakten inte får understiga av BNP om vi ska garantera att försvarsförmågan upprätthålls , och därför bör denna inriktning för finansieringen beslutas i lag. Det som anförs i reservationen bör ge regeringen till känna. Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 6 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än de som har föreslagit i sin partimotion 2019/20:3060. Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd. När tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den. När svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar. Då krävs kloka prioriteringar. I budgetmotion prioriteras därför det som är viktigast för .