bet · H601CU9 · 2019-03-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. Motionsyrkandena handlar bl.a. om revisionsplikt, sänkt aktiekapital, regelförenkling för mindre företag och könsfördelning i bolagsstyrelser. I betänkandet finns tre reservationer (M, V, KD) och fyra särskilda yttranden (C, L). 17 yrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ny associationsform med hållbarhetsfokus Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet Sänkt krav på aktiekapital Mindre administration i små företag 1.Revision, punkt 1 (V) 2.Sänkt krav på aktiekapital, punkt 6 (KD) 3.Mindre administration i små företag, punkt 7 (M, KD) 1.Sänkt krav på aktiekapital, punkt 6 (C) 2.Sänkt krav på aktiekapital, punkt 6 (L) 3.Mindre administration i små företag, punkt 7 (C) 4.Mindre administration i små företag, punkt 7 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:294 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:1695 av (M). Reservation 1 (V) 2018/19:2481 av (C) yrkande 4. Ny associationsform med hållbarhetsfokus 2018/19:1968 av (S). 2018/19:2303 av m.fl. (MP). Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 5. Sänkt krav på aktiekapital 2018/19:661 av (MP), 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 25 i denna del och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 2 (KD) Mindre administration i små företag 2018/19:1396 av m.fl. (MP), 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 25 i denna del och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 14. Reservation 3 (M, KD) 2018/19:1034 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1766 av m.fl. (S), 2018/19:2325 av (MP) och 2018/19:2940 av (MP) yrkande 9. 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 19. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M), (S), (M), (S) och (L). I betänkandet behandlar utskottet 17 motionsyrkanden i olika associationsrättsliga frågor från den allmänna motionstiden /19. Motionerna avser bl.a. revisionsplikt, sänkt aktiekapital, regelförenkling för mindre företag och könsfördelning i bolagsstyrelser. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om revisionsplikt för mindre företag. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Jämför reservation 1 (V). I kommittémotion 2018/19:294 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur en ny revisionsplikt för mindre företag kan utformas. I motion 2018/19:1695 av (M) föreslås att regeringen ska överväga att återinföra revisionsplikten för mindre företag. har små företag en möjlighet att välja om bolaget ska ha en revisor eller inte (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:368). Ett privat aktiebolag ska ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor om bolaget uppfyller fler än ett av följande kriterier: fler än tre anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Utrymmet för att på nationell nivå reglera revisionskravet begränsas ytterst av (rådets direktiv /34/EU). granskade 2017 konsekvenserna av den inskränkning av revisionsplikten för små privata aktiebolag som trädde i kraft . I rapporten av revisionsplikten för små företag – en reform som kostar mer än den smakar (2017:35) anför att dess granskning visar att intentionerna med reformen i stort har uteblivit förutom när det gäller ökad valfrihet och den direkta besparing på revisorsarvodet som de berörda aktiebolagen gjort. Enligt har många aktiebolag valt bort revision men det har inte lett till högre tillväxt eller lönsamhet. har noterat flera negativa konsekvenser. Bolag som valde bort revision har betalat mindre i bolagsskatt som en följd av lägre tillväxt. Det kan enligt bero på att de i större utsträckning redovisat lägre ekonomisk aktivitet för att krympa sin vinst och därigenom undkomma skatt. Reformen har enligt rapporten också försvårat arbetet mot ekonomisk brottslighet. En annan negativ konsekvens är att antalet felsummeringar i årsredovisningarna har ökat. har även granskat om , och har kunnat hantera de oönskade effekterna av reformen och kommit fram till att så inte är fallet. Mot denna bakgrund rekommenderade att regeringen bör verka för att revisionsplikten för små aktiebolag återinförs. Regeringens skrivelse om rapport I regeringens skrivelse 2017/18:201 redovisade regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som gjort i sin rapport. Sammanfattningsvis anförde regeringen att den ser allvarligt på rapportens slutsats att reformen, tillsammans med andra regelförenklingar, kan ha underlättat för ekonomisk brottslighet och skatteundandragande. Enligt regeringens uppfattning utgjorde iakttagelser dock inte tillräckliga skäl för att regeringen då skulle verka för att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. Som skäl för sitt ställningstagande anförde regeringen bl.a. följande. På grund av den begränsade tillgången på auktoriserade revisorer skulle det sannolikt krävas en lång övergångstid för ett återinförande av revisionsplikt. En återinförd full revisionsplikt skulle också avvika från den väg som har valts inom EU, där de flesta medlemsstater har mycket högre gränsvärden för när ett bolag måste ha en revisor. Regeringen ansåg vidare att minskad tillväxt för bolag är en svag indikator för skatteundandragande, eftersom det finns alternativa tänkbara förklaringar till detta. Även om bedömde att det saknas kunskap om huruvida reformen har lett till ökad ekonomisk brottslighet, ansåg regeringen att rapporten gav anledning att i ett större sammanhang överväga åtgärder för att motverka att aktiebolag används som verktyg för brott och andra oegentligheter. I skrivelsen redogjorde regeringen för ett flertal åtgärder som hade vidtagits eller som skulle vidtas för att i ökad utsträckning förebygga ekonomisk brottslighet. Regeringen ansåg att var slutbehandlad i och med skrivelsen. I skrivelsen behandlade regeringen vidare ett tillkännagivande från om att ta initiativ till att överväga om fler företag kunde undantas från revisionsplikten (bet. 2016/17:CU6). Regeringen konstaterade att rekommendation stod i ett motsatsförhållande till tillkännagivandet. Med anledning av detta uppgav regeringen att innan tiden är mogen för att överväga en ytterligare inskränkning av revisionsplikten bör man avvakta resultatet av det arbete som pågår inom och berörda myndigheter för att motverka de oönskade konsekvenserna av reformen. Vidare bör det stå klart vad EU:s bolagsrättspaket[1] innebär för den svenska regleringen. Regeringen uttalade mot denna bakgrund att den inte avsåg att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivandet och ansåg att det var slutbehandlat genom skrivelsen. Utskottet behandlade ett motsvarande motionsyrkande om att utreda hur en revisionsplikt för mindre aktiebolag kan utformas (bet. 2017/18:CU7). Utskottet avstyrkte då motionsyrkandet med hänvisning till det tidigare tillkännagivandet om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten (bet. 2016/17:CU6) samt pågående granskning. Vid behandlingen av regeringens skrivelse om om avskaffandet av revisionsplikt för små aktiebolag (bet. 2017/18:CU37) ansåg utskottet, i likhet med regeringen, att iakttagelser av reformens konsekvenser är värdefulla och bör beaktas i det fortsatta arbetet med regelförenklingar för företagen samt förebyggandet av ekonomisk brottslighet. Utskottet uttalade vidare att det delade regeringens bedömning att iakttagelserna dock inte utgjorde tillräckliga skäl för att återinföra revisionsplikten för små aktiebolag. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet delade regeringens bedömning att tillkännagivande om att fler företag bör undantas från revisionsplikt var slutbehandlat genom skrivelsen. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:405). Som redovisats ovan har utskottet behandlat frågan om revisionsplikt för mindre företag i samband med regeringens skrivelse om . Utskottet vidhåller att det inte finns tillräckliga skäl för att återinföra revisionsplikt för små aktiebolag. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om statliga revisorer. I motion 2018/19:2481 av (C) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten för statliga revisorer att träda in när den ordinarie revisorn utsätts för hot och inte vågar fullfölja sitt uppdrag. Motionären anför att det är revisorer som har uppdrag för lantbrukare som ägnar sig åt djuruppfödning som är särskilt utsatta. Revision innebär att företagets årsredovisning och bokföring samt ledningens förvaltning granskas av en eller flera revisorer. Revisionen ska utmynna i en årlig granskningsrapport och en revisionsberättelse. Syftet med revisionen är att tillgodose bl.a. ägarnas och borgenärernas intresse av att det finns en ändamålsenlig kontroll av att företagets verksamhet sköts på ett lagenligt och korrekt sätt samt att företagets ställning och resultat redovisas riktigt. Bestämmelser om upprättande och offentliggörande av årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport finns i årsredovisningslagen (1995:1554). har små företag en möjlighet att välja om bolaget ska ha en revisor eller inte (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:368). Ett privat aktiebolag ska ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor om bolaget uppfyller fler än ett av följande kriterier: fler än tre anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motsvarande motionsyrkande om att staten i vissa situationer bör tillhandahålla revisorer, (bet. 2017/18:CU7). Utskottet hänvisade då till sitt ställningstagande i betänkande 2016/17:CU6. Där avstyrkte utskottet motionsyrkandet med hänvisning till att utskottet inte ansåg att det fanns skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandet. Utskottet anser, i likhet med tidigare ställningstagande, att det som anförs i motionen inte utgör tillräckliga skäl för att ska ta ett initiativ i frågan. Motionsyrkandet bör därför avslås. Ny associationsform med hållbarhetsfokus Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en ny associationsform. Utskottet hänvisar till gällande rätt. I motion 2018/19:1968 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till en ny associationsform som sätter hållbarhet i fokus. Motionären föreslår att bolagsordningen ska innehålla en tydlig beskrivning av företagets syfte och att detta syfte ska gå utöver att enbart generera vinst. För den nya associationsformen ska det tydliggöras att syftet hållbar är hållbar vinst, inte kortsiktig vinstmaximering. De huvudsakliga associationsformerna för att bedriva verksamhet utan personligt ansvar i svensk lagstiftning är genom en ekonomisk förening eller ett aktiebolag. Ett aktiebolag har som regel till syfte att skapa vinst till aktieägarna, men det finns en möjlighet att i bolagsordningen föreskriva att bolagets verksamhet helt eller delvis ska ha ett annat syfte än att ge vinst åt aktieägarna (3 kap. 3 § aktiebolagslagen [2005:551]). Det finns också en möjlighet att begränsa vinstuttaget i bolagsordningen. En ekonomisk förening har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter eller andra förbrukare, som leverantörer, med egen arbetsinsats, genom att begagna föreningens tjänster eller på annat liknande sätt. En ekonomisk förening ska ange grunderna för fördelning av föreningens vinst i stadgarna (3 kap. 1 § lagen [2018:672] om ekonomiska föreningar). Aktiebolagsformen och föreningsformen ger således ett visst utrymme för att driva verksamhet i andra syften än att generera vinst åt företagets ägare eller medlemmar. Regelverken är emellertid i första hand tänkta för verksamhet som är avsedd att generera vinst till företagets delägare eller medlemmar eller i varje fall utformade så att ett eventuellt överskott ska komma delägarna eller medlemmarna till del. Det var bl.a. mot denna bakgrund som en ny företagsform infördes i 32 kap. aktiebolagslagen, aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Enligt förarbetena till lagen är denna företagsform särskilt anpassad för verksamhet som inte drivs i syfte att ge vinst till ägare eller medlemmar och som i möjligaste mån säkerställer att vinsten huvudsakligen stannar kvar i företaget (prop. 2004/05:178). Regleringen medger endast en begränsad vinstutdelning. Företagsformen utformades med tanke på verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi, t.ex. företag som etableras i privat regi inom hälso- och sjukvårdssektorn. I propositionen anför regeringen att företagsformen kan ses som ett alternativ för konsumenter som efterfrågar producenter med en mer ideell prägel och att allmänhetens förtroende för ett företag kan öka om verksamheten styrs av andra intressen än att skapa vinst åt aktieägarna. Det finns ca 110 aktiebolag med särskild vinstbegränsning registrerade hos . Utskottet har behandlat ett liknande motionsyrkande om att det behövs en ny företagsform som syftar till vidare nytta och mening än vinstmaximering i betänkande 2017/18:CU25. Utskottet, som avstyrkte motionsyrkandet, hänvisade till att det är möjligt att bedriva verksamhet som beaktar andra intressen än vinstintresset inom ramen för de associationsformer som finns i svensk lagstiftning. Utskottet anförde att det kan ske inom ramen för ett aktiebolag eller en ekonomisk förening genom att vinstutdelningen begränsas i bolagsordningen eller i stadgarna. Utskottade påtalade även möjligheten att bedriva verksamhet genom aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. följde utskottets förslag. Utskottet anser, i likhet med sitt tidigare ställningstagande, att det är möjligt att bedriva verksamhet som beaktar andra intressen än vinstintresset inom ramen för de associationsformer som finns i svensk lagstiftning. Utskottet anser därför inte att det finns anledning för att ta ett initiativ i frågan. Motionsyrkandet bör därmed avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lagstiftningsåtgärder för att åstadkomma en jämn könsfördelning i bolagsstyrelser. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. I motion 2018/19:2303 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till lagstiftning för att åstadkomma en jämn könsfördelning i bolagsstyrelser. I aktiebolagslagen (2005:551) finns bestämmelser om ett bolags ledning. I alla aktiebolag ska det finnas en styrelse som ansvarar för bolagets organisation och förvaltning. Ett publikt aktiebolag ska ha en styrelse med minst tre ledamöter. I ett privat bolag får dock styrelsen bestå av en eller två ledamöter, om det finns minst en suppleant. Aktiebolagslagen innehåller inte några bestämmelser om hur styrelsemedlemmar ska nomineras för val. Den innehåller inte heller bestämmelser om krav på nomineringskommitté eller valberedning. Frågor om hur styrelsen tillsätts i vissa börsbolag behandlas i Svensk kod för bolagsstyrning, som är en form av självreglering. Kollegiet för svensk bolagsstyrning ansvarar för koden som gäller för alla svenska noterade aktiebolag. När det gäller en styrelses sammansättning anges i koden att styrelsen ska ha en ändamålsenlig sammansättning med hänsyn till bolagets verksamhet, utvecklingsskede och förhållandena i övrigt och att den ska präglas av mångsidighet och bredd när det gäller ledamöternas kompetens, erfarenhet och bakgrund. En jämn könsfördelning i styrelsen ska eftersträvas och valberedningen ska särskilt motivera sitt förslag till styrelsesammansättning mot bakgrund av kravet om en jämn könsfördelning. I promemorian Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser (Ds 2016:32) föreslogs en ändring av aktiebolagslagen som innebär att av styrelseledamöterna i noterade bolag och helägda statliga bolag ska vara av vardera kön. Ett bolag som inte har en jämn könsfördelning skulle enligt förslaget betala en sanktionsavgift. Promemorian har med anledning av ett tillkännagivande från (se nedan) lagts till handlingarna av regeringen. lade 2012 fram ett förslag till direktiv om kvotering i bolagsstyrelser. Det föreslås att i bolag där av styrelseledamöterna tillhör det underrepresenterade könet ska företräde ges till sökande av det underrepresenterade könet, om flera kandidater har lika meriter. Direktivet föreslås omfatta bolag med minst 250 anställda och en årsom-sättning om eller en balansomslutning om . har bedömt att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Regeringen har i förhandlingarna intagit ståndpunkten att direktivet inte bör antas, eftersom ett fortsatt arbete på nationell nivå är mer effektivt och mindre ingripande. förs inga förhandlingar på EU-nivå eftersom det finns en s.k. blockerande minoritet mot förslaget. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser , (bet. 2016/17:CU6). Utskottet hänvisade då till sitt ställningstagande i betänkande 2013/14:CU8. I det sistnämnda betänkandet ansåg utskottet att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande och att den rådande könsfördelningen i börsbolagens styrelser inte är tillfredsställande. Utskottet anförde dock att det är ägarnas ansvar att se till att styrelsen präglas av mångfald och att den samlade kompetens som finns bland både kvinnor och män tas till vara. En jämnare könsfördelning borde därför enligt utskottet främjas med andra medel än med tvingande lagstiftning. Utskottet föreslog därför i betänkande 2016/17:CU6 ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:133). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om lagstiftning för att uppnå en jämn könsfördelning i bolagsstyrelser. Utskottet har uttalat att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande och att den rådande könsfördelningen i börsbolagens styrelser inte är tillfredsställande. Utskottet anser dock, i överensstämmelse med tidigare tillkännagivande, att det är ett aktiebolags ägares ansvar att se till att bolagsstyrelsen präglas av mångfald och att den samlade kompetens som finns bland både kvinnor och män tas till vara. En jämnare könsfördelning bör således enligt utskottet främjas med andra medel än med tvingande lagstiftning. Motionsyrkandet bör avslås. Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om jämställdhetsbudgetering. Utskottet hänvisar till pågående arbete. I motion 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till att öka kvinnors inflytande i exempelvis företagsledningar genom s.k. jämställdhetsbudgetering. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Det finns sex jämställdhetspolitiska delmål som fungerar som en precisering av det övergripande riksdagsbundna jämställdhetspolitiska målet. Dessa delmål syftar till att skapa politiskt fokus och förtydliga regeringens prioriteringar inom ramen för jämställdhetspolitiken. Ett av delmålen tar sikte på en jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet i samhällets alla sektorer. Följande indikatorer används i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg. omr. 13 Jämställdhet och nyanländas etablering) för att följa upp delmålet: styrelser och ledning i börsföretag, chefer i privat sektor och chefer i offentlig sektor. För att främja en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män har regeringen bl.a. arbetat för att uppnå en jämn könsfördelning i statliga myndigheters styrelser och insynsråd, vilket uppnåddes 2016. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motsvarande motionsyrkanden, (bet. 2017/18:CU7). Utskottet hänvisade då till sitt ställningstagande i betänkande 2016/17:CU6. Där uttalade utskottet att det är viktigt att öka kvinnors inflytande i näringslivet och konstaterade att det bedrivs ett aktivt arbete på detta område. Utskottet ansåg därmed att det inte fanns anledning för att ta ett initiativ i frågan och avstyrkte motionen. följde utskottets förslag. Utskottet anser, i likhet med sitt tidigare ställningstagande, att det är viktigt att öka kvinnors inflytande i näringslivet. bedrivs ett aktivt arbete på detta område. Det finns därför ingen anledning för att ta ett initiativ i frågan. Sänkt krav på aktiekapital Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sänkt krav på aktiekapital. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Jämför reservation 2 (KD) och särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till att sänka kravet på aktiekapital till . Ett likalydande yrkande framställs i motion 2018/19:661 av (MP). Även i kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 25 i denna del föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör sänka kravet på aktiekapital till . Enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) ska aktiekapitalet i privata aktie-bolag uppgå till . En lagändring som innebar en sänkning av minsta aktiekapital från till gjordes 2010 (prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). I den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna (härefter januariavtalet) anges att aktiekapitalet ska sänkas till . Enligt överenskommelsen ska en departementspromemoria tas fram och ny lagstiftning ska träda i kraft . Regeringen har aviserat att en proposition med förslag om lägre kapitalkrav för privata aktiebolag ska lämnas . Utskottet behandlade likalydande motionsyrkanden i betänkande 2016/17:CU6. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks från till . följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:133). Utskottet behandlade även motionsyrkanden om sänkt aktiekapital i betänkande 2017/18:CU7. Utskottet avslog då motionsyrkandena med hänvisning till det tidigare tillkännagivandet och pågående arbete. följde utskottets förslag. har på förslag av utskottet beslutat om ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks till . anges att aktiekapitalet ska sänkas till och att en sådan lagstiftning ska träda i kraft . Regeringen har också aviserat en proposition med förslag om sänkt kapitalkrav . Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att föreslå ytterligare ett tillkännagivande med anledning av motionsförslagen. Motionsyrkandena bör därför avslås. Mindre administration i små företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om enklare regler för små företag. Utskottet hänvisar till pågående och planerat arbete. Jämför reservation 3 (M, KD) och särskilt yttrande 3 (C) och 4 (L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretag. I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 25 i denna del föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda en förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretag.