bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 38 vill motionärerna att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler då många kommuner inte mäktar med renoveringsbehovet själva. I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 19 anförs att skollagen bör förtydligas så att det framgår att skolor ska ha grundläggande fysisk tillgänglighet. Alltför många skolor har enligt motionärerna fortfarande bristande fysisk tillgänglighet och många unga med funktionsnedsättningar kan på grund av otillgängliga lokaler inte gå i önskad skola. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 42. Enligt motion 2018/19:2438 av (C) yrkande 2 bör regeringen se över möjligheten till energieffektivisering genom ekonomiska stimulanser till skolbyggnader. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 23 efterfrågas förslag på lagstiftning som tydliggör att både elever och föräldrar har ett ansvar för att medverka till en god skolmiljö. Det behöver enligt motionärerna tydliggöras vilket ansvar elever och vårdnadshavare har för en god arbetsmiljö och trygghet. I yrkande 30 efterfrågas förslag på lagstiftning som tydliggör att den som avsiktligt saboterar skolans fysiska miljö ska delta i att återställa det som skadats. I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 10 begärs att skollagen ska förtydligas när det gäller fysisk tillgänglighet i skollokaler. Enligt motionärerna tillåts friskolor i praktiken att bedriva sin verksamhet i fysiskt otillgängliga lokaler. Enligt motion 2018/19:2737 av och (båda MP) bör regeringen värna barns och elevers rätt till hälsofrämjande och pedagogiska utemiljöer. Bakgrund och gällande rätt I 5 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser om arbetsmiljö. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (se nästa avsnitt Trygghet och studiero). I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i grund- och gymnasieskolan, fr.o.m. förskoleklassen. Den gäller också för den personal som arbetar i förskolor och på fritidshem. I 5 kap. skollagen finns även bestämmelser om ordningsregler och disciplinära åtgärder och andra särskilda åtgärder. Enligt 5 § ska rektorn besluta om ordningsregler för varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. I 6 § anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade och som står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter, för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt det som anges i 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen. Av 10 kap. 30 § följer att elever i kommunala skolor kan flyttas permanent till en annan skola för att ge de andra eleverna trygghet och studiero. klassas bristande tillgänglighet i alla skolformer som diskriminering enligt 1 kap. 4 § diskrimineringslagen (2008:567). Med bristande tillgänglighet avses enligt diskrimineringslagen att en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att ”skäliga åtgärder för tillgänglighet inte har vidtagits för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan sådan funktionsnedsättning”. Begreppet tillgänglighet innefattar stöd eller personlig service, information och kommunikation samt den fysiska miljön. I förarbetena till ändringen i diskrimineringslagen (prop. 2013/14:198) förtydligas det att förbudet mot diskriminering med anledning av bristande tillgänglighet omfattar verksamhet som avses i skollagen, dvs. hela skolväsendet som anordnas av det allmänna och av enskilda, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet. Även elevhälsan omfattas. har tagit fram en juridisk vägledning om trygghet och studiero i vilken förklarar det gällande regelverket för bl.a. de tillfälliga åtgärder som rektorer och lärare har befogenhet att besluta om för trygghet och studiero (se nedan nästa avsnitt). Vägledningen förklarar att lärarna och den övriga personalen har ansvar för eleverna i skolan. Om det händer något ska de ingripa för att skapa trygghet och studiero för eleverna eller för att komma till rätta med en elev som stör. När det särskilt gäller rektorns och lärarens rätt att ta ifrån en elev ett föremål om det används så att det stör utbildningen eller riskerar att skada någon i skolan eller i fritidshemmet anför följande. När det gäller föremål som stör är det hur föremålet används som är grunden för omhändertagandet. Exempelvis kan en mobiltelefon vara störande även om den är avstängd. Föremålet som omhändertas ska enligt vägledningen lämnas tillbaka senast när eleven slutar för dagen. Undantaget är om eleven har tagit med sig föremålet eller om det är ett föremål som eleven inte bör få tillbaka på grund av dess beskaffenhet. I så fall kan man enligt vägledningen omhänderta föremålet i i avvaktan på att vårdnadshavarna kontaktats. Statsbidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer har haft i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer enligt förordningen (2015:552) om statsbidrag för upprustning av skollokaler och av utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem. Statsbidraget har enligt förordningen lämnats för att rusta upp skollokaler i syfte att ge elever en förbättrad lär- och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan utemiljöer vid förskolor, skolor och fritidshem i syfte att ge barn och elever en förbättrad och trygg lärmiljö som främjar fysisk aktivitet. Enligt uppgift från avslutades statsbidraget 2018 och är ej längre sökbart, i enlighet med beslut /19:UbU1 (rskr. 2018/19:104). Pågående arbete om stärkt skydd mot diskriminering i skolan I utkastet till lagrådsremiss Stärkt skydd mot diskriminering i skolan föreslås ändringar i diskrimineringslagen (2008:567) och skollagen (2010:800) i syfte att stärka skyddet mot diskriminering för barn och elever i sådan verksamhet som regleras i skollagen. Förslagen innebär att Skolinspektionen får rätt att som part föra talan om diskrimineringsersättning för en enskild som medger det i mål om diskriminering i skollagsreglerad verksamhet. Skolinspektionen ska också kunna utreda anmälningar om diskriminering på ett effektivt sätt. När Skolinspektionen för talan om diskrimineringsersättning ska myndigheten också få föra annan talan för den enskilde om denna medger det. Vidare föreslås att tillsynen över diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder mot diskriminering när det gäller verksamhet enligt skollagen flyttas från till Skolinspektionen. Skollagens bestämmelser om tillsyn ska då tillämpas. Förslaget har varit ute på remiss och bereds inom . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att investera i goda lärmiljöer (punkten 52) och skapa studiero (punkten 53) genom bl.a. följande. Man ska genomföra en nationell plan för studiero och trygghet i skolan. Mobilförbud införs i klassrum, med rätt för rektor/lärare att bestämma att mobiler kan/ska användas vid olika tillfällen med bestämda syften (Ds . Ny lagstiftning från ). Resurser tillförs för att anställa fler lärarassistenter. Vidare ska lärarutbildningen reformeras (punkten 56), och bl.a. kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska vara en obligatorisk del (genomförs ). I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att en nationell plan för studiero och trygghet i skolan ska tas fram och mobilförbud införas. Resurser ska tillföras för att anställa fler lärarassistenter. Vidare ska stöd för barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar öka. Utskottet vill understryka betydelsen av en god arbetsmiljö och tillgängliga skollokaler för barn, elever och vuxna, i enlighet med gällande reglering. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till den sakpolitiska överenskommelsen . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att investera i goda lärmiljöer (punkten 52) och skapa studiero (punkten 53) genom bl.a. följande. En nationell plan för studiero och trygghet i skolan ska genomföras. Mobilförbud införs i klassrum, med rätt för rektor/lärare att bestämma att mobiler kan/ska användas vid olika tillfällen med bestämda syften (Ds . Ny lagstiftning från ). Resurser tillförs för att anställa fler lärarassistenter. Vidare ska lärarutbildningen reformeras (punkten 56), och bl.a. kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska vara en obligatorisk del (genomförs ). Vidare anförde statsministern i regeringsförklaringen från bl.a. att en nationell plan för studiero och trygghet i skolan ska tas fram och mobilförbud införas. Resurser ska tillföras för att anställa fler lärarassistenter. Vidare ska stödet för barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar öka. Mot bakgrund av det arbete som inletts avstyrker utskottet motionerna 2018/19:378 (SD) yrkande 38, 2018/19:856 (SD) yrkande 19, 2018/19:1639 (SD) yrkande 42, 2018/19:2053 (L) yrkande 10, 2018/19:2438 (C) yrkande 2, 2018/19:2669 (S), 2018/19:2737 (MP) och 2018/19:2893 (KD) yrkandena 23 och 30. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om trygghet och studiero. Jämför reservation 36 (M, SD, KD), 37 (V), 38 (M, SD), 39 (M), 40 (SD) och 41 (M) samt särskilt yttrande 3 (C, L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 89 anförs att skolan ska vara fri från hot, mobbning och trakasserier och ingen ska tillåtas förstöra för elever som sköter sig. Därför föreslår motionärerna att skollagen skärps i syfte att underlätta för rektorer att flytta elever som hotar eller mobbar andra elever. I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 15 anförs att skollagen inte är tillräckligt tydlig när det gäller att det alltid är förövaren, och inte brottsoffret, som bör byta skola och lagen bör därför skärpas. I kommittémotion 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 7 anser motionärerna att rektorer i gymnasieskolan bör ha samma befogenheter som rektorer i när det kommer till att upprätthålla ordning och reda på skolan. Rektorernas befogenheter när det gäller avstängning av elever från gymnasieskolan bör ses över i syfte att förbättra gymnasierektorers befogenheter. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 9. Därtill anges att denna möjlighet även bör utsträckas till rektorer på fristående gymnasieskolor. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 20 begärs en översyn av de delar av skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa. Enligt motionärerna drar sig lärare för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 15 vill motionärerna att regeringen skyndsamt ska utreda hur ett system med jourklasser ska kunna införas i samtliga svenska kommuner, dit elever som inte fungerar i den normala skolsituationen ska kunna flyttas med omedelbar verkan för en kortare eller lite . Dessa åtgärder syftar enligt motionärerna till att den som ägnar sig åt mobbning ska få hjälp att komma ur sitt destruktiva beteende och till att övriga elever ska ges en rimlig möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. I yrkande 41 vill motionärerna att elever som är under förundersökning och utreds för grova våldsbrott eller sexualbrott, som normalt skulle ge fängelse för vuxna, ska avskiljas från sin vanliga klass och sättas i en s.k. pliktskola efter beslut av rektorn. Orsaken är enligt motionärerna att utredningstiden för brott begångna av unga personer ofta är mycket lång. I motion 2018/19:1256 av (SD) föreslås en skärpning av skollagen som ger skolledningen rätt att stoppa elever från att ta med sig mobiltelefoner in på lektionen. Detta skulle enligt motionären förbättra arbetsmiljön avsevärt. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 3 anser motionärerna att förebyggande åtgärder generellt är av betydligt större vikt för att verkligen förhindra kränkningar än vad disciplinära åtgärder är. En välfungerande elevhälsa, liksom ett nära samarbete mellan skola, fritidshem och föreningsliv, är exempel på förebyggande arbete som behöver tillmätas större vikt. Vidare framhåller motionärerna bl.a. att värdegrundsfrågor aktivt ska diskuteras på varje skola. Rektorn och lärarna har allmänna befogenheter att vidta omedelbara och tillfälliga åtgärder för en trygg skolmiljö Lärarna och den övriga personalen har ansvar för eleverna i skolan. Om det händer något ska de ingripa för att skapa trygghet och studiero för eleverna eller för att komma till rätta med en elev som stör. Rektorn eller lärarna får då vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som krävs för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande (5 kap. 6 § skollagen [2010:800]). Det kan t.ex. handla om tillrättavisningar eller omflyttningar i klassrummet för att sära på elever. Bestämmelsen i skollagen gäller också om en rektor eller en lärare behöver gå emellan två elever som bråkar eller för att stoppa skadegörelse. Åtgärderna får inte inskränka elevens rätt till utbildning, och man får bara göra saker som är rimliga i förhållande till syftet och till omständigheterna i den aktuella situationen, exempelvis elevens ålder och beteende (se juridiska vägledning om trygghet och studiero, reviderad ). Bestämmelserna i skollagen om disciplinära åtgärder gäller både för skolor inom det offentliga skolväsendet och för fristående skolor (med undantag för permanent omplacering vid annan skolenhet, se nedan). De ska inte användas för att straffa eleverna, utan tanken är att de ska leda till ett ändrat beteende så att arbetssituationen blir bättre för eleven och alla andra på skolan (juridiska vägledning om trygghet och studiero, reviderad ). De disciplinära åtgärder som regleras i skollagen är tillfällig omplacering, tillfällig omplacering vid en annan skolenhet, avstängning, omhändertagande av föremål, utvisning, kvarsittning och skriftlig varning. Av 5 kap. 12 § första stycket skollagen följer att i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får rektorn besluta att en elev ska följa undervisningen i en annan undervisningsgrupp än den eleven annars hör till eller undervisas på annan plats inom samma skolenhet om åtgärderna som vidtagits efter en sådan utredning som avses i 5 kap. 9 § första stycket inte varit tillräckliga eller om det annars är nödvändigt för att tillförsäkra de andra eleverna trygghet och studiero. Enligt den sistnämnda bestämmelsen ska rektorn, om en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan vid upprepade tillfällen stört ordningen eller uppträtt olämpligt eller om eleven gjort sig skyldig till en allvarligare förseelse, se till att saken utreds. Samråd ska ske med elevens vårdnadshavare. Omplacering kan alltså bli aktuellt först när man har gjort en utredning och åtgärderna utifrån den inte har haft någon effekt. Men regeln om rektorns och lärarnas allmänna befogenheter (5 kap. 6 § skollagen, se ovan) innebär enligt juridiska vägledning att man kan göra en tillfällig omplacering i akuta fall utan utredning. Av 5 kap. 12 § andra och tredje stycket följer att elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut. Endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av 5 kap. 12 § första stycket gälla . Åtgärden får dock inte gälla för än . Tillfällig omplacering vid en annan skolenhet Av 5 kap. 13 § första stycket följer att om åtgärder enligt 5 kap. 12 § (se ovan) inte är tillräckligt ingripande eller på grund av andra omständigheter inte är möjliga att genomföra får rektorn besluta att en elev tillfälligt ska följa undervisningen vid en annan skolenhet. I 5 kap. 13 § andra stycket sägs att beslutet om en sådan tillfällig placering fattas gemensamt med rektorn vid den mottagande skolenheten. Elevens vårdnadshavare ska informeras om beslutet innan placeringen genomförs. Av 5 kap. 13 § tredje stycket följer att endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av första stycket gälla . Åtgärden får dock inte gälla för än . Av förarbetena (prop. 2009/10:165 s. 685) följer att kravet på synnerliga skäl innebär att tillfällig omplacering bara kan bli aktuellt i rena undantagsfall. Under alla omständigheter får åtgärden inte gälla längre än . Bestämmelserna gäller även för fristående grund- och gymnasieskolor. Se vidare nedan i avsnittet om fristående skolor. Permanent omplacering vid en annan skolenhet Elever i kommunala grundskolor och grundsärskolor kan flyttas permanent till en annan skola för att ge de andra eleverna trygghet och studiero. Regeln gäller alltså inte fristående skolor och gymnasieskolor. Permanent omplacering vid en annan skolenhet regleras i 10 kap. 30 § skollagen. När det gäller grundskolor med offentlig huvudman framgår det av andra stycket 2 att ett rekvisit för att kommunen ska få frångå önskemål från en elevs vårdnadshavare om placering vid skolenhet är att ”det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero”. Kommunen kan även frångå elevens vårdnadshavares önskemål om placering vid kommunens skolenhet om ”den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen” (10 kap. 30 § andra stycket). Motsvarande reglering för grundsärskolan finns i 11 kap. 29 §. Av förarbetena (prop. 2006/07:69 s. 19) till 10 kap. 30 § framgår bl.a. följande. Om det uppstår problem på en skola till följd av att en elev missköter sig på ett sådant sätt att det påverkar andra elever i den meningen att deras trygghet och studiero i skolan försämras får det förutsättas att dessa problem normalt kan lösas utan att någon elev måste byta skola. I många fall kan det antas att den elev som uppträder olämpligt behöver någon form av särskilt stöd. Sådant stöd ska i första hand ges vid den skola där eleven är placerad. Det kan dock finnas vissa undantagsfall där kommunen, av hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero, måste flytta en elev som har misskött sig till en annan skola, trots att eleven kan få erforderligt stöd vid den skola där han eller hon fullgör sin utbildning. Misskötsamheten behöver inte vara direkt riktad mot de andra eleverna, utan bestämmelsen kan tillämpas även om eleverna påverkas indirekt genom att t.ex. en lärare är utsatt för en elevs agerande. Avgörande är att elevens beteende har en negativ inverkan på andra elevers trygghet och studiero. Möjligheten att förflytta en elev enligt denna bestämmelse ska tillämpas restriktivt. Utgångspunkten måste vara att andra insatser har prövats och att det inte finns några andra sätt att ge de övriga eleverna en acceptabel skolmiljö. Kommunen måste göra en samlad bedömning av alla relevanta omständigheter i det enskilda fallet och måste då särskilt beakta möjligheten att nå det eftersträvade resultatet genom andra, för den berörda eleven mindre ingripande åtgärder. Avgörande för att bestämmelsen ska kunna tillämpas är således att flyttningsåtgärden är nödvändig. I detta ligger att alla andra möjligheter att åstadkomma en lösning på problemet är uttömda. Se vidare nedan i avsnittet om fristående skolor. Avstängning i de obligatoriska skolformerna Avstängning från de obligatoriska skolformerna (, specialskolan och sameskolan) regleras i 5 kap. 14–16 §§ skollagen. I vissa fall får rektorn besluta att stänga av en elev. Det kan ske för att man på skolan ska klara av en svår situation, t.ex. om det har förekommit grovt våld så att skolan måste anmäla till polisen och , ta kontakt med vårdnadshavare och ge stöd till eleven, andra elever och lärare. Det finns tre krav som måste vara uppfyllda för att rektorn ska kunna stänga av en elev helt eller delvis. Det är nödvändigt med hänsyn till andra elevers trygghet och studiero. Andra åtgärder har inte haft någon effekt. Eleven erbjuds kompensation för missad undervisning. Skolan kan även besluta om avstängning utan att ha prövat andra åtgärder först om det uppstår en akut situation, t.ex. om en elev har begått ett allvarligt brott. Avstängningen får aldrig vara längre än och inte förekomma oftare än två gånger per termin. Beslutet går att överklaga (5 kap. 14–15 §§ skollagen). Avstängning i de frivilliga skolformerna Avstängning från de frivilliga skolformerna regleras i 5 kap. 17–21 §§ skollagen. Regleringen avser såväl fristående skolor som skolor med kommunala huvudmän. I de frivilliga skolformerna kan man stänga av elever under andra förutsättningar och än i de obligatoriska skolformerna. Skolan kan stänga av en elev om eleven stör eller hindrar utbildningen om eleven utsätter någon för kränkande behandling om eleven påverkar de andra elevernas trygghet och studiero på något annat sätt än i punkt 2 och 3. Det är huvudmannen som beslutar om avstängning, men rektorn får stänga av eleven om förutsättningarna i punkt 2–4 är uppfyllda och det är nödvändigt att fatta ett snabbt beslut. Rektorns beslut gäller bara tills huvudmannen har prövat saken och aldrig längre än . Avstängningen får i normalfallet inte vara längre än , men den kan vara längre om syftet inte uppnås . Den bortre gränsen är dock det pågående kalenderhalvåret och ytterligare tre kalenderhalvår. Särskilt om fristående skolor och tillämpningen av tillfällig och permanent omplacering av elever vid en annan skolenhet När det gäller tillfällig omplacering av elever vid en annan skolenhet gäller som framgått ovan att tillfällig omplacering av elever kan ske . Bestämmelserna gäller även för fristående grund- och gymnasieskolor. För enskilda huvudmän som endast har en skolenhet alternativt har två eller fler skolenheter men där de geografiska avstånden mellan enheterna är långa torde möjligheten att tillämpa bestämmelserna i båda fallen inskränka sig till att göra en överenskommelse med en närliggande skola/kommun om att omplacera en elev tillfälligt. När det gäller permanent omplacering av elever vid en annan skolenhet på kan enligt nuvarande reglering fristående skolor inte använda sig av denna åtgärd. Läroplansändringar för att främja ökad trygghet och studiero Regeringen fattade beslut om ändringar i läroplanen för förskoleklassen, och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan. I läroplanerna förtydligas rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero. Läroplanerna kompletteras också så att de markerar att elever ska visa respekt för, och hänsyn mot, skolans personal och andra elever. Vikten av att eleven, genom egen ansträngning och delaktighet, tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö betonas också. Ändringarna bygger på förslag i betänkandet Samling för skolan (SOU 2017:35). I sitt slutbetänkande konstaterade att det finns problem med lärandemiljöerna på många av landets skolor. Många elever upplever bristande studiero och att andra elever stör ordningen på lektionerna. Ändringarna träder i kraft . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att skapa studiero (punkten 53) genom följande. En nationell plan för studiero och trygghet i skolan ska genomföras.