bet · H601MJU8 · 2019-02-28 00:00:00 — Avtalet är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden, bl.a. på skogspolitikens område. När det gäller frågan om äganderätten i skogsnäringen framgår det av januariavtalet att den privata äganderätten till skogen ska värnas. Rättssäkerheten för markägare och företag ska stärkas och vid inskränkningar i ägande- och brukanderätten ska markägare få ekonomisk kompensation i den utsträckning de har rätt till. Anslagen för ersättningar för skyddad mark ska vara tillräckliga för detta. En utredning om stärkt äganderätt ska tillsättas . Enligt avtalet ska ny lagstiftning som en följd av utredningen införas . Utskottet har tidigare uttalat att äganderätten är en grundläggande rättighet i samhället som innebär att den enskildes egendom är tryggad. Det är dock inte en absolut rättighet, och inskränkningar får göras om det krävs för att tillgodose allmänna intressen. Vid samtliga slag av äganderättsintrång gäller en proportionalitetsprincip som innebär att nödvändigheten av ett intrång i det allmännas intresse måste balanseras mot den skada den enskilde drabbas av till följd av intrånget (bet. 2017/18:MJU17). Utskottet vidhåller den uppfattningen och understryker att den svenska skogspolitiken bygger på två jämställda mål om produktion och miljö. När det gäller frågan om äganderätten i skogsnäringen konstaterar utskottet att regeringen genom januariavtalet åtagit sig att värna den privata äganderätten till skogen. Regeringen har även åtagit sig att stärka rättssäkerheten för markägare och företag vid inskränkningar i ägande- och brukanderätten och att ge markägare ekonomisk kompensation i den utsträckning de har rätt till. Av januariavtalet framgår även att anslagen för ersättningar för skyddad mark ska vara tillräckliga för detta. Regeringen har även åtagit sig att tillsätta en utredning om stärkt äganderätt . Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna 2018/19:419 (KD), 2018/19:3008 (KD) yrkande 2, 2018/19:1459, 2018/19:2888 (M) yrkande 1, 2018/19:1333 (M) yrkande 3, 2018/19:1602 (M), 2018/19:1705 (M), 2018/19:2425 (C) yrkandena 1, 64 och 72, 2018/19:2864 (C) yrkande 1, 2018/19:3011 (M) yrkande 2 och 2018/19:2783 (M) yrkande 39 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål för skogspolitiken. Jämför särskilt yttrande 1 (C) samt särskilt yttrande 2 (L). Regeringen anför i skrivelsen att grunderna för gällande skogspolitik beslutades av 1993 (prop. 1992/93:226). En viktig förändring i den nya skogspolitiken var att två jämställda mål för skogspolitiken fastställdes – ett miljömål och ett produktionsmål. Regeringen understryker vidare att miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmål som beslutats av . Miljömålen är även en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av FN:s Agenda 2030 med sina 17 globala mål för hållbar utveckling. har även fastställt ett övergripande mål för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238) med tio mätbara mål (skr. 2012/13:51). Enligt regeringen har genom konventionen om biologisk mångfald förbundit sig att bevara sin biologiska mångfald på ekosystemnivå, artnivå och genetisk nivå. genomförande av åtagandena inom konventionen om biologisk mångfald och EU:s naturvårdspolitik behandlas i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Enligt regeringen är ansvaret för att skydda den biologiska mångfalden delat mellan staten, kommuner och markägare. Formellt skydd av produktiv skogsmark med höga naturvärden är ett viktigt medel för att nå miljömålen och mål för friluftsliv. Skogsägare förväntas även själva ansvara för att bevara höga naturvärden genom frivilliga avsättningar av skog. Partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 19 betonar skogens roll för klimatet, den biologiska mångfalden och svensk ekonomi, vilket uttrycks i den svenska skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Både staten och skogsnäringen har ett stort ansvar för att uppnå målen. I samma motion yrkande 20 anförs att miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka och att det behövs mer forskning om alternativa bruknings- och avverkningsmetoder. Enligt kommittémotion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 2 bör vara ett grönt föregångsland med mer naturvänligt skogsbruk och ökade arealer skog med naturvårdsinriktning. Kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 56 betonar vikten av att skogsvårdslagstiftningen ska fortsätta att bygga på jämbördiga mål om brukande och bevarande. För att naturvården ska vara långsiktigt hållbar behöver den även bygga på legitimitet och delaktighet från de som berörs. Enligt motion 2018/19:2745 av (MP) yrkande 2 behöver berörda myndigheter utforma en målsättning för en hållbar åldersfördelning för den brukade skogen med mål om att öka andelen gammelskog. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Enligt proposition 1998/99:145 är miljömålet Levande skogar formulerat på följande sätt: Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Till varje miljökvalitetsmål hör ett antal preciseringar som förtydligar målet och som används i det löpande uppföljningsarbetet. Bland annat framgår att natur- och kulturmiljövärden i skogen ska bevaras och utvecklas, hotade arter ska kunna återhämta sig i samtliga naturgeografiska regioner och arter ska ha möjlighet att sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden som en del av en grön infrastruktur. Skogsmarkens funktion ska också värnas liksom skogens olika ekosystemtjänster såsom vattenrening, koldioxidupptag och produktion av biomassa. Enligt skogsvårdslagens inledande allmänna bestämmelser är skogen en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Den skogspolitik som beslutades av 1993 kännetecknas av två jämställda mål – ett miljömål och ett produktionsmål. I regeringens proposition 1992/93:226 beskrivs miljömålet enligt följande: Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas. Formuleringen av produktionsmålet lyder i sin tur på följande sätt: Skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. presenterade en fördjupad utvärdering av miljömålen som kommer till slutsatsen att flera trender går i positiv riktning när det gäller åtgärder för miljömålet Levande skogar. Inom skogsbruket pågår ett stort arbete för att förbättra skogsbrukets miljöhänsynstagande och stora arealer frivilliga avsättningar undantas virkesproduktion. Kunskapen om var naturvärden är belägna i landskapet är på väg att öka och enligt utvärderingen är en landsomfattande nyckelbiotopsinventering ett viktigt steg för att öka kunskapen. Arbetet med regionala åtgärdsplaner för grön infrastruktur pågår, vilket har god potential att stärka den gröna infrastrukturen i . Enligt utvärderingen utgör emellertid fragmentering och trakthyggen hot mot den biologiska mångfalden. Minskande och fragmenterade livsmiljöer samt minskande och/eller små populationer hos ett antal hotade arter är ett stort problem för att nå målet om att bevara biologisk mångfald. Av januariavtalet framgår att regeringen har åtagit sig att tillsätta en utredning för att se över hur internationella åtaganden om biologisk mångfald kan förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Enligt avtalet ska ny lagstiftning som en följd av utredningen införas . Utskottet har tidigare konstaterat att det finns ett brett samförstånd om att den svenska skogspolitiken ska bygga på de jämställda målen om produktion och miljö. En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Produktion av skoglig råvara är viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. ska områdesskydd och miljöhänsyn öka i omfattning. I en växande bioekonomi måste ett hållbart uttag av skogsråvara säkras, som man säkerställer biologisk mångfald och sociala värden (bet. 2017/18:MJU17). Inriktningen av arbetet med att uppnå miljömål ligger fast sedan det inledande beslutet om miljömålssystemet fattades av . I synnerhet målet om Levande skogar ger vägledning för det fortsatta arbetet med att uppnå ett hållbart skogsbruk. Utskottet konstaterar att regeringen i januariavtalet åtagit sig att tillsätta en utredning för att se över hur internationella åtaganden om biologisk mångfald kan förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Ny lagstiftning som en följd av utredningen ska införas . Mot bakgrund av det arbete som pågår och det arbete som planeras föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2255 (L) yrkandena 19 och 20, 2018/19:2315 (MP) yrkande 2, 2018/19:2426 (C) yrkande 56 samt 2018/19:2745 (MP) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skogsvårdslagstiftningen, artskyddsförordningen och omställning av jordbruksmark till skogsmark. Jämför reservation 4 (SD), 5 (V) och 6 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C). Enligt kommittémotion 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 3 ska miljöhänsynen stärkas genom att effektiva sanktionsmöjligheter införs för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen. Kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 12 betonar i sin tur att markägarens rättsliga ansvar enligt skogsvårdslagen bör ha sin utgångspunkt i att skogsägaren ska ha fortsatt lagstadgat ansvar och kontroll över sin fastighet samt i yrkande 2, samma motion, att rättslig prövning i samband med restriktioner för markanvändning ska förenklas. Enligt kommittémotion 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 4 bör lagstiftningen ändras så att skogar med särskilt höga värden för rekreation och friluftsliv ska bli föremål för avverkningsansökan och undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden. I yrkande 6, samma motion, anförs att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag på lagstiftning så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. Enligt motion 2018/19:1730 av (M) måste inskränkningar i avverkningsrätten på grund av art- och habitatdirektivet utvärderas och prövas. Stopp i verksamheten på grund av art- och habitatdirektivet ska ge ersättning till skogsägaren eller förbjudas. Enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 68 ska restriktioner och begränsningar i markanvändning på grund av områdesskydd kunna leda till rättslig prövning. En utredning behöver tillsättas som säkerställer att artskyddsförordningen är tillämpbar, effektiv och rättssäker för markägare. Även i motion 2018/19:2719 av (C) framförs att en utredning av artskyddsförordningen bör komma igång. Kommittémotion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslår att det tillsätts en utredning om att införa ett särskilt stöd för artskyddsåtgärder inom skogsbruket. Omställning av jordbruksmark till skogsmark I kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 15 anförs att det bör bli lättare att ställa om jordbruksmark till skogsmark. Att få ett tillstånd kan ta och ibland betydligt längre och handläggningstiderna bör kunna kortas avsevärt. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att göra en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen. I det efterföljande betänkandet föreslås att det införs bestämmelser i skogsvårdslagen om att sanktionsavgifter ska kunna påföras vid underlåtenhet att fullgöra vissa skyldigheter (SOU 2017:81). Ändringarna innebär att överträdelser i fråga om underrättelse om avverkning m.m., som är straffbelagda, i stället ska medföra en sanktionsavgift. Förslaget innebär vidare att skogsmarkens ägare precis som ska vara ansvarig för att fullgöra skyldigheten att lämna underrättelse till . Uppsåt eller oaktsamhet ska däremot inte behöva konstateras för att det ska finnas grund för att påföra sanktionsavgift. beslut om sanktionsavgift ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Enligt uppgifter från är betänkandet under beredning i . I regleringsbrevet fick i uppdrag av regeringen att redovisa hur skogssektorns befintliga verktyg kan användas för att bevara och utveckla skogens sociala värden. I uppdraget ingick att vid behov utveckla styrmedel, exempelvis föreskrifter och allmänna råd för hänsyn till skogens sociala värden vid skogsbruksåtgärder. föreslår i rapporteringen av regeringsuppdraget (Rapport 2018/7) bl.a. att myndigheten tillsammans med andra relevanta myndigheter gör en bred uttolkning och konkretisering av nuvarande politiska mål för skogens sociala värden. anser även att regeringen bör överväga att införa ett särskilt etappmål för skydd av tätortsnära natur med ett eget anslag för områdesskydd. avser även att ta fram officiell statistik om skogens sociala värden och vidareutveckla kostnadseffektiva, moderna, digitala kommunikations- och rådgivningsinsatser. avser även att mer i detalj utreda hur nuvarande föreskrifter och allmänna råd till skogsvårdslagen kan ändras för att tillgodose skogens sociala värden. Enligt uppgifter från är förslag under beredning i . I strategin för det nationella skogsprogrammet (N2018/03142/SK) har regeringen dessutom uttryckt följande målsättningar: Enligt regeringens strategi för nationella skogsprogram ska regler för markanvändning vara tydliga och långsiktiga så att markägaren inte kommer i kläm. har signalerat att befintlig lagstiftning vad gäller rätten till ersättning vid nekat tillstånd till avverkning i fjällnära skog är otydlig. Det är regeringens ansvar att säkerställa att lagstiftningen ger tydliga spelregler för alla inblandade. Regeringen är beredd att göra en översyn av vilka åtgärder som kan vidtas för att åstadkomma en ökad tydlighet. Frågan prövas i mark- och miljödomstol och regeringen avvaktar den pågående rättsprocessen. och har pekat på behovet att se över artskyddsförordningen (2007:845) för att säkerställa att den blir tillämpbar, effektiv och rättssäker. Regeringen delar denna bedömning och avser att utreda rådande regelverk för att skapa klarhet och förutsägbarhet. –2017 genomfördes utredningen om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen. Utredningen föreslog vissa förändringar avseende skyldigheter, sanktioner och bestämmelser om överklagande. Betänkandet (SOU 2017:81) bereds inom . slog och fast i en gemensam skrivelse (NV-08573-15, SKS:2015/568) till Miljö- och samt att det fanns ett behov av att utreda hur artskyddsärenden i skogsbruket ska hanteras. Myndigheterna ansåg att det finns brister i den befintliga lagstiftningen som försvårar tillämpningen i skogsbruket. Myndigheterna hänvisade till en pågående domstolsprövning där en skogsägare ansökt om dispens för att avverka 1,5 ha skog inom ett område där svampen bombmurkla har förekommit. och, efter överklagande, mark- och miljödomstolen avslog ansökan om dispens. Domen överklagades till Mark- och som upphävde de tidigare avgörandena med motiveringen att skulle göra en proportionalitetsbedömning. I domen anfördes att bevarande ska avvägas mot skogsägarens rätt att få bruka sin mark innan ett beslut fattas. I ett liknande mål med anledning av förekomst av fågelarten lavskrika anförde domstolen följande: Mark- och miljödomstolen finner, mot bakgrund av vad Mark- och har konstaterat i ”Bombmurklemålet”, att , för att kunna förbjuda den anmälda åtgärden, skulle ha gjort en proportionalitetsavvägning. Vid en sådan avvägning måste hänsyn tas till möjligheterna att få artskyddsdispens, i vilken utsträckning pågående markanvändning försvåras samt möjligheten till ersättning enligt 31 kap. . Efter att överklagat ärendet bedömde Mark- och att har en generell rätt att stoppa skogsavverkning på grund av skyddade arter. Domstolen hänvisade tillbaka målet till mark- och miljödomstolen för prövning av frågan om det fanns skäl att ge dispens från avverkningsförbud. Miljöminister (MP) har hänvisat till myndigheternas arbete med riktlinjer för artskyddet och behovet av att se över artskyddsförordningen. I en debatt om interpellation 2017/18:194 Översyn av artskyddsförordningen framförde ministern följande: och har beslutat om gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket. Riktlinjerna ska vara ett stöd till både och länsstyrelserna i handläggningen av ärenden där skogsbruksåtgärder berör fridlysta arter. Regeringen anser att riktlinjerna är ett viktigt steg i arbetet för att skydda fridlysta arter i skogen. I en skrivelse till regeringen har och bedömt att det finns ett behov av att utreda artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Myndigheterna konstaterar i skrivelsen att tillämpningen av artskyddsförordningen såvitt avser skogsbruket har dröjt. Regeringen har vid upprepade tillfällen svarat på frågor från om en översyn av artskyddsförordningen. Regeringen har inget annat svar att lämna än vad som tidigare meddelats. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i . Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare behandlat frågan om översyn av artskyddsförordningen. Utskottet konstaterade i betänkande 2017/18:MJU17 att frågan om artskyddet och dess innebörd för skogsbruket har diskuterats och att tillämpningen av artskyddsförordningen även är föremål för prövning i domstol. Utskottet pekade även på att och framhållit behovet av en översyn av artskyddsförordningen. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att regeringen borde initiera en översyn av artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Enligt uppgifter från Miljö- och bereds frågan i och regeringen har ännu inte fattat beslut om direktiv till en kommande översyn av artskyddsförordningen. Enligt överenskommelsen i januariavtalet ska artskyddsförordningen ses över –2020 med målet att ”effektivt och rättssäkert kunna skydda hotade arter och vara tydlig gentemot markägare om när man har rätt till ersättning”. Av avtalet framgår att regeringen har åtagit sig att ta fram en ny förordning . När det gäller möjligheterna att få ekonomiskt stöd för särskilda artskyddsåtgärder i skogsbruket finns vissa befintliga former av stöd från för att utveckla natur- och kulturvärden i skogen. Stödet betalas ut som fasta ersättningar för olika åtgärder. Stöden finansieras från Landsbygdsprogrammet, och åtgärder som är stödberättigade är t.ex. naturvårdsbränning, röja och rensa stenmur, skapa våtmark i skog, sköta natur- och kulturmiljöer, rensa kulturmiljöer och gallra fram ädellövträd eller lövrik skog. Omställning av jordbruksmark till skogsmark Enligt 12 kap. 9 § får en åtgärd som innebär att jordbruksmark tas ur jordbruksproduktion inte vidtas utan att en anmälan har lämnats till , om inte åtgärden är av ringa betydelse för jordbruket på brukningsenheten eller för natur- och kulturmiljön. Instruktioner för anmälan framgår av föreskrifter om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket (SJVFS 1999:119). Bland annat ska markägaren komma in med ett särskilt yrkande i de fall brukaren önskar ta marken ur jordbruksproduktion tidigare än efter anmälan. Enligt 12 kap. 6 § fjärde stycket , får i samband med handläggningen av ansökan förelägga den anmälningsskyldige att vidta de åtgärder som behövs för att begränsa eller motverka skada på naturmiljön. Om sådana åtgärder inte är tillräckliga och det är nödvändigt för skyddet av naturmiljön, får myndigheten förbjuda verksamheten. Frågan har även behandlats i samband med att landsbygdsminister besvarade en skriftlig fråga i ämnet (2016/17:93). Ministern hänvisade bl.a. till att övergångstiden regleras i förordningen och att kan medge undantag från regeln. Enligt ministern såg regeringen vid tillfället inget behov av att ändra reglerna. Utskottet konstaterar inledningsvis att en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen genomfördes –2017 och att utredningen föreslog vissa förändringar i fråga om skyldigheter, sanktioner och bestämmelser om överklagande. Betänkandet (SOU 2017:81) bereds inom . Utskottet noterar att den svenska skogspolitiken bygger på de jämbördiga produktions- och miljömålen, vilket innebär att en avvägning måste göras mellan behovet av skogsråvara och andra legitima behov såsom skogens sociala värden och skyddet av den biologiska mångfalden. Även och förslag om gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket är under beredning i . pågår ett omfattande myndighetsarbete för att hitta strategier och målbilder för att på ett ändamålsenligt sätt tillgodose olika skogspolitiska intressen. avser t.ex. att mer i detalj utreda hur nuvarande föreskrifter och allmänna råd till skogsvårdslagen kan ändras för att bättre tillgodose skogens sociala värden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår utskottet att motionerna 2018/19:669 (V) yrkandena 3, 4 och 6 samt 2018/19:1281 (SD) yrkandena 2 och 12 avslås. Utskottet konstaterar att frågan om översyn av artskyddsförordningen har behandlats tidigare av utskottet (bet. 2017/18:17). Utskottet ansåg då att regeringen borde initiera en översyn av artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Den rättsliga prövningen av frågan fortgår och fler klargörande domar har kommit. Mark- och miljödomstolen har bl.a. uttalat sig om att inskränkningar i markägarens möjligheter till avverkning av hänsyn till artskyddet behöver avvägas mot den skada som begränsningarna ger upphov till för markägaren. Enligt uppgifter från Miljö- och bereds frågan om en översyn i . Utskottet noterar att regeringen genom januariavtalet åtagit sig att se över artskyddsförordningen –2020 med målet att effektivt och rättssäkert kunna skydda hotade arter och vara tydlig gentemot markägare om när man har rätt till ersättning. Av avtalet framgår även att regeringen åtagit sig att ta fram en ny förordning . Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2018/19:1730 (M), 2018/19:2425 (C) yrkande 68, 2018/19:2719 (C) samt 2018/19:2315 (MP) yrkande 4 lämnas utan åtgärd. Omställning av jordbruksmark till skogsmark Utskottet noterar att det finns möjligheter till undantag från kravet på anmälan av att ta jordbruksmark ur jordbruksproduktion om åtgärden är av ringa betydelse för jordbruket på brukningsenheten eller för natur- och kulturmiljön. Markägaren kan även lämna in ett särskilt yrkande om brukaren önskar ta marken ur jordbruksproduktion tidigare än efter anmälan. Utskottet finner därmed att motion 2018/19:1281 (SD) yrkande 15 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om definitioner av skyddad skog, arealmål för skogsskydd och arealmål för hyggesfritt skogsbruk. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (M), 10 (V) och 11 (V). Definitioner av skyddad skog När det gäller behovet av mer entydig statistik för arealen skyddad mark poängterar regeringen att , och har fått i uppdrag att utarbeta en sammanhållen statistik för skogsmark. I uppdraget ingår att redovisa arealer uppdelat på olika former av formellt skyddade områden, frivilliga avsättningar, hänsynsytor samt lagstiftat skydd av improduktiv skogsmark, så att en transparent och jämförbar uppföljning kan göras. Även andra identifierade instrument som avser reglering av markanvändning kan ingå i redovisningen. Statistiken ska redovisas med en ändamålsenlig geografisk upplösning för exempelvis landsdelar eller län samt visa den årliga utvecklingen av areal skyddad skogsmark och vilka instrument som har använts för skyddet. Statistiken ska vara användbar i både nationell och internationell rapportering.