bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Regelverket hämmar utvecklingen av nya växtsorter och därmed även lantbrukets utveckling. Det är grödans förändrade egenskaper och dess potentiella miljö-, avkastnings- och hälsoeffekter som är viktiga att ta ställning till, inte förädlingsmetoden som sådan. Lagstiftningen om genteknik bör mot denna bakgrund moderniseras och göras teknikneutral. Detta bör ges regeringen till känna. […] När det gäller frågan om åtgärder som avser lagstiftningen om Crispr-Cas9 har en diskussion inletts på EU-nivå med anledning av dom i mål C-528/16. Utskottet anser att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av domen och Crispr-Cas9. Som svar på en interpellation (ip. 2018/19:314) av (SD) om vad regeringen gör för att uppfylla tillkännagivande anförde klimat- och miljöminister bl.a. följande: Genetiskt modifierade organismer regleras på EU-nivå. Lagstiftningen är harmoniserad för att samma krav ska gälla i alla EU:s medlemsländer, och den bygger på försiktighetsprincipen. Syftet med reglerna är att skydda människors och djurs hälsa och miljön, och sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. Lagstiftningen omfattar organismer vars genetiska material har ändrats på ett sätt som inte sker naturligt, och som avsiktligt införs i miljön. Om en riskbedömning utesluter negativa effekter kan en genetiskt modifierad organism godkännas för att släppas ut på marknaden. Denna prövning görs på EU-nivå och beslutet gäller i samtliga EU:s medlemsländer. Vid användning av genetiskt modifierade organismer med inneslutande åtgärder som förhindrar att organismerna kommer ut i miljön, som till exempel forskning i ett laboratorium eller användning i ett växthus, krävs i regel inte godkännande. meddelade Europeiska unionens domstol dom i ett mål om förhandsavgörande angående så kallade nya tekniker för genetisk modifiering. Domen innebär att en specifik typ av ny genteknik inte är undantagen från EU:s lagstiftning på området och omfattas därmed av krav på godkännande. Domen är vägledande för samtliga EU:s medlemsländer. riktade ett tillkännagivande till regeringen att lagstiftningen om genetiskt modifierade organismer bör modifieras och göras teknikneutral. Tillkännagivandet bereds i . Eftersom genetiskt modifierade organismer regleras på EU-nivå bör insatser ske på denna nivå. Det finska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd har föreslagit att rådet ska uppmana Europeiska kommissionen att ta fram en studie om nya genteknikers status enligt unionslagstiftningen. Studien ska ta hänsyn till dom. Enligt förslaget ska Europeiska kommissionen överlämna studien . Regeringen är positiv till förslaget och stöder ett beslut att be kommissionen att initiera en studie och att den även ska innefatta en kostnadsanalys. Regeringen avvaktar resultatet av denna studie. Av propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framgår att regeringens ambition är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken måste svara mot globala och nationella samhällsutmaningar och samhällsbehov. De statliga forskningsfinansiärerna spelar en betydelsefull roll för att stödja både grundforskning och behovsmotiverad forskning inom olika områden. För att möta samhällsutmaningarna behövs forskningsbaserad kunskap liksom samverkan mellan högskolan och samhället i övrigt för att få fram nya hållbara lösningar. införde nya riktlinjer för bedömning av stöd till forskning. har arbetat fram åtta grundläggande principer för att se till att den vetenskapliga bedömningen görs inom ramen för en sund granskningskultur och god forskningssed. Principer som tas upp är bl.a. sakkunskap i bedömningen, saklighet och likabehandling samt etiska överväganden. Av principerna framgår bl.a. att alla bedömningar ska göras på ett likvärdigt sätt och baseras på den planerade och utförda forskningens kvalitet och på de sökandes meriter. Bedömningen förutsätter ett etiskt förhållningssätt och hög integritet. De sakkunniga ska inte göra någon preliminär etikprövning, men hänsyn bör tas till hur den sökande diskuterar och problematiserar sin forskning med hänsyn till god forskningssed. Till varje princip hör ett antal riktlinjer som ska fungera som stöd för det praktiska arbetet med bedömning av ansökningar. Ytterligare kompletterande uppgifter om forskning och kompetensförsörjning redovisas under anslagen 1:23 och 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. När det gäller frågor om växtförädling, se information under Förslag till nya anslag, Växtförädling för nordiska förhållanden. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) framgår när det gäller arbete för minskat matsvinn bl.a. att har fått i uppdrag av regeringen att föreslå ett etappmål om minskat matsvinn. Förslaget ska redovisas . Regeringen anför vidare att insatser för att minska matsvinnet fortsätter bl.a. med genomförande av åtgärder i den handlingsplan som myndigheterna gemensamt har tagit fram i samarbete med berörda aktörer. har bl.a. utvecklat en nationell metod för att mäta och följa upp matsvinnet i offentliga kök samt genomfört en konsumentkampanj för att minska hushållens matsvinn. , och samverkar för att minska matsvinnet. Myndigheterna samverkar med ett stort antal aktörer i samverkansgruppen för minskat matavfall (Samma). Detta är ett nätverk för myndigheter, forskare, intresseorganisationer och livsmedelsbranschen, med aktörer i olika delar av livsmedelskedjan. Syftet med Samma är att genom att vara kontaktyta och informationssamlare verka för ett minskat matsvinn, och därigenom även minskat matavfall. Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med och –2019 fortsätta arbetet för att minska det svenska matsvinnet (N2017/01028/SUN). Det första steget i uppdraget är att i nära samarbete med berörda aktörer ta fram en handlingsplan för hur långsiktigt ska arbeta med matsvinnsreducerande åtgärder. Åtgärderna ska bidra till att det globala hållbarhetsmålet 12.3 om matsvinn i FN:s Agenda 2030 uppfylls. Uppdraget ska slutredovisas . Som en del i uppdraget presenterade 2018 en handlingsplan för minskat matsvinn. I handlingsplanen föreslås att uppföljning, i syfte att följa upp åtgärders effekt inom matsvinnsarbetet, ska ske bl.a. via matsvinnsdata. Enligt handlingsplanen bör arbetet med att ta fram matsvinnsdata förbättras. Vidare bör ansvariga uppföljningsaktörer för olika datamängder utses för att kontinuerlig och långsiktig uppföljning ska säkerställas. Ansvarsfördelningen bör så långt som möjligt följa respektive aktörs befintliga roll och ansvar. I handlingsplanen anförs bl.a. att det varken finns några bindande krav på uppföljning eller något utpekat ansvar för att ta fram nationella matsvinnsdata, uppföljningsmetoder, avgränsningar och definitioner. Data av god kvalitet är enligt handlingsplanen ett avgörande verktyg för att prioritera och utvärdera genomförda insatser. De svenska branschaktörerna har varit mycket tydliga med att pålitliga och långsiktiga system för att följa mätdata har högsta prioritet. De önskar också att matsvinnsdata sammanställs av en oberoende aktör. I handlingsplanen framläggs som åtgärdsförslag i denna del att berörda aktörer kommer överens om hur mätningar och nationell uppföljning av matsvinn i hela livsmedelskedjan kan utformas med utgångspunkt i mål och principer om smart miljöinformation. Av handlingsplanen framgår vidare att är den myndighet som regeringen utsett till att ansvara för den nationella avfallsstatistiken i . I den uppföljning som görs av matavfall inkluderas både oundvikligt matavfall och onödigt matavfall (som ibland kallas för matsvinn), men det saknas fördelning mellan dem för alla led i livsmedelskedjan och data om angränsande matsvinnsflöden som inte klassas som avfall. Av av nämnda uppdrag (dnr 2017/01822) framgår att arbetar tillsammans med Svenska Miljöemissionsdata () för att förbättra och effektivisera metoderna för att ta fram matavfalls- och matsvinnsdata. Vidare kan noteras att arbetar tillsammans med och för att ta fram ett förslag till ett nationellt etappmål i miljömålssystemet för minskat matsvinn och matavfall utifrån FN:s hållbarhetsmål för matavfall, mål 12.3. Förslaget planeras att lämnas till /20. Enligt tas avfallsdata fram på många olika sätt. Metoder och avfallsfaktorer förbättras och blir mer heltäckande, definitioner och avgränsningar ändras och datakällor byts av olika anledningar. Krav från EU och nationella behov kan också påverka insamling av data, och måste alla EU-länder rapportera uppkomna matavfallsmängder till EU. sammanställs matavfallsstatistiken i samband med framtagandet av den nationella avfallsstatistiken. Statistiken omfattar de matavfallsmängder som genererats i före publiceringen. Statistiken redovisas sedan på webbplats. Nästa omgång med avfallsdata avser 2018 och kommer att rapporteras av . När det gäller frågan om hur utbildningar på universitetsnivå inom livsmedelssektorn kan göras mer attraktiva kan utskottet konstatera att SLU har initierat ett projekt med visionen att, vid en jämförelse med 2017, dubblera antalet studenter till 2027. I projektet ingår ett antal åtgärder, bl.a. att skapa attraktivare utbildningar och att utveckla lärmiljöerna, och i likhet med regeringen anser utskottet att SLU:s arbete i detta avseende är viktigt för sektorns framtid. I avvaktan på att effekterna av det pågående utvecklingsarbetet är möjliga att utvärdera anser utskottet att motion 2019/20:2669 (M) yrkande 35 kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om ett växtförädlingsprogram framgår det av redovisningen under Förslag till nya anslag, Växtförädling för nordiska förhållanden att ett virtuellt kompetenscenter för växtförädling, SLU Grogrund, är under uppbyggnad vid SLU. Utskottet noterar att SLU Grogrund har startat ett antal projekt och att ett antal doktorandtjänster i centrets regi har tillsatts. Utskottet välkomnar att syftet med centret bl.a. är att bidra till en ökad tillgång till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . Utskottet kan också konstatera att Formas, som ett led i genomförandet av livsmedelsstrategin, har ett pågående regeringsuppdrag att ge stöd till förstärkta insatser för offentligt privat partnerskap för växtförädling som bedrivs inom ramen för . Utskottet anser mot denna bakgrund att motion 2019/20:2669 (M) yrkande 39 kan avstyrkas. När det gäller frågan om användning av GMO-teknik har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att lagstiftningen om genteknik bör moderniseras och göras teknikneutral. Utskottet konstaterar att tillkännagivandet bereds inom . Av redovisningen ovan framgår att det finska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd har föreslagit att rådet ska uppmana Europeiska kommissionen att ta fram en studie om nya genteknikers status enligt unionslagstiftningen och att den har ställt sig positiv till förslaget. Mot bakgrund av det arbete som pågår i frågan föreslår utskottet att motion 2019/20:2505 (M) lämnas utan åtgärd. När det gäller övriga motionsyrkanden om forskningsfrågor delar utskottet regeringens bedömning (se redovisning under anslaget 1:23 ) att tillämpad forskning och förutsättningar för innovationer är av central betydelse för de areella näringarna. I likhet med regeringen anser utskottet vidare att forskning och innovation är nödvändigt för de gröna näringarnas konkurrenskraft. Av propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framgår att regeringens ambition är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken måste svara mot globala och nationella samhällsutmaningar och samhällsbehov. De statliga forskningsfinansiärerna spelar en betydelsefull roll för att stödja både grundforskning och behovsmotiverad forskning inom olika områden. För att möta samhällsutmaningarna behövs forskningsbaserad kunskap liksom samverkan mellan högskolan och samhället i övrigt för att få fram nya hållbara lösningar. Utskottet ansluter sig till denna bedömning. Utskottet konstaterar också att de höjningar av forskningsanslagen som presenterades i propositionen nu genomförs. Av redovisningen ovan framgår vidare att införde nya riktlinjer för bedömning av stöd till forskning. har arbetat fram åtta grundläggande principer för att se till att den vetenskapliga bedömningen görs inom ramen för en sund granskningskultur och god forskningssed. Utskottet välkomnar detta arbete. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2019/20:1026 (M), 2019/20:2669 (M) yrkandena 34, 37 och 38, 2019/20:603 (SD) yrkandena 29–31 och 2019/20:3260 (C) yrkande 20 bör avstyrkas. Att minska mängden livsmedel som av olika anledningar inte kommer till användning är enligt utskottet en angelägen fråga. Av redovisningen ovan framgår att det pågår ett antal insatser och uppdrag som alla syftar till att reducera matsvinnet. Utskottet välkomnar samtliga dessa insatser och ser fram emot redovisningen av pågående uppdrag. Mot bakgrund av det arbete som pågår i frågan, bl.a. arbetet med att utveckla och förbättra metoder för att ta fram matsvinnsdata, föreslår utskottet att motion 2019/20:1109 (MP) yrkande 16 lämnas utan vidare åtgärd. Övriga frågor, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkandena 34, 35 och 37–39 samt 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 29–31, 2019/20:1026 av (M), 2019/20:1109 av (MP) yrkande 16, 2019/20:2505 av (M) och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 19 i denna del och 20. Behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften är viktig och det kan finnas skäl för en större samlad forskningssatsning inom primär- och livsmedelsproduktionen. Det är därför positivt att Formas har fått i uppdrag att ta fram ett långsiktigt forskningsprogram. Vi ser också att det är av stor vikt att även SLU, , och tillsammans med relevanta intressenter inkluderas i arbetet med att ta fram ett förslag till vad en samlad forskningssatsning inom primär- och livsmedelsproduktionen ska omfatta. För att ny teknik snabbare ska komma ut i produktionsledet är det angeläget att utvärderingen av den förenklas. Vi anser att det bör göras en översyn av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen, i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar. kan möjligheterna till stöd till testprojekt inom primär- och livsmedelsproduktionen behöva ses över. har föreslagit att SLU, i samarbete med såväl näringslivet som svensk och internationell expertis inom universitet och högskola, får i uppdrag att analysera och lämna förslag om hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Utredningen föreslår att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. Vi anser att utredningens förslag är en viktig utgångspunkt och att det bör genomföras. Dessutom anser vi att det behövs insatser för att öka attraktiviteten hos universitetsutbildningar inom livsmedelssektorn. Vi föreslår därför att SLU får i uppdrag att i samarbete med relevanta intressenter se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva. Den statliga myndigheten har varnat för att offentliga forskningsfinansiärer, både i och på EU-nivå, i allt större utsträckning avslår ansökningar där växtförädling ingår. Vi ser med oro på denna utveckling. För att säkerställa att potentialen hos modern växtförädling tas till vara anser vi att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Vi anser dessutom att möjligheterna till ett växtförädlingsprogram med syfte att ta fram grödor som passar för svenska förhållanden bör övervägas. Övriga frågor, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 29–31 och 2019/20:1026 av (M), 2019/20:1109 av (MP) yrkande 16, 2019/20:2505 av (M), 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkandena 34, 35 och 37–39 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 19 i denna del och 20. Vi anser att offentliga medel i högre utsträckning bör riktas till behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Regeringen bör fortsätta att arbeta för att stödja satsningar på innovation och utveckling inom livsmedelssektorn. Vidare bör regeringen ge i uppdrag åt Formas och SLU att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar mot. Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: I motionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för (mot. 2019/20:3060) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd, när tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den, när svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar – då krävs kloka prioriteringar. I budgetmotion prioriteras därför det som är viktigast för . Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar om att förbättra sammanhållningen mellan både stad och land och över generationer. I budgetmotion sänks skatten på bensin och diesel med som skatten för pensionärer sänks dubbelt så mycket och för dubbelt så många som i regeringens budgetproposition. Det handlar inte minst också om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp om bidragen och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning. Dessutom är elektrifieringen central i vår klimatomställning. I budgetmotion föreslås ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bl.a. fjärde generationens kärnkraft. Alla ungdomar ska kunna möta framtiden med rätt kunskaper. I vår budgetmotion utökas därför också undervisningstiden i skolan. Det är reformer som skulle ta tag i största problem. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och motionärernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken avstår vi från ställningstagande till det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 23. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i kommittémotionerna 2019/20:3331 av m.fl. och 2019/20:2669 av m.fl. yrkande 13. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Anslaget 1:1 ökas med jämfört med regeringens förslag. Granbarkborren är ett av de största hoten mot skogsnäringen i . Var tredje skogsägare i riskerar att drabbas. Situationen kommer förmodligen inte att lösa sig i närtid, varför vi måste säkerställa att det finns tillräckligt med pengar för att bemöta hotet framöver. Risken för spridning av granbarkborren är stor och påverkan på skog och förlusten av den biologiska mångfalden riskerar att bli ännu större om inte insatser görs också i skyddade skogar. För att bekämpa angrepp från granbarkborren ökas därför anslaget 1:1 med 2020–2022. Vi föreslår att anslaget minskas med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. För att säkerställa att det finns tillräckligt med medel för att sköta redan skyddad skog i syfte att bibehålla höga naturvärden och kontinuerligt följa upp behovet av fortsatt skydd och för att säkerställa att det finns pengar för redan ingångna avtal av skydd av skog, bör avsättas 2020–2022. Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslås därför ökas med jämfört med regeringens förslag. Anslaget 1:3 minskas med jämfört med regeringens förslag till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. När det gäller anslaget 1:8 föreslår vi att avsätts för att tillsätta en för de gröna näringarna. Den ska identifiera vilka regelförenklingar som kan genomföras, hur administrationen kan minskas och myndighetskontakterna effektiviseras. bör få ansvar för att samla näringen och berörda myndigheter för att ta fram ett förslag som förenklar kontakterna med myndigheterna och därigenom stärker lönsamheten i de gröna näringarna. För detta avsätts 2020–2022. Anslaget 1:8 föreslås minskas med 2020 till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. Anslaget 1:14 ökas med jämfört med regeringens förslag. har några av högsta avgifter för köttkontroll. Detta innebär en klar konkurrensnackdel. behöver effektivisera sin verksamhet, men det behövs också ett riktat stöd för att avgifterna ska bli lägre för enskilda lantbrukare och ligga på en nivå närmare europeiska konkurrenter. För detta avsätts 2020–2022. Anslaget 1:14 minskas med 2020 till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. Det råder stor brist på veterinärer och legitimerade djursjukskötare, inklusive en stor brist på veterinärer för vård av lantbruksdjur. Söktrycket är högt till både veterinär- och djursjukskötarutbildningarna, men det finns alltför få utbildningsplatser. Vi föreslår en satsning för platser på veterinärutbildningen och utbildningen för djursjukskötare. Dessutom bör snabbspåret för djursjukskötare återupptas. För detta ändamål avsätts 2020–2022. Anslaget 1:23 ökas därmed med jämfört med regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utgiftsområdets tre delområden är tätt sammanflätade. De areella näringarna utgör grunden för de båda andra. Om de areella näringarna har god lönsamhet är det så mycket mer som är möjligt. Det gäller inte minst en levande landsbygd, men även naturhänsyn och livsmedelskvalitet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar väljer vi att avstå från ställningstagande till det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande de förslag som presenterar i kommittémotionerna 2019/20:389 av m.fl. yrkande 23, 2019/20:599 av m.fl. yrkande 5, 2019/20:603 av m.fl. yrkandena 11, 13, 14, 21, 34–36 och 42 samt 2019/20:2638 av m.fl. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. Vi säger nej till att finansiera ytterligare nyckelbiotopsinventeringar samt medel till nya reservat, till dess att en ordentlig utvärdering av skyddade områden åstadkommits och till dess att den osäkra situationen för skogsägarna i fråga om nyckelbiotoper klarats ut. Ett system för enklare avregistrering av skyddad mark eller nyckelbiotoper behöver också skapas.