bet · H601MJU12 · 2019-04-12 00:00:00 — I årsredovisning redovisar verket att ett sätt att nå de som äter sämst är att satsa på utvecklingen av de offentliga måltiderna. Genom att stötta regioner och landsting bidrar med kompetensutveckling om måltidernas betydelse för hållbar utveckling. råd och måltidsmodell används av av kommunerna i , och av kommunerna har numera politiskt beslutade styrdokument för offentliga måltider. arbete med att stärka kommuner och landsting i detta arbete antas ha bidragit till den positiva utvecklingen. Utvecklingsområden framöver är måltider i och inkludering av miljöperspektiv i de offentliga måltiderna. När det gäller kostkrav i skolor framgår av 10 kap. 10 § andra stycket skollagen (2010:800) att elever i ska erbjudas näringsriktiga skolmåltider utan kostnad. har uppdaterat sina kostråd för måltider i skolan (Bra måltider i skolan – råd för förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och fritidshem, ). Där framhåller att skolan är skyldig att tillhandahålla säker specialkost till elever med allergi, celiaki (glutenintolerans) och annan överkänslighet. Elever med behov av särskild mat på grund av andra tillstånd eller sjukdomar, exempelvis diabetes eller neuropsykiatriska diagnoser, bör få individuellt anpassade kostråd från hälso- och sjukvården. Vidare skriver i sina råd att skolan också kan mötas av önskemål om individuellt anpassad mat utöver medicinska behov, exempelvis på grund av religiösa, etiska eller kvalitetsmässiga motiv. Diskrimineringslagen (2008:567) förbjuder diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. Utbildningsanordnaren ska inom ramen för verksamheten bedriva ett förebyggande och främjande arbete för att motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter. Detta innebär bl.a. att skolan vid måltidssituationer ska erbjuda ett fullgott alternativ för elever som har önskemål om anpassad mat som har samband med en diskrimineringsgrund, t.ex. religion eller annan trosuppfattning. Det kan t.ex. vara någon form av vegetariskt alternativ. När det gäller önskemål om individuellt anpassad mat utöver medicinska behov eller motiv som har samband med en diskrimineringsgrund skriver att det saknas tydliga ramar för vad skolan är skyldig att tillhandahålla. Individuella anpassningar av maten är en utmaning för offentliga måltidsverksamheter som inte är resursmässigt anpassade för att kunna tillgodose alla individuella önskemål. rekommenderar därför att varje kommun och/eller skola, utifrån verksamhetens förutsättningar, beslutar hur långt och på vilket sätt man har möjlighet att tillmötesgå enskilda önskemål utöver vad som är reglerat i lagstiftning. Enligt information från har kontakter med ansvariga myndigheter i frågan (bl.a. , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , och ). har i diskussionerna med dessa myndigheter bl.a. lyft att det behövs ett klargörande om skolans skyldighet att erbjuda veganska måltider. Offentlig upphandling av livsmedel Inledningsvis vill utskottet påminna om att befintligt regelverk för offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på djurskydd och miljöhänsyn. Den offentliga upphandlingen av livsmedel bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Vidare noterar utskottet regeringens ambition att öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla närproducerade och ekologiska livsmedel och att miljöanpassa upphandlingen med livscykelkostnadsperspektiv. Utskottet delar regeringens bedömning att de samlade insatser som görs inom offentlig upphandling, tillsammans med den nationella livsmedelsstrategins och den nationella upphandlingsstrategins mål, dels kommer att underlätta för små och medelstora leverantörer att delta i offentliga upphandlingar av livsmedel och måltidstjänster, dels stärka upphandlande enheters kompetens. I detta sammanhang vill utskottet särskilt uppmärksamma arbete med att förstärka kompetensen på området livsmedel och måltidstjänster och deras bedömning att det pågår ett förändringsarbete hos många aktörer inom den offentliga sektorn. Mot bakgrund av det som anförts ovan finner utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:778 (M) yrkande 3, 2018/19:1292 (SD) yrkandena 11 och 12, 2018/19:1697 (M), 2018/19:2315 (MP) yrkande 21, 2018/19:2425 (C) yrkande 43, 2018/19:2726 (KD) yrkande 4, 2018/19:2732 (MP) yrkande 16, 2018/19:2736 (KD) yrkande 20 och 2018/19:2896 (M) yrkande 26. Måltider i offentlig verksamhet Utskottet noterar den centrala roll som Nationellt för måltider i vård, skola och omsorg har för att främja hållbara, hälsosamma och säkra måltider inom offentlig sektor. Utskottet välkomnar arbetet som bedriver och anser att det är positivt att så många kommuner använder sig av kostråd och måltidsmodeller för de offentliga måltiderna. Motionerna 2018/19:1580 (M) yrkande 2 och 2018/19:2798 (SD) yrkande 1 kan med det anförda avstyrkas. När det gäller kostkrav i skolor rekommenderar att varje skola och/eller kommun utifrån egna förutsättningar beslutar vilken möjlighet man har att tillmötesgå enskilda önskemål utöver vad som är reglerat i lagstiftning. Utskottet noterar att arbetar med berörda myndigheter i frågan om behovet av eventuella klargöranden. Med hänvisning till detta pågående arbete föreslår utskottet att motion 2018/19:2798 (SD) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om livsmedelskontroll och livsmedelsbedrägerier. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (M) och 9 (SD). Både i motion 2018/19:196 av (SD) och i kommittémotion 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att livsmedelskontrollen bör flyttas från kommunerna till staten för att få en mer effektiv och likvärdig livsmedelskontroll. Enligt kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 15 bör ges i uppdrag att arbeta fram en ny policy för livsmedelskontroller. Motionärerna föreslår en ny modell för betalning av livsmedelskontrollen där företagen betalar en mindre, fast administrativ avgift och därutöver faktureras efter utförd kontroll. Fokus i kontrollerna bör dessutom vara en gemensam dialog mellan inspektör och företag, där målet är att gemensamt lösa eventuella problem innan företaget får ett föreläggande. Enligt yrkande 16 i samma motion bör det övervägas om standardiserade kontrollsymboler i samband med livsmedelskontroll bör införas i . Det gör det enkelt för kunden att välja säker mat, och de företag, butiker och restauranger som har en god livsmedelssäkerhet kan marknadsföra det gentemot kunderna. Enligt yrkande 17 ska livsmedelsföretag under vissa förutsättningar kunna byta livsmedelsinspektör. Beslut vid livsmedelskontrollen går att överklaga till kommunen, och om inte en lösning kan hittas går det vidare till förvaltningsrätten. Motionärerna anser att detta är ett krångligt och tidskrävande system och vill att livsmedelsföretag ska ges rätt att, under vissa omständigheter, byta livsmedelsinspektör, innan en överklagandeprocess påbörjas. Motionärerna anför i yrkande 18 att mindre kommuner vid behov bör samverka med andra kommuner för att säkerställa relevant kompetens vid livsmedelskontroller, detta även för att kunna tillgodose möjligheten att byta livsmedelsinspektör. Enligt kommittémotion 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 behöver arbetet med kontroller av livsmedel intensifieras. En konsument får aldrig luras att tro att ett livsmedel kommer från ett annat land, en annan stad eller en annan region än vad det faktiskt gör. För att konsumenterna ska kunna lita på en produkts innehåll och ursprung behöver arbetet med kontroller intensifieras. Motionärerna anser att myndigheterna måste få mer resurser för detta ändamål. Vidare behövs det ökade sanktionsmöjligheter mot dem som fuskar med livsmedel (yrkande 6). På liknande sätt anförs i motion 2018/19:213 av (SD) att konsumentskyddet när det gäller märkningen med förpackningsdatum på livsmedel påtagligt behöver stärkas. Den handlare eller producent som märker om eller märker livsmedel med fel förpackningsdatum ska få kännbara sanktioner. På så vis ökar konsumenternas trygghet som konkurrenssituationen förbättras för de handlare och producenter som följer lagen. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2896 yrkande 20 att bör vara drivande för att EU i större utsträckning ska prioritera frågan om livsmedelsbedrägerier. Det absolut viktigaste för att motverka livsmedelsbedrägerier är att alla länder inom EU gemensamt arbetar med denna fråga. Samarbeten mellan myndigheter, både i och utanför , bör förbättras och bli mer strategiska och systematiska för att upptäcka livsmedelsbedrägerier. behandling och kompletterande uppgifter (Fi 2017:02), som är en parlamentarisk kommitté, tillsattes i början på 2017 med uppdraget att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera de närmaste decenniernas utmaningar. Kommittén fick bl.a. i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ge kommunerna generella möjligheter till avtalssamverkan. presenterade utredningen delbetänkandet En generell rätt till avtalssamverkan (SOU 2017:77) och föreslog att det i kommunallagen skulle införas en generell möjlighet till avtalssamverkan. Bestämmelsen innebär att en kommun eller ett landsting får träffa avtal om att dess uppgifter helt eller delvis ska utföras av en annan kommun eller ett annat landsting. I proposition 2017/18:151 En generell rätt till avtalssamverkan föreslog regeringen bl.a. att detta skulle genomföras i kommunallagen (2017:725). antog regeringens förslag till lagändring (bet. 2017/18:KU30, rskr. 2017/18:304), den trädde i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisas att livsmedelskontrollen fortfarande inte genomförs i tillräcklig omfattning eller på ett riskbaserat sätt hos alla kontrollmyndigheter. Tillräcklig och riskbaserad kontroll är en grundläggande förutsättning för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll. En majoritet av de kommunala kontrollmyndigheter som har genomfört livsmedelskontroller i liten utsträckning anger till att bemanningsproblem ligger till grund för resultaten. Statskontoret belyste i sin rapport livsmedelskontroll genom ökad samverkan (2017:9) hur livsmedelskontrollen kan stärkas i kommunerna. Statskontoret menar att en bättre statlig styrning inte ensamt löser problemet och rekommenderar ökad samverkan för att komma till rätta med sådana problem som har sin grund i kommunernas geografiska och storleksmässiga förutsättningar, då dessa förutsättningar kan leda till en sårbar personalsituation hos vissa mindre kontrollmyndigheter. I rapporten föreslås en färdplan som bl.a. inriktas mot att alla kontrollmyndigheter till 2025 har minst tre årsarbetskrafter för livsmedelskontroll, vilket skulle kunna uppnås genom mellankommunal samverkan. Statskontoret anser att om man inte kommer till rätta med problemen i den kommunala livsmedelskontrollen bör regeringen överväga att lagstifta om att kommuner med en liten kontroll- och tillsynsverksamhet ska bilda gemensamma myndigheter. Statskontoret bedömer dock att denna åtgärd är svår att motivera eftersom den innebär ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslagen har remissbehandlats och bereds nu i tillsammans med angränsande förslag i betänkande Miljötillsyn och sanktioner (SOU 2017:63). Vidare framgår av budgetpropositionen att det pågår ett omfattande arbete för en effektivare och mer likvärdig livsmedelskontroll. Inom ramen för livsmedelsstrategin gavs ett bredare uppdrag till att –2019 utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen genom kompetenshöjande åtgärder. Inom uppdraget utarbetas nu flera olika utbildningar och andra insatser för att öka kompetensen och förbättra kontrollmetodiken i den offentliga livsmedelskontrollen. Flera andra insatser har också genomförts eller pågår för att stärka livsmedelskontrollen. Bland dessa kan nämnas gemensamma nationella mål för livsmedelskontrollen som förväntas påverka likvärdigheten i en positiv riktning och ett fortsatt arbete med regional samverkan och länsmöten som bidrar till en ökad likvärdighet, minskad sårbarhet och effektiv användning av resurser och kompetens. Arbete pågår med att mäta vilka effekter det pågående utvecklingsarbetet har på likvärdigheten. Ett stort fokus läggs här på effekterna ur företagens perspektiv. har granskat den statliga tillsynsvägledningen till tillsyn inom fyra områden: alkoholtillsyn, kemikalietillsyn, livsmedelskontroll och den del av miljötillsynen som har vägledningsansvar för. Resultatet av granskningen redovisades i granskningsrapporten bättre tillsyn – statens vägledning av tillsyn (RiR 2018:31). Den övergripande slutsatsen av granskningen är att tillsynsvägledningen huvudsakligen fungerar tillfredsställande för kemikalietillsynen och livsmedelskontrollen, medan det finns brister i tillsynsvägledningen till framför allt alkoholtillsynen men även miljötillsynen. anför att tillhandahåller ett omfattande vägledningsmaterial som svarar mot inspektörernas behov. Verket har också hög kvalitet i sina frågesvar till de kommunala inspektörerna. Svaren kommer som regel snabbt och är utformade så att de kan utgöra stöd för frågeställarens bedömning. Vidare är den enda av de fyra myndigheterna i granskningen som tydligt lyfter fram att det är en viktig uppgift för myndigheten att tolka lagstiftningen och ge tolkningshjälp åt de kommunala inspektörerna eftersom det främjar nationell likvärdighet. rekommendation är att regeringen ska säkerställa att de tillsynsvägledande myndigheterna har ett tydligt uppdrag samt att arbets- och ansvarsfördelningen inom respektive område är ändamålsenlig. I normalfallet bör den centrala myndigheten ha ett övergripande nationellt ansvar för tillsynsvägledning medan har ansvar för regional samordning och uppföljning. överlämnade regeringen till skrivelsen om statens vägledning av tillsyn (skr. 2018/19:87). I skrivelsen anför regeringen att de delar bedömning att tillsynsvägledningen inom livsmedelsområdet är ändamålsenlig och att den i huvudsak fungerar tillfredsställande. Vidare anför regeringen att den inte avser att vidta någon åtgärd för att ytterligare förtydliga den rådande arbets- och ansvarsfördelningen för tillsynsvägledningen inom livsmedelsområdet. Den arbetsfördelning som myndigheterna själva etablerat fungerar väl i praktiken och är känd och accepterad av de aktörer som berörs. Vidare gjorde en översyn av den riskklassningsmodell som tillämpas inom livsmedelskontrollen. Ett förslag till förenklad modell remitterades med syftet att öka förståelsen för den kontroll myndigheterna utför och för att skapa en enhetligare tillämpning av modellen. planerar att ta fram vägledningar och förslag till nya föreskrifter. planerar att införa den nya modellen . När det gäller finansiering av och dialog i livsmedelskontrollen föreslog utskottet i betänkande 2014/15:MJU3 Livsmedelspolitik ett tillkännagivande som innebar att Statskontoret skulle ges i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:121). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat, och av skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att regeringen vidtagit en rad åtgärder för att utveckla livsmedelskontrollen. Hur livsmedelskontrollen genomförs har stor betydelse för den enskilda livsmedelsföretagaren. Utgångspunkten är att kontrollen ska vara likvärdig, rättssäker, effektiv och ändamålsenlig. Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat avgiftsfinansieringen av den offentliga livsmedelskontrollen. Uppdraget redovisades 2015 och remissbehandlades. Statskontorets slutsatser från detta uppdrag har lett till flera initiativ från regeringen och . har bl.a. ytterligare utrett förslaget om efterhandsdebitering för att öka legitimiteten för avgifterna och livsmedelskontrollen, och myndigheten lämnade in en begäran till regeringen om att införa obligatorisk efterhandsdebitering. Departementspromemorian En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning (Ds 2018:41), som remitterades , innehåller förslag som möjliggör debitering i efterhand av kontrollavgifterna för livsmedelskontroll. Ett lagförslag kan förväntas . Den nya kontrollförordningen träder i kraft . Som en följd av Statskontorets rapport gav regeringen i uppdrag att se över den modell som utgör grunden för bedömning av antal kontrolltimmar ett företag ska ha och avgifter kopplade till detta. Uppdraget lämnades med syfte att öka förståelsen för den kontroll som kontrollmyndigheterna utför och avgifterna kopplade till denna kontroll samt för att skapa förutsättningar för en enhetligare tillämpning av modellen. Som nämnts ovan har tagit fram en förenklad modell i dialog med representanter för kontrollmyndigheterna och livsmedelsbranschen. Genom modellen får alla verksamheter inom samma bransch och av samma omfattning samma riskklass och kontrollfrekvens. Företag kan få en reducerad kontrollfrekvens, bl.a. om tidigare kontroller varit utan avvikelser eller om företaget har en viss certifiering. Förslaget remitterades och vidareutvecklas . utreder även om modellen ska bli obligatorisk. Den nya modellen planeras vara införd . Vidare har pekat på behovet av att beakta företagens behov av information och stöd i större utsträckning än tidigare och att kontakter mellan företag och myndigheter bör präglas av förståelse för företagarens situation vid en kontroll. En förändrad kontrollkultur bedöms vara viktigt för att möta företagens behov, och som en del i detta arbete kommer en god kontrollsed för livsmedelskontrollen att etableras. Regeringen bedömer att redovisade inriktning av arbetet kommer att underlätta för företagen (skr. 2018/19:75). fick 2017 i uppdrag att redovisa hur arbetet ska fortsätta för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, med särskilt fokus på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt, liksom myndighetens arbete med service, effektivitet och bemötande. Ett flertal åtgärder som vidtar och avser att vidta redovisades, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare, ökad samverkan kontrollmyndigheter emellan, kommunikation och klarspråk, föreskrifter, regelutveckling och förenklingsarbete samt utveckling av livsmedelskontrollen. När det gäller möjlighet att byta livsmedelsinspektör har som redovisas ovan fått ett uppdrag om kompetenshöjande åtgärder i livsmedelskontrollen. I en delredovisning av uppdraget nämner myndigheten bl.a. att förändrad kontrollkultur är ett strategiskt område att arbeta med. Detta innebär bl.a. att kontrollen bör präglas av förståelse för företagarens situation vid en kontroll och i kontakter mellan företag och myndigheter. Kontrollmyndigheternas uppdrag ska även i fortsättningen vara att kontrollera lagstiftningens efterlevnad men utifrån aspekten att de flesta företag vill göra rätt, och därför bör det tydligare utvecklas hur kontroll av och stöd till företagaren kan samverka. Vidare kan ett företag om de inte är nöjda med kontrollmyndighetens beslut överklaga beslutet. Överklagandet lämnas in till den myndighet som har fattat det överklagade beslutet. Myndigheten har därmed möjlighet att ompröva sitt beslut innan överklagandet skickas vidare till den instans som ska pröva beslutet. Om en företagare inte är nöjd med den inspektör som är tilldelad kan kontakt tas med kommunen för att undersöka möjligheten att byta inspektör. När det gäller kontrollsymboler sker inte något regelmässigt offentliggörande av resultatet av den offentliga livsmedelskontrollen. Enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (kontrollförordningen) ska den behöriga myndigheten säkerställa en hög grad av insyn när den bedriver sin verksamhet. Allmänheten ska i regel ha tillgång till bl.a. information om den behöriga myndighetens kontrollverksamhet och dess effektivitet. Kontrollmyndigheterna bestämmer själva om de vill offentliggöra kontrollresultat och i så fall på vilket sätt. En ny kontrollförordning, förordning (EU) 2017/625 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (förordningen om offentlig kontroll), ska tillämpas fr.o.m. . Av artikel 11.3 framgår att behöriga myndigheter får offentliggöra eller på annat sätt tillhandahålla allmänheten information om klassningen av enskilda aktörer på grundval av resultatet från en eller flera offentliga kontroller, under förutsättning att klassningskriterierna är objektiva, öppet redovisade och allmänt tillgängliga samt lämpliga arrangemang har införts för att säkerställa att klassningsförfarandet är rättvist, enhetligt och öppet. Ett smileysystem för livsmedelskontrollen har utvecklats på lokal nivå i . Systemet med tillämpas i ett flertal kommuner i , bl.a. , och . Smileydekalen visar att företaget haft utmärkt resultat vid miljöskyddskontorets kontroller. För att miljöskyddsnämnden ska kunna erbjuda en livsmedelsverksamhet en smileysymbol krävs att man vid upprepade kontroller visat på väl anpassade rutiner. Vidare tillsattes (dir. 2004:147) en utredning med uppdrag att utreda olika metoder att informera konsumenter om resultaten från livsmedelskontroller i syfte att förbättra livsmedelshanteringen och egenkontrollen inom livsmedels- och restaurangnäringarna. Utredningen lämnade betänkandet – Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen (SOU 2005:44) med ett författningsförslag på offentliggörande av resultaten från livsmedelskontrollen. Författningsförslaget omfattade bl.a. förslag på symboler vid redovisning av resultat av livsmedelskontroller. överlämnades propositionen Offentliggörande av livsmedelskontroll (prop. 2005/06:214) till . Innebörden i propositionen var bl.a. att en försöksverksamhet med ett system för offentliggörande av resultat av livsmedelskontroll skulle införas. Systemet skulle tillämpas av livsmedelsföretagare som tillhandahåller livsmedel direkt till slutkonsumenter, vara begränsat till ett fåtal kommuner och tillämpas frivilligt inom ramen för en försöksverksamhet . Försökskommunerna skulle publicera resultat från den offentliga livsmedelskontrollen på sina respektive webbplatser och genomföra extrakontroller inom vissa tidsfrister. För livsmedelsföretagarna skulle det innebära en skyldighet att offentliggöra resultaten från livsmedelskontrollen genom att anslå kontrollresultaten och en dekal med en symbol för det sammanfattade kontrollresultatet väl synliga i livsmedelslokalen. Proposition 2005/06:214 återkallades . Enligt information från har frågan därefter inte hanterats av regeringen. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisas att insatserna i livsmedelskontrollen för att motverka livsmedelsfusk fortsätter. lanserade bl.a. en e-utbildning om livsmedelsfusk. Utbildningen vänder sig till såväl företag som kontrollmyndigheter. bistod svenska kontrollmyndigheter i ett hundratal ärenden om misstänkt livsmedelsfusk. Detta kan jämföras med ett tiotal ärenden . Vidare har en workshop om fusk genomförts som en start för att skapa ett nätverk för fuskkontroll i . Av årsredovisning framgår att myndigheten genomfört ett antal insatser inom redlighetsområdet, såsom utbildningsinsatser och kontroll av livsmedelsföretag, som bl.a. syftar till att upptäcka och förebygga livsmedelsfusk.