bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — oppositionen om en väg framåt som innefattade att avtalet med godkändes. Vid det extrainsatta toppmötet beslutade EU:s stats- och regeringschefer efter begäran från att förlänga Landet har därmed t.o.m. på sig att En utvärdering av utvecklingen ska göras i samband med Europeiska rådets möte . utträdesavtalet tidigare, ska landet lämna EU följande månad. ska enligt inte påverka arbetet i EU-institutionerna. är medlem i EU den 23–måste landet arrangera val till . kan utträdesavtalet inte omförhandlas, men ändringar kan göras i deklarationen om den framtida relationen, om ståndpunkt skulle utvecklas. I överenskommelsen tydliggörs också att som utträdande medlemsstat ska agera i enlighet med principen om lojalt samarbete. Utskottet konstaterar att det är i och EU:s intresse att utträde ur EU sker under ordnade former och att EU har en så nära relation som möjligt med . bred och djup relation när det gäller handel med varor och tjänster och nära samarbete på andra områden som inre och yttre säkerhet, forskning m.m. Därmed avstyrker utrikesutskottet motionerna 2018/19:2040 yrkande 4, 2018/19:2859 yrkande 18, 2018/19:2903 yrkande 9 och 2018/19:3052 yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför reservation 10 (SD) och 11 (L). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse vad som skett i processen kring (s. 28–31). I partimotion 2018/19:2040 yrkande 20 av m.fl. (L) anförs att EU bör fortsätta växa. ska därför fortsätta stödja att medlemsförhandlingar inleds för och . Alla länder i ska kunna bli EU-medlemmar när man uppfyller högt ställda krav på demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi. Men kontrollen på att dessa villkor uppfyllts måste vara hårdare än vid tidigare utvidgningar. Länder som inte strävar mot ovannämnda värderingar ska inte kunna inleda eller fortsätta medlemsförhandlingar. I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 3 av m.fl. (SD) anförs att nya medlemsländer måste nå upp till kriterierna av egen förmåga. EU är inte kapabelt att ta in fler medlemmar som riskerar att förvärra ekonomiska problem eller som inte kan upprätthålla kontroll över sina gränser. EU bör i stället verka för utökat handelsutbyte med länder i dess närhet. I regeringens skrivelse anges utvidgningen som en av EU-samarbetets största framgångar. Skrivelsen beskriver utvidgningen som ett av unionens mest kraftfulla verktyg för att främja stabilitet, välstånd och demokrati i närområdet. Utskottet konstaterar att utsikterna till medlemskap driver på kandidatländernas reformarbete och leder till positiva demokratiska, politiska, ekonomiska och sociala förändringar. Som i betänkande 2017/18:UU10 anser utskottet att en trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden. är fortfarande ett viktigt instrument för att främja stabilitet och utveckling i EU:s närområde. konditionalitet och framsteg på egna meriter bör ligga till grund för den Utskottet stöder ett tydligt EU-perspektiv för länderna på västra och anser i likhet med i betänkande 2018/19:UU4 att arbetet för att uppmuntra samtliga länder på västra att ta steg mot ett EU-närmande bör fortsätta. Därmed avstyrker utrikesutskottet motionerna 2018/19:2040 yrkande 20 och 2018/19:3052 yrkande 3. EU:s utrikes- och säkerhetspolitik Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, inklusive om att införa tematisk sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter. Jämför reservation 12 (M), 13 (SD), 14 (V), 15 (KD), 16 (C, KD, L), 17 (C, KD, L) och 18 (SD) samt särskilt yttrande 1 (V) och 2 (M). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för vad som skett inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (s. 37–47). I kommittémotion 2018/19:766 yrkande 5 av m.fl. (SD) anförs att bör låta bli att delta i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper. I kommittémotion 2018/19:1366 yrkande 4 av m.fl. och i motion 2018/19:3052 yrkande 4 av m.fl. argumenterar mot att EU:s institutioner ska ha full behörighet att föra talan inom FN. I kommittémotion 2018/19:2777 yrkande 3 av m.fl. (KD) anförs att ska driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. I samma motion yrkande 4 anförs att EU:s globala strategi bör kontinuerligt utvärderas i syfte att utreda om den uppfyller ändamålen. I kommittémotion 2018/19:1369 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag på en svensk Magnitskijlagstiftning. Den s.k. Magnitskijlagen antogs av den amerikanska kongressen 2012 för att straffa ryska företrädare som sågs som ansvariga för den ryske revisorn död i ett ryskt fängelse 2009. Den amerikanska kongressen antog därefter 2016 en global Magnitskijlag som innebär att den amerikanska regeringen kan besluta om sanktioner som riktar sig mot utländska företrädare som anses vara inblandade i brott mot de mänskliga rättigheterna. Motionärerna anför att Magnitskijsanktioner är effektiva eftersom de tar sikte på de personer som är ansvariga för människorättsbrott. I motion 2018/19:2859 yrkande 2 av m.fl. (C) anförs bl.a. att Magnitskijsanktioner bör införas i EU och att förutsättningarna för att införa Magnitskijsanktioner i bör utredas. I motion 2018/19:2903 yrkande 1 av m.fl. (M) anförs bl.a. att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runt om i världen. Demokratisk utveckling ska stödjas när och där den är på tillbakagång. Ett starkt samarbete inom EU med bl.a. ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft och en gemensam röst inom utrikespolitiken är ett av de viktigaste verktygen för att möta framtidens utmaningar. I samma motion yrkande 3 anförs att genom att främja demokrati, folkrätt och de mänskliga fri- och rättigheterna också försvarar säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. Vidare anförs i yrkande 12 bl.a. att ska spela en ledande roll inom EU för att utveckla, förstärka och effektivisera den gemensamma utrikespolitiken och Europeiska utrikestjänsten. I kommittémotion 2018/19:3050 yrkande 5 anför m.fl. (V)att regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder. I samma motion yrkande 6 anförs att EU:s riktlinjer för export av krigsmateriel innebär ett förbud mot export till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater. Vidare anför motionärerna i yrkande 7 att ska verka för att EU inför ett vapenembargo mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen. Motionärerna anför i yrkande 11 att bör ta initiativ till att EU inför ett vapenembargo mot . I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 6 av m.fl. (SD) anförs att konsulär beredskap även i fortsättningen ska vara nationell kompetens. I samma motion yrkande 11 anförs att ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik i huvudsak ska ligga på respektive medlemsland och därmed motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Motionärerna framhåller att det för det svenska försvarets framtida utveckling är nödvändigt att ha tillgång till en tekniskt väl utvecklad försvarsindustri med bred kompetens. Vidare ska en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel kunna använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsstater som har en viktig försvarsindustri. Motionärerna anför i yrkande 12 att civilförsvar inte organiseras bäst på EU-nivå eftersom det innebär att ytterligare makt förskjuts från till EU. Dessutom är det vanskligt för att förlita sig på andra aktörer när det gäller tillgången till ett adekvat utrustat brand- och civilförsvar. vidhåller sin tidigare uppfattning att utskottet inte delar motionärernas bedömning att det europeiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet präglas av överstatlighet och inte heller bedömningen att inflytande över beslut om ett svenskt deltagande i internationella militära insatser är begränsat. Militära och försvarsmässiga beslut med konsekvenser på EU-nivå fattas enligt gällande fördrag med enhällighet, och varje medlemsstat har därmed vetorätt i dessa frågor. Om det rör sig om ett bidrag med svenska väpnade styrkor utomlands krävs ett riksdagsbeslut. Liksom vid behandlingen av tidigare motionsyrkanden vill utskottet framhålla att ett svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser också handlar om att främja nationella säkerhet och svenska intressen. Utskottet anser liksom tidigare att ska fortsätta att aktivt verka inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Därmed stöder utskottet det svenska deltagandet i Pesco i enlighet med de kriterier och åtaganden som de deltagande länderna enas om. Utskottet vill även lyfta fram vikten av EU:s arbete för förstärkt cybersäkerhet. Utskottet anser liksom tidigare att en konkurrenskraftig och innovativ europeisk försvarsindustri – kännetecknad av öppenhet, transparens och likabehandling av samtliga europeiska leverantörer – behövs för att behålla och utveckla försvarsförmåga. Utskottet vidhåller även sitt tidigare ställningstagande att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet av att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. Försvarsmaktens operativa behov för att nå den förmåga som och regeringen har beslutat om ska vara styrande för den svenska materielförsörjningen. Att bibehålla såväl undervattensförmågan som stridsflygförmågan samt integritetskritiska delar av ledningssystem såsom sensorer, telekrig och krypto är väsentliga säkerhetsintressen för som kan motivera avsteg från konkurrensupphandling. Därmed gör utskottet bedömningen att motionärernas ståndpunkter på detta område i huvudsak ligger i linje med regeringens och utskottets. Utskottet anser, liksom i betänkande 2018/19:FöU7, att det krävs ytterligare arbete för att säkerställa att är tillräckligt väl utrustat för att kunna hantera framtida skogsbränder eller andra stora händelser på ett så effektivt sätt som möjligt. Det är därför viktigt att se över och utveckla de resurser och system som finns tillgängliga för att stärka kapaciteten att hantera större händelser, t.ex. genom en utvecklad förmåga att bekämpa bränder från luften. Utskottet välkomnar de åtgärder som vidtagits efter skogsbränderna och vill lyfta fram att i samband med bränderna tog emot hjälp från ett flertal länder genom civilskyddsmekanismen. Utskottet avser att följa regeringens behandling av MSB:s förslag om att förmågan när det gäller flygande resurser för brandbekämpning från luften ska vara en del av civilskyddsmekanismen och därmed till del finansieras av EU inom ramen för räddningstjänsten Resc EU. Utskottet välkomnar regeringens ambition att få resurser för luftburen bekämpning av skogsbränder inom ramen för räddningstjänsten Resc EU stationerade i och avser att följa regeringens arbete med frågan. Därmed föreslår utskottet att utrikesutskottet avstyrker motion 2018/19:3052 yrkandena 11 och 12. Inför rådet för utrikesfrågor har det i sammantaget funnits stöd för regeringens linje. Avvikande meningar har anmälts i nämnden bl.a. vid behandling inför rådets slutsatser om utvecklingen av EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, inklusive i frågan om det permanenta strukturerade samarbetet om försvar och säkerhet. Regeringens skrivelse beskriver hur 2018 präglades av ett osäkert omvärldsläge med ett ökat ifrågasättande av internationella normer och internationellt samarbete. Denna utveckling visar enligt utskottet på behovet av en aktiv och gemensam europeisk utrikes- och säkerhetspolitik som värnar om den europeiska säkerhetsordningen. säkerhet är beroende av att en regelbaserad världsordning bibehålls som har multilateralism som sin huvudprincip och som kärna. Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra, och hot mot fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Det europeiska samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken är av stor vikt eftersom inget europeiskt land ensamt kan hantera utmaningar mot den gemensamma säkerheten. I skrivelsen anges målet med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som att värna unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionens säkerhet och främja internationellt samarbete. Utskottet anser som tidigare att EU är viktigaste utrikespolitiska plattform. EU:s globala strategi utgör ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. har arbetet med att genomföra EU:s globala strategi inom säkerhet och försvar fortsatt. Ett omfattande arbete har genomförts och flera större beslut har fattats för att stärka den civila dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. I regeringens skrivelse beskrivs hur särskilt fokus ägnades åt hur EU kan stärka sitt arbete till stöd för effektiv multilateralism i ljuset av utmaningarna som det multilaterala systemet och den regelbaserade världsordningen står inför. För att möta dessa utmaningar behövs att medlemsstaterna och EU-institutioner som kommissionen och Europeiska utrikestjänsten () i ett nära samarbete tar ett samlat grepp om de olika instrument som står till unionens förfogande. Europeiska unionens unika styrka när det gäller att förebygga och hantera kriser ligger i dess förmåga att utnyttja såväl civila som militära resurser och förmågor som ett led i EU:s bredare integrerade strategi för externa konflikter Mot bakgrund av de säkerhetspolitiska utmaningar som EU står inför välkomnar utskottet arbetet med att utveckla och fördjupa EU-samarbetet inom säkerhet och försvar som ett led i att genomföra EU:s globala strategi. Enligt EU:s globala strategi ska det göras en årlig uppföljning över läget när det gäller denna strategi, och inom uppföljningen ska det påpekas inom vilka områden det behövs ytterligare åtgärder. har upprepade gånger betonat att de europeiska länderna måste ta ett större ansvar för sin säkerhet. underströk i sina slutsatser att EU genom att möta nuvarande och framtida behov på säkerhets- och försvarsområdet kommer att stärka sin kapacitet att agera som säkerhetsgarant, sitt strategiska oberoende och sin förmåga att samarbeta med olika partner. Rådet påminde om att detta på ett avgörande sätt kommer att förstärka bidrag till en regelbaserad global världsordning med FN i centrum. antog pakten om civil gemensam säkerhets- och försvarspolitik 2018 innebar att det fördjupade försvarspolitiska samarbetet kompletterades med en stärkt civil krishanteringsförmåga. Målet med den civila gemensamma säkerhets- och försvarspakten är att stärka EU:s förmåga att placera ut civila Uppdragen syftar till att stärka polisen, rättsstaten och den civila förvaltningen i instabila och konfliktfyllda sammanhang. stöder ambitionerna att göra den civila krishanteringsförmågan starkare, mer flexibel och närmare sammanbunden med andra instrument som finns för att genomföra den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Utskottet anser att EEAS är ett viktigt verktyg för en samlad och effektiv Genom en stark och väl fungerande utrikestjänst finns det enligt utskottet bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s globala agerande och ökade möjligheter att tydligare samordna de instrument som finns till förfogande. EU:s stridsgrupper bidrar till EU:s kapacitet att hantera kriser och stärker EU som global aktör i utrikes- och säkerhetspolitiken. skrivelse om samlade politik för internationell civil och militär krishantering lägger regeringen vikt vid att utveckla tillämpningen av EU:s stridsgrupper för att bättre kunna stödja FN:s fredsbevarande uppdrag. Finansieringen av dessa styrkor ses även över. EU spelade med aktiv svensk medverkan en viktig roll i FN:s arbete under året, och unionen var drivande i flera förhandlingsprocesser, resolutioner och har, bl.a. som säkerhetsrådsmedlem, kontinuerligt verkat för att främja gemensamma EU-prioriteringar som en FN-reform, att upprätthålla en regelbaserad världsordning och att arbeta konfliktförebyggande. drivande för att temat kvinnor, fred och säkerhet ska få större uppmärksamhet FN är EU:s viktigaste partner i fält när det gäller att skapa fred och säkerhet. När det gäller EU som aktör i FN konstaterar utskottet i likhet med i betänkande 2017/18:UU10 att EU:s status som aktör i FN formaliseras genom resolution 65/276 av . EU har ett starkt engagemang för mänskliga rättigheter och är en global aktör på området. Mänskliga rättigheter är en integrerad del av EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s arbete för mänskliga rättigheter inbegriper en rad tematiska frågor, bl.a. kampen mot dödsstraff och tortyr, skyddet av religions- och övertygelsefrihet, icke-diskriminering av hbtq-personer, kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, barnets rättigheter, civilsamhällets utrymme och respekten för den internationella humanitära rätten. Utskottet understryker vikten av att unionen vilar på de gemensamma värdena i artikel 2 i . Utskottet vill se att regeringen fortsätter att verka för att EU ska vara en stark aktör för de mänskliga rättigheternas allmänna giltighet, för demokrati och för rättsstatens principer globalt, såväl i multilaterala forum som i relationen med tredjeländer. EU använder sanktioner som ett utrikespolitiskt instrument för att främja fred och säkerhet, förhindra konflikter, försvara demokratiska principer och mänskliga rättigheter, förhindra spridning av massförstörelsevapen samt bekämpa terrorism. Utskottet konstaterar att sanktioner som tillämpas av är antingen beslutade av eller av EU:s medlemsstater som en del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Att införa EU-sanktioner kräver enhällighet. Diskussioner om en möjlig global tematisk EU-sanktionsregim för mänskliga rättigheter har inletts i EU. För tillfället finns det möjlighet för EU att i vissa tematiska eller politiska och geografiskt begränsade sanktionsregimer införa sanktioner som riktar sig mot personer och enheter som är involverade i människorättskränkningar och övergrepp. Diskussionen om en möjlig global tematisk sanktionsregim för mänskliga rättigheter inkluderar grundläggande frågeställningar som exempelvis samspelet med existerande MR-instrument och sanktionsregimer, utformning och omfattning av sanktionerna samt hur rättssäkerheten ska garanteras. Diskussionerna är i ett tidigt skede och det finns ännu inget konkret förslag att ta ställning till. Utskottet vidhåller som i betänkande 2017/18:UU10 att ska samarbeta med andra EU-länder i syfte att få fram en global tematisk EU-lagstiftning om individuella MR-sanktioner. Om en global tematisk EU-lagstiftning om individuella MR-sanktioner inte skulle vara en framkomlig väg, anser utskottet att förutsättningarna för en nationell lagstiftning i detta syfte bör utredas. När det gäller sanktioner riktade specifikt mot behandlas denna fråga i kapitlet om EU:s bilaterala och regionala förbindelser. En grundläggande princip för samarbetet inom EU på det konsulära området är att dessa frågor är nationella angelägenheter och att samarbetet därmed är mellanstatligt. Konsulärt skydd är en integrerad del av unionens politik i fråga om medborgares rättigheter, och har utvecklingen gått kontinuerligt mot ett ökat samarbete på området. bakgrund av den senare tidens större kriser och deras påverkan på unionsmedborgarna samt den ökade turismen har det ansetts finnas ett behov av att stärka det konsulära EU-samarbetet. har därför vidtagits bl.a. för att främja EU-medborgares möjligheter att i tredje land få konsulärt skydd från annat EU-lands utlandsbeskickning när deras eget land inte är representerat i landet. Denna rätt till konsulärt skydd i tredje land där medborgarens land inte finns representerat finns reglerat i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) artiklarna 20 (2) c och 23. Bland följdmotionerna finns yrkanden om exportkontroll och Även om vapenexport är en nationell angelägenhet finns det en mellanstatlig överenskommelse mellan EU:s medlemsstater om gemensamma bestämmelser för kontroll av vapenexport. regelverket ställer upp ett antal utförliga kriterier som alla medlemsstater ska tillämpa vid prövningen av exportkontrollärenden. situationen i mottagarlandet när det gäller respekt för mänskliga rättigheter och risken för väpnad konflikt. är en stark förespråkare för strikta och tydliga bestämmelser för vapenexport även på EU-nivå. Inom ramen för den pågående översynen av verkar för att mottagarlandets demokratiska status i likhet med det svenska regelverket ska utgöra en faktor vid tillståndsbedömningen. Utskottet konstaterar i likhet med i betänkande 2017/18:UU20 att EU inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken genomför embargon mot bl.a. handel med vapen och produkter med dubbla användningsområden som har beslutats av FN. med enhällighet också besluta om vissa embargon som går utöver vad FN:s säkerhetsråd har beslutat. Utskottet vill framhålla att dessa beslut av är ett utslag av medlemsstaternas vilja att agera gemensamt i olika I övrigt ansluter sig utskottet till de ställningstaganden som försvarsutskottet har gjort i sitt yttrande. Därmed avstyrker utrikesutskottet motionerna 2018/19:766 yrkande 5, 2018/19:1366 yrkande 4, 2018/19:1369, 2018/19:2777 yrkandena 3 och 4, 2018/19:2859 yrkande 2 i denna del, 2018/19:2903 yrkandena 1, 3 och 12, 2018/19:3050 yrkandena 5–7 och 11 samt 2018/19:3052 yrkandena 4, 6, 11 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s gemensamma handelspolitik. Jämför reservation 19 (SD) och 20 (V) samt särskilt yttrande 3 (M). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för vad som skett inom den gemensamma handelspolitiken (s. 47–49). I kommittémotion 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 20 anförs att bör verka för att EU ska ställa tydliga krav på ratificering av Internationella arbetsorganisationens () åtta kärnkonventioner vid förhandlingar om associationsavtal och andra former av handelsavtal. I kommittémotion 2018/19:1379 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att regeringen ska verka för att hjälpa vissa bönder inom FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås (UNODC) skördeutbytesprogram att lättare kunna sälja sina produkter i . I kommittémotion 2018/19:3050 yrkande 8 anför m.fl. (V)att inga fler odemokratiska och miljöfarliga EU-handelsavtal ska tecknas. I samma motion yrkande 9 anförs att regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik. vill med anledning av yrkandena som rör EU:s handelspolitik i motion 2018/19:3050 hänvisa till det som utskottet anförde när liknande handelspolitiska frågor behandlades (bet. 2017/18:NU11). Utskottet vill även framhålla att det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Enligt utskottets mening ska handelsavtal respektera demokratiskt fattade beslut, och stater måste ges rätt att införa regleringar för att skydda sina medborgare, konsumenter, arbetstagares rättigheter, hälsa och miljö. Avslutningsvis vill utskottet uppmärksamma det faktum att näringsutskottet kommer att återkomma till olika förslag som rör handelspolitiken i samband med beredningen av motioner från den allmänna motionstiden . Mot denna bakgrund ser utskottet inget skäl för utrikesutskottet att tillstyrka något av de ovannämnda motionsyrkandena. Därmed anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2018/19:3050 yrkandena 8 och 9. Inom den gemensamma handelspolitiken har tullar på stål och aluminium samt EU:s motåtgärder varit en viktig fråga. Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt inför det informella toppmötet samt inför . Enligt skrivelsen bidrar EU:s handelspolitik till tillväxt och sysselsättning och är en central del av EU:s roll som global aktör.