bet · H601KrU11 · 2019-05-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om konstnärlig frihet och kulturens villkor, , enprocentregeln, konstnärsfond, musiklivets villkor, scenkonstallianser, ateljéer och verkstäder samt särskilt konstnärligt nationellt uppdrag med hänvisning främst till pågående arbete. I betänkandet finns 8 reservationer (M, SD, V, KD, L). Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Konstnärlig frihet och goda villkor Särskilt konstnärligt nationellt uppdrag 1.MU-avtalet, punkt 2 (V) 2.MU-avtalet, punkt 2 (KD) 3.Enprocentregeln, punkt 3 (SD) 4.Konstnärsfond, punkt 4 (V) 5.Musiklivets villkor, punkt 5 (V) 6.Scenkonstallianser, punkt 6 (M) 7.Ateljéer och verkstäder, punkt 7 (V) 8.Särskilt konstnärligt nationellt uppdrag, punkt 8 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Konstnärlig frihet och goda villkor 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2018/19:2306 av (MP) yrkandena 1 och 6. 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 1 (V) Reservation 2 (KD) 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 3 (SD) 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:2306 av (MP) yrkande 5. Reservation 4 (V) 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 5 (V) 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 6 (M) 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Reservation 7 (V) Särskilt konstnärligt nationellt uppdrag 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 8 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 17 yrkanden från den allmänna motionstiden /19 som rör frågor om kulturskapares villkor. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottet har besökt samt Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, Klys, för att få information om respektive verksamhet. Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nationella kultur-politiska mål som antog (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är följande: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. tillsatte den dåvarande regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konstnärer (dir. 2016:93). Utredaren skulle bedöma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. Den konstnärspolitiska utredningen redovisade sitt uppdrag . I betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) redovisas förslag som ska stimulera arbetsmarknaden så att fler konstnärer kan leva på sitt konstnärliga yrke. Förslagen ska även stärka konstnärernas position i dagens digitaliserade samhälle samt ge bättre förutsättningar för att ungdomar i hela landet, oavsett socioekonomisk bakgrund, ska våga välja konstnärsyrket. Betänkandet har varit ute på remiss och förslagen bereds inom . Flera av utredningens förslag redovisas även nedan i anslutning till respektive avsnitt. Utredningen har lämnat bedömningar och förslag för en förstärkning av konstnärspolitiken och hur den kan bidra till att de kulturpolitiska målen uppnås. Utredningen anser att den ekonomiska ramen för konstnärspolitiken behöver ökas. Den nuvarande stödordningen för bidrag till konstnärer bedöms fungera väl även om vissa förbättringar, moderniseringar och kompletteringar behövs. Bland utredningens förslag kan nämnas förslag om ett nytt statsbidrag för konstnärliga produktionshus för ungdomar. Syftet med bidraget är att sänka trösklarna till konstnärligt arbete för ungdomar företrädesvis i områden med socioekonomiska utmaningar, att ge fler röster plats inom det konstnärliga fältet och att minska snedrekryteringen till de konstnärliga högskolorna. Som mentorer för ungdomarna ska huvudsakligen yrkesverksamma konstnärer knytas till verksamheten. Utredningen föreslår vidare en samlad strategi för digitaliseringen av den offentligt finansierade kulturen. Ett samordningssekretariat för detta ändamål föreslås inrättas vid . Vidare föreslås ytterligare konstnärliga residensprogram för att stärka konstnärers arbetsmarknad och bidra till utveckling inom lokalsamhällen och organisationer. Utredningen konstaterar att konstens behov av mellanhänder har ökat, inte minst på grund av digitaliseringen. De strukturer som finns bör därför på olika sätt stärkas och kompletteras. Därför föreslås ett statsbidrag för en försöksverksamhet med en allians för konstnärliga upphovsmän –2022. Vidare föreslås att uppdraget till centrumbildningarna att arbeta med arbetsförmedling samt kompetensutveckling av sina medlemmar ska förstärkas genom ökade möjligheter för dem att delta i lokala och regionala konstnärliga noder. Genom ett ökat samarbete med landsting och regioner skapas vidare möjligheter för fler konstnärer att kunna bo och verka i hela landet. Bidrag och ersättningar till kulturskapare fördelas inom olika anslag inom utgiftsområde 17. Bidrag lämnas bl.a. inom ramen för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer, anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål, anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet, anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter. Här kan också nämnas de medel som fördelas inom ramen för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. Anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer uppgår till . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och ersättningar till konstnärer och upphovsmän inom bl.a. bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. Frågor om ersättningar och bidrag hanteras av bl.a. . Anslaget får även användas för det särskilda beslutsorganet Kulturbryggan inom , som fördelar bidrag till nyskapande kultur. Kulturbryggans uppgift är att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet i hela landet, med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen. fördelar bidrag till fria aktörer inom bild- och formkonstområdet inom ramen för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet som uppgår till . Vidare fördelar medel till de tre scenkonstallianserna, Teater-, Dans- och Musikallianserna (anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete). uppgick det sammanlagda bidraget till allianserna till ca . Bland övriga ersättningar och bidrag till kulturskapare kan nämnas biblioteksersättning och individuell visningsersättning. Biblioteksersättning är ersättning till författare m.fl. för utlåning av verk genom biblioteken. Ersättningen fördelas av . har avsatts för ändamålet. Individuell visningsersättning (IV) fördelas av Bildupphovsrätt i till bild- och formkonstnärer som ersättning för att verk som ägs av offentliga institutioner visas för allmänheten. har avsatts för detta ändamål. Vidare kan nämnas att beslutade om en förstärkt följerätt (prop. 2017/18:92 bet. 2017/18:NU14 rskr. 2017/18:278). Genom beslutet stärktes bild- och formkonstnärers rätt till ersättning i samband med att deras originalverk säljs vidare. Lagändringarna trädde i kraft . Konstnärlig frihet och goda villkor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konstnärlig frihet och om goda villkor inom kultursektorn. I motion 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 1 lyfts betydelsen av konstnärlig frihet fram. Den fria konsten bidrar till att nya konstnärliga och intellektuella områden kan upptäckas. Konstnärlig verksamhet måste därför enligt motionärerna stå fri från politikens påverkan och kortsiktiga kommersiella villkor. I motionen anförs att i en politik för konstens och kulturens frihet ingår förebyggande arbete mot olaga hot, att erbjuda fristäder för förföljda konstnärer och författare och att försvara det fria ordet. I samma motions yrkande 2 framförs att konstnärlig och kulturell föränderlighet är ett resultat av människans och konstens frihet. Motionärerna understryker att det i kulturpolitiken ska finnas en öppenhet för nya uttryck och kulturformer. I motionens yrkande 3 anförs behovet av anställning och goda villkor inom kultursektorn. Motionärerna anför att kulturlivet i högre utsträckning måste fungera som en trygg arbetsmarknad. De offentliga stöden till fria grupper och enskilda konstnärer behöver vidare enligt motionärerna höjas. Dessa bör också indexuppräknas och anslagen till kulturen ökas när det behövs. (MP) lyfter vidare fram behovet av stärkt stöd och ersättningar till konstnärer i motion 2018/19:2306 yrkande 1 samt av fler trygga anställningar och mer kultur i hela landet i motionens yrkande 6. Konstens frihet och egenvärde och politikens armslängdsprincip uttrycks i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5 rskr. 2009/10:145). Det är kulturpolitikens uppgift att bidra till att det finns ekonomiska och andra förutsättningar för den skapande verksamhet som inte annars skulle komma till uttryck – inte minst när det gäller förnyelse och utveckling av kulturen. En del i detta är att verka för goda villkor för de professionella kulturskaparnas konstnärliga arbete. Vad som anses vara kvalitet varierar mellan tider och platser. Det varierar från genre till genre och mellan grupper och individer. Kulturskaparna har en nyckelroll i den ständigt pågående diskussionen om vad som är kvalitet på kulturområdet. Att kvalitet är centralt för kulturpolitiken innebär inte att dess innebörd ska bli föremål för politiska bedömningar. Bidrag till nyskapande kultur lämnas bl.a. inom ramen för Kulturbryggan, som är ett särskilt beslutsorgan inom . Ändamålet med det bidrag som Kulturbryggan fördelar är enligt förordningen (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet i hela landet med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Bidrag får ges till sådan nyskapande kulturell verksamhet av professionell art och hög kvalitet som bedrivs i projektform, samverkansprojekt som syftar till att utveckla nya former för att bedriva kulturell verksamhet eller projekt som syftar till att utveckla nya sätt att finansiera kulturell verksamhet. har publicerat en arbetsmiljöundersökning som bl.a. belyser konstnärers sociala villkor. Av rapporten framgår bl.a. att en stor andel av de konstnärer som utsätts för hot och hat har avstått från att uttrycka sig konstnärligt på grund av det inträffade. Rapporten konstaterar även att av konstnärerna har utsatts för sexuella trakasserier, hot och våld . Totalt har av de som utsatts också avstått från konstnärlig verksamhet på grund av detta. lanserade myndigheten webbguiden Motverka hot och hat – en vägledning. I vägledningen framgår vart den som utsätts för hot, våld och trakasserier av olika slag i sin verksamhet som konstnär kan vända sig. En del av uppdrag är att analysera och sprida kunskap om konstnärers sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Inom ramen för detta uppdrag publicerade en rapport om konstnärernas demografi, inkomster och sociala villkor. Av rapporten framgår bl.a. att konstnärer generellt har högre utbildningsnivå än befolkningen i stort, men att konstnärers inkomster har stigit , vilket kan jämföras för hela befolkningen. I den konstnärspolitiska utredningen 2018:23 Konstnär – oavsett villkor? understryks kulturens koppling till demokrati, yttrandefrihet och fri åsiktsbildning. Utredningen föreslår att följande motiv och inriktning ska gälla för konstnärspolitiken: – Grunden för konstnärspolitiken är erkännandet av den betydelse konsten har för enskilda och för hela samhällets utveckling och vitalitet. Det motiverar att ansvar för konstnärernas villkor tas inom flera politikområden. – Konstnärspolitiken ska bidra till att konstens frihet, egenvärde och kvalitet kan värnas. Politiken ska bedrivas enligt principen om armlängds avstånd. – Konstnärspolitiken ska vara anpassad till aktuella behov och ge utrymme för nya konstnärliga uttryck. – Konstnärernas kunskaper och erfarenheter ska tas till vara bättre vid förändring, utveckling och förnyelse i samhället. – Konstnärspolitiken ska medverka till att snedrekryteringen till konstnärliga högskoleutbildningar minskar. – Konstnärspolitiken ska bidra till möjligheterna att verka professionellt i hela landet som konstnär. Den konstnärspolitiska utredningen har vidare som framgått ovan lämnat ett flertal förslag för att trygga försörjningen för konstnärer. Utredningens förslag syftar till att skapa villkor för de professionella konstnärerna så att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Utredningen har i enlighet med sina direktiv om att utforma en modern, jämlik och flexibel stödordning lämnat förslag om ett nytt bidragssystem för konstnärspolitiken som ska motsvara dessa krav. Utredningen har också föreslagit en fond för bild- och formkonstnärer (se nedan). Som framgått ovan bereds utredningens förslag inom . Ett tjugotal kommuner tar emot fristadskonstnärer, och ett par regioner har en stödjande roll till fristadskommunerna i regionen. Enligt Statens kulturråds årsredovisning beviljades 12 ansökningar om fristäder (av 19). Bidrag lämnades om . Åtagandena för fristaden regleras i avtal med International Cities of (Icorn) som är fristädernas medlemsorganisation. Den aktuella kommunen förbinder sig bl.a. att betala ut ett stipendium till fristadsförfattaren. Dessutom ska kommunen bl.a. erbjuda ett lämpligt kostnadsfritt boende. Utskottet delar motionärernas uppfattning om den fria konstens betydelse. Att konstnärlig verksamhet måste stå fri från politikens påverkan är grundläggande för ett demokratiskt samhälle. Utskottet delar också uppfattningen att goda villkor inom kultursektorn är eftersträvansvärt. Den konstnärspolitiska utredningen lämnade sitt betänkande Konstnär – oavsett villkor? Betänkandet har remitterats och bereds inom . Utskottet finner inte skäl att föregripa beredningen av den konstnärspolitiska utredningens förslag. Motionerna 2018/19:2295 (MP) yrkandena 1–3 och 2018/19:2306 (MP) yrkandena 1 och 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför reservation 1 (V) och 2 (KD). m.fl. (V) anför i motion 2018/19:394 yrkande 2 att alla arrangörer som erhåller statliga medel ska tillämpa det s.k. , ramavtalet för konstnärers ersättning för medverkan vid utställningar, och att ersättning ska utgå för konstnärernas hela arbetstid i samband med en utställning. I motionens yrkande 3 anförs att alla arrangörer som erhåller statliga medel ska tillämpa ett jämställt förfaringssätt vid utbetalning av ersättning enligt . I samma motions yrkande 4 framförs att regeringen bör se till att arrangörerna rapporterar hur mycket de har betalat konstnärerna i utställningsersättning och medverkansersättning inom ramen för . I motion 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 10 begärs en översyn av . Avtalet om konstnärers medverkan och ersättning vid utställning av konstverk, det s.k. , mellan staten och , konsthantverkare och industriformgivare, och Föreningen godkändes och trädde i kraft . syftar till att skapa förbättrade villkor för bild- och formkonstnärerna genom att öka deras möjligheter att få ersättning för konstnärligt arbete i utställningssammanhang. Det omförhandlade avtalet trädde i kraft . Staten är avtalspart, vilket innebär att enbart statliga arrangörer formellt binds av avtalet. Avsikten har emellertid varit att avtalet ska vara vägledande för andra arrangörer, framför allt sådana som är offentligt finansierade. Regeringen har därför angett krav på tillämpning av i bl.a. riktlinjebesluten för stiftelserna , , , Arbetets museum, , , Stiftelsen och respektive i bidragsvillkoren för och . Enligt ges ekonomisk ersättning till konstnärer, t.ex. bildkonstnärer, fotografer, konsthantverkare och tecknare, för att ställa ut verk som konstnären äger. I ingår utställningsersättning, som inte kan förhandlas bort. I avtalet anges att en arrangör ska träffa ett enskilt avtal med en konstnär som bestämmer nivån på medverkansersättning i ett utställningssammanhang. I det enskilda avtalet ska det framgå hur en konstnär ersätts för kostnader som uppstår i samband med utställningen, t.ex. frakt, försäkring, resor och teknisk utrustning inför, under och efter utställningen. Exempel på arbete som ska regleras är upphovsmannens arbete med produktion, katalog, hängning och montering, möten, deltagande i programverksamhet och efterarbete. Det upphovsrättsliga nyttjandet av upphovsmannens verk efter avslutad utställning ska också framgå av avtalet. Exempel på nyttjande är publicering av bilder på arrangörens webbplats. Det finns inte några fastställda tariffer för medverkansersättning. Upphovspersonen och arrangören måste här komma överens om vad som är en skälig ersättning. har följt upp hur tillämpas hos utställningsarrangörer inom kultursamverkansmodellen. En enkät som skickat till utställningsarrangörer visar att av de svarande utställningsarrangörerna tillämpar , antingen helt eller till viss del. Den konstnärspolitiska utredningen föreslår att betydelse för bild- och formkonstnärer ska understrykas genom att fler myndigheter inom museisektorn får i uppdrag att redovisa utbetalda ersättningar enligt (SOU 2018:23). För att förbättra utställningsarrangörernas och främjandeorganisationernas möjligheter att följa föreslås att anslaget tillförs ytterligare . Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att tillämpas inom de ramar som gäller för avtalet. Utskottet utgår från att avtalet omförhandlas om och när det finns behov av det. Som angetts ovan har den konstnärspolitiska utredningen lämnat förslag bl.a. om att fler myndigheter inom museisektorn ska få i uppdrag att redovisa utbetalda ersättningar enligt . Utskottet ser ingen anledning att föregripa beredningen av utredningens förslag. Motionerna 2018/19:394 (V) yrkandena 2–4 samt 2018/19:2904 (KD) yrkande 10 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om enprocentregeln. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 6 begärs en utredning om vilka direktiv som vore lämpliga att införa för att enprocentregeln vid konstnärlig gestaltning bättre ska kunna leda till ökad estetisk hållbarhet. Enprocentregeln är en finansieringsmodell för konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer som tillkom 1937. Syftet med enprocentregeln är att skapa ett stabilt och mer långsiktigt ekonomiskt utrymme för konsten när man planerar och bygger offentliga miljöer. Regeln innebär att av budgeten för ett byggprojekt, vid nybyggnation alternativt om- eller tillbyggnad, bör avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning i offentliga miljöer. Regeringen underströk i proposition 2017/18:110 Politik för gestaltad livsmiljö enprocentregelns stora betydelse för konstnärers medverkan och konstens plats i utformningen av offentliga byggnader och miljöer. fick i uppdrag att, i samarbete med statliga fastighetsförvaltare, utarbeta ett metodstöd för hur av budgeten för ett byggprojekt vid nybyggnation alternativt om- eller tillbyggnad kan avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning när staten bygger. Uppdraget ska redovisas till () . Den konstnärspolitiska utredningen föreslår att när det offentliga bygger bör motsvarande av byggkostnaderna avsättas för satsningar på offentlig konst (SOU 2018:23). En enprocentregel bör dock kunna vara flexibel och anpassas till de förutsättningar som råder i enskilda projekt. För att långsiktigt ska få bättre förutsättningar att hävda enprocentsnivån på konstnärliga satsningar i den offentliga miljön föreslås att 10 miljoner omfördelas inom anslag för ändamålet 2019 och 2020. De statliga fastighetsbolagens ansvar för en enprocentregel ska enligt förslaget framgå av regeringens ägardirektiv till dem. Utredningen anser vidare att kunskaperna om vilka upphandlingsregler som gäller vid inköp av bildkonst för gestaltning av offentliga miljöer bör förbättras och att statliga, landstingskommunala och kommunala myndigheter i ökad utsträckning bör inhämta råd och stöd av . Utskottet anser att det är viktigt att medel avsätts för konstnärlig gestaltning vid utformning av offentliga byggnader och miljöer. Utskottet är dock inte berett att lämna ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandet. Motion 2018/19:642 (SD) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta en konstnärsfond finansierad av transaktionsavgifter på äldre konst som inte omfattas av följerätt. Jämför reservation 4 (V). I motion 2018/19:394 av m.fl. (V) begärs i yrkande 5 att regeringen utreder förutsättningarna för att inrätta en fond för unga konstnärer som finansieras av transaktionsavgifter på äldre konst där upphovsrätten slutat att gälla. Också i motion 2018/19:2306 yrkande 5 av (MP) begärs att en konstnärsfond för bild- och formkonstnärer inrättas. Fonden föreslås finansieras genom att en procentuell avgift tas ut i samband med andrahandsförsäljning av bildkonst som inte omfattas av följerätt. Bestämmelserna om droit de suite eller följerätt som är den svenska termen återfinns i 26 n § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). Följerätt är en upphovsrättslig ersättning till en upphovsman vid vidareförsäljning av ett konstverk. Rätt till ersättning föreligger även i de fall försäljningen har förmedlats av en näringsidkare i hans eller hennes yrkesmässiga verksamhet. Ersättningen ska betalas av säljaren eller, i förmedlingsfallen, av näringsidkaren. För att ersättningsrätt ska föreligga krävs det dessutom att det är fråga om en vidareförsäljning, dvs. att det inte rör sig om en försäljning direkt från konstnären. Ersättningsrätt föreligger inte heller vid rent privata försäljningar. Om den upphovsrättsliga skyddstiden för verket har gått ut vid försäljningen, finns det inte någon rätt till ersättning. För konstnärliga verk i allmänhet gäller enligt 43 § upphovsrättslagen upphovsrätten under upphovsmannens livstid och intill då han avled. Om verket har två eller flera upphovsmän gäller den upphovsrättsliga skyddstiden från den sist avlidna upphovsmannens dödsår. föreslog i delbetänkandet En fond för unga konstnärer (1997:106) ett regelsystem om en offentligrättslig avgift på vidareförsäljning av konst som inte omfattas av något upphovsrättsligt skydd. Utredaren föreslog att en avgift skulle tas ut när en näringsidkare i sin yrkesmässiga verksamhet säljer vidare ett exemplar av ett konstverk som inte omfattas av den upphovsrättsliga giltighetstiden. Detsamma föreslogs gälla de fall där en näringsidkare i sin näringsverksamhet förmedlade en vidareförsäljning. En avgift skulle således endast tas ut vid vidareförsäljning av verk där det hade gått från upphovsmannens dödsår. Avgiftssystemet föreslogs alltså ta vid när den upphovsrättsliga regleringen upphör. Den dåvarande regeringen bedömde att utredarens förslag i betänkandet saknade förutsättningar att genomföras (se prop. 1997/98:87 s. 8). Förslaget om en avgift återfinns i den konstpolitiska utredningen (SOU 2018:23).