bet · H601AU9 · 2019-05-03 00:00:00 — vill se turordningsregler som i högre grad är baserade på kompetens. En turordning som i högre grad är baserad på kompetens gör det nämligen möjligt för arbetsgivare att behålla de arbetstagare som är bäst lämpade för arbetsuppgifterna, vilket stärker företagens konkurrenskraft. Vi anser inte att det är lämpligt att, som utskottet föreslår, förlita sig på att otydliga skrivningar i januariöverenskommelsen garanterar lösningar på de omfattande problem som finns i det aktuella avseendet på arbetsmarknaden. bör skicka en tydlig signal till regeringen om att reformer på området inte kan vänta. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att ändra turordningsreglerna i anställningsskyddslagen så att reglerna i högre grad baseras på kompetens. Turordningsreglerna, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 20, 2018/19:424 av (KD), 2018/19:1663 av och (båda M), 2018/19:1866 av Boriana (M), 2018/19:1897 av och (båda M), 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 24. vill se ett positivt företagsklimat i . Vi inriktar oss särskilt på småföretagen, som enligt oss är ryggraden i svenskt näringsliv. Det är inom småföretagen som de nya jobben skapas men det är också småföretagen som är mest konjunkturkänsliga. Vi har flera förslag som syftar till att stärka småföretagens konkurrenskraft. När det gäller det arbetsrättsliga området vill vi utöka undantagen i turordningsreglerna i anställningsskyddslagen från två till fem personer. Det är olyckligt att utskottet inte ser det skriande behov som finns av att stärka småföretagens ställning på det arbetsrättsliga området. Att förlita sig på att januariöverenskommelsen eller resultatet av oklara utredningsinsatser skulle garantera en önskad utveckling på området är i våra ögon högst oansvarigt. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag där möjligheten för företag med upp till tio anställda att undanta personer från turordningen i anställningsskyddslagen utökas från två till fem personer. Turordningsreglerna, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:424 av (KD), 2018/19:1663 av och (båda M), 2018/19:1866 av Boriana (M), 2018/19:1897 av och (båda M), 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 24. Trots att relativt få arbetsgivare använder sig av möjligheten att undanta två av de anställda från turordningen har undantagsregeln i anställningsskyddslagen stor betydelse. Den inskränker förhandlingsrätten och ökar otryggheten för alla anställda på små arbetsplatser. Jag anser att det inte finns några sakliga skäl till att anställda i mindre företag ska ha sämre anställningsskydd än anställda i större företag. Anställningsskyddslagen ger redan utan undantagsregeln parterna tillräckligt utrymme att hitta lösningar vid arbetsbristuppsägningar som är både rättssäkra för den enskilde och motsvarar behoven på arbetsplatsen. Nyckelpersoner var, genom kravet på tillräckliga kvalifikationer, skyddade redan innan undantagsregeln infördes. Det är beklagligt att partierna bakom januariavtalet så tydligt har valt en väg framåt som innebär en urholkning av arbetsrätten. Att, som det i januariavtalet uttryckligen anges, gå mot tydligt utökade undantag från turordningsreglerna är helt fel väg att gå. Det är i stället hög tid att slå vakt om de grundläggande intentionerna med anställningsskyddslagen. Det är sorgligt att varken utskottet eller partierna bakom januariavtalet ser detta behov. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § anställningsskyddslagen. Turordningsreglerna, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2018/19:424 av (KD) och 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 20, 2018/19:1663 av och (båda M), 2018/19:1866 av Boriana (M), 2018/19:1897 av och (båda M), 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 8. Med ekonomins tvära kast krävs att företagen på den svenska arbetsmarknaden har en god omställningsförmåga. Jag anser att det är viktigt att företagen ges goda förutsättningar att kunna ställa om och behålla nyckelpersoner vid förändrade villkor för företaget. Bristen på flexibilitet i regelverket kan utgöra ett skäl för många företag att tveka inför att anställa. För att främja ett flexiblare arbetsliv där företagen har bättre förutsättningar att hantera dagens förutsättningar anser jag att undantagen från turordningsreglerna i anställningsskyddslagen bör utökas till fyra personer oavsett företagets storlek. Till skillnad från utskottet anser jag inte att det går att förlita sig på att några skrivningar i januariöverenskommelsen skulle garantera de nödvändiga förändringar som behövs för att stärka företagens benägenhet att våga anställa. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att reformera turordningsreglerna i anställningsskyddslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 17. vill utveckla den svenska modellen, som har tjänat väl . Det är viktigt att upprätthålla en rimlig balans mellan arbetsmarknadens parter och en god trygghet för den anställde. I en alltmer globaliserad och dynamisk ekonomi, där människor byter jobb oftare, krävs dock mer flexibilitet på den svenska arbetsmarknaden, både för att stärka svenska företag och svensk konkurrenskraft och för att öka människors jobbchanser. Vi beklagar att utskottet väljer att ta sin utgångspunkt i den otydliga januariöverenskommelsen för eventuella förändringar av det arbetsrättsliga regelverket framöver. Till skillnad från utskottet ser vi att ett tydligt område där arbetsrätten behöver utvecklas är den lagliga företrädesrätten till återanställning. Vi anser därför att regeringen bör se över företrädesrätten till återanställning i anställningsskyddslagen. Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 13. anser att företrädesrätten till återanställning är viktig för att upprätthålla tillsvidareanställningen som norm. Utan företrädesrätten förlorar också turordningsreglerna sin funktion. Företrädesrätten till återanställning motverkar att oseriösa arbetsgivare godtyckligt säger upp personal enbart för att kunna ersätta dem med andra. Givet de allt fler korta visstidsanställningar som framför allt unga hänvisas till innebär dagens regler om kvalifikationstid att stora grupper ställs utanför det skydd som företrädesrätten medför. Företrädesrätten gäller efter anställningens upphörande. För att företrädesrätten ska ge ett tillräckligt skydd mot godtyckliga uppsägningar bör förlängas. finns ett stort antal personer som permanent blir hänvisade till att varva tillfälliga anställningar med arbetslöshet. Om inget görs för att stärka återanställningsrätten riskerar den skaran att växa än mer framöver. Det är olyckligt att utskottet hänger upp sig på januariavtalet och inte verkar inse de allvarliga följder som bristerna i dagens regelverk för med sig. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att ändra anställningsskyddslagen så att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning kortas ned och inträder efter sammanlagt sex månaders anställning och tiden under vilken företrädesrätten till återanställning gäller förlängs efter anställningens upphörande. Uthyrning av arbetstagare, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 21–25. anser att bemanningsföretagen för med sig vissa problem på den svenska arbetsmarknaden. Problemen drabbar både de bemanningsanställda och de anställda på kundföretagen. Bemanningsföretagens utbredning på arbetsmarknaden bidrar till att splittra arbetstagarna, hotar tryggheten på jobbet och stärker arbetsgivarnas makt. Det är en ganska liten andel av arbetskraften som arbetar via bemanningsföretag, men inhyrning har likväl en bredare påverkan på arbetsplatser och i branscher där det är vanligt. Det finns exempelvis indikationer på att bemanningsanställda utför mer repetitiva eller farliga arbetsuppgifter än anställd personal. Detta drabbar den inhyrde, men kan också bli en utväg för arbetsgivaren att slippa omorganisera och förbättra själva arbetsinnehållet. Jag anser att tydliga och effektiva regleringar behövs både för att skapa rimlig anställningstrygghet för anställda i företag som anlitar eller avser att anlita inhyrda från bemanningsföretag och för att anställda i uthyrningsföretag ska omfattas av rimliga villkor. Det är också viktigt att ha ett regelverk som tillåter arbetstagarorganisationerna att fullt ut medverka för att stoppa oseriösa entreprenörer och bemanningsföretag vid inhyrning. Till skillnad från vad utskottet verkar göra så noterar jag den utsatta position som uthyrda arbetstagare ofta befinner sig och behovet av ett särskilt skydd för dessa. har en av de mest arbetsgivarvänliga regleringarna inom när det gäller möjligheten att anlita bemanningsföretag för inhyrning av arbetskraft. Jag vill se en rad åtgärder för att komma till rätta med de brister i regelverket som finns kopplat till uthyrning av arbetstagare. Jag delar alltså inte utskottets avvisande inställning till behovet av förändringar. Jag anser därför att regeringen för att komma till rätta med de nuvarande bristerna på området bör • verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv så att medlemsstaterna själva kan besluta huruvida bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden • återkomma med ett förslag om att uthyrningslagen ändras så att det blir förbjudet att hyra ut och hyra in arbetskraft för permanenta arbetskraftsbehov • återkomma med ett förslag på en tydlig skrivning i anställningsskyddslagen där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att hyra in arbetstagare från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning • återkomma med ett förslag om att stärka den fackliga vetorätten i medbestämmandelagen genom att det för ett fackligt veto mot inhyrning ska räcka att kollektivavtal saknas och att de fackliga organisationerna ska kunna lägga in sitt veto även om det inte hållits någon förhandling enligt 38 § medbestämmandelagen • återkomma med ett förslag om att uthyrningslagen kompletteras med en bestämmelse som ger arbetstagare och avtalsslutande fackförbund rätt att på begäran ta del av bemanningsföretagets affärsavtal. Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 13 och 48, 2018/19:1640 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 11, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 88 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 32. Vi anser att behöver fler jobb och fler entreprenörer. Företagsamhet är grunden för vårt välstånd och det som driver samhället framåt. Vi vet att fyra av fem jobb skapas hos småföretagare, och då måste vi ha en politik som underlättar företagande. Enligt kan av svenskarna tänka sig att starta ett eget företag, däremot är det som gör det i slutändan. För många är även klivet från anställning till eget företag ett hinder. Vi delar inte utskottets bedömning att dagens regelverk om tjänstledighet för att starta företag är tillfredsställande. Vi anser att den tjänstledighet som gäller är och att det är ett hinder för att få fler att starta eget företag. Det är olyckligt att utskottet i likhet med partierna bakom januariöverenskommelsen i stället verkar prioritera Socialdemokraternas kostsamma förslag om en familjevecka. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att utöka rätten till tjänstledighet för att starta företag från dagens till . Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 13 och 48 samt 2018/19:1640 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 11, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 11, 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 88 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 32. anser att behöver fler företag om vi ska klara framtidens utmaningar. Utöver företagsklimatet i största allmänhet kan initiativ från staten med riktade insatser bidra till att fler företag skapas. Ett sådant önskvärt initiativ vore mer generösa regler för personer som vill vara tjänstlediga för att starta företag. Har man ett fast arbete och bär på en företagsidé kan steget vara stort att lämna sin fasta anställning för att försöka driva ett eget företag. Samhället riskerar därigenom att gå miste om vad som skulle kunna få ekonomin och arbetsmarknaden att växa. Ett annat område av ledighetslagstiftningen där det finns skäl att se över regelverket är ledigheter för föräldrar. Vi anser att besök hos mödravården kan hjälpa föräldrarna med viktig information om fostrets utveckling och den gravida kvinnans hälsa och vara en förberedelse för föräldraskapet. Båda föräldrarna bör därför ha en lagstadgad rätt att närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten utan att arbetsgivaren ska ha möjlighet att neka detta. Vidare kan vi konstatera att barn går igenom olika faser i sin utveckling och i sina möten med omvärlden. För vissa barn går t.ex. inskolningen på förskolan mycket bra och snabbt, medan det för andra barn kan behövas extra stöd. inser betydelsen av att barn i största möjliga mån får utvecklas i sitt eget tempo och vill därför öka möjligheten för föräldrar att arbeta deltid under barnets första . har också noterat de problem som många föräldrar upplever de veckor då förskolan har sommarstängt. Vi vill därför införa s.k. förskoledagar, en lagstadgad rätt till tjänstledigt då förskolan är sommarstängd. Det är visserligen glädjande att både utskottet och partierna bakom januariöverenskommelsen verkar ha vaknat i frågan om att prioritera arbetande föräldrar. Det är en grupp som har prioriterat . Till skillnad från utskottet anser vi dock inte att den otydliga januariöverenskommelsen bör vara styrande för eventuella reformer på området. Vi anser att det finns behov av åtgärder på flera områden och att regeringen därför bör återkomma med förslag om följande ändringar av regelverket: • utöka rätten till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet från • införa en lagstadgad rättighet för båda föräldrarna att få ledigt från sitt arbete för att kunna delta vid besök i mödravården från den tidpunkt då graviditeten är bekräftad • utöka den lagstadgade deltidsrätten för föräldrar under barnets första till från nuvarande • införa en ny lagstadgad rätt till tjänstledigt i form av s.k. förskoledagar då förskolan är sommarstängd. Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2822 av (KD) yrkande 11, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 88 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 32 samt 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 13 och 48, 2018/19:1640 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 1. anser att dagens regelverk medger en relativt flexibel användning av föräldraförsäkringen under barnets första levnadsår. Vid barnets ettårsdag inträder dock ett antal begränsande regler och villkor som starkt styr såväl hur uttaget av föräldrapenningen sker som planeringen av eventuella syskon. vill att makten över föräldraförsäkringen i större utsträckning ska flyttas till föräldrarna. Ett område som behöver förändras för att det ska vara möjligt är föräldrars rätt till tjänstledighet för att vara med sina barn. Dagens system inskränker möjligheten att nyttja föräldraförsäkringen flexibelt. Vidare finns det skäl att i sammanhanget lyfta fram att det i framkommer att det råder en utbredd ensamhet bland barn. Många barn tror att deras föräldrar inte har tid för dem och måste hantera sin oro på egen hand. För att vända den utveckling där barn upplever att deras föräldrar inte har tid för dem bör alla föräldrar få rätt till fem dagars tjänstledighet t.ex. i samband med lov, studiedagar eller för att vara med sitt barn i skolan. Vidare konstaterar jag att i en rapport (2014/15:11) har rekommenderat regeringen att överväga hur socialförsäkringssystemet och arbetsmarknadslagstiftningen bör anpassas för att underlätta för anhöriga att förena anhörigomsorg med arbete på ett bättre sätt. I det sammanhanget har frågan om rätt till tjänstledighet på heltid eller deltid utretts. Även om det går att glädjas åt att utskottet och partierna bakom januariöverenskommelsen äntligen verkar ha insett värdet av att prioritera situationen för arbetande föräldrar är det olyckligt att utskottet förlitar sig på att januariöverenskommelsen ska vara lösningen. Jag anser att regeringen behöver agera bredare och snabbare och vidta följande åtgärder för att komma till rätta med de nuvarande bristerna på området: • återkomma med ett förslag om att utöka möjligheten till tjänstledighet för föräldrar genom att ge varje förälder rätt till 20 månaders tjänstledighet på heltid utöver tjänstledighet med föräldrapenning • återkomma med ett förslag om att ge varje förälder rätt till fem dagars tjänstledighet för vård av barn upp tills barnet fyller • återkomma med ett förslag om att alla föräldrar bör få rätt till fem dagars tjänstledighet, t.ex. i samband med lov, studiedagar eller för att vara med sitt barn i skolan • se över möjligheterna om rätt till tjänstledighet för anhörigomsorg. Stridsåtgärder, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2018/19:421 av (KD), 2018/19:522 av (SD), 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 26 och 27. En väl fungerande arbetsmarknad förutsätter att konfliktreglerna utformas så att det råder en balans mellan parterna. Som utskottet påpekar har visserligen få konfliktdagar i en internationell jämförelse. Vi anser dock att det finns skäl att uppmärksamma att även hot om stridsåtgärder kan få stor inverkan på arbetsmarknaden, inte minst när arbetsgivarparten är ett litet företag. Liksom anställningsskyddet har den grundläggande lagstiftningen om konflikträtten varit oförändrad . Vi anser att det finns skäl att överväga förändringar på området. Ur ett europeiskt perspektiv är de svenska reglerna om sympatiåtgärder särskilt tillåtande. Det ställs inte något krav på att åtgärden ska avse en part som kan påverka huvudkonflikten eller är kopplad till den på något sätt. I fungerar sympatiåtgärder framför allt som ett vapen på arbetstagarsidan, t.ex. för att sätta press på arbetsgivaren i huvudkonflikten att teckna kollektivavtal. Sympatiåtgärder kan till skillnad från andra stridsåtgärder vidtas även då parten är bunden av kollektivavtal. Det innebär ett undantag från den överordnade principen om kollektivavtals fredsverkan. Vi anser att det ur ett moraliskt perspektiv är svårt att motivera varför en part som inte har med huvudkonflikten att göra ska drabbas. Till skillnad från vad utskottet verkar göra ser vi vilken konkurrensnackdel detta är för svenska företag jämfört med företag i andra länder där sympatistrejker är förbjudna eller i vart fall starkt begränsade. För att värna arbetsfreden och för att oskyldiga företag och arbetstagare inte ska drabbas av en konflikt bör det övervägas om möjligheten att vidta sympatiåtgärder ska begränsas genom införandet av en proportionalitetsprincip. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att begränsa rätten till sympatiåtgärder genom införandet av en proportionalitetsprincip i enlighet med vad som anförts ovan. Stridsåtgärder, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 26 och 27, 2018/19:421 av (KD) och 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2018/19:522 av (SD), 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 24. I likhet med utskottet noterar jag att har förhållandevis få strejker på arbetsmarknaden. förekommer dock flera andra typer av konflikter på arbetsmarknaden. Fler och fler anställda och företag hamnar i avtalslösa tillstånd när ett avtal löpt ut. Hot om konfliktåtgärder förekommer i stor utsträckning, och en växande tendens är att konfliktvapnet används mycket snabbt i vissa branscher. Det finns skäl att påpeka att skadorna för företagen blir mycket omfattande redan vid varsel om konflikt. Särskilt uppmärksammad har hamnkonflikten i varit, men konfliktvapnet används även frekvent i branscher som bygg och renhållning. Hoten i konfliktvapnet används också i vissa fall i proportioner som inte står i paritet till vad avtalstvisten gäller. I syfte att skapa en bättre ordning på arbetsmarknaden och för att begränsa ekonomiska skadeverkningar av strejk och andra fackliga stridsåtgärder anser jag att medlingens roll bör stärkas. Parterna bör inte få använda sig av arbetsrättsliga konfliktåtgärder utan att först söka medling via eller, om parterna är eniga, den oberoende part som parterna i sådana fall har enats om. Till skillnad från utskottet anser jag också att det är hög tid att införa en proportionalitetsprincip för fackliga stridsåtgärder och att se över rätten att vidta sympatiåtgärder. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rätta med regelverket om stridsåtgärder i enlighet med vad som anförts ovan. Stridsåtgärder, punkt 9 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: