bet · H601KU20d3 · 2019-01-01 00:00:00 — Jag tror att man avskräcktes av det här, men det blir ju svårare att … Det har varit svårare att tala med en röst när det här har inträffat, och det försvagar oss att ett så stort och viktigt land som föredrar att lämna. Och det här också … Det blir svårare, tror jag, med den transatlantiska länken också, som en konsekvens. Det här är ju det som vi alla känner, och vi kommer som sagt att bli påminda om det här gång på gång framöver i olika ställningstaganden som vi gör. vikommer att fundera över vilken roll EU och kommer att ha. Ordföranden: som utrikesministern har sagt var jag också närvarande vid det här intressanta seminariet med många viktiga diskussioner. Och jag tror att frågan inför brexit och om brexit kommer att fortsätta även efter den här utfrågningen – den är väldigt stor. Men vi är ju inte här för att granska brexit, egentligen, utan det här handlar snarare om: Vad finns det för utrymme för ett statsråd, i det här fallet utrikesministern, att uttala sig? Och hur påverkar det politiken? Det har ju utskottet granskat tidigare. Man har tittat på uttalanden, som också utrikesministern har gjort, och de uttalandenas förenlighet med gällande ordning. Så sent som handlade det om att utrikesministern hade uttalat sig om det svenska säkerhetsläget, vilket resulterade i en del förvirring och missförstånd. Då framhöll utskottet vikten av att företrädare för regeringen samordnar sina uttalanden för att undvika missförstånd. Min första fråga är om utrikesministern samordnade sitt uttalande om att hon aldrig kommer att förlåta för brexit med regeringen eller med statsministern. : Jag höll ett anförande, som ordföranden vet, som förstås har beretts på sedvanligt sätt. Det här var ju svar på en fråga, och jag bedömde inte att … Det är omöjligt. Det kan inte vi bereda i förväg. Och jag anser inte att det här på något sätt står i motsatsställning till det som är vår offentliga hållning. Det jag gjorde var att jag svarade på det sättet. Jag sa, med ett leende, att jag tror faktiskt att det kan komma att bli svårt att förlåta dem för det här. Det betyder helt enkelt att vi kommer att bli påminda om det. Det var det jag beskrev. Jag hoppas verkligen att man inte menar att om jag kan dela med mig av mina erfarenheter från som kommissionär och hur det har varit med hela EU-debatten … Jag hoppas verkligen att det inte anses stå i motsatsställning till hur vi nu talar om hela brexitprocessen, utan det för ju till ett argument. Det är faktiskt en förklaring, delvis, till hur man kan hamna i den här situationen. Jag har inte pekat ut någon enskild person. Jag har sagt att i allmänhet var det faktiskt väldigt svårt att hitta ledare som stod upp och försvarade EU-medlemskapet. Det sätt på vilket jag svarade på det här var ju inte så när man … att man drar ut det som … Jag vet inte hur man ens tolkar det sedan, vad det skulle betyda. Jag sa just att det betyder att vi kommer att bli påminda om det här framöver. Ordföranden: Ja, det var ett anförande, och det var en mängd frågor. Men som jag har uppfattat det så är det väl just uttrycket. Vad innebär det? Är det att aldrig förlåta en annan nation, eller är det att aldrig förlåta en annan nations regeringar? För att ända klarlägga: Var uttalandet ett uttryck för utrikesministerns egen frustration, eller var det ett uttryck för regeringens förhållningssätt till ? Och i sådana fall: Vad innebär det om man aldrig kommer att – det är ganska drastiskt – förlåta för brexit? Då är frågan: Var det ett uttryck för utrikesministerns frustration, eller är det ett uttryck för regeringens förhållningssätt till ? : Ärade ordförande! Som du vet, som var där, var det här ett sätt att beskriva. Och ibland är man drastisk när man säger det, men det är ett sätt att säga att vi kommer att bli påminda om det här framöver, kanske under generationer framöver, att det här påverkar inte bara , utan det påverkar resten av EU. Det var det jag också förklarade i det här längre svaret. Det är inte så att jag sa en mening, och så ska man tolka det, utan jag beskrev det i just det sammanhanget: att det här kommer vi att bli påminda om. Det är precis vad vi tycker, vad som regeringen tycker också. Men det är självklart att man måste få uttrycka sig på det här sättet i en frågestund, att man ger uttryck för också sina känslor inför det här, att det här kommer att bli en … Jag tror det kommer bli också en väldigt, så att säga, känslosam debatt om vad konsekvenserna av det här kommer att bli. Man ska inte läsa det på det sättet som liksom Politico beskriver det, utan det var i ett sammanhang, och det var ett förklarande resonemang kring både vad som har hänt historiskt och hur det här kommer att se ut framöver. (SD): Fru ordförande! Tack, utrikesministern, för att du har svarat på frågor här! Det är inte bara uttrycket att inte förlåta som har uppmärksammats från den här konferensen, utan det är även det här att utrikesministern sa att det var ett dåligt politiskt ledarskap i under en mycket . säger utrikesministern här att hon inte håller sig till talepunkter. Hon går mycket på känslor. Är inte detta lite problem, i och med att utrikespolitiken formuleras mycket utifrån just uttalad politik? Är det rimligt att man bygger in så mycket känslor i uttalanden? I det sammanhanget skulle jag vilja peka lite grann på det som KU har sagt : att när det gäller talepunkter så ska inte de här leda till missförstånd eller att man har någon … att det leder till misstolkningar. Då är frågan, om man bygger sitt resonemang på känslor: Anser utrikesministern att det som KU har sagt om talepunkter även ska vara gällande när det gäller känsloyttringar som grund för uttalanden i politiken? : Nej, det tycker jag verkligen inte. Vad vill vi ha för slags politiker? Ska vi inte uttrycka känslor? Ingen människa existerar som kan frikoppla känslor från intellekt, hur gärna en del skulle önska det. Det är väl självklart att man ibland måste uttrycka känslor. Det här var en del av ett längre resonemang. Och det ni väljer ut , och det som Politico plockade ut, var sådant som kunde liksom blåsas upp eller beskrivas som om det var väldigt drastiskt. Jag kan inte påminna mig att ordföranden kom fram till mig och sa att det här var något helt oerhört eller att någon annan som var där reagerade på det sättet, utan de reaktioner jag fick var att det är precis det som diskuteras i allmänhet just , nämligen att vi kommer att bli påminda om det här. kommer vi att se konsekvenserna av brexit, och det kommer att väcka starka känslor. När det gäller ledarskapet … Det har jag sagt i intervjuer ända sedan jag började. Jag har berättat om min erfarenhet också som kommissionär, just när det gäller att försvara EU-medlemskapet. Det här är ingenting nytt för dem som har följt med hur jag har uttalat mig om det. Jag tycker verkligen att vi ska kunna använda känslor också utan att det behöver, så att säga, förstöra att man beskriver någonting som vi behöver ta itu med politiskt. Vi är politiker. Vi har att hantera ett samhälle som också är fullt av känslor ibland och som påverkar debatten i väldigt hög grad. Det jag är orolig för just nu är den aggression man kan se mellan grupper av människor i , hur aggressivt det har blivit, hur tonen har blivit och där det här påverkar och splittrar familjer och grupper och partier på ett sätt som är väldigt anmärkningsvärt. Jag menar att man måste lära sig någonting av det här. Man måste fundera över: Hur ska vi sköta det här själva? Jag anser att utskottets uttalande om till exempel mina uttalanden om … så var det ju inga anmärkningar, utan man måste faktiskt kunna få uttala sig på olika sätt. Det kommer jag nog att fortsätta att göra. (SD): Jag måste ändå ställa frågan till utrikesministern: Om nu KU har sagt att det är viktigt att man ska förhålla sig till talepunkter om man har sådana, eftersom utrikespolitiken formuleras utifrån uttalandepolitik, menar då verkligen utrikesministern att alternativet kan vara att man struntar i talepunkter, att man bara är känslosam och att man sedan kan säga precis vad som helst? Rimligen måste KU:s ställningstagande även gälla andra situationer. Det kan ju inte vara så att man kan tolka det så strikt att man säger att det bara är talepunkter, utan det är ju vad utrikesministern uttalar. Anser inte utrikesministern att det finns skäl att vara försiktig i sina uttalanden, framför allt när det gäller exempelvis en väldigt viktig handelspartner som , som utrikesministern också har sagt här att är och att hon vill att ska förbli? Är det då försiktigt att säga att vi här har ett land som har haft ett dåligt politiskt ledarskap ? Utrikesministern säger att man inte vill backa från ställningstagandet en minut, men finns det inte någonstans en vilja från utrikesministern att kanske nyansera sitt uttalande och säga att det kanske var förhastat och att vi kan styras av känslor? Någonstans vill vi ändå höra utrikesministern säga vad hon anser om just detta. Kan man bara med känsloargument säga vad som helst som kan få konsekvenser utan att det ska tas hänsyn till vad KU har uttalat? : Så här var det: Det här var ju en … För det första höll jag ett tal som, som sagt, reflekterade regeringens position, som förstås har delats och som är ett uttryck för regeringens politik. Till regeringens politik hör ju också att vi är oroliga för vad detta kommer att innebära för vår relation. Sedan kom det en frågestund. Man kan inte prata med talepunkter på en frågestund – då blir vi ju helt omöjliga. Jag tror inte att heller gör det om han hamnar i en. Det är ju självklart att man reflekterar regeringens politik, och sedan kan man göra det med olika ordval. Det blir ju mycket märkligt om man drar ut en liten … Jag beskrev just detta. Jag pratade inte om ledarskap i allmänhet, utan jag pratade faktiskt om ledarskap när det gäller EU-frågan och om att problemet har varit att man alltför sällan har hört några som har ställt sig upp och försvarat och förklarat EU-medlemskapet. Det var detta det handlade om, och det var en del av ett längre resonemang. På samma sätt sa jag att om man ser framåt kommer detta att påverka vår relation . Sedan väljer man ibland att formulera sig lite drastiskt. Man kanske gör det med ett leende eller säger – precis som jag gjorde där – att det kan komma att bli svårt att förlåta dem, men jag förklarade också att det handlade om att det betyder att vi kommer att påverkas . Ingen där reagerade. Ingen kom fram och sa att detta var det mest oerhörda de har hört om EU någonsin eller att jag hade alldeles fel. Jag kan ge er alltför många exempel på hur det har sett ut när det gäller bristen på att förklara EU-medlemskapet, både dess fördelar och kritik mot EU-medlemskapet. Jag kan ge er hur många exempel som helst rent faktiskt. Ingen reagerade heller efteråt. Det var när Politico drog ut det som de visste var lite intressant för en brittisk publik som det plötsligt blev en KU-anmälan, som ni hör vad jag tycker om. (SD): Fru ordförande! Jag ska bara avsluta. Det är riktigt att man kan tala utan talepunkter. Det gör man ju alltid i informella sammanhang i EU exempelvis, och det har vi haft diskussioner om här tidigare. Men detta innebär inte att man kan avvika hur som helst från ett ställningstagande eller från en linje som man har. Ska jag tolka utrikesministern som att uttalandet att har haft ett dåligt politiskt ledarskap är förankrat i svensk utrikespolitik och att detta är regeringens inställning? : Jag sa just att det handlade om i förhållande till EU-medlemskapet. Jag beskrev vad det handlade om – att det har varit väldigt få ledare som verkligen har stått upp och försvarat EU-medlemskapet. Det kanske finns några som har någon annan uppgift att lämna om huruvida det är så eller inte. Jag uppfattar nog att det är precis denna analys väldigt många gör – att detta ligger bakom att man har så många olika uppfattningar också om vad det skulle innebära om man lämnar EU, att man inte faktiskt har fått detta förklarat för sig eller att man inte har tagit debatten om EU. Det står jag för, och jag tror att jag delar den uppfattningen med de flesta människor som gör denna analys av hur vi kunde hamna i detta läge. (C): Ordförande! Jag har inga frågor i detta ärende. (V): Fru ordförande! För att det ska bli tydligt och klart: Uttalanden som görs första gången … Om man tänker sig att detta skulle vara första gången man pratade om brexit och hantering av det kan man ju tycka att det är drastiskt. Det är ju också då – första gången ett ärende lyfts – man skapar den svenska bilden och den svenska uppfattningen. Jag ville bara för säkerhets skull få bekräftat om detta är första gången ministern uttalar sig gällande brexit och hantering av frågan. Detta var ju ändå , och jag tänker att det har varit en innan. Har det funnits tidigare tillfällen när den svenska hållningen har klargjorts på något sätt? : Svar ja. (L): Ordförande! Vi har inga fler frågor i detta läge. (MP): Fru ordförande och utrikesministern! Jag har inte heller några fler frågor. Skånberg (KD): Fru ordförande! Tack, utrikesministern, för ett fylligt svar! Problemet med dessa korta citat är ju att de inte är fylliga. Det som man framför allt gick miste om, som utrikesministern har betonat , är att uttalandet ”Jag kan inte förlåta dem för detta” skedde med ett leende. Det gick inte fram. Då är frågan om man kan hålla utrikesministern ansvarig för citerandet i medier, till exempel Politico, eller inte. Det får vi naturligtvis fundera över i utskottet. Jag vill tacka för att utrikesministern, som jag uppfattar det, säger att detta var ett uttryck för hennes känsla, och då hörde leendet till för att kunna förstå sammanhanget. Det var dessutom insatt i ett större sammanhang. Med det är jag nöjd. Ordföranden: har inga ytterligare frågor. Då är också denna utfrågningsdel klar. Jag vill tacka utrikesministern, som har kommit hit till för att svara på våra frågor i inte bara ett ärende utan i tre ärenden. Granskningsärende 15 Regeringens styrning av (se avsnitt 3.1) Ordföranden: återupptar sitt öppna sammanträde. Vi går in på punkt 2, som avser utfrågning av näringsminister angående regeringens styrning av , G15. Jag hälsar näringsministern välkommen hit för att svara på utskottets frågor. Innan jag ger näringsministern ordet ska jag förklara hur det här kommer att gå till. Jag kommer att ge näringsministern möjlighet till en egen inledning om maximalt . Därefter kommer ordet att gå till anmälande parti, som i det här fallet är , och sedan till partierna i storleksordning. Om det finns tid och efterfrågan kan det bli en andra runda med frågor. Jag kommer att be näringsministern att svara varje frågeställare i taget; vi kommer inte att samla ihop frågorna. Mycket välkommen hit till ! : Fru ordförande! Jag är här för att svara på era frågor i ärendet om regeringens styrning av . Som bekant började det rapporteras om brister hos myndigheten, framför allt i men också i andra medier. Jag har naturligtvis tagit den här rapporteringen på allvar. Det pågår också, som KU säkert känner till, en tillsyn av Säkerhetspolisen vad gäller myndighetens säkerhetsskyddsarbete. Det är väldigt viktigt att få klarhet i vad som verkligen har skett. Resultatet av denna tillsyn, som kommer att presenteras när det är klart, kommer naturligtvis att ge regeringen anledning att återkomma, eventuellt med nya åtgärder om det skulle visa sig att det behövs. Låt mig först kommentera de händelser som har rapporterats och som KU har haft två före detta generaldirektörer här för att svara på frågor om. är inte vilken myndighet som helst. Det är ett affärsverk med väldigt viktiga ansvarsområden. Verket har ansvar för att se till att den svenska elförsörjningen fungerar. har ansvaret för motorvägarna för elförsörjningen, men är också tillsynsmyndighet över lokal- och regionalvägarna, det vill säga region- och lokalnäten, som ofta ägs av privata aktörer. I den meningen är det naturligtvis av yttersta vikt att de bedriver sin verksamhet på ett stabilt och bra sätt, så att den svenska elförsörjningen i alla lägen kan säkras för industrier och hushåll och inte blir sårbar gentemot antagonistiska krafter. Mot den bakgrunden är det naturligtvis av yttersta vikt att få klarhet i vilka brister som finns och hur allvarliga de är, särskilt vad gäller Svenska kraftnäts eget arbete med sitt eget säkerhetsskydd. Om man tittar på det som har rapporterats och det som har varit föremål för utfrågning här är det fråga om 2018/19:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR brister som kan delas in i tre huvudsakliga områden. Jag tänkte kort gå igenom vart och ett av dessa. För det första har det rapporterats om jäv, om att man inte har varit tillräckligt noga med frågor som kan tangera jäv eller har varit jäv. Det har framför allt handlat om att den förre generaldirektören i sin roll som marknadsdirektör tecknat ett avtal med ett konsultföretag där en personlig vän arbetade och också fick en roll i uppdraget. avsåg, som KU säkert känner till, att låta granska händelsen genom en extern oberoende granskare, men i samband med att en ny tillförordnad generaldirektör utsågs av regeringen valde att inte gå vidare med utredningen. En extern konsultutredning har specifikt granskat HR- direktörens agerande i samma härad. Frågan har även där gällt jäv i upphandling och dessutom raderande av e-post. Jag har förstått att resultatet har inneburit att direktören i fråga lämnat . Vidare kommer enligt uppgift att upphandla ytterligare en extern konsultutredning för att mer allmänt och framåtsyftande granska processer och rutiner kopplade till avrop av konsulter. Jag ser väldigt positivt på detta, även om inte längre sorterar under mig, nu när jag är näringsminister, utan fortsatt under energiministern. Regeringen kommer fortsatt att ha fokus på de här viktiga frågorna. Det andra som har tagits upp är frågan om kommunikationen om stamnätstarifferna i anslutning till förra årets val. Här vill jag understryka att det är Svenska kraftnäts ansvar att besluta om nya stamnätstariffer men också om och när de kommunicerar detta. Jag vill därutöver understryka att det vid tillfället redan var känt att tariffhöjningar var väntade. Regeringen kommunicerade nämligen detta redan i budgetpropositionen , och jag skulle vilja citera ur den: ”Nätkundernas kostnader har höjts och kommer även att behöva höjas framöver för att möta Svenska kraftnäts höga investeringstakt. [– – –] bedömer att den höga investeringstakten innebär att effektavgiften måste höjas. över perioden –2021 bedöms höjningen uppgå till totalt .” Det tredje område som medier har rapporterat om är kanske det allvarligaste, och det har också varit föremål för diskussion och för utfrågning här. Det handlar naturligtvis om brister kopplade till säkerhetsskyddsarbetet. Myndigheter som bedriver verksamhet som till någon del är av betydelse för säkerhet måste också bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete. Det gäller både det fysiska skyddet, som till exempel rutiner för inpassering, och it-säkerhetsfrågor, som ju har vuxit i dignitet allteftersom ny teknik har kommit in. Jag skulle vilja säga att även medvetenheten på det här området generellt sett har vuxit . Detta är bra, för det har framkommit brister på en del områden, vilket naturligtvis alltid måste tas på allvar. Därför är det bra att det sker genomlysningar på ett sätt som gör att vi kan lära av misstag och förstärka positiva exempel. När det gäller de brister som det rapporterades om var jag inte nöjd med den information vi fick till Miljö- och Jag tog därför initiativ till att först ställa följdfrågor och sedan, när inte heller det var till fyllest, bjuda in den dåvarande generaldirektören för att se till att informera mig om vad detta stod för, eftersom det var första gången vihade hört talas om detta. Vid mötet framkom att avsåg att ta hjälp av Säkerhetspolisen för att genomlysa detta. Jag välkomnar därför att Säkerhetspolisen nu genomför en formell tillsyn, för det är viktigt att missförhållanden kommer upp på bordet och att processer och rutiner säkerställs. Sist skulle jag bara vilja framhålla att säkerhetsfrågor ligger väldigt högt upp på regeringens dagordning. Jag skulle därför vilja avsluta med en redogörelse för styrningen av på området och de initiativ som regeringen har tagit, eftersom det ändå är grunden för den här granskningen. Som bekant styr regeringen myndigheterna genom lagar, förordningar, instruktioner, regleringsbrev och övriga regeringsbeslut, till exempel beslut om särskilda uppdrag. Den årliga myndighetsdialogen utgör ett viktigt inslag irelationen mellan regeringen och dess myndigheter och är det tillfälle då en samlad bedömning av myndigheternas resultat, verksamhet och fortsatta inriktning görs utifrån ett helhetsperspektiv. Då diskuteras de frågor som är mest politiskt prioriterade och strategiska för myndigheten. Myndighetens ledning ansvarar enligt myndighetsförordningen inför regeringen för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. fick i regleringsbrevet 2017 i uppdrag av regeringen att redovisa vilka övergripande åtgärder affärsverket vidtagit för att bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete i enlighet med säkerhetsskyddslagen och säkerhetsskyddsförordningen. Mot bakgrund av händelserna vid Transportstyrelsen inhämtades också information om it-säkerhetsarbetet hos de myndigheter som sorterade under Miljö- och , inklusive . I den informationen – detta vill jag betona – framgick bland annat att datahantering av alla verksamhetskritiska system och sådana system som innehåller verksamheter som är känsliga med hänsyn till rikets säkerhet sker i verkets egen datormiljö. De bevakningsansvariga myndigheterna, däribland , fick också i uppdrag att analysera och bedöma informationssäkerheten ide delar av den egna verksamheten som är nödvändiga för att myndigheten ska kunna utföra sitt arbete. Och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fick i uppdrag att i samverkan med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten göra en samlad analys och bedömning utifrån de bevakningsansvariga myndigheternas redovisningar av analyser och bedömningar av sin informationssäkerhet. Detta uppdrag redovisades . Säkerhetsfrågor har också en viktig aspekt i arbetet med det återupptagna totalförsvarsarbetet. Av regleringsbrevet framgår att de bevakningsansvariga myndigheterna, däribland , i arbetet med civilt försvar bland annat ska stärka arbetsformer, inklusive utrustning och tekniska system, för samverkan som möter de höga krav på sekretess och robusthet som ställs vid höjd beredskap. Frågan om säkerhetsskydd och informationssäkerhet togs också upp vid den årliga myndighetsdialogen med . Inte heller då, vill jag betona, framkom något av det som sedermera rapporterade om. Slutligen: För att förstärka skyddet för de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället har regeringen prioriterat arbetet med en ny säkerhetsskyddslag. Den nya lagen, som innebär en ambitionshöjning på området, har precis trätt i kraft, . Och gäller att myndigheter som genom upphandling avser att ge externa leverantörer tillgång till eller möjlighet att förvara hemliga uppgifter utanför myndighetens lokaler, så kallad utkontraktering, ska samråda med Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten innan en sådan åtgärd vidtas. Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten kan inom ramen för det samrådet besluta att myndigheten inte får genomföra upphandlingen. Regeringen har också tagit initiativ till en ny utredning på området som den överlämnade sitt betänkande. Betänkandet remitterades, och vi analyserar just nu de remissvar som inkommit. Kort kan sägas att betänkandet bland annat innebär utökad kontroll vid utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet och en betydande förstärkning av tillsynen på området. Så för att sammanfatta det hela: Ja, vi … Jag tror att allteftersom den här teknologin har tagit sig in , in i våra verksamheter, så har det pågått ett arbete.