bet · H701FöU1 · 2019-11-29 00:00:00 — har två gånger tillkännagett för regeringen att den bör klargöra för Försvarsmakten att försvarsmusikens uppgift, utöver att medverka i statsceremonier, även är att medverka nationellt och internationellt i förbandsspelningar och konserter för det civila samhället (bet. 2016/17:FöU6 punkt 16, rskr. 2016/17:176 och bet. 2017/18:FöU1 punkt 3, rskr. 2017/18:101). Regeringen anger att Försvarsmusiken , utöver sin huvuduppgift statsceremoniell verksamhet, medverkar vid förbandsdagar, nationellt och internationellt, interna försvarsmaktsevenemang samt ger ett stort antal konserter för allmänheten. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att det inte finns något behov av att ytterligare reglera Försvarsmusikens uppgifter eller vidta några andra åtgärder med anledning av tillkännagivande. Tillkännagivandena bedöms därmed som slutbehandlade. har också tillkännagett för regeringen att den bör se över länsstyrelsernas krisberedskap när det gäller krav på övningsverksamhet och beredskap (bet. 2017/18:FöU7 punkt 9, rskr. 2017/18:218). I det ändringsbrev till länsstyrelserna som regeringen beslutade om fick länsstyrelserna i uppdrag att särskilt prioritera planering och övningar i sitt arbete med skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Regeringen gör bedömningen att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) anför motionärerna att Försvarsmakten bör få direktiv om myndighetens ansvar för en god krigföringsförmåga, för militär strategi och taktik samt för att genomföra operationer. Motionärerna anför att regeringen och bör ha ansvaret för anslagstilldelning, större investeringar, för att sätta mål för totalförsvaret samt för beredskapshöjningar och order om att inleda skarpa operationer (yrkande 4). Motionärerna föreslår dessutom att direktiv bör beslutas för det militära försvaret som syftar till att med alla till buds stående medel bevara rikets frihet och självständighet (yrkande 5). De direktiv för det civila försvaret som motionärerna föreslår fokuserar på uppdraget att värna civilbefolkningen, att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och att stärka såväl Försvarsmaktens förmåga vid mobilisering, väpnat angrepp och krig som den civila försvarsviljan i fred, kris och krig (yrkande 6). När det gäller direktiv för totalförsvaret anser motionärerna att de bör beslutas av i dialog med Försvarsmakten. anför motionärerna att mål och uppgifter för försvarsgrenarna bör beslutas av Försvarsmakten i dialog med Försvarsdepartementet. Motionärerna yrkar därför att ställer sig bakom det som anförs om såväl arméns (yrkande 25) strategiska mål och taktiska uppgifter som flygvapnets (yrkande 36). I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna att bör godkänna det mål för totalförsvaret som anges i Ds 2019:8 Värnkraft och att de krav på operativ förmåga som tidigare beslutat ska upphöra att gälla vid utgången av 2020 (yrkande 2). I fråga om utvärdering av måluppfyllelse och resultatredovisning anför motionärerna att bör ställa sig bakom att en oberoende analys görs kontinuerligt av Försvarsmaktens förmågor (yrkande 22). I kommittémotion 2019/20:3315 av m.fl. (M) anför motionärerna att regeringen bör ställa tydliga krav på länsstyrelsernas övningsverksamhet och beredskap (yrkande 8). Mot den bakgrunden anser inte motionärerna att tillkännagivandet om att regeringen bör se över länsstyrelsernas krisberedskap när det gäller krav på övningsverksamhet och beredskap (bet. 2017/18:FöU7 punkt 9, rskr. 2017/18:218) kan betraktas som slutbehandlat. I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) anför motionärerna att bör ställa sig bakom införandet av ett nationellt mål för det olycksförebyggande arbetet och arbetet mot skogsbränder. I motionen anförs att många förslag har lämnats på hur arbetet i kommunerna kan stärkas inom dessa områden, men att det alltjämt finns mycket att göra från nationellt håll för att förmågan ska stärkas och räddningstjänsten ska bli likvärdig. Motionärerna konstaterar att sådana mål saknas i lagen om skydd mot olyckor och att ett nationellt mål för det olycksförebyggande arbetet och arbetet mot skogsbränder skulle ge en tydlig inriktning för den förebyggande verksamheten och stödja kommunerna i deras arbete (yrkande 21). I kommittémotion 2019/20:3377 av m.fl. (L) anför motionärerna att regeringen ska återkomma till med förslag om inrättandet av en inspektion för totalförsvaret. Motionärerna anser att det inte är riskfritt att tillföra stora medel till ett utgiftsområde. I motionen framhålls att det militära försvaret av nödvändighet är en monopolverksamhet och att leverantörerna till myndigheten antingen har ensamrätt eller verkar i en miljö med begränsad konkurrens. Sammantaget gjorde detta att Försvarsberedningen, i sin rapport , föreslog att en inspektion för totalförsvaret borde inrättas. Inspektionen var tänkt som en liten oberoende myndighet med uppgift att granska kostnadseffektiviteten i uppbyggnaden av både det militära och det civila försvaret. Trots att förflutit sedan beredningens rapport överlämnades och att avsevärda summor reserverats för återuppbyggnaden av totalförsvaret har regeringen ännu inte visat några tecken på att ta förslaget om en inspektion för totalförsvaret vidare (yrkande 1). beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor ska Försvarsberedningen dessutom redovisa sin syn på dessa. presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. överlämnade Försvars-beredningen sin slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 till regeringen. De förslag som en försvarsberedning har lämnat har efterföljts av propositioner till med förslag i fråga om den försvarspolitiska inriktningen och mål. Utskottet ser inga skäl att i detta skede frångå denna beslutsprocess eller att föregripa den kommande beredningen av en försvarspolitisk inriktnings-proposition. Utskottet avstyrker därför yrkandena 4–6, 25 och 36 i motion 2019/20:671 (SD), yrkande 21 i motion 2019/20:3262 (C) och yrkandena 2 och 22 i motion 2019/20:2819 (KD). När det gäller yrkande 2 i den sistnämnda motionen kan utskottet dessutom konstatera att beslutade att kraven på operativ förmåga skulle upphöra att gälla varför motionärens yrkande i den delen är tillgodosett och inte behöver tillstyrkas. I likhet vill utskottet betona att såväl regeringens som behov av att följa upp måluppfyllelsen av olika verksamheter är en viktig utgångspunkt för resultatstyrningen. Utskottet vill därför betona vikten av att kunna bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till de mål som beslutas av för den kommande inriktningsperioden. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen lämnar förslag till tydliga mål och delmål för hela totalförsvarsområdet. Utskottet delar regeringens bedömning att förutsättningarna för att följa upp arbetet med att förebygga och hantera olyckor som drabbar enskilda individer i deras vardag skiljer sig från uppföljningen av s.k. sällanhändelser med stora samhällskonsekvenser inom krisberedskapen och det civila försvaret. Det i sin tur skiljer sig från förutsättningarna att följa upp arbetet med att försvara mot väpnat angrepp som inte prövats. Med dessa olika förutsättningar som grund behöver regeringen formulera uppföljningsbara och tydliga mål som resultatredovisningen till kan baseras på. Försvarsberedningen framhöll i rapporten (Ds 2017:66) att förmågan att utvärdera och följa upp verksamheten inom totalförsvaret bör stärkas. Försvarsberedningen bedömde därför att det finns behov av en självständig instans med uppgift att granska, utvärdera och följa upp verksamheten inom totalförsvaret i sin helhet. Bland annat framhölls att det borde ingå som en viktig uppföljningsuppgift att skattemedel utnyttjats effektivt. Utskottet, som instämmer i Försvarsberedningens bedömning, anser att bör tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med förslag om att inrätta en inspektion för totalförsvaret i enlighet med Försvarsberedningens förslag. Mot den bakgrunden ser utskottet skäl att tillstyrka yrkande 1 i motion 2019/20:3377 (L). Utskottet vill betona vikten av ett samlat totalförsvarsbeslut . Försvarsberedningen har lämnat två rapporter, och utskottet anser att det finns anledning att uppmärksamma regeringen på vikten av att än tydligare beakta det civila försvaret i det fortsatta arbetet. I delbetänkandet Motståndskraft framhöll Försvarsberedningen att totalförsvaret måste bygga på en trovärdig militär och civil förmåga. I rapporten konstateras att den militära och civila verksamheten i totalförsvaret måste kunna hantera bredden av medel som en angripare kan använda för att försöka nå sina mål. Försvarsberedningen bedömde att ett starkt civilt försvar kommer att kräva ytterligare förmågor och resurser som inte finns och underströk vidare vikten av att det finns en god författningsberedskap, dvs. att den svenska författningen innehåller de bestämmelser som är nödvändiga för att totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter och för att det svenska samhället ska fungera i laga former även under kriser och i krig. Utskottet förutsätter att får ett samlat förslag när det gäller totalförsvarets inriktning och att det civila försvarets uppbyggnad beaktas än tydligare inte minst vad gäller behovet av författningsregleringar och finansiering. Regeringens redovisning av tillkännagivanden I budgetpropositionen har regeringen återrapporterat hur man har behandlat ett antal av tillkännagivanden. När det gäller tillkännagivande om att se över länsstyrelsernas krisberedskap och krav på övningsverksamhet och beredskap (bet. 2017/18:FöU7 punkt 9, rskr. 2017/18:218) kan utskottet konstatera att regeringen har vidtagit adekvata åtgärder och att tillkännagivandet därför kan anses vara slutbehandlat. Utskottet ser därför inga skäl att tillstyrka yrkande 8 i motion 2019/20:3315 (M) om ett nytt tillkännagivande i saken. När det gäller tillkännagivandet om Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 34, rskr. 2017/18:93) vill utskottet hänvisa till justitieutskottets bedömning i betänkande 2019/20:JuU1. Övriga tillkännagivanden vilka regeringen redovisat som slutbehandlade har utskottet inte några invändningar mot. Statens budget inom utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt regeringens förslag. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i bilaga 3. godkänner tre investeringsplaner och bemyndigar regeringen att besluta om vissa krediter i . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 5, 7 och 8. avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 5 (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). Bakgrund och tidigare behandling anvisade anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och angav vissa anslagsvillkor med delvis bifall till ett femtontal motionsyrkanden (M, KD) i den delen. Utskottet konstaterade att genom sitt beslut hade fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 6 fick uppgå till . Utskottet föreslog därför en annan inriktning och fördelning av anslagen inom utgiftsområdet än den som återgavs i budgetpropositionen (bet. 2018/19:FöU1). I sitt ställningstagande beskrev utskottet bl.a. anslagsvillkoren för de medel som anvisades . Utskottet anförde att utvecklingen visar att den framtida operationsmiljön i hög grad påverkas av en snabb teknikutveckling, och därför ansågs en ökning av anslaget 1:4 vara motiverad. Ökningen syftade till att möta kommande behov av kompetens för att kunna göra relevanta framtidsstudier som grund för eventuella upphandlingar. Ett viktigt sådant område var enligt utskottet det framtida behovet av ytstrids- och minröjningsfartyg. Vidare bedömde utskottet att det fanns ett behov av att stärka forskning i fråga om både civilt och militärt försvar mot bakgrund av ett försämrat omvärldsläge och att det blivit nödvändigt att stärka försvarsförmågan. Utskottet föreslog därför ökade resurser till FOI som var avsedda för verksamhet av strategisk betydelse och med ett fortsatt totalförsvarsfokus (anslaget 1:9). Utskottet anförde vidare att den snabba teknikutvecklingen även påverkade FRA:s centrala roll både vad avsåg signalspaning och informationssäkerhet, och utskottet föreslog därför ytterligare resurser till anslaget 1:8. Den resursförstärkningen syftade också till att stärka FRA:s stöd till centrala aktörer som , Försvarsmakten och övriga myndigheter inom försvars- och säkerhetsområdet (anslaget 1:8). Genom utskottets förslag tillfördes flera totalförsvarsmyndigheter extra medel för att både det civila försvaret och krisberedskapen skulle stärkas. Exempelvis fick Totalförsvarets rekryteringsmyndighet möjligheter att möta ett ökat behov av grundutbildad värnpliktspersonal (anslaget 1:6) och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) fick genom anslaget 2:6 ökade resurser för att stärka arbetet med att bygga upp det civila försvaret genom att prioritera stöd för beredskapsplaneringen, för utveckling av räddningstjänsten vid höjd beredskap och för sjukvårdens säkerhet i kris och krig. När det gäller MSB framhöll utskottet även betydelsen av att MSB bidrar till att stärka informations- och cybersäkerheten. När det gäller anslagsändamålen underströk utskottet i budgetbetänkandet att dessa bör utformas så att det blir tydligt vilken verksamhet anslaget ska finansiera. Regeringen hade föreslagit förändringar av anslagsändamålen för anslagen 1:11 och 2:1 som regeringen bedömt ger en ökad enhetlighet genom att begreppet ”förvaltningsutgifter” skulle beskriva () och () verksamheter. Utskottet konstaterade då att regeringen föreslagit att anslagen även i fortsättningen får användas för samma verksamhet som . Utskottet framhöll att kravet på transparens och tydlighet väger tyngre än principen om enhetlighet. Utskottet ansåg därför att anslagsändamålen bör beskriva den verksamhet som anslagen är avsedda att finansiera och utgick från att regeringen skulle beakta dessa överväganden och ha dem som grund för sitt förslag till anslagsändamål i budgetpropositionen . För såväl FMV och KBV som andra myndigheter styr regeringen vilka verksamheter de får bedriva genom beslut om förordning med instruktion för dem. I myndigheternas instruktioner reglerar regeringen all verksamhet en myndighet får bedriva oavsett om den finansieras med anslag eller med avgifter. I budgetbetänkandet framhöll utskottet även att anslagsändamål bör beskrivas så att det blir tydligt att verksamheten ryms inom anslagen för att uppnå transparens t.ex. i fråga om anslaget 1:1. Resultat och inriktning för totalförsvaret Regeringen bedömer att arbetet med totalförsvarsplaneringen har tagit viktiga steg framåt . Den rapport som Försvarsmakten och MSB lämnade till regeringen (Fö2019/00198/MFI) gav en samlad bild av hur planeringsarbetet fortskrider och hur totalförsvarets förmåga har utvecklats samt vilka åtgärder som myndigheterna bedömer behöver prioriteras i det fortsatta arbetet. Regeringsuppdraget har medfört att bevakningsansvariga myndigheter, nio landsting och ett trettiotal kommuner har ökat kunskapen och förståelsen för vilka åtgärder som behöver vidtas i händelse av höjd beredskap eller krig för att kunna skydda civilbefolkningen, för att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och lämna stöd till Försvarsmakten. I takt med att alltmer arbete genomförs och fler aktörer engageras stärks totalförsvarsförmågan i . Regeringen bedömer att arbetet måste fortsätta för att uppnå önskad effekt. I budgetpropositionen understryker regeringen att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I och med de förslag som regeringen lämnar i propositionen anger regeringen att de anslagsökningar 2020 som aviserade genom beslutet om 2019 års statsbudget fullföljs. Regeringen avser återkomma till med en försvarspolitisk proposition för perioden –2025. I budgetpropositionen framhåller regeringen att Försvars-beredningens rapporter Motståndskraft och Värnkraft kommer att utgöra grunden för det fortsatta arbetet med den försvarspolitiska propositionen. Regeringen föreslår att det militära försvaret utöver tidigare fattade beslut tillförs 2022, och därutöver att ytterligare tillförs det militära försvaret under den resterande försvars-inriktningsperioden, i enlighet med Försvarsberedningens förslag. Helheten i Försvarsberedningens förslag ska enligt regeringen genomföras i den försvarspolitiska propositionen på ett sådant sätt att det ryms inom den ekonomiska ramen. I budgetpropositionen betonas att anslagsökningar måste ske som berörda myndigheter fortsätter att vidta åtgärder för att säkerställa ett effektivt och rationellt nyttjande av tilldelade medel. En bred uppslutning bakom landets försvarspolitik är en styrka då det är såväl en viktig säkerhetspolitisk signal som en viktig markering om stabiliteten i utvecklingen i förhållande till svenska folket. Resultat för det militära försvaret Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att det militära försvarets förmåga att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet har ökat . I budgetpropositionen anför regeringen att genomförandet av den försvarspolitiska inriktningen, som beslutade , har fortsatt. Utvecklingen av det säkerhetspolitiska läget innebär enligt regeringens bedömning att begränsningar kvarstår i möjligheten för Försvarsmakten att hantera händelseutvecklingar som kan uppstå vid ett försämrat omvärldsläge och då ytterst väpnat angrepp. Regeringens bedömning är att den operativa förmågan har utvecklats till del , men att det fortfarande kvarstår brister bl.a. inom personal- och materielområdet, exempelvis i fråga om tillgänglighet när det gäller lednings- och sambandsmateriel. Liksom föregående år har för få krigsförband inom främst armé, ledning och logistik övat i sin helhet och mot sina huvuduppgifter. Regeringen konstaterar att det kvarstår ett stort behov av att repetitionsutbilda personal främst inom markförbanden samt att hela krigsförband måste övas mot sina huvuduppgifter. Regeringen bedömer att krigsorganisationen delvis har utvecklats i enlighet med och regeringens beslut, men att det finns delar som inte har utvecklats i enlighet med beslutad inriktning. Liksom föregående år konstaterar regeringen att några krigsförband har ökat sin krigsduglighet, t.ex. genom kvalificerad övningsverksamhet eller genom tillförsel av materiel. Några krigsförband har lägre krigsduglighet än planerat, bl.a. till följd av brist på materiel och personal. Det är fortfarande främst de förband som har lägst krigsduglighet som också har haft en lägre tillväxt. När det gäller förmågan att agera med två krigsdugliga brigader finns fortfarande samma brister i Försvarsmaktens förmåga som 2017. Regeringen redovisar att krigsplaceringsläget av personal i huvudsak var gott , i likhet med 2017. Det generella krigsplaceringsläget var på . Med återaktiveringen av grundutbildning med värnplikt kan de förband där det inte är operativt motiverat att ha hög tillgänglighet bemannas. Att totalförsvarsplikten är könsneutral möjliggör en bredare rekryteringsbas av både kvinnor och män, vilket skapar bättre förutsättningar för att personalförsörja krigsförbanden. Regeringen gör vidare bedömningen att införandet av grundutbildning med värnplikt kommer att bredda rekryteringsbasen till officersyrket och att antalet sökande kan komma att överstiga antalet platser vid officersprogrammet med start . Även den framtida rekryteringen till hemvärnsförbanden och de frivilliga försvarsorganisationerna bedöms underlättas av de ökade utbildningsvolymerna som grundutbildning med värnplikt medger. Regeringen bedömer att Försvarsmaktens stöd till samhället varit omfattande och fungerat väl. Försvarsmakten har lämnat stöd till samhället och till civil verksamhet vid sammanlagt 186 tillfällen. lämnades stöd och 2016 . Hemvärnet har lämnat stöd till civil verksamhet motsvarande sammanlagt , vilket ska jämföras med ca 2017. Regeringen bedömer att materiel- och logistikförsörjningen har bidragit till krigsförbandens krigsduglighet och Försvarsmaktens möjligheter att lösa sina uppgifter. Materieluppfyllnadsgraden varierar mellan krigsförbanden. medförde brister i tillgången till materiel att det, i likhet med föregående år, fanns begränsningar i flera krigsförbands förmåga att lösa sina uppgifter. Liksom är värderingen av materieluppfyllnadsgraden förenad med osäkerhet, och den sammantagna värderingen gav ett likvärdigt utfall jämfört med föregående år. Regeringen redovisar avvikelserna mellan planerad budget enligt riktlinjebeslut för investeringar och utfallet för var och en av stridskrafterna. Regeringen redovisar att avvikelserna har minskat, och totalt är den lägre än planerat på anslaget 1:3. Inom armématerielområdet har förseningar inom anskaffning av insatsförmåga luftvärn och specialfordon lett till lägre utfall än planerat. Marinmateriel underskrider planerad budget , orsakat av förseningar inom halvtidsmodifieringen av ubåt typ . Ledningsmateriel underskrider planerat utfall , medan utfallet för flygområdet överskrider planerad budget . Detta förklaras av omförhandlingar som tidigarelagt utfallet för JAS 39 . kostnader för anskaffning av varor och materiel samt materielförsörjningstjänster i förhållande till myndighetens fakturerade intäkter kan enligt regeringen ses som ett mått på effektiviteten i materielförsörjningen. För perioden –2018 har kvoten varierat under enskilda år, men stabiliserats . är kvoten 0,83 (ungefär genomsnittet ) och enligt detta mått uppgår myndighetens omkostnader till av de fakturerade intäkterna. Regeringens bedömning är att den förändrade finansiella styrmodellen och ansvarsfördelningen mellan Försvarsmakten och bedöms ta tid att implementera, men att den är långsiktigt mer ändamålsenlig. I budgetpropositionen redovisas att metodutvecklingen i försvarsmakts-planeringen bl.a. innebär att investeringsplanerna inbegriper kostnadsutvecklingen på objektsgruppsnivå samt att planeringen är i årsvis balans, vilket leder till ökad realiserbarhet. Regeringen anser att ett fortsatt utvecklingsarbete som utgår från Statskontorets och rekommendationer är viktigt för att skapa goda planeringsmässiga förutsättningar inför nästa försvarsbeslutsperiod. Vidare redovisar regeringen att säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten har fortsatt att fördjupas. Samarbetena bidrar till Försvarsmaktens operativa förmåga och till att stärka säkerheten i närområde. I budgetpropositionen anförs att de förband som har deltagit i internationella insatser har uppfyllt de krav som har ställts i respektive insatsområde. Regeringen bedömer att deltagande i internationella insatser påverkar Försvarsmakten på olika sätt. Till del har deltagandet medfört en förmågehöjning för de delar ur förbanden som deltagit, som det ibland påverkar utvecklingen av förbandens förmåga att lösa sina huvuduppgifter nationellt. har 1 307 individer varav 136 kvinnor och 1 171 män tjänstgjort i internationella insatser m.m., vilket är en minskning jämfört med . Försvarsunderrättelseverksamheten har enligt regeringens redovisning i budgetpropositionen bidragit med underlag till såväl Försvarsmaktens omvärldsbevakning och insatser som till utvecklingen av krigs-organisationen.