bet · H601CU5 · 2019-02-27 00:00:00 — Hushållningen med mark- och vattenområden Utskottet föreslår att avslår de motionsförslag som behandlas i betänkandet. Motionsförslagen rör hushållningsbestämmelser och behovet av bostäder, skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, skyddet av vattenområden, tillstånd för vattenverksamhet, allmänna vattentjänster och stranderosion. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och tre särskilda yttranden (C, L). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Riksintressen och behovet av bostäder Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark Skyddet av vattenområden m.m. 1.Riksintressen och behovet av bostäder, punkt 1 (M, KD) 2.Riksintressen och behovet av bostäder, punkt 1 (SD) 3.Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 2 (M) 4.Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 2 (SD) 5.Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 2 (V) 6.Skyddet av vattenområden m.m., punkt 3 (V) 7.Tillstånd för vattenverksamhet, punkt 4 (M, C, KD) 8.Tillstånd för vattenverksamhet, punkt 4 (SD) 9.Tillstånd för vattenverksamhet, punkt 4 (L) 10.Allmänna vattentjänster, punkt 5 (M, KD) 11.Allmänna vattentjänster, punkt 5 (SD) 1.Riksintressen och behovet av bostäder, punkt 1 (C) 2.Riksintressen och behovet av bostäder, punkt 1 (L) 3.Skyddet av vattenområden m.m., punkt 3 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riksintressen och behovet av bostäder 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:2161 av (M), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 29 och 30, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 15, 16, 22 och 24 samt 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 20, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:2500 av (C) och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) Skyddet av vattenområden m.m. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 22, 2018/19:701 av (S) yrkande 1, 2018/19:1612 av m.fl. (S), 2018/19:2152 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkandena 21.2 och 22 samt 2018/19:2310 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 6 (V) 2018/19:299 av (SD), 2018/19:701 av (S) yrkande 2, 2018/19:1125 av (M), 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2018/19:1333 av (M) yrkande 4, 2018/19:1725 av (M) yrkande 1, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 15, 2018/19:2411 av och (båda C), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 7 (M, C, KD) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (L) 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 34 och 35, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 10 (M, KD) Reservation 11 (SD) 2018/19:740 av m.fl. (S) och 2018/19:2079 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (SD), (M), (S), (M), (V) och (L). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden /19 och som rör frågor om hushållningen med mark- och vattenområden i vid bemärkelse. Motionsyrkandena gäller hushållningsbestämmelser och behovet av bostäder, skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, skyddet av vattenområden m.m., utpekandet av riksintressen, vattenverksamheter m.m., stranderosion och allmänna vattentjänster. Motionsförslagen finns i bilagan. Riksintressen och behovet av bostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör regleringen av riksintressesystemet och frågan om behovet av bostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete och en kommande översyn av riksintressen. Jämför reservation 1 (M, KD) och 2 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2590 att riksintressesystemet är viktigt men att det behöver reformeras. Motionärerna anser att prövningen av riksintresseområden bör ske efter en samlad avvägning, och att bedömningarna bör omprövas regelbundet genom att riksintresseklassningen görs för en tidsbegränsad period (yrkande 29). Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. I ovannämnda motion begärs även ett tillkännagivande om en revidering av riksintressesystemet genom att behovet av byggbar mark som är lämplig för bostadsförsörjning vid bostadsbrist klassas som ett eget riksintresse (yrkande 30). Ett liknande förslag som i det sistnämnda yrkandet finns i kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 30. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2018/19:1293 yrkande 10 ett tillkännagivande om att riksintressen enligt bör begränsas till antal och omfattning. Motionärerna anser att utpekandet av områden som är av riksintresse bör ske efter en dialog mellan berörda kommuner, och först efter att frågan har bedömts i det kommunala planarbetet. Det sagda skulle enligt motionärerna medföra att riksintressesystemet begränsas till förmån för och regional självbestämmanderätt. Enligt motionärerna skulle en sådan begränsning även medföra att systemet anpassas till de utvecklingsbehov som finns på och regional nivå. Ett liknande förslag finns i motion 2018/19:2161 av (M). I kommittémotion 2018/19:2428 anför m.fl. (C) att riksintressesystemet ska ändras så att det blir enkelt, förutsägbart och rättssäkert. Motionärerna anser att den nuvarande regleringen hindrar bostadsbyggandet och att riksintressena behöver bli tydligt definierade, färre till antalet och uppta mindre ytor. Dessutom bör bostadsbyggande vägas mot andra intressen (yrkande 1). Motionärerna begär även ett tillkännagivande om proportionalitet vid bostadsbyggande på landsbygden. Det bör enligt motionärernas mening i varje enskilt fall göras en avvägning mellan behovet av att skydda ett område och dess värde för bostadsbebyggelse vid inrättandet av ett område som riksintresse (yrkande 3). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2831 att riksintressesystemet behöver aktualiseras för att det ska fungera som ett skydd för nationellt viktiga värden och kvaliteter. Det finns enligt motionärerna många tidigare utpekade riksintresseområden som inte har samma värde eller som saknar tydligt beskrivna värden. Utpekandet av dessa områden som riksintressen är därmed inaktuellt, och sådana utpekanden försvårar för samhällsplaneringen. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund ett tillkännagivande om att regeringen eller en expertgrupp under regeringen får ansvar för att peka ut riksintressen (yrkande 15). Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att antalet riksintressen ska minska och att de krav som ställs för att ett område ska pekas ut som riksintresse klargörs (yrkande 16) för att undvika att samma intressen skyddas flera nivåer. Enligt motionärerna bör riksintressena kulturmiljö och friluftsliv begränsas. Vidare bör det finnas utrymme för att aktivt ompröva riksintressen när en kommun antar en översiktsplan. Ett riksintresse bör också kunna upphävas automatiskt om det inte aktivt har pekats ut och motiverats i samband med beslutet att anta en översiktsplan. Likalydande förslag framställs i motionerna 2018/19:2573 m.fl. (M) yrkande 12 och 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 12. Liknande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2914 yrkande 31 av m.fl. (KD). Motionärerna begär i denna motion ett tillkännagivande om att det ska finnas utrymme att ompröva riksintresseklassificeringar och en möjlighet att upphäva tidigare klassificeringar. Motionärerna anser att en allmän översyn bör genomföras av systemet för att förenkla för bostadsbyggandet. Motionärerna menar vidare att förslag och om att det i lagstiftningen även ska pekas ut områden som är av väsentligt allmän intresse utöver områden av riksintresse och medför att regleringen försvårar för bostadsbyggandet. Enligt motionärerna skulle en sådan reglering därmed inte få avsett resultat. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2018/19:2831 ett tillkännagivande om att bör ses över för att i större utsträckning främja bostadsbyggandet (yrkande 22). I motionen begärs även ett tillkännagivande om att bör ges större möjligheter att tillåta undantag från gällande regelverk och att bostadsbyggandet blir utpekat som ett nationellt allmänintresse (yrkande 24). Bestämmelser om hushållning med mark- och vattenområden, bl.a. för områden av riksintresse, finns i 3 och 4 kap. . Riksintressen är geografiska områden som har pekats ut för att de innehåller nationellt eller i vissa fall regionalt viktiga värden och kvaliteter. I 3 kap. finns de grundläggande hushållningsbestämmelserna. Mark- och vattenområden av riksintresse för ett antal angivna ändamål ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra eller skada ändamålen. Det gäller, något förenklat, områden av riksintresse som har betydelse • för rennäringen eller yrkesfisket • för naturvården, kulturmiljövården eller friluftslivet • för att de innehåller fyndigheter av värdefulla ämnen eller material • för att de är särskilt lämpliga för anläggningar för industriell produktion, energiproduktion, energidistribution, kommunikationer, vattenförsörjning eller avfallshantering eller • för totalförsvaret. I 4 kap. finns särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden. Det finns vidare ett nära samband mellan hushållningsbestämmelserna i 3 – 4 kap. och de regler i (2010:900), förkortad PBL, som gäller för planläggning av mark- och vattenområden. Till att börja med anger både och PBL att mark- och vattenområden ska användas för det eller de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Vidare anges att företräde ska ges åt sådan användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning (3 kap. 1 § och 2 kap. 2 § PBL). Vid prövningen av frågor enligt PBL ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen. Dessutom ska bestämmelserna om hushållning med mark- och vattenområden i 3 kap. och 4 kap. 1–8 §§ tillämpas vid planläggningen och prövningen (2 kap. 1–2 §§ PBL). får vidare endast bebyggas om marken från allmän synpunkt är lämplig för det. Vid t.ex. planläggning ska kommunen, med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden bl.a. främja dels en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi och råvaror samt goda miljöförhållanden i övrigt, dels bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet (2 kap. 3 § PBL). Planeringssystemet enligt PBL utgörs av regionplan, översiktsplan, områdesbestämmelser och detaljplan (3 kap., 4 kap., och 7 kap. PBL enligt lagens lydelse från ). Områdesbestämmelser och detaljplan är juridiskt bindande dokument, medan regionplan och översiktsplan avser den övergripande inriktningen för kommuner . Sistnämnda plantyper kan vara vägledande när detaljplaner tas fram och vid lovgivning. Det är endast kommunerna som har befogenhet att anta planer och bestämma om planläggning enligt PBL ska komma till stånd, vilket innebär att det är kommunerna som ansvarar för planläggningen av mark- och vattenområden. Det sagda innebär också att det inte finns någon övergripande planering på nationell nivå av mark- och vattenområden. Staten ger i stället ramar för den kommunala och regionala nivån i nationella mål och genom att peka ut anspråk som t.ex. områden av riksintresse i . För att följa upp att det från allmän synpunkt finns god hushållning med naturresurser får vidare regeringen i ett enskilt fall besluta att en eller flera kommuner till regeringen eller till någon myndighet redovisar hur kommunen eller kommunerna i sin planering enligt PBL avser att tillgodose ett intresse som rör hushållningen med mark och vatten enligt 3 och 4 kap. (3 kap. 13 § ). Att kommunerna ansvarar för planläggning av sina mark- och vattenområden innebär att frågor som rör planeringen av sådana områden i första hand ska hanteras av kommunerna inom ramen för översiktsplaner. Riksintressen enligt 3 och 4 kap. ska redovisas särskilt i en översiktsplan. Om en sådan strategisk miljöbedömning som avses i 6 kap. inte ska göras, ska kommunerna redovisa skälen för sin bedömning i den frågan i en översiktsplan. Om det krävs en strategisk miljöbedömning ska kommunen i stället redovisa miljökonsekvenser i planen på ett sätt som uppfyller kraven i 6 kap. 11, 12 och 16 §§ (3 kap. 2 § samt 3 kap. 4 § PBL). Med strategisk miljöbedömning avses enligt 6 kap. 1 § beskrivningar och bedömningar av miljöeffekter vid planering och beslut om planer och program. Under planprocessen i kommunerna tillvaratar och samordnar länsstyrelserna och i vissa fall landstingen de statliga intressena för frågor som rör användningen av mark- och vattenområden. Länsstyrelserna har även bl.a. ansvar för att verka för att riksintressen enligt 3 och 4 kap. tillgodoses. Att det finns ett nära samband med planläggningen i och hushållningsbestämmelserna i framgår vidare av 3 kap. 11 § . Enligt bestämmelsen ska den myndighet som handlägger ett mål eller ärende enligt balken se till att sådana planer enligt PBL och sådana planeringsunderlag som behövs för att belysa frågor om hushållning med mark- och vattenområden finns tillgängliga i målet eller ärendet. Myndigheten kan även begära att kommunerna i fråga tillhandahåller planer och planeringsunderlag. har haft i uppdrag att bl.a. göra en översyn av 3 kap. och relevanta delar av 4 kap. . Utredningen har redovisat delbetänkandet Bostadsförsörjning och riksintressen (SOU 2014:59) och slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99). I slutbetänkandet föreslår utredningen bl.a. följande. – En bestämmelse införs i 3 kap. om att överväganden som rör användning av mark- och vattenområden ska göras utifrån en helhetssyn som främjar att mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas. – Begreppet mark- och vattenområden av väsentligt allmänt intresse införs och definieras i 3 kap. . Sådana områden ska redovisas i kommunens översiktsplan, och av planen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose de redovisade intressena. Områden kan vara av väsentligt allmänt intresse ur nationellt, regionalt och lokalt perspektiv. Intressena är inte rangordnade utan kommunen avgör i frågor om avvägningar mellan oförenliga väsentliga allmänna intressen. – De nuvarande allmänna intressena i 3 kap. anges som väsentliga allmänna intressen och kompletteras med ytterligare väsentliga intressen, bl.a. intresset av klimatanpassningsåtgärder, dricksvattenförsörjning, bostadsförsörjning och näringslivsutveckling. – Det införs i 3 kap. en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att besluta om företräde för ett väsentligt allmänt intresse före ett riksintresse. Länsstyrelserna bemyndigas att fatta sådana beslut. Ventilen möjliggör exempelvis avvägning mellan ett bostadsförsörjningsintresse och ett riksintresse. Beslutet måste vara förenligt med de inledande bestämmelserna i 3 kap. om företräde för användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning och planering utifrån en helhetssyn. betänkanden bereds inom . har i rapporten av uppdrag angående tillämpningen av bestämmelser om riksintressen (2017:5) framhållit bl.a. följande. – Bestämmelserna om riksintressen tillkom vid då staten hade ett intresse av att styra markanvändningen i vissa avseenden. har behoven ändrats och det är inte klart hur dagens mål och planeringsunderlag förhåller sig till de olika riksintressena. Det är därför angeläget att aktualisera regleringen till nuvarande förhållanden för att uppdatera och förtydliga kriterierna. Staten behöver ta ställning till hur den ser på användningen och utvecklingen av mark för att uppträda samlat och tydligt, t.ex. vid hanteringen av gränsdragningsfrågor mellan den regionala och den nationella planeringen. Utpekandet av områden som riksintressen behöver dessutom ske på ett enhetligt sätt. – Det behövs även välutvecklade kunskapsunderlag om områden av riksintresse. Dessa underlag behöver vidare kontinuerligt utvecklas för att bibehålla sin aktualitet så att de även kan vara till stöd vid fortsatta planeringsprocesser i kommunerna. – Enligt PBL har länsstyrelserna ansvar för att förmedla statens bedömningar när det gäller riksintressen i kommunernas översiktsplanering. Härutöver finns i olika lagar bestämmelser som anger att riksintressen ska beaktas vid t.ex. vissa tillståndsbeslut, men statens ansvar och vilken myndighet som företräder statens ansvar är inte lika tydligt uttryckt i lag. Länsstyrelserna har t.ex. ett ansvar att verka för att riksintressen tas till vara vid de olika prövningarna enligt hushållningsförordningen. I t.ex. miljökonsekvensbeskrivningsprocessen ska dock samrådet i vissa fall genomföras direkt med andra berörda statliga myndigheter. Dessa myndigheter får därigenom möjlighet att själva bevaka sina riksintresseområden, vilket medför att länsstyrelsernas samordnande ansvar inte är tydligt. Därmed finns ett behov av att förtydliga statens roll. – Enligt ser länsstyrelserna ingen eller inte någon större konflikt mellan bostadsförsörjning och bostadsbyggandet å ena sidan och områden av riksintresse å andra sidan. menar att det är svårt att uttala sig om huruvida de problem som ändå kan konstateras beror på brister i systemet eller på bristande kunskap vid tillämpningen. anser dock att det, utöver de författningsändringar som föreslår i sin rapport, även finns behov av ett informations- och kompetensutvecklingsarbete. Sammanfattningsvis avstyrker i rapporten de förslag som har lämnat men anför att delar av förslagen kan ligga till grund för fortsatta utredningar. Rapporten bereds inom tillsammans med förslag. Frågan om tillämpningen av riksintressesystemet tas även upp i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:359 och rskr. 2017/18:360). I propositionen föreslår regeringen att landsbygdspolitiken bör utformas kring ett visst övergripande mål samt tre delmål. Ett av delmålen är likvärdiga förutsättningar för människor att arbeta, bo och leva på landsbygderna. Regeringen bedömer att bl.a. området samhällsplanering är särskilt viktigt för detta delmål. Regeringen anför att riksintressesystemet påverkar förutsättningarna för boende och företagande på landsbygderna och därmed utvecklingen på landsbygderna. Regeringen bedömer därför att det bör ske en återkommande aktualitetsprövning av utpekade riksintressen. Som ett led i en uppföljning av bl.a. regeringens uttalande i den nämnda propositionen har fått i uppdrag att ta fram förslag på kostnadseffektiva statliga åtgärder som kan underlätta finansieringen av bostadsbyggande på landsbygden. Uppdraget ska slutredovisas . Frågan om riksintressesystemet omnämns i den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna (härefter benämnt januariavtalet). Enligt januariavtalet ska det bl.a. göras en översyn av riksintressena. Utskottet behandlade motioner om förfarandet vid utpekandet av riksintressen har pekats ut samt om riksintressen och bostäder senast (bet. 2017/18:CU16). Utskottet konstaterade att förslag var föremål för beredning inom och att i en rapport hade avstyrkt förslagen (2017:5) men ansett att vissa delar av dem skulle kunna ligga till grund för en fortsatt analys av de aktuella frågorna. Utskottet ansåg vidare att det var viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheterna att tillgodose behovet av bostäder. Utskottet utgick från att frågan skulle få hög prioritet av regeringen, bl.a. vid det pågående beredningsarbetet med betänkanden. Mot denna bakgrund konstaterade utskottet att det saknades skäl för ett tillkännagivande. följde utskottets förslag. Liksom motionärerna anser utskottet alltjämt att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheterna att tillgodose behovet av bostäder. pågår ett arbete i frågor om riksintressesystemet där såväl som förslag beaktas. Regeringen har dessutom tidigare aviserat att den avser att möjliggöra en återkommande aktualitetsprövning av riksintressena. Vidare innebär januariavtalet att det ska göras en översyn av riksintressena. Utskottet utgår därför även nu från att regeringen ger arbetet fortsatt hög prioritet och finner mot denna bakgrund inte anledning att föregripa arbetet med ett initiativ från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att öka eller minska skyddet för brukningsvärd jordbruksmark. Utskottet hänvisar till pågående arbete och en kommande översyn av riksintressena. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD) och 5 (V). I kommittémotion 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram ett förslag till en nationell målsättning för att bevara bördig . I kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs i denna del ett tillkännagivande om en översyn av byggande på jordbruksmark i syfte att tillåta begränsad bebyggelse på sådan mark. Liknande förslag finns i kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 5. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2018/19:1293 yrkande 12 ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar användning av och att särskilt värdefull ska klassas som riksintresse. I motion 2018/19:2500 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att stärka skyddet av värdefull . Bestämmelser om hushållning med mark- och vattenområden, bl.a. vad gäller områden av riksintresse, finns som nämnts i föregående avsnitt i 3 och 4 kap. . Av 3 kap. 4 § framgår att jordbruk är av nationell betydelse och att brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Bestämmelsen innebär att det krävs en utredning som visar att den aktuella marken är brukningsvärd jordbruksmark, och i sådana fall även en konkret utredning som visar att behovet att tillgodose ett väsentligt samhällsintresse inte kan tillgodoses på annat sätt (se t.ex. Mark- och dom i mål P 3809-18 och dom i mål P 8280-17). Om ett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål, ska företräde ges åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Behövs området eller en del av området för en anläggning för totalförsvaret, ska försvarsintresset ges företräde. Miljömålsberedningen har haft i uppdrag att ta fram en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning och en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Utredningen föreslår i slutbetänkandet Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50) ett flertal etappmål, varav ett avser bevarande av jordbruksmark. Utredningen föreslår i den delen bl.a. att (2010:900), förkortad PBL, ska förtydligas enligt följande. • Kommunernas översiktsplaner bör bli tydligare med att beskriva hur hänsyn ska tas till brukningsvärd jordbruksmark. • Länsstyrelsernas uppgift att bevaka frågan om brukningsvärd jordbruksmark, både under samrådet om förslag till översiktsplan och detaljplan och i sitt granskningsyttrande över planförslagen, bör tydliggöras. • Länsstyrelsernas tillsyn av detaljplaner bör stärkas.