bet · H701UU2 · 2019-12-06 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utskottet tillstyrker regeringens förslag om biståndsram. Dessutom tillstyrker utskottet regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 7 som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också förslag om medel för internationellt utvecklingssamarbete. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som framförs i motioner. Övriga motionsförslag avstyrks. Utskottet hänvisar i flertalet av dessa frågor till pågående arbete. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, KD) och två särskilda yttranden (M, V). Ledamöterna från och avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Cirka 200 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 och 2019/20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål för utgiftsområde 7 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7 Statens budget inom utgiftsområde 7 Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk Övriga frågor inom biståndet Motioner som bereds förenklat 1.Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (KD) 4.Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk, punkt 3 (M) 5.Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk, punkt 3 (SD) 6.Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk, punkt 3 (V) 7.Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk, punkt 3 (KD) 8.Prioriteringar inom utgiftsområdet, punkt 4 (M) 9.Prioriteringar inom utgiftsområdet, punkt 4 (SD) 10.Prioriteringar inom utgiftsområdet, punkt 4 (V) 11.Prioriteringar inom utgiftsområdet, punkt 4 (KD) 12.Övriga frågor inom biståndet, punkt 5 (M) 13.Övriga frågor inom biståndet, punkt 5 (C) 1.Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens, och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkandena 3, 8, 14 och 15. Reservation 1 (M) Statens budget inom utgiftsområde 7 fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och avslår motionerna 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 6. b) Anslagen och anslagsvillkoren inom utgiftsområde 7 anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Inter-nationellt bistånd enligt regeringens och förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 punkterna 6 och 8 samt avslår motionerna 2019/20:2658 av m.fl. (SD), 2019/20:3010 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 7. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 15 , 2. för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till , 3. för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), som innebär att under perioden 2020‑2027 ska betala in högst 1 till AfDB, 4. ställa ut statliga garantier till Afrikanska (AfDB) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 2 913 000 000 Units of Account (UA), 5. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 punkterna 2–5 och 7. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 31 och 34, 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 14, 16 och 17, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 9, 12, 18–20, 24–29 och 35–37, 2018/19:2767 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 41, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkandena 26 och 27, 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 15, 2019/20:225 av (SD), 2019/20:749 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3–13, 2019/20:753 av m.fl. (SD), 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 9, 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2019/20:764 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5, 2019/20:765 av m.fl. (SD), 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:776 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:777 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 2019/20:778 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5, 8 och 9, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 16, 2019/20:3010 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 6–11, 13 och 16–20, 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkandena 4, 9–12 och 16–19 samt 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 16. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) Reservation 11 (KD) Övriga frågor inom biståndet 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 15 samt 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (C), (M)*, (SD), (KD), (MP), (S), (S), (SD), (V)*, (L) och (SD). * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetförslag i de delar som gäller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Utgiftsområdet inkluderar förslag från till om myndighetens anslag för internationellt utvecklingssamarbete (prop. 2019/20:1 utg.omr. I betänkandet behandlas också ett antal motionsförslag från de allmänna motionstiderna 2018/19 och 2019/20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens och förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Under beredningen av ärendet har biståndsminister redo-gjort för innehållet i propositionen. Sidas generaldirektör har för utskottet redogjort för myndighetens arbete och synpunkter på regeringens budgetförslag. besökte utskottet för diskussion om aktuella frågor. UNHCR:s chef, besökte utskottet för diskussion om aktuella humanitära insatser. Finansminister , biståndsminister och riksbankschef lämnade information till utrikes- och finansutskotten inför årsmötena i och . En ledamot från utskottet har deltagit i parla-mentarikermöte i anslutning till årsmötena. Utrikesminister och biståndsminister informerade utskottet om regeringens demokratioffensiv. Ledamöter från utskottet har även deltagit i talmannens möte med premiärminister . träffade utskottet , biträdande general-sekreterare för det nya kontoret för samordning av FN:s utvecklingssamarbete (UNDCO). Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdet högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår utskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I denna proposition lämnar regeringen en sådan redovisning. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av rikt-linjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 7 i budgetpropositionen och redovisning vad gäller anslaget 1:5. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 7. Slutligen behandlas frågor om politikens inriktning och ett antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden /19 och 2019/20. Utgiftsområdet består av sex anslag: anslaget för biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), () och (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. I propositionen föreslås anslag för samt vissa bemyndiganden. Regeringen föreslår att fastställer biståndsramen för av den bruttonationalinkomst som beräknades vid budgeteringstillfället i enlighet med EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Detta motsvarar ca . När det gäller anslagen för inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd föreslår regeringen att anvisar anslagen enligt bilaga 2 till detta betänkande. Mål för utgiftsområde 7 Målet för biståndet är enligt tidigare beslut av (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7, bet. 2013/14:UU2, rskr. 127) att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Regeringen konstaterade i proposition 2002/03:122 att utgiftsområdet Internationellt bistånd omfattas av politik för global utveckling (PGU), i likhet med andra utgiftsområden. beslutade att målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ska vara att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7, bet. 2013/14:UU2, rskr. Utskottet uttalade i sammanhanget att målet innebär att biståndet ska skapa förutsättningar för bättre livsvillkor för människor som lever i fattigdom eller förtryck eller både och. Utskottet underströk också att målet ska ge uttryck för att biståndet ska bidra till fattigdomsminskning och utveckling genom att främja samhällssystem utan förtryck och främja fattiga människors förutsättningar att med egna resurser förbättra sina livsvillkor. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7 Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsförslag om resultatredovisning och om hur resultaten bör påverka politikens utveckling. Jämför reservation 1 (M). Regeringen konstaterar i propositionen att det svenska biståndets resultat i hög grad är beroende av bredare omvärldsfaktorer inklusive politisk vilja, geopolitik och ekonomiska intressen. Till den positiva utvecklingen hör att allt fler globala utvecklingsaktörer arbetar tydligt mot de globala målen. Nya givare har tillkommit, liksom tillgång till utvecklingsfinansiering från nya aktörer. Däremot påverkades vissa resultat inom det svenska utvecklingssamarbetet negativt på grund av utvecklingen inom ett flertal områden såsom demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, klimat och biologisk mångfald. I stället för att biståndet bidrog till en positiv utveckling inom dessa områden, bestod resultaten i högre grad av att biståndet motverkade en negativ utveckling. Både för det humanitära biståndet och för utvecklingssamarbetet har försämrade säkerhetslägen gjort det svårare att verka i aktuella länder. Utdragna konflikter och flyktingsituationer utgör en utmaning för att genomföra biståndet, både resursmässigt i fråga om det humanitära stödet och långsiktigt inom t.ex. utbildning. Biståndets resultat beror vidare på hur det genomförs. Regeringen anser att den internationella trenden mot mindre kärnstöd och mer öronmärkt stöd till multilaterala organisationer, vilket försvårar organisationernas planering, är problematisk. Svenskt kärnstöd har gjort att multilaterala organisationer kan agera snabbare och med större flexibilitet. Med integrerade ansatser blir det möjligt att hantera målkonflikter och omhänderta synergier. stärktes kopplingarna mellan humanitärt bistånd, långsiktig utveckling och fredsarbete, liksom mellan andra utveck-lingsfrågor. Inte minst syns goda resultat och omhändertagna synergier när mål såsom jämställdhet och ekonomisk utveckling eftersträvas . Kunskap och kompetens är avgörande för att nå resultat i utvecklings-samarbetet. Det är genom uppföljning, utvärdering, analys, erfarenhetsutbyte och kontinuerligt lärande som biståndet kan bedrivas på bästa sätt. Biståndet kan inte ensamt lösa de globala utvecklingsutmaningarna. För att bygga bredare relationer med partnerländer fortsatte att stärka biståndets synergier med andra politikområden och med näringslivets aktörer. Trots att utmaningarna är gemensamma finns tillbaka en generell trend av minskad tilltro till multilateralism och till globala normativa värden. I många givarländer, inklusive inom EU, påverkas biståndets inriktning i allt högre grad av nationella egenintressen och prioriteringar. Mot denna bakgrund drev frågor om utvecklings- och bistånds-effektivitet – om biståndsmottagarnas ägarskap, resultatfokus, breda partner-skap samt transparens och ansvarsutkrävande – och för att /Dacs kriterier för vad som kan klassas som internationellt utvecklingssamarbete ska respekteras. I kommittémotion 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkandena 3, 8, 14 och 15 anför motionärerna att kostnaderna för biståndet måste utvärderas mot förväntade resultat och vägas mot andra akuta behov i , att en resultatbudget bör införas och därmed en resultatredovisning av vad som ska uppnås med en långtidsbudget, att biståndets resultat bör återspeglas i strategierna och slutligen att ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus och redovisning samt att ska vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetproposi-tionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområden och vara utformad som ett underlag för riks-dagens beslut. Bestämmelsen i budgetlagen utesluter inte att resultat-redovisningar även lämnas i andra sammanhang, exempelvis i skrivelser. Utskottet har analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7 i budgetpropositionen. Syftet med analysen är att bilda ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottet konstaterar att regeringen i enlighet med vad budgetlagen föreskriver har lämnat en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Utskottet noterar att regeringen har utvecklat arbetet med att redovisa strategierna. Utskottet välkomnar att regeringen presenterar resultaten för en serie av år så att utvecklingen kan följas. Utskottet noterar att den faktiska utvecklingen inom biståndets tematiska områden i högre grad än inte går i riktning mot strategimålen. Regeringen bedömer att detta speglar de globala trenderna i fråga om framför allt miljö och klimat, demokrati och mänskliga rättigheter, jämställdhet och SRHR. Utskottet ser liksom regeringen med oro på det hårdnande klimatet inom dessa områden men vill understryka att det mot den bakgrunden är än viktigare att förbättra resultatuppföljningen i syfte att utveckla projekt och metoder för att öka effektiviteten i resursanvändningen. Utskottet välkomnar också att resultatredovisningen numera innehåller en diskussion om hanteringen av målkonflikter inom utvecklingssamarbetet, vilket utskottet efterfrågat i tidigare betänkanden om utgiftsområde 7. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är centralt att fortsätta att inte-grera ett miljöperspektiv, konfliktperspektiv och jämställdhetsperspektiv för att kunna uppmärksamma och hantera målkonflikter. Utskottet vill också understryka vikten av att det finns gedigna system för riskanalys och risk-hantering. behandlade regeringens skrivelse om policyramverk för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60, bet. 2016/17:UU11, rskr. 2016/17:101). I policyramverket understryks också att utgångspunkten för utvecklingssamarbetet ska vara partnerländernas egna visioner och prioriteringar, baserat på principen om samarbetsländernas ägarskap och ansvar för sin egen utveckling. Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat sitt stöd för de principer om bistånds- och utvecklingseffektivitet som har antagits och utvecklats av det internationella samfundet och har därför inga invändningar mot detta. vill utskottet understryka att detta förhållningssätt inte får leda till brister i regeringens styrning av vilka resultat som ska uppnås i biståndet. Beslut om biståndets fortsatta utformning bör i hög grad utgå från en analys av de resultat som har uppnåtts och av vilka om-råden har komparativa fördelar inom. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens resultatredovisning har förbättrats, men att utrymme finns för fortsatt utvecklingsarbete. Med detta sagt delar utskottet regeringens sammanfattande bedömning att utvecklingssamarbete har bidragit till att uppnå det övergripande målet för utgiftsområdet. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottet motion 2019/20:3321 yrkandena 3, 8, 14 och 15. Statens budget inom utgiftsområde 7 Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en biståndsram på av den bruttonationalinkomst som beräknades vid budgeteringstillfället. anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd i enlighet med regeringens och förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget för utgiftsområde 7 avslås. Jämför reservation 2 (SD) och 3 (KD) samt särskilt yttrande 1 (M) och 2 (V). Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad BNI enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. I biståndsramen ingår ODA-fähiga kostnader, dvs. kostnader som klassificeras som bistånd (Official Develop-ment Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/Dac). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till . I utgiftsområde 7 ingår som avser förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassi-ficeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. I biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statens budget som kan klassificeras som bistånd. Kostnaderna uppgår till 2020, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Som andel av biståndsramen uppgår kostnaderna inom andra utgiftsområden till 2020, jämfört 2019. Kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen. I /Dacs riktlinjer anges att kostnaderna räknas som bistånd på humanitära grunder och för att spegla ett gemensamt ansvars-tagande med låg- och medelinkomstländer, vilka är värdar för de flesta av världens flyktingar. För att säkerställa transparens och bättre planeringsförutsättningar för biståndet har regeringen tagit fram en ny modell för beräkning av kostnader för asylmottagning inom biståndet. Den främsta utgångspunkten har varit att tillämpa /Dacs förtydligade direktiv för kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer, som beslutades vid . Andra utgångspunkter för framtagandet av en ny modell har varit transparens, förutsägbarhet och långsiktighet. I den nya modellen ingår kostnader inom dels utgiftsområde 8 Migration, dels utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Nedan följer en redovisning av den modell för beräkning av kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande inom biståndsramen som tillämpas och som regeringen avser att tillämpa framgent. Inom utgiftsområde 8 Migration beräknas kostnaderna som ingår i biståndsramen på följande sätt. En prognos görs över antalet personer från låg- och medelinkomstländer som kommer att ha befunnit sig mindre än i mottagandesystem, och som ingår i kategorier av asylsökande vars kostnader enligt /Dacs förtydligade direktiv kan räknas som bistånd. Exempelvis exkluderas personer som först kommit till ett annat säkert EU-land (Dublinärenden), personer som sökt asyl och därför befunnit sig i sammanlagt mer än i mottagandesystem (s.k. återsökande) samt personer som överklagar avslagsbeslut till Migrationsöverdomstolen. Detta antal divideras med det totala antalet personer som förväntas befinna sig i mottagande-systemet, vilket ger en kvot. Kvoten multipliceras med kostnaderna inom utgiftsområde 8 Migration, anslagen 1:1 (mottagande-kostnader) och 1:2 Ersättningar och bostadskostnader, vilket ger bistånds-utfallet för dessa anslag. På motsvarande sätt tas kvoter fram för anslag 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål respektive anslag 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden. Kvoterna utgår från sammansättningen av asylsökande i dessa faser av asylprocessen och multipliceras med kostnaderna inom respektive anslag, vilket ger biståndsutfallet för dessa anslag. Modellkonstruktionen tar hänsyn till Dacs tolvmånadersregel på ett tydligt sätt. I förhållande till utgifterna förväntas antalet inskrivna i mottagande-systemet variera mindre än antalet nya asylsökande, vilket bidrar till en mer förutsägbar budgetering inom utgiftsområde 7. Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ingår kostnader för etableringsersättning till nyanlända som deltar i Arbetsförmedlingens etableringsprogram, i enlighet med /Dacs förtydligade direktiv. De kostnader som ingår i biståndsramen avser ersättningar till personer som har beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande, dock högst som återstår av tolvmånadsperioden efter tiden i mot-tagandesystem, samt vidarebosatta (kvotflyktingar) och anhöriga till skydds-behövande som beviljats uppehållstillstånd, dock högst fr. o. m. deras ankomst till . I den tidigare modellen ingick även kostnader till kommuner för mottagandet av kvotflyktingar. exkluderas dessa kostnader från biståndsramen. beräknas kostnaden för mottagande av asylsökande och skydds-behövande som kan räknas som bistånd enligt den nya modellen uppgå till . Det innebär en minskning med ca jämfört med , då kostnaden för mottagandet av asylsökande och skydds-behövande uppgick till (inklusive förslag till höst-ändringsbudget ). I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till . I biståndsramen ingår även biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i , totalt . Övriga kostnader från andra delar av statens budget som klassificeras som bistånd och ingår i biståndsramen uppgår till totalt 2020.