bet · H601TU4 · 2019-02-22 00:00:00 — Utbyggnaden sker enligt principen att staten är med och finansierar utbygganden av bredband i de områden där en utbyggnad inte kan bära sig på kommersiella villkor. För att öka effektiviteten och snabbheten i arbetet framhåller motionärerna i yrkande 51 vikten av att utbyggnaden är teknikneutral. m.fl. (SD) poängterar i kommittémotion 2018/19:2968 att en viktig förutsättning för att få fler att välja tåget som färdmedel är att det måste vara möjligt att använda mobiltelefon och kunna arbeta under resan. Tillgång till internet finns på många tåg men är sällan tillfredsställande, och mobiltäckningen längs järnvägen är ofta dålig. En utbyggnad av mobilnätet är därför nödvändig och bör genomföras i samarbete med intressenter som , järnvägsföretagen och mobiloperatörerna. Motionärerna vill därför i yrkande 56 att det görs en översyn av mobiltäckningen längs järnvägsnätet för att i ett senare skede prioritera förbättringsåtgärder. Utskottet vill inledningsvis understryka behovet av en fortsatt ambitiös utbyggnad av den digitala infrastrukturen i hela landet och påminner om att den statliga målsättning som anges i bredbandsstrategin ligger fast. Detta mål innebär att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s och att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig . Av Post- och () rapport telekommarknad 2017 (PTS-ER-2018:16) framgår att det fanns 3,9 miljoner abonnemang på fast bredband, vilket motsvarar en ökning jämfört med samma tidpunkt föregående år. Antalet abonnemang via fiber ökade och uppgick till 2,4 miljoner. Fiber och fiber-LAN har stått för den största delen av tillväxten inom fast bredband och utgjorde mer än hälften () av alla abonnemang på fast bredband. När det gäller fiberutbyggnaden mer specifikt visar PTS analys Mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2017 (PTS-ER-2018:7) att tillgången till fiber fortsätter att öka från en redan hög nivå. Utskottet konstaterar att hade av alla hushåll tillgång till fiber, vilket är en ökning med . var av alla enfamiljshus i landet fiberanslutna. Det kan jämföras . Utanför tätort och småort uppgick tillgången till fiber för hushållen till , vilket kan jämföras 2016, en utveckling som utskottet finner uppmuntrande. I fler än 90 kommuner har ökningen varit mellan dessa år. tyder detta på att utbyggnaden utanför tätort och småort går snabbt i vissa kommuner och under vissa år. Även uppmärksammar det snabbt växande antalet fiberanslutna hushåll på landsbygden och pekar exempelvis på att den svenske fiberoperatören IP-Only har lyckats ansluta fler hushåll på landsbygden jämfört med trots de fortsatta utmaningar som finns i samband med utbyggnaden av fibernät i dessa områden. Långa avstånd och svårarbetad terräng påverkar utbyggnadstakten negativt, men operatören pekar också på fortsatt långsamma tillståndsprocesser och utmaningar med markavtalsförhandlingar som försenar fiberprojekt i vissa områden. , då PTS påbörjade sin bredbandskartläggning i nuvarande form, saknade ca 7 100 hushåll och arbetsställen tillgång till fast bredband. saknade färre än 60 hushåll och arbetsställen tillgång till fast bredband i . har antalet hushåll och arbetsställen som saknar fast bredband minskat med ca 30 stycken, en utveckling som utskottet välkomnar. Andelen som saknar tillgång till fast bredband via mobilnätet (och 4G) har minskat kontinuerligt . minskade andelen framför allt som en följd av den snabba utrullningen av 3G-tekniken HSPA och som en följd av uppgraderingen av teknologin i CDMA 2000-nätet, i 450-MHz-bandet. som PTS har arbetat med att kartlägga tillgången till bredband har även demografiska förändringar bidragit till minskningen eftersom antalet hushåll och arbetsställen i områden med sämre täckning har blivit färre. hade av alla hushåll i tillgång till fast bredband via mobilnätet. Uppföljning av målen i bredbandsstrategin PTS har till uppgift att bevaka utvecklingen på bredbandsmarknaden. I sin senaste redovisning  Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi 2018 (PTS-ER-2018:9)  lämnar myndigheten sin redogörelse för förutsättningarna att nå de bredbandspolitiska målen. Vad gäller det första målet i regeringens bredbandsstrategi anser PTS att av alla hushåll och företag kommer att ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Enligt myndigheten kommer således målet om 95 procents tillgång 2020 inte att uppnås. Det är en revidering nedåt jämfört med året innan, då PTS uppskattade att skulle ha tillgång till /s 2020. Orsaken till nedrevideringen är en ökande osäkerhet kring kostnadsbilden för att rulla ut fiber i glest befolkade områden. En orsak är bedömning att fiberanläggning i vägområdet i många fall inte är möjligt men även att inte på förhand kan identifiera vilka länsvägar som är lämpliga för fiberutrullning. Därför bedömer PTS att många av de ursprungligen planerade investeringarna i vägområden inte kommer att bli verklighet. Utskottet konstaterar att PTS prognos på utgår från att investeringarna i mindre glest befolkade områden fortsätter på liknande nivåer som . För att målet om ska uppnås är det nödvändigt att tillåter anläggningstekniker som möjliggör fiberanläggning i vägområden även i glest befolkade områden. Dessutom behövs ökad samverkan mellan olika aktörer inom bredbandsområdet och att andra hinder för fortsatta investeringar undanröjs. Ytterligare en faktor för måluppfyllelsen är en fortsatt stark efterfrågan och hög betalningsvilja från slutkunderna. PTS bedömer att åtgärder måste vidtas på samtliga punkter för att nå målet, vilket regeringen också har uppmärksammat i sin bredbandsstrategi . En mer regionalt anpassad och behovsinriktad modell för finansiering av bredbandsutbyggnad kan också enligt myndigheten vara nödvändig för att ansluta fler hushåll och företag i områden där marknadsmässiga förutsättningar saknas, en uppfattning som utskottet kan ansluta sig till. Även Bredbandsforum uppmärksammade i en rapport utmaningarna för att nå regeringens mål om bredband till alla, framför allt på landsbygden där relativt få människor ska dela på kostnaderna för utbyggnaden. Bredbandsforums landsbygdsgrupp har /18 identifierat de utmaningar som fördröjer utbyggnaden. Slutsatsen är att fler aktörer behöver prioritera landsbygden tydligare i frågor om bredbandsutbyggnad. Särskilt viktigt är det offentliga ledarskapet – på lokal, regional och nationell nivå. Gruppen har lämnat ett antal förslag på hur olika aktörer kan underlätta bredbandsutbyggnaden på landsbygden. Arbetsgruppen föreslår bl.a. att regeringen ger tydligare direktiv till regionerna, exempelvis vad gäller kartläggning av situationen på landsbygden, och att man förtydligar uppdraget kring samverkan. Regeringen bör också ge flera statliga myndigheter och bolag tydligare uppdrag och direktiv i syfte att underlätta bredbandsutbyggnaden. Enligt arbetsgruppens uppfattning är även kommunerna nyckelaktörer i sammanhanget, och gruppen föreslår att samtliga kommuner bör placera en bredbandskoordinator med tydligt mandat och ett tydligt uppdrag i den kommunala förvaltningen. Vidare framhåller Bredbandsforums arbetsgrupp att offentlig finansiering, vid sidan av marknadens investeringar, också är en viktig katalysator som skapar initiativ till investeringar på landsbygden. Man pekar också på vikten av att de resurser som finns används där gör mest nytta, något som utskottet till fullo kan ställa sig bakom. Rapporten har överlämnats till Bredbandsforums styrgrupp och det ansvariga statsrådet. Målet i regeringens bredbandsstrategi om att hela bör ha tillgång till snabbt bredband 2025 består av tre delmål som alla ska vara uppfyllda för att det övergripande målet ska anses uppfyllt. PTS prognostiserar följande för delmålen: • Delmål 1: 94,097,av alla hushåll och företag i kommer antingen att ha tillgång till minst 1 Gbit/s eller ha fiber i sin absoluta närhet (s.k. homes passed) 2025. • Delmål 2: 94,497,av alla hushåll och företag i kommer antingen att ha tillgång till, eller ha bredbandsinfrastruktur i sin absoluta närhet som medger, /s 2025. • Delmål 3: av alla hushåll och företag i kommer antingen att ha tillgång till, eller ha bredbandsinfrastruktur som medger minst, /s i sin absoluta närhet 2025. Således innebär detta att PTS inte tror att målet om att hela bör ha tillgång till snabbt bredband 2025 kommer att uppnås. Det finns dock ett stort mått av osäkerhet i prognosen eftersom bredbandstillgången 2025 påverkas av en rad teknologiska, ekonomiska och politiska faktorer vars utveckling är svår att förutse . För delmål 1 och 2 om 1 Gbit/s och /s 2025 är den huvudsakliga orsaken till bedömningen att målen inte uppfylls densamma som för mål 1 om /s – dvs. ökade osäkerheter kring kostnadsbilden för att rulla ut fiber i glest befolkade områden (se ovan). PTS bedömer dock att befintliga och planerade investeringar i bredband via satellit kommer att medföra att delmål 3 om minst /s till 2025 kommer att vara uppnått . Det innebär i sin tur att sannolikt kommer att klara mål om att alla i ska ha tillgång till internethastigheter på över /s. I sammanhanget konstaterar utskottet också med tillfredsställelse att mål om att av hushållen ska abonnera på internetförbindelser med en hastighet på över /s 2020 uppnåddes i . Utskottet påminner om att det är de kommersiella aktörerna som står för huvuddelen av investeringarna i fast och trådlös bredbandsinfrastruktur. I vissa mer glesbefolkade områden saknas det dock incitament för marknaden att på egen hand bygga ut infrastrukturen. För att även dessa områden ska kunna nås av snabbt bredband har man därför avsatt medel som möjliggör stöd för utbyggnad i lands- och glesbygden. De nuvarande statliga bredbandsstöden erbjuds dels inom ramen för regionalfondsprogrammen till ortsamman-bindande nät i de nordligaste regionerna, dels genom landsbygdsprogrammet till accessnät på landsbygden. Dessa ramprogram sträcker sig till 2020. Utskottet påminner om att stödet till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet har höjts från till . Denna kraftfulla ökning av stödet till bredbandsutbyggnad aviserades i budgetpropositionen och tillfördes landsbygdsprogrammet efter det att hade gett sitt godkännande. Utöver medel från Regionalfonden har i offentlig medfinansiering (t.ex. kommunala medel) beviljats för bredbandsutbyggnad, påpekar PTS i den sammanställning av stödmedel som myndigheten redovisade . Utskottet erfar att länsstyrelserna, som hanterar ansökningarna om stödmedel, uppskattade efterfrågan till sammanlagt ca , och prognostiseras efterfrågan till ca . PTS har även tagit del av prognos för det framtida behovet inom Regionalfonden. Prognosen visar att det totala behovet av medel för ortsammanbindande nät inom Regionalfonden uppgår till ca under perioden 20182019. Den uppfattning som regeringen gav uttryck för i bredbandsstrategin är att det även kommer att vara nödvändigt att tillföra statliga medel för utbyggnad i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas, en bedömning som utskottet också delar. Följaktligen beslutade regeringen att uppdra åt PTS att analysera och föreslå hur framtida insatser för bredbandsutbyggnad med statliga medel kan utformas samt undersöka olika alternativ för vilken statlig aktör som kan administrera sådana insatser (dnr N2017/04104/D). Motivet för uppdraget var att säkerställa att statliga medel även framöver används på ett så effektivt sätt som möjligt utifrån de mål och prioriteringar som gäller för digitaliseringspolitiken. PTS redovisade uppdraget till , och i korthet handlar myndighetens förslag om att en mer centralstyrd lösning införs med en högre grad av strategisk styrning av bredbandsstödet. PTS anser vidare följande • Stöd för bredbandsutbyggnad bör hanteras som ett statligt stöd , vilket skulle göra det enklare för aktörerna på bredbandsmarknaden. • Bredbandsstödet bör vara ett nationellt stöd utanför landsbygds-programmet och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Ett sådant stöd kan vara särskilt utformat för bredbandsutbyggnad och anpassat till utvecklingen på den svenska bredbandsmarknaden. • Den regionala kompetens som finns i respektive län bör tillvaratas, och det ska vara möjligt att påverka hur stödmedel fördelas genom kartläggningar samt prioriteringar som görs på regional nivå. Enligt vad utskottet erfarit bereds PTS förslag inom . Vidare vill utskottet påminna om att regeringen genom förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet har infört en garanti som ger de hushåll och företag som inte har tillgång till bredband eller en bra mobiltäckning en internetanslutning på /s. Regeringen underströk i sammanhanget att det är avgörande för samhällsutvecklingen att ingen lämnas utanför. Stödet för en uppkoppling betalas ut för den del av kostnaden som överstiger , och ansökningarna administreras av PTS. Initiativet innebär med andra ord att inget hushåll eller företag ska behöva betala mer än för att få en funktionell uppkoppling till internet. /s är tillräckligt för att exempelvis kunna titta på SVT Play, sköta företags- och myndighetärenden och sociala kontakter. Ytterligare åtgärder för att främja bredbandsutbyggnaden Utskottet konstaterar inledningsvis att det i den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan regeringspartierna, och Liberalerna framhålls att den digitala infrastrukturen ska byggas ut i hela landet. Målet ska vara att av alla hushåll och företag har tillgång till bredband om minst /s och att alla har tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig . Utskottet är mycket positivt till de fortsatt höga målsättningarna på området. Utskottet vill också påminna om att PTS ska verka för att främja bredbandsutbyggnaden i alla delar av landet i enlighet med bredbands-strategin. Inom ramen för detta uppdrag ska PTS vidta åtgärder för att underlätta bredbandsutbyggnad, ge stöd till relevanta myndigheter och affärsverk samt vid behov lämna förslag på åtgärder. Av PTS regleringsbrev framgår vidare att myndigheten ska leda en samverkansgrupp för det arbete med it-infrastruktur som länsstyrelserna och bedriver inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Arbetet i samverkansgruppen ska fokusera på stödgivningsfrågor, informations-spridning och kompetensutveckling. Uppdraget ska genomföras i nära dialog med berörda myndigheter samt Bredbandsforum. Utskottet påminner om regeringens tidigare beslut att under perioden 20152020 avsätta medel för en funktion som benämns regional bredbandskoordinator i alla län. Syftet med de regionala bredbands-koordinatorerna är att öka samordningen och därmed effektivisera arbetet på regional nivå. De län som ansöker om medel för bredbandskoordinatorer åtar sig följaktligen att inrätta en sådan funktion. Länen åtar sig också att ge koordinatorn ett tydligt mandat som samordnare för bredbandsfrågor i länet och ansvara för de arbetsuppgifter som framgår av regeringsbeslutet. Funktionen följer det regionala utvecklingsansvaret i länet och återfinns på eller regionen. Utskottet vill förtydliga att målsättningen med denna funktion är att de olika länen ska • arbeta aktivt med processer för en utökad och förstärkt utbyggnad av snabbt bredband • ha väl fungerande modeller för samverkan med alla aktörer som har betydelse för bredbandsutbyggnaden i länet • aktivt sprida kunskap och dela med sig av sina egna och dra nytta av varandras erfarenheter. För att stödja de regionala bredbandskoordinatorerna finns ett nationellt sekretariat vid . Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att regeringen i proposition 2017/18:151 föreslog en generell rätt till avtals-samverkan, vilket innebär att kommuner, utöver samarbete genom en gemensam nämnd, ett kommunalförbund och gemensamma bolag, kommer att kunna samverka genom avtal inom de allmänna befogenheterna, däribland om sådan bredbandsverksamhet som bedöms vara kompetensenlig, vilket utskottet välkomnar. godkände regeringens förslag (bet. 2017/18:KU30, rskr. 2017/18:304). Lagändringarna började gälla . Av den granskningspromemoria (17-11938) om länsstyrelsernas ansvar i fråga om it-infrastruktur som PTS sammanställde , framgår att samverkan mellan länsstyrelser och regioner kring strategiskt arbete oftast har fungerat väl, vilket har gynnat bredbandsutbyggnaden generellt. PTS anser att det även i fortsättningen är viktigt att länsstyrelserna inkluderas som parter i genomförandet av länets strategi och planering när det gäller utbyggnadsfrågor. Utskottet delar denna uppfattning. Granskningen visar även att många län har en handlingsplan med konkreta aktiviteter kopplad till den regionala bredbandsstrategin, vilket innebär goda förutsättningar för att öka bredbandsutbyggnaden. PTS noterar i de olika länen ett växande inslag av organiserad samverkan inom ramen för projekt, samverkansgrupper och liknande forum, en utveckling som utskottet välkomnar. Många län anger att utvecklingen av bredbandsutbyggnaden går framåt och att flertalet aktörer i länen, inklusive marknadsaktörer, är aktiva i utbyggnadsarbetet. I många län ser man också ett samband mellan den tilltagande konkurrensen och ett ökat tempo i utbyggnaden. PTS pekar på att vita fläckar fortfarande existerar, framför allt där marknadsaktörerna inte visar något intresse för att anlägga bredband, och att man på länsstyrelserna gör bedömningen att stödmedel för fortsatt bredbandsutbyggnad är av största vikt. Sammantaget ser PTS positivt på den generella utvecklingen av bredbandsutbyggnaden i länen trots att det fortfarande finns utmaningar att hantera. anger att de är klara med bredbandsutbyggnaden via fiber men att man inom länet arbetar vidare med bl.a. robusthet i fibernäten och en satsning på mobila nät med utgångspunkt i den regionala digitala agendan. Ett exempel på en annan typ av stödåtgärd som utskottet vill uppmärksamma är det s.k. Bredbandslyftet som en arbetsgrupp inom Bredbandsforum presenterade . Det är ett program för att vägleda kommuner inför de utmaningar och vägval som bredbands-utbyggnaden innebär. Genom dialog och diskussioner med berörda kommuner analyseras den rådande situationen och det investeringsbehov som finns för den fortsatta utbyggnaden. har programmet vidare-utvecklats och omfattar nu totalt sex kommuner. Enligt de berörda kommunerna har programmet inneburit en nytändning i bredbandsfrågan, vilket utskottet finner uppmuntrande. Bredbandsforum beslutade därför att mellan 30 och 50 kommuner ska komma i fråga för Bredbandslyftet under perioden 20192020. De kommuner som är intresserade ska i första hand vända sig till den regionala bredbandskoordinatorn som ansvarar för samordningen i respektive region. PTS fick regeringens uppdrag att undersöka hur trådlös teknik kan komplettera trådbunden i utbyggnaden av snabbt bredband. Syftet är att beskriva hur de hushåll och företag som finns på platser där det blir mycket kostsamt att etablera fiber ändå kan inkluderas i bredbandsutbyggnaden. meddelade PTS att man tagit fram en vägledning som visar vilka alternativ som finns och vad lokala och regionala aktörer bör tänka på vid etablering av trådlösa lösningar. Fokus har varit på lösningar som kan uppfylla något av regeringens bredbandsmål . Vägledningen riktar sig exempelvis till bredbandssamordnare och beslutsfattare på lokal och regional nivå, och beskriver översiktligt viktiga aspekter att beakta inför etablering av trådlösa bredbandslösningar. Dessutom beskrivs bl.a. tre olika huvudtyper av lösningar för att koppla upp hushåll och företag (accessnät): • bredband via dedikerade trådlösa accessnät som använder radiolänk eller mobilnät • bredband via geostationära satelliter • bredband via befintliga mobilnät. PTS har funnit att de dedikerade trådlösa accessnäten är den lösning som är mest lämpad att motsvara regeringens bredbandsmål och den som påminner mest om fiber när det gäller stabilitet och garanterad hastighet. Den har också förutsättningar att uppfylla de krav som EU ställer för att en lösning ska kunna vara aktuell för offentligt bredbandsstöd, vilket enligt utskottet också är viktigt att beakta i sammanhanget. Vad gäller frågan om förbättrade möjligheter till digitalisering och långa handläggningstider av ledningsärenden påpekade statsrådet i ett skriftligt svar (2017/18:790) att regeringen i regleringsbrev skärpt uppdraget att korta handläggningstiderna för ledningsärenden. Dessutom ska inom ramen för sitt uppdrag redovisa effekterna av sina insatser. Statsrådet redogjorde för några av de utmaningar myndigheten står inför men även för ett antal åtgärder som man har vidtagit för att korta handläggningstiderna. Exempelvis har sammanställt ett utbildningspaket för handläggare för att få en mer enhetlig nationell handläggning samt tagit fram en e-tjänst som underlättar för sökande att klassificera sina ärenden. utreder vidare möjligheterna att använda andra tekniska lösningar, tillade statsrådet. Utöver personalförstärkningar genomför ytterligare ett antal åtgärder för att få ned handläggningstiderna. Det handlar om att regelbundet bjuda in branschen till dialog och utbildning kring ledningsansökningar och även arbete på väg. Satsningar görs även på utbildning via webbinarium för att nå ut till ett stort antal ledningsägare, ombud och entreprenörer. har även tagit fram en broschyr på området, Ledningsarbete inom det statliga vägområdet – hur du ska förlägga ledningen och bevara vägens skick. Utskottet välkomnar de vidtagna åtgärderna. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att fick ett uppdrag av regeringen att utreda användningen av alternativa anläggningstekniker m.m. i syfte att främja utbyggnad av bredband på landsbygden. Det handlar bl.a. om att ta fram en modell för hur bredband kan anläggas inom statliga vägars vägområde, detta mot bakgrund av de tekniska utmaningar som finns när fiber ska grävas ned i anslutning till vissa typer av vägar utan att fiberdragningen inverkar negativt på vägarnas hållfasthet. Rapporten innehåller en handlingsplan med åtgärder och aktiviteter för att kontinuerligt förbättra möjligheterna att kombinera en fortsatt fiberförläggning i vägområdet med en effektiv förvaltning av vägkapitalet. Vad gäller den fortsatta fiberutbyggnaden i landet och möjligheten att utnyttja kanalisation som är lämplig för ändamålet påminner utskottet om att beslutade om lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät, den s.k. utbyggnadslagen. Utskottet behandlade regeringens proposition 2015/16:73 Billigare utbyggnad av bredbandsnät i betänkandet 2015/16:TU19. Utbyggnadslagen syftar till att sänka kostnaderna för utbyggnaden av både fasta och trådlösa bredbandsnät genom samordning eller möjlighet att få tillträde till någon annans infrastruktur. Det gäller särskilt i de områden där det inte är lönsamt att bygga ut. Enligt PTS bedömning har utbyggnaden av höghastighetsbredband fungerat väl i . Men om en aktör inte får tillträde till infrastruktur och den infrastrukturen inte omfattas av myndighetens reglering kan aktörer som vägrar att samordna sin utbyggnad med andra tvingas till det genom den nya lagen, vilket PTS anser är av särskild betydelse på landsbygden, en bedömning som utskottet delar. PTS Mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2017 (PTS-ER-2018:7) visar att utbyggnaden av mobilt bredband och mobiltelefoni fortsätter men med något lägre intensitet jämfört . Det var framför allt 4G-näten som fortsatte att expandera med ca 1 000 nya sändaretableringar, konstaterar utskottet. Mobilnät som medger /s har företrädesvis byggts ut i norra delen av landet och täckte av landets yta. Detta motsvarar en ökning med . Mobilnät med hög kapacitet, /s, har huvudsakligen byggts ut i den södra delen av landet och täckte av yta. Detta innebär en ökning med . När även yttäckningen från 450 MHz-bandet inkluderas i analysen visar kartläggningen att mobilnät som medger /s täckte av yta .