bet · H601SoU12 · 2019-03-12 00:00:00 — Utskottet noterar i detta sammanhang rapporten bland synskadade från i samarbete med Kantar . Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändringar i LSS och assistansersättningen, samhällsekonomiska konsekvenser av LSS, ersättningssystem för assistans i kommunerna, daglig verksamhet, stöd till föräldrar, kontroller m.m. och insatser för att möjliggöra politiskt engagemang. Jämför reservation 5 (SD), 6 (KD), 7 (SD, KD), 8 (SD), 9 (SD), 10 (SD), 11 (C, L) och 12 (C, L) samt särskilt yttrande 1 (M, KD), 2 (C) och 3 (L). Förändringar i LSS och assistansersättningen I motion 2018/19:1414 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att värna LSS och rätten för den som har personlig assistans att välja utförare av assistansen. I motion 2018/19:1666 av Kopparklint (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att de som har behov av personlig assistans ska kunna behålla den insatsen i både skola och arbete för att bevara den personliga integriteten. I motion 2018/19:2770 av (M) föreslås ett tillkännagivande om utförandet av den personliga assistansen. Motionären anför bl.a. att LSS behöver ses över och att dess grundintention måste återskapas. I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att LSS behöver ses över, utvecklas och moderniseras. I kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 37 föreslås ett likalydande tillkännagivande. I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att de som kommit i kläm mellan olika direktiv och prejudicerande domar ska få sin sak prövad på nytt. Ett likalydande yrkande föreslås i kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 38. I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås vidare ett tillkännagivande om att verka för att regeringen ser över möjligheten att införa ett nytt system där inte alla personer med funktionsnedsättning måste ompröva sin assistansersättning . I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till en översyn av de grundläggande behoven samt att dessa tydliggörs i lag. I kommittémotion 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur personer med behov av avancerad vård i hemmet garanteras assistans. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att avskaffa tvåårsomprövningarna av assistansersättning för personer som har en oförändrad funktionsnedsättning omprövning. I motion 2018/19:2391 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till på hur de problem som uppkommer vid övergång från en ålder till en annan, i samband med LSS-lagstiftningen, ska kunna överbryggas. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 55 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att skyndsamt fastställa en ändamålsenlig utformning av assistansersättningen. I yrkande 60 föreslås ett tillkännagivande om att införa statligt huvudmannaskap för assistansersättningen. I yrkande 62 föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att inkludera utövande av föräldraskap och arbete i de grundläggande behoven. I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt lägga fram förslag om de förtydliganden som behövs för att assistans ska kunna beviljas utifrån behov av hjälp med egenvård eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om tilläggsdirektiv till . Utredningen behöver enligt motionärerna få nya direktiv och mer tid på sig för att kunna ta fram långsiktigt hållbara förslag som moderniserar LSS och återupprättar LSS och personlig assistans till den frihetsreform det var tänkt att vara. I motion 2018/19:2101 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att verka för att rätten till sexuell hälsa ska synliggöras i den framtida LSS-lagstiftningen. För att nå målet om goda levnadsvillkor med allt vad det innebär oavsett var i landet man bor bör lagstiftningen, enligt motionären, synliggöra detta livsområde. I motion 2018/19:2102 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att verka för att boendestöd blir en egen boendeinsats inom ramen för LSS. I motion 2018/19:2132 av (S) föreslås ett tillkännagivande om LSS. Motionären anför bl.a. att regeringen noga bör följa utvecklingen på LSS-området samt verka för att de rättigheter som getts dem med funktionsvariation inte inskränks. I motion 2018/19:2134 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att intentionerna bakom LSS-lagstiftningen ska gälla. I kommittémotion 2018/19:2308 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om stöd till kommunerna att bistå personer som fått avslag på assistansersättning. Motionärerna vill tillföra betydande medel för att ge större utrymme för kommuner att bistå de personer som fått avslag på assistansersättning, men som är i behov av stora insatser. Detta i avvaktan på att ny lagstiftning kommer på plats, vilket är brådskande. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om sondmatning och andning. Motionärerna anför att frågan om att sondmatning och andning måste ses som grundläggande behov och måste få en lösning . Samhällsekonomiska konsekvenser av LSS I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utreda de samhällsekonomiska effekterna av insatserna med LSS och titta på vilka konsekvenserna är för andra stödsystem. I kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 39 föreslås ett likalydande tillkännagivande. Motionärerna anför att assistansen kan ersätta andra insatser med tillhörande kostnader, vilket gör att man inte generellt kan tala om att ett ökat antal timmar inom LSS är kopplat till en kostnadsökning, utan man måste se det ur ett helhetsperspektiv. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 59 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av samhällsekonomiska konsekvenser av beviljande eller nekande av insatser inom LSS. Denna kartläggning bör enligt motionärerna titta på konsekvenserna för andra stödsystem för den enskilde och för dennes anhöriga vid beviljande eller avslag av insatser inom LSS samt hur det för den enskilde och dennes anhöriga påverkar arbetskraftsdeltagandet. Ersättningssystem för assistans i kommunerna I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att se över ersättningssystemet för assistans ute i kommunerna så att det blir lika i hela landet och ligger i nivå med lägstanivå. I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur reglerna för daglig verksamhet kan bli mer flexibla. I kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om ett likvärdigt och utökat anhörigstöd i hela landet. Motionärerna anför bl.a. att föräldrar till barn med funktionsnedsättning kan behöva få avlastning och stöd i bland för att orka med. Den service och det anhörigstöd som ges ska vara lika i hela landet. I yrkande 41 föreslås ett tillkännagivande om att verka för ett införande av en samordnande funktion för familjer med ett eller flera barn med funktionsnedsättning eller särskilda behov. I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 föreslås likalydande tillkännagivanden. I motion 2018/19:1735 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att skärpa kontrollerna i fråga om assistansersättning. Motionären anför att det finns anledning att undersöka huruvida alla utbetalningar från sker på ett korrekt sätt. I motion 2018/19:1951 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att beviljande av medel för personlig assistans bör kunna överklagas till en person med högre omvårdnadskompetens eller medicinsk kompetens. Motionären anför att kompetensen hos dem som beviljar ersättningarna behöver förbättras för att säkra kvaliteten för dem som har rätt till assistansersättning och för att säkra att reformen inte överutnyttjas. I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att underlätta myndighetssamverkan för att upptäcka oseriösa assistansanordnare. Insatser för att möjliggöra politiskt engagemang I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga regelverken så att insatser som färdtjänst, ledsagning och assistans ges för att möjliggöra politiskt engagemang. Gällande rätt och viss rättspraxis Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Personkretsen i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions-hindrade, förkortad LSS, framgår av 1 § och utgörs av tre grupper: personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktions-hinder efter hjärnskada i vuxen ålder orsakad av yttre våld eller kroppslig sjukdom personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och orsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. De tio insatser som enligt 9 § LSS kan beviljas är: rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionshinder biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans, till den del behovet av stöd inte täcks av beviljade assistanstimmar enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken (SFB) korttidsvistelse utanför det egna hemmet korttidstillsyn för skolungdomar utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ung-domar som behöver bo utanför föräldrahemmet bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna daglig verksamhet för personer som saknar förvärvs-arbete och inte utbildar sig. Personer som anges i 1 § har rätt till insatser i form av särskilt stöd och särskild service enligt 9 § 1–9, om de behöver sådan hjälp i sin livsföring och om deras behov inte tillgodoses på annat sätt. Personer som anges i 1 § 1 och 2 har, under samma förutsättningar, även rätt till insatser enligt 9 § 10 (7 § första stycket). Landstingen ansvarar för insatser enligt punkt 1 och kommunerna för insatser enligt punkterna 2–10, allt under förutsättning att något annat inte avtalats (2 §). Verksamheten ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Den ska vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (6 § första stycket). När åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas (6 a §). I 9 a § LSS första stycket anges att med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade (grundläggande behov). I andra stycket anges att den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov även har rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Personlig assistans för andra personliga behov avser även tid under den enskildes dygnsvila när en assistent behöver vara tillgänglig i väntan på att den enskilde behöver hjälp utan att det är fråga om tillsyn (väntetid) tid under den enskildes dygnsvila när en assistent i stället behöver finnas till förfogande på annan plats i väntan på att den enskilde behöver hjälp (beredskap) tid när en assistent behöver vara närvarande i samband med en aktivitet utanför den enskildes hem på grund av att ett hjälpbehov kan förväntas uppstå. Assistansersättningen regleras i 51 kap. SFB. En försäkrad som omfattas av 1 § LSS kan för sin dagliga livsföring få assistansersättning för kostnader för sådan personlig assistans som avses i 9 a § samma lag (51 kap. 2 § första stycket SFB). För rätt till assistansersättning krävs att den försäkrade behöver personlig assistans i genomsnitt för sådana grundläggande behov som avses i 9 a § LSS. Enligt 51 kap. 5 § lämnas assistansersättning inte för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). När behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter (51 kap. 6 § första stycket SFB). Assistansersättning lämnas med ett särskilt angett belopp . Det eller de belopp som assistansersättning lämnas med ska bestämmas som schablonbelopp som beräknas med ledning av de uppskattade kostnaderna för att få assistans (51 kap. 11 § första stycket). Rätten till assistansersättning ska omprövas i den utsträckning som denna rätt har minskat i omfattning på grund av väsentligt ändrade förhållanden som är hänförliga till den försäkrade (51 kap. 12 § SFB). Det följer av 51 kap. 22 § SFB att för den som har beviljats assistansersättning ska den kommun som enligt LSS har ansvar för insatser åt den försäkrade ersätta kostnaderna för de första . Socialtjänstlagen (2001:453) Av 5 kap. 7 § socialtjänstlagen framgår att socialnämnden ska verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. ska även medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Av 5 kap. 8 § framgår att socialnämnden ska göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen för människor med fysiska och psykiska funktionshinder samt i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet på dessa områden. Kommunen ska planera sina insatser för människor med fysiska och psykiska funktionshinder. I planeringen ska kommunen samverka med samt andra samhällsorgan och organisationer. Vidare ska kommunen ingå en överenskommelse med om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning. Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelsen (5 kap 8 a §). I en dom (RÅ 2009 ref. 57) uttalade Regeringsrätten att när det gäller tillämpningsområdet för insatsen personlig assistans har det betonats i lagens förarbeten att det är fråga om hjälp eller stöd av mycket privat karaktär och att insatsen ska vara förbehållen situationer av krävande eller på annat sätt komplicerad natur, i regel av mycket personligt slag. Det torde således inte vara alla praktiska hjälpbehov med t.ex. påklädning eller måltider som har avsetts. Propositionsuttalandena tyder enligt Regeringsrättens mening närmast på att vad lagstiftaren främst åsyftat är sådana hjälpbehov som uppfattas som mycket privata och känsliga för den personliga integriteten och där den funktionshindrade måste anses ha ett särskilt intresse av att kunna bestämma vem som ska ge sådan hjälp och hur den ska ges. Det är inte all hjälp med t.ex. måltider eller påklädning som kan anses vara av detta kvalificerade slag. Detta bör beaktas vid tolkningen av vad som ska anses omfattat av hjälp med de grundläggande behoven enligt 9 a § LSS. I en dom (HFD 2012 ref. 41) uttalade () att insatser som åvilar sjukvårdshuvudmännen ligger utanför socialtjänstlagens (2001:453), förkortad SoL, och därmed LSS tillämpningsområde, låt vara att kommunens yttersta ansvar gör att kommunen undantagsvis kan behöva gripa in i avvaktan på ansvarig huvudmans åtgärder (se t.ex. HFD 2011 not. Detta medför enligt HFD:s mening att behov av sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)[1] principiellt inte kan beaktas vid bedömningen av om rätt föreligger till personlig assistans enligt LSS (jfr även 51 kap. 5 § SFB). Sådana behov kan sålunda inte räknas till de grundläggande behoven. En annan sak är att sjukvårdande insatser i form av s.k. egenvård kan berättiga till personlig assistans för andra personliga behov i de fall där det konstateras att den enskilde redan har rätt till personlig assistans för att tillgodose sina grundläggande behov (jfr SOU 2012:6 s. 124 och 299). Vidare uttalade HFD i en dom (HFD 2015 ref. 46) att ”annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade” måste förstås på det sättet att det uteslutande tar sikte på personer med psykiska funktionshinder. Slutligen uttalade HFD i en dom (HFD 2018 ref. 21) att egenvård som avser något av de grundläggande behov som anges i 9 a § första stycket lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade kan – om den hjälp som behövs är av tillräckligt integritetskänslig karaktär – ge rätt till insatsen personlig assistans och även ligga till grund för prövningen av rätten till assistansersättning. Sondmatning ska betraktas som intag av en måltid och utgör därmed ett grundläggande behov. HFD anförde bl.a. följande (s. 5–7): De grundläggande behoven anges uttömmande i 9 a § första stycket LSS. Dessa är personlig hygien, intagande av måltider, av- och påklädnad, kommunikation med andra och annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade. Sistnämnda behov förutsätter dessutom att den som behöver hjälpen har en psykisk funktionsnedsättning (HFD 2015 ref. 46). Frågan är om sondmatning, dvs. näringstillförsel på artificiell väg, kan anses ingå i begreppet måltid. I förarbetena till lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade har inte preciserats vad som ryms i begreppet måltid. Avgörande bör enligt Högsta förvaltningsdomstolens mening vara att kroppen tillförs den näring som behövs. På vilket vis näringen intas bör inte vara utslagsgivande. Även andra sätt att tillgodose en persons näringsbehov än att föra mat till munnen bör alltså kunna innefattas i begreppet måltid. anser att sondmatning bör likställas med måltid i den mening som avses i 9 a § första stycket LSS. På samma sätt som vid övriga grundläggande behov uppkommer därmed frågan hur det aktuella behovet ska avgränsas. Enligt bör själva näringstillförseln – från påkoppling av sondslang till urkoppling av denna – innefattas i begreppet måltid, medan förberedelser och efterarbete, t.ex. rengöring av sondsprutan, faller utanför. Det sagda innebär att begreppet måltid såvitt avser sondmatning får anses omfatta samtliga moment av näringstillförseln. Huruvida olika moment av sondmatningen är integritetskänsliga eller inte saknar betydelse. Det är däremot en fråga som ska vägas in vid bedömningen av om rätt till assistans föreligger. Näringstillförsel i form av sondmatning ingår således i begreppet måltid och är alltså ett grundläggande behov. I vilken utsträckning hjälp med ett grundläggande behov berättigar till insatsen personlig assistans enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade är en annan fråga. Detta beror på om hjälpen, i sin helhet eller delvis, är av tillräckligt kvalificerat slag, dvs. om den är av tillräckligt privat karaktär. Insatsen personlig assistans är nämligen förbehållen situationer av krävande eller på annat sätt komplicerad natur, i regel av mycket personligt slag (RÅ 2009 ref. 57 och prop. 1992/93:159 s. 64 och 174 f.). Det behöver således inte vara så att all hjälp med ett grundläggande behov är av denna integritetskänsliga karaktär. Bedömningen av om hjälpen – helt, delvis eller inte alls – är av sådan natur att den bör beaktas får avgöras efter en individuell bedömning av förhållandena i det enskilda fallet. Sammanfattningsvis finner att egenvård som avser något av de grundläggande behov som anges i 9 a § första stycket LSS kan beaktas inom ramen för bedömningen av hjälpbehovet. Sondmatning ska betraktas som intag av en måltid och utgör därmed ett grundläggande behov som kan – om den hjälp som erfordras är av tillräckligt integritetskänslig karaktär – ge rätt till insatsen personlig assistans enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. I den utsträckning sondmatningen berättigar till personlig assistans kan den också ligga till grund för prövningen av rätten till assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken. E.K:s sondmatning utgör således ett grundläggande behov. En bedömning av i vilken mån hennes sondmatning berättigar till assistansersättning krävs inte för att avgöra prejudikatfrågan. meddelar därför inte prövningstillstånd i målet i övrigt. Bakgrund och pågående arbete Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv för en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (dir. 2016:40). Utredningen tog namnet Utredningen om en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (S 2016:03, ). överlämnade sitt betänkande Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88) . Utredningen föreslår en ny lag: lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning. Lagen ska även förkortas LSS. Utredningen föreslår att den nya lagen ska träda i kraft . Utredningen föreslår tre nya LSS-insatser: – personligt stöd till barn – personlig service och boendestöd – förebyggande pedagogiskt stöd. Utredningen föreslår bl.a. också att staten ska ha hela ansvaret för insatsen personlig assistans. Samma tre grupper som ingår i LSS s.k. personkrets ska finnas kvar. Personligt stöd i det dagliga livet Utredningens slutsats när det gäller insatsen personlig assistans är att denna insats även fortsättningsvis bör vara ett personligt utformat stöd som utmärks och avgränsas från andra insatser i LSS (s. 365 f.). Det ska ges i olika situationer – både komplicerade sådana av mycket personlig karaktär men också i andra situationer när den enskilde är i behov av stöd. Stödet ska också ges av ett begränsat antal personer. Den som är ska enligt utredningen ha rätt till personlig assistans om han eller hon på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning behöver praktisk hjälp med sin personliga hygien, måltider, klä av och på sig, eller att kommunicera med andra. När det finns möjlighet att välja mellan hjälpmedel eller personlig assistans, genom stöd av en assistent måste den enskilde ha möjlighet att avgöra vilken form av stöd han eller hon vill ha. Tillsyn för medicinsk problematik bör enligt utredningen inte vara ett behov som ger rätt till insatsen personlig assistans, men för den som har rätt till insatsen personlig assistans bör dock sådana åtgärder som hälso- och sjukvårdspersonal bedömer kan utföras som egenvård vara en del av insatsen. Utredningen föreslår att den som har rätt till personlig assistans ska beviljas för andra personliga behov som avser dagligt liv i hemmet, inköp, träning och fritidsaktiviteter i form av en schablon. För behov av ytterligare stöd för specifika aktiviteter ska tid beviljas utöver schablonen . Beredskap ska inte vara en del av den personliga assistansen. Stöd för vad som anges som behov som förutsätter ingående kunskaper om den som får stödet, det s.k. femte grundläggande behovet, ska enligt utredningen inte vara en del av insatsen personlig assistans. Utredningen föreslår att den som är och på grund av stor och varaktig psykisk funktionsnedsättning har behov av personligt stöd av ett begränsat antal personer som har ingående kunskaper om honom eller henne och funktionsnedsättningen ska ha rätt till insatsen förebyggande pedagogiskt stöd. När det gäller personer anser utredningen att nuvarande reglering bör ligga fast. Personligt stöd till barn