bet · H701MJU4 · 2019-10-10 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att dels lägger regeringens skrivelse till handlingarna, dels avslår motioner om bl.a. att lägga ned Klimatklivet. I betänkandet finns en reservation (M, SD, KD) och två särskilda yttranden (C, L). Regeringens skrivelse 2018/19:121 om Klimatklivet. Sex yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Klimatklivet, punkt 1 (M, SD, KD) 1.Hänvisning till pågående arbete (C) 2.Hänvisning till pågående arbete (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:3111 av m.fl. (KD), 2018/19:3112 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:3113 av m.fl. (SD). Reservation (M, SD, KD) lägger skrivelse 2018/19:121 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (S), (L), (SD), (C), (S), (SD), (KD) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2018/19:121 om Klimatklivet. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i sin rapport – stöd till lokala klimatinvesteringar (RiR 2019:1). Tre följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Vid utskottets sammanträde presenterade riksrevisor med medarbetare från innehållet och slutsatserna i rapporten. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten – stöd till lokala klimatinvesteringar (RiR 2019:1). I och med skrivelsen anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena med hänvisning till främst pågående arbete. lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservationen (M, SD, KD). Syftet med granskning har varit att granska om genomförandet av Klimatklivet har varit effektivt och om stödet har bidragit till att uppnå klimatmål på ett kostnadseffektivt sätt. Följande frågor har ingått i granskningen: Har Klimatklivet genomförts på ett effektivt sätt? Bidrar Klimatklivet till att uppnå klimatmålet på ett kostnadseffektivt sätt? Är stödet utformat så att utsläppsminskningarna maximeras, givet Klimatklivets budget? Utgör Klimatklivet tillsammans med övriga styrmedel en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå de svenska klimatmålen? Har återrapporteringen till varit rättvisande? övergripande slutsats är att Klimatklivet i stora delar har genomförts på ett effektivt sätt, men att stödet inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå det svenska klimatmålet till 2030. ser förbättringsmöjligheter vad gäller genomförande, utformning och rapportering av stödet. Enligt bedömning har genomförandet av Klimatklivet fungerat effektivt. Det finns dock vissa brister; t.ex. saknas det en övergripande riskanalys, ansvarsfördelningen av uppgifter mellan myndigheterna är till viss del otydlig och vägledningen till de sökande är otydlig när det gäller vilken typ av uppgifter som behövs. Enligt var uppstartsfasen mycket kort, vilket innebär en risk för felaktiga beslut. Enligt har det funnits viss otydlighet i arbetsfördelningen mellan och länsstyrelserna som medfört dubbelarbete. Mindre än hälften av länsstyrelserna har haft interna riktlinjer för handläggningsprocessen i fråga om klimatklivsärenden. har det saknats en övergripande riskanalys för Klimatklivet som inkluderar t.ex. risk för oegentligheter och sårbarhet vad gäller personella resurser. hade vid granskningstillfället ännu inte fastställt hur uppföljningen av Klimatklivet ska gå till. Enligt är det viktigt att planera för en utvärdering redan vid starten av ett stödsystem för att säkerställa att rätt uppgifter för utvärderingen kan samlas in. De administrativa kostnaderna (exklusive sökandes kostnader) per ärende för Klimatklivet har totalt sett varit på jämförbar nivå med föregångaren Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) men betydligt högre än för andra, smalare investeringsstöd. Den administrativa kostnaden i förhållande till utbetalda bidrag har legat på en normal nivå och väsentligt lägre än Klimp. Enligt framstår Klimatklivet som mycket komplext eftersom stödet har kunnat ges till ett brett spann av åtgärder. Ansökningar har behövt kompletteras i större utsträckning än för andra jämförbara stödsystem. har vissa uppgifter varit obligatoriska att uppge men inte använts. Enligt bedömning är de beräknade utsläppsminskningarna och merkostnaden för åtgärder inom Klimatklivet inte korrekt beräknade. har identifierat ett antal brister som bidrar till att Klimatklivet inte kan sägas generera kostnadseffektiva åtgärder för att uppnå etappmålen under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Enligt beräkningsexempel är marginalkostnaden för utsläppsminskningarna betydligt högre än statistik visar när hänsyn tas till bl.a. samverkan med andra styrmedel och stödets administrationskostnader. Enligt är marginalkostnaderna högre än vad som enligt Miljömålsberedningens analys krävs för att nå klimatmålet till 2030. bedömning är därför att Klimatklivet inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå det svenska klimatmålet till 2030. Att t.ex. höja koldioxidskatten skulle vara mer kostnadseffektivt. Detta kan dock enligt vara svårt att genomföra av andra skäl. rekommenderar därför förändringar av stödsystemet som skulle öka kostnadseffektiviteten. har beviljat stöd till åtgärder utifrån om den s.k. klimatnyttokvoten är över en viss förutbestämd brytpunkt. Åtgärder av olika slag jämförs därmed med varandra utifrån hur mycket utsläppsminskning per investeringskrona som de beräknas generera. Laddstationer och transportåtgärder har tillåtits en lägre brytpunkt eftersom dessa, utöver utsläppsminskningen, också anses bidra till teknikspridning. Bortsett från dessa undantag har stödet varit utformat så att det skulle kunna ge maximal utsläppsminskning per investerad krona, detta under förutsättning att utsläppsminskningen har varit korrekt definierad, realiseras i praktiken och inte skulle ha kommit till stånd utan stödet. bedömer dock att dessa förutsättningar inte alltid uppfyllts. Det finns flera andra klimatekonomiska styrmedel som samverkat med Klimatklivet, exempelvis koldioxidskatten och bonus–malus-systemet. Detta försvårar möjligheten att jämföra Klimatklivets åtgärder med varandra och gör att utsläppsminskningen riskerar att överskattas. Att stödet getts till ett brett spektrum av åtgärder har bidragit till att företagen har haft ett informationsövertag, vilket har gjort det svårt för att bedöma förutsättningarna för en åtgärd när det saknats andra liknande åtgärder att jämföra med. vägledningar för utsläppsberäkningar har baserats på en livscykelanalys, vilket även inkluderar utsläppsminskningar i andra länder. Detta skiljer sig enligt från hur de svenska klimatmålen är avgränsade och från de riktlinjer som använts för beräkning av utsläpp för uppföljning av de svenska klimatmålen. anser att det funnits problem med dubbelräkning i de fall där det behövs en kedja av åtgärder för att åstadkomma en utsläppsminskning. Den samhällsekonomiska kostnaden för utsläppsminskningen från en åtgärd har antagits motsvara investeringskostnaden för åtgärden. Enligt ger detta inte alltid en rättvisande bild. Vissa åtgärder ger både intäkter och driftskostnader som kan kopplas till andra tjänster som åtgärden genererar, utöver själva utsläppsminskningen. Stöd till tank- och laddstationer har getts vid lägre klimatnyttokvot än vad som krävts för att få stöd för andra åtgärder då dessa stationer även ansetts bidra till marknadsintroduktion av teknik. bedömning är att behovet av dessa stationer inte går att mäta i utsläppsminskningar. Stödet borde i stället ges utifrån andra grunder, exempelvis hur de är geografiskt utspridda. har granskat rapporteringskedjan från myndigheterna till . Enligt har rapportering till regeringen varit utförlig men utgått från myndighetens statistik över stödet, vilken inte tagit hänsyn till de brister som uppmärksammats i granskning. bedömer att regeringen har valt att återge en ensidigt positiv bild av det som rapporterat, och att det även saknats en samlad samhällsekonomisk bedömning av stödets effekter. För att förbättra genomförandet, utformningen och rapporteringen av Klimatklivet lämnar följande rekommendationer till regeringen: • För att undvika att felaktiga beslut fattas som riskerar att minska effekten av ett eventuellt nytt stöd bör regeringen säkerställa tillräckliga tidsramar så att myndigheterna kan arbeta fram en fungerande arbetsprocess innan ett komplext system liknande Klimatklivet startar. Arbetsprocesser och system som byggts upp inom Klimatklivet bör tas till vara. • Stöd till klimatinvesteringar bör enbart ges till åtgärder i sektorer där andra styrmedel är svaga så att användningen av dubbla styrmedel kan minska i enlighet med intentioner. • Ge stöd utifrån det marknadsmisslyckande som ska avhjälpas. Exempelvis bör stöd till tank- och laddstationer inte primärt ses som ett klimatinvesteringsstöd utan snarare som ett stöd för spridning av tank- och laddstationer i syfte att bygga upp ett nätverk av stationer. • Stöd till klimatinvesteringar bör fördelas utifrån bedömningskriteriet största möjliga minskning av växthusgasutsläpp per bidragskrona. • En utvärderingsplan bör tas fram vid start av ett eventuellt nytt klimatinvesteringsstöd för att säkerställa att rätt uppgifter kan samlas in från början. • Stöd till klimatinvesteringar bör vara enkelt utformat och innehålla minsta möjliga administration. Endast information som används vid bedömning av åtgärder bör begäras in. • Säkerställ att rapporteringen till , om Klimatklivet och eventuella framtida stöd, är rättvisande och även innefattar de samlade samhällsekonomiska effekterna. lämnar även några rekommendationer riktade till . Regeringen uppger i skrivelsen att den välkomnar granskning. Regeringen anger vidare att dess mål är att ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Enligt det klimatpolitiska ramverket ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att lyckas med detta måste kostnadseffektiva investeringar göras i olika typer av lösningar som kan leda till kraftfulla utsläppsminskningar i alla samhällssektorer. Enligt regeringen har Klimatklivet varit en av dess viktigaste åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen anför vidare att klimatlagen (2017:720), som trädde i kraft , innebär att det numera finns ett tydligt krav på regeringen att genom klimatredovisningar och klimathandlingsplaner presentera en bedömning av hur klimatpolitiken påverkar möjligheterna att nå de nationella och globala klimatmålen. På detta sätt menar regeringen att kravet på redovisning och möjligheten att granska klimatpolitiken har stärkts. Regeringen anser att Klimatklivet ska vara ett så effektivt styrmedel som möjligt och bidra till varaktiga utsläppsminskningar av växthusgaser. har därför haft som återrapporteringskrav att redovisa hur stödet har fördelats och hur arbetet med uppföljning och utvärdering av investeringsprojekten fortskrider. Vidare ska , om det är relevant, ge förslag på ändringar för att öka stödets samhällsekonomiska effektivitet. Enligt en utvärdering som lät genomföra 2017 ligger Klimatklivets roll i att det kan fylla i de luckor som finns i den generella klimatpolitiken som koldioxidskatten. Åtgärderna som genomförs underlättar en omvandling av t.ex. transporter och uppvärmningssystem till mer koldioxidsnåla alternativ och kan bidra till att effektiva klimatinvesteringar tidigareläggs. visar utvärderingen att det finns utrymme för förbättringar. Regeringen framhåller att den utifrån erfarenheter och utvärderingar av Klimatklivet tidigare gjort ändringar i den förordning som reglerar investeringsstödet. Parallellt har , länsstyrelserna och också utvecklat sitt arbetssätt. Regeringen anför vidare att den budget som beslutat om medförde att det tills vidare inte gick att fatta beslut om nya stöd inom ramen för Klimatklivet. Regeringen har därefter i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) föreslagit en förstärkning av anslaget 1:16 Klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för att det återigen ska vara möjligt att ge stöd via Klimatklivet. Regeringen anför slutligen att den har påbörjat ett arbete med att utveckla och effektivisera Klimatklivet. Detta arbete görs i enlighet med det s.k. januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . är ett viktigt underlag för detta arbete. Regeringen anser att är slutbehandlad genom skrivelsen. Enligt kommittémotion 2018/19:3111 av m.fl. (KD) bör Klimatklivet avvecklas i sin nuvarande form till förmån för mer kostnadseffektiva klimatpolitiska åtgärder. Motionärerna anför att det är viktigt att klimatåtgärder är kostnadseffektiva och komplementära i förhållande till andra aktörers ansvarsområden. Det finns ett stort behov av en offensiv och kostnadseffektiv klimatpolitik. Inte minst behöver vi i fokusera på biobränsle, klimatneutralt flyg och elektrifiering av transportsektorn. I kommittémotion 2018/19:3112 yrkande 4 föreslår m.fl. (M) att Klimatklivet ska läggas ned. Motionärerna pekar på att riktat kritik mot Klimatklivet på flera punkter. Till exempel är utsläppsminskningarna felaktigt beräknade, Klimatklivet genererar inte kostnadseffektiva åtgärder, marginalkostnaden är högre än vad som enligt Miljömålsberedningens analys krävs för att nå klimatmålet till 2030 och de administrativa kostnaderna är betydligt högre än för andra, mer fokuserade investeringsstöd. Klimatklivet är dyrt, ineffektivt och otillräckligt. Det bör noteras att de svenska utsläppen vände upp under den förra mandatperioden och ökade 2018. Ska vi vända denna utveckling krävs det enligt motionärerna en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och kraftfull klimatpolitik. Klimatklivet är inte ett exempel på detta och bör därför läggas ned. I yrkande 1 i samma motion framförs att regeringen ska vidta åtgärder för att samtliga klimatåtgärder ska klimatnyttoberäknas. Motionärerna anför att effekterna av de åtgärder som genomförs inte kan utgå från felaktiga beräkningar om vi ska klara klimatutmaningen. I yrkande 2 framhåller motionärerna vikten av att sträva efter att samtliga klimatåtgärder åstadkommer största möjliga klimatnytta per investerad krona. Enligt motionärerna bör särskilt fokus läggas på att ta till vara konstaterande om bristande kostnadseffektivitet. Regeringen måste sträva efter att samtliga klimatåtgärder ska åstadkomma största möjliga klimatnytta per investerad krona. Vidare framhålls i yrkande 3 behovet av att vidta åtgärder för att säkerställa att rapporteringen till är heltäckande. Motionärerna anför att bedömer att regeringen har valt att återge en ensidigt positiv bild av det som rapporterat, och att det även saknats en samlad samhällsekonomisk bedömning av stödets effekter. Även i kommittémotion 2018/19:3113 av m.fl. (SD) föreslås att Klimatklivet ska läggas ned. Motionärerna anför att behovet av att bekämpa riskerna för global uppvärmning är en av vår tids utmaningar. Utan kostnadseffektiva åtgärder och bidrag till teknisk utveckling finns det dock ytterst små möjligheter för att bidra till att fler länder minskar sina utsläpp i när utsläppen i stället kraftigt ökar. Enligt motionärerna har forskning på ny miljöteknik, särskilt inom kärnkraftsområdet, kombinerat med internationella investeringar högst effektivitet sett till minskade utsläpp av växthusgaser per spenderad krona. beslutade om ett nytt klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). omfattar bl.a. en klimatlag, ett långsiktigt klimatmål och etappmål för att minska inhemska växthusgaser. Det långsiktiga klimatmålet är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. beslutade i samband med ramverket även om en ny precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Till miljökvalitetsmålet hör fem etappmål, varav de fyra sistnämnda beslutades av 2017. Etappmålet innebär att utsläppen av växthusgaser i , från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, ska minska till 2020 jämfört med . ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation), dvs. växthusgasutsläppen utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, EU ETS) ska minska med jämfört med . I klimatlagen (2017:720) som trädde i kraft finns bl.a. krav på att regeringen ska lämna en klimatredovisning till i budgetpropositionen. • en redovisning av utsläppsutvecklingen • en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen • en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Regeringen införde 2015 Klimatklivet i statens budget. Satsningen syftar till att stödja klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Stödet har tidigare förstärkts och förlängts. Klimatklivet ligger under anslaget 1:16 Klimatinvesteringar, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) anges att anslaget får användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får bl.a. användas för statsbidrag för detta. Närmare bestämmelser om stöd inom Klimatklivet finns i förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar (klimatklivsförordningen). Enligt denna förordning får stöd ges i form av bidrag i syfte att varaktigt minska utsläppen av växthusgaser. Stöd får endast ges till åtgärder som bidrar till att uppfylla strategier, planer eller program för klimat och energi i det eller de län eller i den eller de kommuner där åtgärden är avsedd att genomföras, och som bidrar till att öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och dess etappmål. Stöd ska i första hand ges till den eller de åtgärder som vid varje prövningstillfälle bedöms ge den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. Om minskningen av utsläpp av växthusgaser är likvärdig för flera ansökningar, ska hänsyn också tas till åtgärdernas möjlighet att bidra till spridning av teknik och till marknadsintroduktion samt till åtgärdernas effekter på andra miljökvalitetsmål, hälsa och sysselsättning (1, 3 och 4 §§). infördes även ladda-hemma-stödet som en del av Klimatklivet. Stödet regleras närmare genom förordningen (2017:1318) om bidrag till privatpersoner för installation av laddningspunkt till elfordon. Enligt 1 § får ge bidrag för installationer av laddningspunkter till elfordon för att bidra till omställningen till hållbara transporter i . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) anförde regeringen bl.a. följande om Klimatklivet: För att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser krävs investeringar och insatser i samhällets alla sektorer. Klimatklivet är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja minskade utsläpp och klimatomställning i hela landet. Ett strategiskt klimat- och energiarbete på lokal och regional nivå är centralt, men behöver mer kraft för genomförande. Klimatklivet påskyndar investeringar för omställning till . Genom att regeringens satsning matchas med medfinansiering från företag, kommuner, landsting och bostadsrättsföreningar, så har Klimatklivet möjliggjort klimatinvesteringar i för uppskattningsvis 4–. Regeringen bedömer att de satsningar som investeringsstödet Klimatklivet har gått till har stora förutsättningar att bidra till god miljö- och samhällsnytta framöver. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) redovisade regeringen att till hade beviljat stöd till 2 317 ansökningar, sammanlagt ca , inom Klimatklivet. Åtgärderna beräknas enligt regeringen minska utsläppen med koldioxidekvivalenter . Stödet utgör i genomsnitt av investeringskostnaderna, och Klimatklivet har möjliggjort klimatinvesteringar om totalt ca . Regeringen lyfte i propositionen fram att Klimatklivet innebär att investeringsstöd ges till de åtgärder som ger störst minskning av växthusgasutsläppen i förhållande till investeringskostnaden. Klimatklivet ger bl.a. investeringsstöd till laddinfrastruktur. och t.o.m. beviljades ca 15 600 nya laddpunkter för elbilar stöd. Andra åtgärder i transportsektorn är tankstationer för biodrivmedel och utökad biogasproduktion. I klimatredovisningen till budgetpropositionen bedömer regeringen att de större styrmedelsförändringar i transportsektorn som beslutades (dvs. bonus–malus, bränslebytet och förstärkning av Klimatklivet) sammantaget kommer att kunna minska utsläppen med upp till 4–2030 jämfört med referensscenariot som omfattar styrmedel som var beslutade t.o.m. . I budgetpropositionen föreslog regeringen att skulle anvisa till anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Regeringen föreslog vidare att skulle bemyndiga regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2030. beslutade därefter att, i enlighet med miljö- och jordbruksutskottets förslag, anvisa mindre till anslaget jämfört med regeringens förslag. beslutade vidare att inte ge regeringen något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden för anslaget (bet. 2018/19:MJU1, prot. 2018/19:32, rskr. 2018/19:98). I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) föreslog regeringen att anslaget 1:16 Klimatinvesteringar skulle ökas med . Regeringen bedömde att effektiva investeringar måste göras i olika typer av lösningar som kan leda till kraftfulla utsläppsminskningar inom alla samhällssektorer för att de klimatmål som ingår i det klimatpolitiska ramverket som har beslutat om ska nås. Enligt regeringen är Klimatklivet en viktig insats för att minska utsläppen i hela landet. Satsningar behövs därför fortfarande. Regeringen anförde vidare att den, mot bakgrund av utvärderingar som har genomförts, avser att vidta åtgärder för att utveckla och effektivisera Klimatklivet. Miljö- och jordbruksutskottet yttrade sig till finansutskottet över vårändringsbudgeten och anförde då bl.a. följande (yttr. 2018/19:MJU6y): Utskottet välkomnar regeringens avsikt att vidta åtgärder för att utveckla och effektivisera Klimatklivet. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till ökning av anslaget med , varav avser finansiering av redan ingångna avtal. röstade ja till regeringens förslag i vårändringsbudgeten om ändrade inkomster och utgifter samt ändrad användning av anslag (bet. 2018/19:FiU21, prot. 2018/19:107, rskr. 2018/19:288). Enligt regleringsbrev för ska verket samlat redovisa medelsanvändningen för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Redovisningen ska bl.a. inkludera beslutade investeringar och förväntade resultat.