bet · H601KU21 · 2019-02-27 00:00:00 — betänkande 2018/19:KU21 Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. När det gäller behandlingen av riksdagsskrivelser inom område redovisas sex tillkännagivanden som slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om lotteriverksamhet som bedrivs av partier och information till enskilda (bet. 2017/18:KU19 punkt 6, rskr. 201//18:153) noterar utskottet följande. Regeringen redovisade tillkännagivandet som slutbehandlat i propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220). I propositionen anfördes att Lotteriinspektionen redan ställer sådana krav i sina tillståndsbeslut för lotterier, inte bara avseende partipolitisk verksamhet utan i fråga om allmännyttig verksamhet över huvud taget. Regeringen bedömde att spelmyndigheten kommer att kunna besluta om motsvarande villkor även inom ramen för den nu föreslagna regleringen, vilken i förhållande till nu gällande regler närmast förutsätter en ökad transparens, bl.a. i fråga om de allmännyttiga ändamål som ska kunna ligga till grund för en licens av nu aktuellt slag. I den nu aktuella redogörelsen vidhåller regeringen bedömningen i propositionen, och tillkännagivandet redovisas således som slutbehandlat. Utskottet noterar att tillkännagivandet inbegrep att frågan skulle inkluderas i den nya lotterilagstiftningen. På de grunder regeringen anför anser utskottet att tillkännagivandet kan ses som slutbehandlat; utskottet tar inte ställning till om tillkännagivandet är tillgodosett. Om det framöver visar sig att den typ av information som tas upp i tillkännagivandet inte ges till enskilda på det sätt som regeringen har redovisat kan dock frågan komma att väckas på nytt i . När det gäller övriga fem tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade gör utskottet ingen annan bedömning än regeringen. konstaterar som det gjort att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats. gör bl.a. mot bakgrund av yttranden från andra utskott vissa överväganden om hanteringen av tillkännagivanden. ser positivt på att regeringen i de fall ett tillkännagivande innehåller flera delmoment synes ha tagit detta i beaktande i sin redogörelse och förutsätter att regeringen även i fortsättningen redovisar behandlingen av samtliga delar som ingår i ett tillkännagivande. Regeringen synes även ha beaktat utskottets klargörande från föregående år om att tillkännagivanden endast bör redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som är direkt knuten till tillkännagivandet. förutsätter att regeringen även framöver redovisar vidtagna åtgärder i sitt sakliga sammanhang. Det är som beslutar om statens budget och anslagen får inte användas på annat sätt än har bestämt. Utskottet vill framhålla att riksdagsskrivelser som rör budgetbeslut inte per automatik kan avskrivas med regleringsbreven . En bedömning behöver göras i varje enskilt fall. Inte förrän alla delar av budgetbeslutet är genomförda kan riksdagsskrivelsen ses som slutbehandlad. Av regeringens redogörelse bör då också framgå vad som ligger till grund för att riksdagsskrivelsen anses slutbehandlad. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (M, SD, KD). Skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . Redogörelse /19:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll .................................. skrivelser till regeringen............................................................ skrivelser till riksdagsstyrelsen ............................................... skrivelser till regeringen, punkt 1 (M, SD, KD) ...................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Skrivelse 2018/19:75................................................................................. Redogörelse /19:RS4......................................................................... yttrande 2018/19:SkU4y ..................................................... yttrande 2018/19:JuU2y .................................................... yttrande 2018/19:CU1y ........................................................ yttrande 2018/19:UU3y .................................................... yttrande 2018/19:FöU4y ................................................. yttrande 2018/19:SfU3y.................................... yttrande 2018/19:KrU2y .................................................... yttrande 2018/19:TU2y....................................................... Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2018/19:MJU5y ............................ yttrande 2018/19:NU3y................................................... Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2018........................ Tabell 2 Antal ännu ej slutbehandlade riksdagsskrivelser från olika Tabell 3 Antal redovisade samt antal och andel ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /92–2018/19 ....... Tabell 4 Antal och andel slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2018/19 .................... Tabell 5 Sista vidtagna åtgärd från regeringen m.fl. som lett till slutbehandling av tillkännagivandena, 1995/96–2018/19, andelar uttryckt i procent........................................................................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagens skrivelser till regeringen lägger skrivelse 2018/19:75 till handlingarna. 2.Riksdagens skrivelser till riksdagsstyrelsen lägger redogörelse /19:RS4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), Per- (S), (C), (V), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (M). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder överlämnades till . Riksdagsstyrelsens redogörelse /19:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades till . Kammaren beslutade respektive att hänvisa regeringens skrivelse respektive riksdagsstyrelsens redogörelse till för beredning. Motionstiderna för skrivelsen respektive redogörelsen löpte ut respektive den 13 mars 2019.Det har inte väckts några följdmotioner med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Enligt 9 kap. 8 § riksdagsordningen (RO) ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats för . Riksdagsstyrelsen ska enligt tilläggsbestämmelse 9.17.3 i RO i en redogörelse redovisa vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. I redogörelse /19:RS4 redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till Redogörelsen omfattar huvudsakligen beslut av riksdagsstyrelsen Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför det särskilda yttrandet (M, SD, KD). I skrivelsens avsnitt 5 (s. 356 f.) redovisas uppgifter om regelbeståndet. Antalet gällande grundförfattningar per var 4 266. Av dessa var 1 486 lagar. Motsvarande siffror per var 4 218, varav 1 462 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i () var 2 122, jämfört med 1 347 , 1 376 , 1 074 och 1 589 . Av de författningar som kungjordes 2018 var 210 grundförfattningar (75 lagar och 135 förordningar m.m.). Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 7 900, vilket innebär ett ökat antal regelrubriker jämfört med . Uppgifterna i myndigheternas regelförteckningar är emellertid något osäkra. 2009/10:KU21 s. 23) redovisar vissa uppgifter från regeringens skrivelse om antalet kungjorda författningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts (nedan EU-grundförfattningar). genomfördes EU-direktiv i 63 ändringsförfattningar (39 lagar och 24 förordningar) och 27 nya grundförfattningar (17 lagar och 10 förordningar). Av tabell 1 nedan framgår att EU-direktiv genomfördes i en knapp femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar –2018. gäller att drygt en fjärdedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförande av EU-direktiv. Andelen kungjorda grundförfattningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. 2018/19:KU21UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2018 (varav lagar) (varav lagar) (varav lagar) 136 (37) 13 (8) 129 (27) 135 (41) 25 (11) 136 (38) 37 (15) 162 (42) 32 (14) 178 (59) 85 (33) 347 (28) 76 (12) 160 (49) 48 (20) 207 (52) 189 (65) 173 (32) 28 (14) 118 (28) 126 (36) 126 (50) 149 (39) 1 (0) 185 (50) 35 (17) 127 (32) 210 (75) 27 (17) 2 993 (780) 543 (203) Källa: kanslis genomgång av skrivelse 75 åren 2001/02–2018/19. Användbara data finns endast tillgängliga . När det gäller ändringsförfattningarna, som inte redovisas i tabellen, kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar –2018 i genomsnitt ligger något över 1 250. Den högsta noteringen infaller 2018 (1 912 kungjorda ändringsförfattningar) och den lägsta 2012 (883 kungjorda ändringsförfattningar). Andelen ändringsförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförts uppgår –2018 till strax med stora årliga variationer; t.ex. var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar 2009 och 2010. var andelen (63 av 1 912 ändringsförfattningar). Regeringens redovisning är knuten till de skrivelser där meddelar regeringen sina beslut. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. I skrivelsens avsnitt 3 (s. 317 f.) finns ett kronologiskt register över de riksdagsskrivelser som redovisas. I skrivelsen redovisas totalt 626 riksdagsskrivelser. I följande tabell redovisas hur många riksdagsskrivelser som redovisas som ej slutbehandlade i skrivelse 2018/19:75. Tabell 2 Antal ännu ej slutbehandlade riksdagsskrivelser från olika riksmöten Källa: Kronologiskt register i skrivelse 2018/19:5 s. 317 f. När det gäller det pågående /19 omfattar redovisningen i skrivelsen riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen fram till . Från den perioden kvarstår 13 riksdagsskrivelser som ej slutbehandlade. I skrivelsen (skr. 2018/19:75 s. 4) framhåller regeringen att färre åtgärder har kunnat redovisas för med hänsyn till att regeringen var en övergångsregering. I skrivelsen redovisas 66 riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från från riksmötena /12–2018/19. Av dessa redovisas 40 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 26 som ej slutbehandlade. I de fall beslut har avsett nya lagar eller lagändringar visar en genomgång att de SFS-nummer som anges i skrivelsen är korrekta. När det gäller beslut om anslag m.m. inom utgiftsområde 1 (bet. 2018/19:KU1) har alla fyra riksdagsskrivelser till regeringen slutbehandlats genom att regleringsbrev beslutats (Statsrådsberedningen, , och ). har även beslutat om beställningsbemyndiganden när det gäller anslagen om stöd till politiska partier och mediestöd. Utskottet har även gått igenom regleringsbreven och gjort följande iakttagelser. När det gäller anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati redovisar regeringen riksdagsskrivelsen som slutbehandlad med regleringsbrevet . Ett anslagsvillkor genomfördes dock först med en ändring i regleringsbrevet från . Även i fråga om anslaget 5:1 m.m. redovisar regeringen riksdagsskrivelsen som slutbehandlad med regleringsbrevet . Anslagsvillkoret om att minskningen av medel för miljötillsyn inte ska avse den miljötillsyn länsstyrelserna bedriver gentemot näringsidkare återges inte i regleringsbrev. Nedan redovisas de totalt 38 riksdagsskrivelser som avser tillkännagivanden. Först redovisas de 6 tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade, och därefter de 32 tillkännagivanden som redovisas som ej slutbehandlade. Slutbehandlade tillkännagivanden inom område I fråga om tillkännagivandet om fortsatt behandling av fyra huvudförslag (bet. 2014/15:KU12 punkt 7, rskr. 2014/15:195) anges att tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179 s. 72). När det gäller tillkännagivandet om skadestånd vid överträdelse av regeringsformen (bet. 2015/16:KU15 punkt 15, rskr. 2015/16:192) anges att regeringen beslutade att en parlamentarisk kommitté ska ges i uppdrag att analysera och överväga den fråga som tillkännagivandet avser. Kommittén har påbörjat arbetet och ska redovisa sitt uppdrag . I fråga om tillkännagivandet om sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur (bet. 2016/17:KU15 punkt 3, rskr. 2016/17:243) anges att i sitt betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) föreslog att det ska införas en sekretessbrytande bestämmelse så att hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom får lämna uppgifter om djurskyddsproblem vidare till den berörda djurskyddskontrollmyndigheten. Regeringen beslutade en proposition om en ny djurskyddslag (prop. 2017/18:147). I propositionen föreslog regeringen också att det förs in bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som möjliggör för personal inom hälso- och sjukvården, samt verksamheter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till funktionshindrade att lämna sådana uppgifter om ett djur till djurskyddskontrollmyndigheterna eller som är nödvändiga för ett ingripande från myndigheternas sida. Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen. När det gäller tillkännagivandet om en nationell rättigheter (bet. 2017/18:KU6 punkt 2, rskr. 2017/18:98) anges att som redogjordes för i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 1 avsnitt 8.13.2) beslutade om ett uppdrag att utreda frågan om att inrätta en nationell rättigheter (Ku2017/02610/DISK). Regeringen bedömde i propositionen därmed tillkännagivande som slutbehandlat. I fråga om tillkännagivandet om lotteriverksamhet som bedrivs av partier och information till enskilda (bet. 2017/18:KU19 punkt 6, rskr. 2017/18:153) anges att regeringen beslutade propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220). I propositionen redovisar regeringen tillkännagivandet som slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om flaggdag med anledning av demokratins genombrott (bet. 2017/18:KU28 punkt 5, rskr. 2017/18:337) anges att regeringen utfärdade förordningar om ändringar av förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar som innebär att blev allmän flaggdag . Ej slutbehandlade tillkännagivanden inom område I fråga om tillkännagivandet om evenemangslista (bet. 2011/12:KU16 punkt 1, rskr. 2011/12:224) anges att regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas. Uppdraget redovisades och har remissbehandlats. Under regeringens beredning av ärendet gjordes ett andra tillkännagivande av i vilket regeringen uppmanades beakta vissa synpunkter på listans utformning (bet. 2013/14:KU28 punkt 1, rskr. 2013/14:230). Med anledning av det andra tillkännagivandet gav regeringen ett nytt uppdrag till myndigheten om att ta fram ett förslag till evenemangslista med bl.a. villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare föreslagits. Uppdraget redovisades till . Myndighetens nya förslag har remitterats och bereds inom . I fråga om tillkännagivandet om en helhetslösning av regionfrågan (bet. 2013/14:KU30 punkt 4, rskr. 2013/14:158) anges att i sitt slutbetänkande Myndighetsgemensam indelning (SOU 2018:10) bl.a. föreslog att tio utpekade myndigheter ska ha en gemensam regional indelning. Betänkandet har remitterats och ärendet bereds inom . beslutade regeringen propositionen Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar (prop. 2017/18:206) med förslag om att landstingen i , , , , , och ska ta över det regionala utvecklingsansvaret i respektive län och att lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar ska ändras så att lagen omfattar samtliga län. Regeringen anförde i propositionen bl.a. att ansökningarna från berörda landsting ansågs utgöra såväl lokala som regionala initiativ och att man genom förslaget uppnår en enhetlig organisation för det regionala utvecklingsansvaret. Mot denna bakgrund ansåg regeringen att tillkännagivandet var behandlat i den del som avser hur det regionala utvecklingsansvaret ska utformas. Lagändringen trädde i kraft . Regeringen avser i enlighet med vad som anförs i propositionen att återkomma till i fråga om övriga delar av tillkännagivandet. När det gäller tillkännagivandet om utredning i fråga om utlämnande av allmänna handlingar (bet. 2014/15:KU11 punkt 1, rskr. 2014/15:127) anges att en utredare fick i uppdrag att kartlägga och vid behov föreslå åtgärder i fråga om förekomsten hos myndigheterna av frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ju 2016:C). Utredaren redovisade sitt arbete i promemorian Frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ds 2017:37) . Promemorian har remissbehandlats. Arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss. I fråga om tillkännagivandet om antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde (bet. 2014/15:KU16 punkt 1, 2014/15:156) anges att flera satsningar mot antiziganism och för romsk inkludering pågår, bl.a. inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56) och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (se prop. 2018/19:1 utg.omr. avsnitt 9.4 samt utg.omr. 13 avsnitt 4.4.2). Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. När det gäller tillkännagivandet om försöksverksamhet med sam- distribution av tidningar och post (bet. 2014/15:KU12 punkt 4, rskr. 2014/15:195) anges att regeringen gav i uppdrag åt att kartlägga förutsättningarna inom det postala regelverket för att genomföra försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar på sådant sätt som förordat (N2015/088977/ITP). redovisade att marknaden utvecklats så att samdistribution av post och tidningar på marknadsmässiga grunder sker på fler orter och att myndigheten inte har några verksamma rättsmedel att genomföra försöksverksamhet på sådant sätt som förordat (N2016/02494/D). Utredningen om en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (N 2015:06), som bl.a. har haft till uppgift att utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens, lämnade 2016 delbetänkandet Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27) och slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). Utredningens förslag låg till grund för regeringens beslut om förordningen om ändring i postförordningen (2010:1049) (SFS 918), som innebär att den samhällsomfattande posttjänstens befordringskrav för brev med normalporto ändras från övernattbefordran till Förslaget låg även till grund för propositionen Ändringar i postlagen (prop. 2017/18:41) som regeringen beslutade Övergången till tvådagarsbefordran kan underlätta samdistribution av post och tidningar. Regeringen ansåg i och med dessa åtgärder att tillkännagivandet var slutbehandlat, vilket redovisades i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). Under utskottsbehandlingen av propositionen anförde näringsutskottet, som även beslutat att ge tillfälle att yttra sig, följande (bet. 2017/18:NU19 s. 118, rskr. 2017/18:360). Utskottet konstaterar att i fråga om tillkännagivandet om nya och mer omfattande försök med samdistribution inte delar regeringens anser att regeringens åtgärder skulle ha kunnat vara mer vittgående och menar att regeringen mycket väl hade kunnat överväga olika alternativa vägar framåt för att inleda försöksverksamhet med samdistribution, däribland att använda sin roll som ägare i . anser därför att regeringen bör undersöka alternativa vägar och därefter redovisa ytterligare åtgärder i fråga om samdistribution. Utskottet gör inte någon egen bedömning av dessa tillkännagivanden men förutsätter att regeringen, i enlighet med det som tidigare uttalat i samband med behandlingen av regeringens skrivelse 2016/17:75, återkommer till med den redovisning som efterfrågar. Ärendet bereds vidare. I fråga om tillkännagivandet om ansvar för skolhuvudmän m.fl. (bet. 2015/16:KU4 punkt 4, rskr. 2015/16:137) anges att () har deltagit i projekt som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. översatte stödmaterialet till svenska och det pilottestades av ett antal lärare. gav regeringen i uppdrag att utreda vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen skulle vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmännen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som och polisen i dessa frågor. skulle också förstärka de insatser som görs för att stödja lärare när det gäller att bemöta olika former av intolerans och extremism (U2018/00162/GV och U2018/00209/GV). Uppdraget redovisades slutligt . Regeringen redovisade i skrivelse 2017/18:75 att punkten är slutbehandlad. har ansett att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (bet. 2017/18:KU21). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 91) att punkten åter är öppen. När det gäller tillkännagivandet om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna (bet. 2015/16:KU4 punkt 5, rskr. 2015/16:137) anges att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit i fråga om myndighetens bidragshantering mot bakgrund av de förslag som Statskontoret redovisat i rapport 2017:13 Myndighetsanalys av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (U2017/03808/UF). MUCF konstaterar att många av de åtgärder som Statskontoret har föreslagit redan var påbörjade eller genomförda när rapporten kom eller har effektiviserats. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. I betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i .