bet · H601TU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen dels om behovet av en generell översyn av förarutbildningen dels om att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. Därmed tillstyrker utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. Utskottet föreslår att avslår övriga yrkanden i motioner om bl.a. trafiksäkerhetsarbetet, insatser mot alkohol vid bilkörning, vinterdäck, hastighetsbegränsningar, medicinska aspekter och . Motions-yrkandena avstyrks främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. Utskottet framhåller att det ser positivt på hur trafiksäkerhetsarbetet utvecklas och välkomnar nystarten för nollvisionen. Utskottet lyfter bl.a. fram att det är positivt med ett ökat fokus på olika grupper av oskyddade trafikanter och betonar särskilt vikten av att barn fortsätter att prioriteras inom trafiksäkerhetsarbetet och betonar att åtgärderna mot alkohol i trafiken behöver bli effektivare. I betänkandet finns 28 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (V). Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa frågor om vägars utformning Insatser mot alkohol vid bilkörning Vissa frågor om vinterdäck Vinterdäck på tunga fordon Uppvisande av giltigt körkort 1.Trafiksäkerhetsarbetet, punkt 1 (SD) 2.Vissa frågor om vägars utformning, punkt 2 (M) 3.Vissa frågor om vägars utformning, punkt 2 (SD) 4.Vissa frågor om vägars utformning, punkt 2 (C) 5.Vissa frågor om vägars utformning, punkt 2 (KD) 6.Trafikkorsningar, punkt 3 (SD) 7.Insatser mot alkohol vid bilkörning, punkt 4 (SD) 8.Insatser mot alkohol vid bilkörning, punkt 4 (KD) 9.Vissa frågor om vinterdäck, punkt 5 (M) 10.Vissa frågor om vinterdäck, punkt 5 (C) 11.Vinterdäck på tunga fordon, punkt 6 (SD) 12.Vinterdäck på tunga fordon, punkt 6 (KD) 13.Hastighetsbegränsningar, punkt 7 (SD) 14.Hastighetsbegränsningar, punkt 7 – motiveringen (V) 15.Trafiksäkerhet vid vägarbeten, punkt 8 (SD) 16.Trafik- och hastighetsövervakning, punkt 9 (M) 17.Trafik- och hastighetsövervakning, punkt 9 (SD) 18.Förarutbildningen, punkt 10 (SD) 19.Förarutbildningen, punkt 10 (KD) 20.Fördjupad översyn av förarutbildningen, punkt 11 (S, V, MP) 21.Körkortsutbildningen för motorcyklister, punkt 13 (M) 22.Körkortsutbildningen för motorcyklister, punkt 13 (SD) 23.Uppvisande av giltigt körkort, punkt 15 (M) 24.Uppvisande av giltigt körkort, punkt 15 (SD) 25.Medicinska aspekter, punkt 16 (SD) 26.Medicinska aspekter, punkt 16 (C, L) 27.Bälten och bilbarnstolar, punkt 18 (SD) 28.Tidsomställning, punkt 21 (C) Fördjupad översyn av förarutbildningen, punkt 11 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:139 av (KD), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34 och 39, 2018/19:1635 av (M), 2018/19:2686 av (S) och 2018/19:2730 av (MP) yrkandena 6 och 7. Reservation 1 (SD) Vissa frågor om vägars utformning 2018/19:6 av (KD), 2018/19:736 av m.fl. (SD), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 30, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 31. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (KD) 2018/19:201 av (SD), 2018/19:444 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:989 av (M), 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkande 4 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 37. Reservation 6 (SD) Insatser mot alkohol vid bilkörning 2018/19:283 av (SD) yrkande 3, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 12, 15 och 41. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (KD) Vissa frågor om vinterdäck 2018/19:591 av (M), 2018/19:1415 av (M), 2018/19:1563 av (M), 2018/19:2248 av Per Lodenius (C), 2018/19:2774 av (M) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Vinterdäck på tunga fordon 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 41, 2018/19:2512 av (C) och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD) 2018/19:283 av (SD) yrkande 4, 2018/19:578 av (SD), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 29 och 38, 2018/19:1165 av (S), 2018/19:1411 av (M), 2018/19:1447 av (M), 2018/19:2730 av (MP) yrkande 3 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 30. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) – motiveringen 2018/19:301 av (SD), 2018/19:415 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2018/19:1317 av m.fl. (S), 2018/19:1598 av Kadir Kasirga (S), 2018/19:1853 av (M) och 2018/19:2109 av (S). Reservation 15 (SD) 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2018/19:2730 av (MP) yrkandena 9–12, 2018/19:2746 av m.fl. (MP) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) 2018/19:313 av (SD), 2018/19:965 av Boriana (M) och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 38 och 40. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (KD) Fördjupad översyn av förarutbildningen ställer sig bakom det utskottet anför dels om behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels om att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 51, 2018/19:1207 av (M), 2018/19:1302 av m.fl. (S), 2018/19:1440 av och (båda M), 2018/19:1561 av (M) i denna del, 2018/19:1845 av (M), 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 39 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 32. Reservation 20 (S, V, MP) Åtgärder mot fusk vid kunskapsprov 2018/19:283 av (SD) yrkande 5 och 2018/19:1561 av (M) i denna del. 2018/19:576 av (SD), 2018/19:2286 av (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 21 (M) Reservation 22 (SD) 2018/19:444 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:1419 av (M). Uppvisande av giltigt körkort 2018/19:283 av (SD) yrkande 6, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2018/19:2287 av (M) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) 2018/19:99 av (SD), 2018/19:181 av (SD), 2018/19:539 av (SD), 2018/19:618 av (M), 2018/19:1024 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 55 och 56, 2018/19:2311 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2730 av (MP) yrkande 8. Reservation 25 (SD) Reservation 26 (C, L) 2018/19:967 av och (båda M) och 2018/19:1988 av (S). 2018/19:93 av (SD), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2018/19:2111 av m.fl. (S). Reservation 27 (SD) 2018/19:2068 av (M). 2018/19:2320 av m.fl. (SD) yrkande 2. 2018/19:1014 av (M), 2018/19:1859 av (M), 2018/19:2214 av (SD) och 2018/19:2392 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 28 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 113 motionsyrkanden om trafiksäkerhet och tidsomställning från allmänna motionstiden /19. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. I samband med beredningen av ärendet informerades utskottet vid utskottssammanträdet av infrastrukturminister om förslag om att avskaffa säsongsbaserade tidsomställningar, av företrädare för och Transportstyrelsen om myndigheternas gemensamma översyn av förarutbildningssystemet och vid utskottssammanträdet av företrädare för () om förarutbildningen. under riksdagsåret behandlade utskottet frågor om trafiksäkerhet och cykling i betänkandet Cykelfrågor (bet. 2018/19:TU6). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet hänvisar till genomförda insatser och ser positivt på hur trafiksäkerhetsarbetet har utvecklats liksom på nystarten för nollvisionen. Utskottet välkomnar ett ökat fokus på olika grupper av oskyddade trafikanter och betonar särskilt vikten av att barn fortsätter att prioriteras inom trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet anser också att ny teknik ger en möjlighet att öka säkerheten i trafiken. Jämför reservation 1 (SD). beslutade att godkänna ett långsiktigt mål för trafik-säkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet (nollvisionen) och att vägtransport-systemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Beslutet om noll-visionen innebär inte att alla olyckor som leder till egendomsskador eller lindriga personskador måste elimineras. I propositionen där nollvisionen föreslogs underströk den dåvarande regeringen att visionen anger inriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet och att ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet bör delas mellan trafikanterna och de offentliga och privata organ som ansvarar för utformning och drift av olika delar av vägtransportsystemet samt dem som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik. Det betonades att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaret för vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå men att trafikanterna liksom tidigare är skyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken och att följa trafikreglerna. Vidare angavs att om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret – på grund av exempelvis bristande kunskap, acceptans eller förmåga – eller om personskador uppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker, måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder för att motverka att människor dödas eller skadas allvarligt. lanserade regeringen en inriktning för det fortsatta trafik-säkerhetsarbetet under namnet Nystart för nollvisionen. Det handlar inte i första hand om nya satsningar utan om att befintliga resurser och verktyg ska användas mer effektivt. Inriktningen ska vara vägledande prioriteringar och satsningar inom trafiksäkerhetsområdet. Förutom att nystarten ska stärka redan etablerade och fungerande åtgärder och verksamheter som syftar till att skapa säker trafik pekas ett par områden ut där nya insatser bedöms som särskilt viktiga. har beslutat att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar trans-portförsörjning i hela landet. har också beslutat om funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. beslutade om en revidering av hänsynsmålet som innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande gene-rationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). fastställde ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som anger att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Det innebär en minskning till högst 220 omkomna och högst 4 122 allvarligt skadade 2020. Även på EU-nivå tillämpas etappmål för att driva på trafiksäkerhetsarbetet. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet – politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 (KOM (2010) 389) anges mål och principer för trafiksäkerheten inom EU. Genom att anta ett mål om en halvering av det totala antalet döda i vägtrafiken har EU slagit fast en hög ambition för sitt trafiksäkerhetsarbete. En motsvarande målsättning skulle för del innebära en minskning från 266 till maximalt 133 omkomna. För att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och få en mer enhetlig säkerhetsnivå i hela EU bör varje medlemsstat fastställa egna nationella mål. Enligt kommissionen ska medlemsstaterna uppmuntras att bidra till det gemensamma målet med sina nationella trafiksäkerhetsstrategier, med hänsyn tagen till deras individuella situation, behov och förhållanden. Enligt de globala målen för hållbar utveckling – Agenda 2030 – ska antalet dödsfall och skador i vägtrafikolyckor i världen halveras till 2020 (delmål 3.6). Tillgång till bl.a. säkra transportsystem ska tillhandahållas . Vägtrafiksäkerheten ska förbättras, särskilt genom att kollektivtrafiken byggs ut (delmål 11.2). kommer att stå värd för om trafiksäkerhet 2020. är en avslutning på FN:s decennium för trafiksäkerhet och är ett nära samarbete med bl.a. (). Syftet med konferensen är att diskutera hur de globala målen för trafiksäkerhet kan utvecklas på området, inte minst mot bakgrund mot Agenda 2030. En viktig uppgift blir att förbereda en deklaration med fokus på det globala arbetet med trafiksäkerhet till 2030. Enligt preliminär statistik från Transportstyrelsen omkom 325 personer i vägtrafiken i . Detta är en ökning då 253 omkom i vägtrafiken. Enligt Transportstyrelsen var singelolyckor med motorfordon den vanligaste olyckstypen bland dödsolyckorna. Antalet omkomna i singelolyckor ligger på ungefär samma antal som 2017. Mötesolyckorna har däremot ökat stort i antal. Omkomna i mötes- och omkörningsolyckor är högre 2018 än medelvärdet –2017. omkom 47 personer på motorcykel. Det är 8 fler än 2017 då 39 motorcyklister omkom. omkom 20 cyklister, jämfört med 26 omkomna 2017. Av de omkomna cyklisterna var 13 personer , ingen var . omkom 33 fotgängare efter att ha blivit påkörda av motorfordon, jämfört med 37 . Av dessa var 6 under och 18 personer var eller äldre. omkom 253 personer (196 män och 57 kvinnor) i vägtrafikolyckor mot 270 personer . Av dem som omkom i vägtrafiken var ungefär hälften under och hälften . Av de omkomna var 10 barn (0–), varav 8 pojkar och 2 flickor. har antalet barn som omkommit i vägtrafiken mer än halverats. minskade enligt Trafikanalys antalet omkomna totalt . Antalet omkomna minskade i samtliga trafikantgrupper utom motorcyklister. Minskningen var störst bland mopedister (–), och bilister (–). Bland de omkomna i vägtrafiken 2017 var den största trafikantgruppen personbilister (131 omkomna, varav 98 män och 33 kvinnor), följt av motorcyklister (39 omkomna, varav 37 män och 2 kvinnor), fotgängare (37 omkomna, varav 20 män och 17 kvinnor) och cyklister (26 omkomna, varav 23 män och 3 kvinnor). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att genomförde åtgärder på det statliga vägnätet i form av hastighetsreducerande åtgärder och mittsepareringar som beräknas minska antalet omkomna med 2,6 personer . Trots effektiva åtgärder och den historiskt låga totalsiffran av antal omkomna i vägtrafiken finns det utmaningar. av trafikanterna höll hastigheten på det statliga vägnätet , och av alla dödsolyckor bedöms cirka en tredjedel vara alkohol- eller drogrelaterad. Regeringen framhåller att det kommer att krävas en årlig minskning av antalet omkomna för att nå etappmålet till 2020. En sådan minskning är större än den genomsnittliga minskningen . Av de 253 omkomna omkom enligt Trafikanalys en majoritet (178 personer eller ) i olyckor utanför tättbebyggt område. Vanligaste hastighetsgränsen på olycksvägen var . Det var mycket få som omkom på vägar med de högsta hastigheterna, som motorvägar och motortrafikleder. De flesta omkom i olyckor som skedde i dagsljus, uppehållsväder och/eller på torra vägar. omkom 135 förare av motorfordon och av dem var åtminstone 31 förare () rattfulla eller grovt rattfulla. Den största trafikantgruppen bland de omkomna var bilister (143 omkomna), följt av motorcyklister (39 omkomna), gående (37 omkomna) och cyklister (26 omkomna). De allra flesta bilister som omkommer färdas i personbil. omkom 4 personer i buss (varav tre passagerare) och 8 personer i lastbil. De som inte färdas i bil brukar kallas oskyddade trafikanter. Deras andel bland de omkomna var runt 2000 men har enligt Trafikanalys ökat och var 2017. beräknas enligt Trafikanalys antalet allvarligt skadade till knappt 4 400. Det innebär en genomsnittlig årlig minskning på . Trafikanalys bedömer att utvecklingen visserligen ligger i linje med vad som är nödvändigt, men med hänsyn till de senaste årens stagnation är det osäkert om målet om högst 4 100 allvarligt skadade till 2020 kommer att kunna nås. Åtgärder på europeisk, nationell, regional och lokal nivå har förbättrat trafiksäkerheten i EU avsevärt . minskade antalet dödsolyckor i EU och med . Det var dock fortfarande 25 300 personer som miste livet i trafiken i EU , vilket motsvarar ca 70 dödsfall . Cirka 135 000 personer skadades allvarligt, varav en stor andel var fotgängare, cyklister och motorcyklister. Trots att vissa medlemsstater fortfarande gör betydande framsteg när det gäller att minska trafikdödligheten har framstegen för EU som helhet stagnerat . Även om antalet dödsfall totalt minskade med både 2016 och 2017 har en ökning rapporterats i vissa medlemsstater. Att nå EU:s mål att halvera antalet dödade i trafikolyckor kommer att bli en stor utmaning. EU:s långsiktiga mål kommer att fortsätta vara att komma så nära noll döda i trafiken som det är möjligt , en nollvision. Detsamma gäller för allvarliga skador. Mätt i omkomna per miljon invånare ligger enligt Trafikanalys på första plats som trafiksäkraste land. Efter , med 25 omkomna per miljon invånare, följer (27), (31), (32) och (33). I enlighet med den europeiska strategin för utsläppssnål rörlighet (COM(2016) 501) har kommissionen antagit två mobilitetspaket, ett (COM(2017) 283) och ett (COM(2017) 675). Åtgärdspaketen innehåller bl.a. lagstiftningsförslag och initiativ gällande strategin för utsläppssnål rörlighet som ska garantera en smidig övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad mobilitet åt alla. Det tredje och sista åtgärdspaketet i serien på väg presenterades av kommissionen , på väg – Hållbar mobilitet i EU; säker, uppkopplad och ren (COM(2018) 293). I detta meddelande föreslår kommissionen en gemensam ram för trafiksäkerheten –2030, åtföljd av en handlingsplan, som ska utvecklas närmare i samarbete med medlemsstaterna senast . Som en del av det tredje mobilitetspaketet presenterade kommissionen även två förslag för att ytterligare främja målet för trafiksäkerhet. Det ena förslaget syftar till att ändra EU:s säkerhetsstandarder för fordon så att de även innefattar exempelvis de senaste säkerhetsfunktionerna, och det andra syftar till att förbättra förvaltningen av vägars säkerhet. (KD) framhåller i motion 2018/19:139 att möjligheterna bör utredas för samverkan mellan och det lokala civilsamhället vid behov av mindre trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Motionären framhåller att det finns tusentals platser i landet där boende lever med osäkra trafiksituationer som ganska lätt skulle kunna åtgärdas, bl.a. med smärre hastighetsreglerande insatser, skyltning och åtgärder för förbättrade siktförhållanden. Vägbyggen och andra infrastrukturprojekt kräver normalt långsiktiga planprocesser med statlig finansiering och samfinansiering, men ibland handlar det om betydligt enklare behov och insatser. m.fl. (SD) efterfrågar i kommittémotion 2018/19:1121 att avstånden säkras i trafiken (yrkande 32). Motionärerna pekar på att det inte alltid är lätt att veta hur långt avstånd man bör eller ska ha till framförvarande fordon. Tresekundersregeln är ett bra mått, men den är inte alltid så lätt att tillämpa. Motionärerna menar att man genom att upplysa med skyltar och måla streck på vägen kan göra det enklare att hålla avstånd till framförvarande fordon. Motionärerna begär vidare att den s.k. zebralagen utvärderas (yrkande 33). Motionärerna uppmärksammar att det vid obevakade övergångsställen inte finns några ljussignaler och att det genom zebralagen regleras att bilisterna ska lämna företräde för fotgängare. Det sker dock en hel del olyckor vid dessa obevakade övergångsställen, eftersom gående i vissa fall räknar med att bilen ska stanna. Motionärerna efterfrågar också att ett förbud mot att köra om skolbussar vid hållplatser utreds (yrkande 34). Motionärerna framhåller att det inträffar allvarliga olyckor utanför och i anslutning till dessa bussar. Barn kan exempelvis springa rakt ut i gatan och helt glömma bort faran med bilar, men bilar kan även ha svårigheter med att stanna tvärt vid halt väglag. Motionärerna efterfrågar även en utredning av om det vid upphandling av kollektivtrafik bör finnas krav på att fordonen ska utrustas med s.k. mobileye (förarassistans) eller liknande teknik för att minimera olyckor (yrkande 39). Samhället måste sträva efter att minska antalet olyckor i trafiken, inte minst gäller detta gruppen cyklister. Genom att införa fler säkerhetsåtgärder, särskilt inom kollektivtrafiken, kan man enligt motionärerna undvika många olyckor. (M) påtalar i motion 2018/19:1635 att det bör övervägas att utöka antalet sträckor med omkörningsförbud för tung trafik. Motionären pekar på att har fått allt fler sträckor med högre hastighetsbegränsningar och att det därför är viktigt att inte trafiktempot påverkas av lastbilar eller bussar som kör om varandra i . I motion 2018/19:2686 av (S) framhålls vikten av trafiksäkerhet, nollvisionen och kontroller. För att nå nollvisionen måste trafikanterna involveras mer än vad som görs . Trafikanter kan enligt motionären bli mer medvetna om att de själva kan spara liv genom att bete sig rätt i trafiken, t.ex. genom att hålla avståndet och hålla ned hastigheten. Staten borde enligt motionären initiera ett folkrörelsearbete med (), Transportbranschen och fackförbund om ett trafiksäkrare transportsystem. Motionären anser även att staten bör utreda ett nytt hänsynsmål i trafikpolitiken. Vidare bör polisen och i sitt trafiksäkerhetsarbete arbeta mer med kontroller och arbeta förebyggande så att tunga fordon i större utsträckning håller avståndet till framförvarande bil. I motion 2018/19:2730 av (MP)begärs att det införs ett förtydligande i trafikförordningen och trafikbrottslagen om att särskild hänsyn ska tas till oskyddade trafikanter (yrkande 6). I motionen framförs att trafikkulturen i är sådan att de flesta bilförare efterlever lagen när det gäller vårdslöshet som påverkar gångtrafikanter. Samma efterlevnad finns dock inte i bilförares relation till cyklister. Enligt motionären är cyklister mer oskyddade, eftersom de har längre till marken och oftast högre fart. Genom tydliggöranden och förändringar i trafikförordningen och trafikbrottslagen borde det enligt motionären vara lättare att klassa fler fall som vårdslöshet i trafik. I motionen begärs även att regeringen ska komma med förslag om att införa obligatoriska hastighetshållare, alkolås och autobroms i alla nyregistrerade bilar (yrkande 7). Motionären uppmärksammar att fart, alkohol och slarvig körning dödar i trafiken och framhåller att det pågår en snabb teknikutveckling på området. Utskottet vill inledningsvis framhålla att har beslutat att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhälls-ekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Till det övergripande målet finns ett hänsynsmål som anger att transport-systemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Utskottet vill betona att denna målsättning är grundläggande för arbetet med trafiksäkerhet. Utgångspunkten ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag, som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att och Transport-styrelsen 2016 genomförde en översyn av nuvarande etappmål och indikatorer för trafiksäkerhet. Översynen omfattade även en analys av ett nytt etappmål till 2030. Analysen pekade på att etappmålet bör vara att antalet omkomna i trafikolyckor ska minska med , antalet omkomna i självmord bör minska med och antalet allvarligt skadade i dels trafikolyckor, dels fallolyckor bör minska med . Åtgärder som syftar till att minska antalet dödsfall bland oskyddade trafikanter borde prioriteras enligt översynen.