bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — I skolkommissionens slutbetänkande (SOU 2017:35) framhåller kommissionen att professionsprogrammets övergripande syfte ska vara att främja lärares och skolledares professionella utveckling samt skolutveckling, för att därmed skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet och en stärkt undervisning och bidra till positiva effekter på elevers kunskapsutveckling och skolors resultat. Lärare, skolledare, skolhuvudmän och lärarutbildare ska vara delaktiga i utvecklandet och förvaltandet av programmet, genom den nationella funktion för lärar- och skolledarutveckling som kommissionen också föreslår. Inom ramen för programmet ska det finnas ett antal kvalifikationsnivåer vilka ska vara tydligt definierade med beskrivningar av vad lärare och skolledare bör kunna och ha kompetens att göra. Programmet ska tydligt och transparent definiera progression, och bör omfatta olika utvecklingsspår för lärares och skolledares professionella utveckling. Progression ska baseras på specifika kvalifikationer och ska ha en tydlig koppling till kompetensutveckling. Utredningen har remissbehandlats och bereds inom (). Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76, 2017:111) överlämnade slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). Utredningen föreslår bl.a. ett professionsprogram som ska omfatta legitimerade lärare och förskollärare samt rektorer och förskolechefer anställda i skolväsendet. Professionsprogrammet bygger på tre antaganden. – Det behövs ett samlat och förstärkt grepp för utveckling av lärares och rektorers yrkesskicklighet, dvs. professionsprogrammet behöver en kompetensutvecklande del. – Det behövs tydliga beskrivningar av lärar- och rektorskompetens från grundläggande nivå upp till mycket avancerad nivå liksom tillförlitliga processer för att identifiera och erkänna olika nivåer av kompetens. – Det behövs mer utvecklade modeller för att använda kompetens så att identifierad och erkänd kompetens kan användas mer strategiskt. Professionsprogrammet utgår från vetskapen om att undervisningsskicklighet utvecklas och under vissa förutsättningar samt att en lärare under sitt yrkesliv genomgår flera faser, från nyutexaminerad till en alltmer erfaren och skicklig lärare. Programmet innebär att olika kompetensutvecklingsinsatser, möjligheter till mer kvalificerade arbetsuppgifter och andra utvecklingsmöjligheter på ett tydligt, likvärdigt och förutsägbart sätt knyts till dessa olika faser. För att en lärare eller rektor ska bli verkligt framgångsrik i sin yrkesgärning krävs kontinuerlig kompetensutveckling genom hela yrkeslivet som är primärt inriktad på att utveckla undervisningen och undervisningsskickligheten. Men svenska lärare och rektorer ägnar mindre tid åt kompetensutveckling än lärare i andra länder, och fortbildning med inriktning på undervisningsämnen och ämnesdidaktik har under fått stå tillbaka för verksamhetsutveckling. Utredningen föreslår att skollagen ändras så att legitimerade lärare och rektorer ges möjlighet att kontinuerligt ta del av kompetensutvecklingsinsatser som stärker yrkesskickligheten. Utredningen menar också att det är nödvändigt att lärare och rektorer generellt får ett större eget inflytande över innehållet i kompetensutvecklingen samt hur denna ska genomföras, t.ex. genom deltagande i en kollegial process eller i en kurs eller genom att läraren driver ett utvecklingsprojekt. är det viktigt att rektorn och huvudmannen även fortsättningsvis har inflytande över inriktningen på lärarnas och rektorernas kompetensutveckling för att verksamheten som helhet ska utvecklas i önskad riktning. Det kan också finnas behov av kompetens nationellt som behöver tillgodoses. Över tid behöver därför insatser definierade av varje nivå rymmas. Professionsprogrammets utformning ska göra det tydligt hur lärare och rektorer kan inrikta sin kompetensutveckling för att kunna nå en högre kompetensnivå eller komma i fråga för en förstelärartjänst som delvis finansieras av staten. Utredningen föreslår att professionsprogrammet omfattar en möjlighet till nationellt erkännande av en enskild lärares eller rektors kunskap och kompetens på olika nivåer – detta för att skapa tillförlitliga processer för att identifiera och erkänna olika nivåer av kompetens som bl.a. kan användas vid tillsättning av karriärtjänster. Utredningen föreslår att fyra nationellt reglerade kompetensnivåer inrättas för legitimerade lärare: legitimerad lärare, erfaren lärare, meriterad lärare samt särskilt meriterad lärare. Motsvarande nivåer ska finnas för legitimerade förskollärare. Utredningen föreslår att två nationellt reglerade nivåer införs för rektorer: rektor och meriterad rektor. Utredningen har remitterats och bereds inom (). Skolmyndighetsutredning har i sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) framhållit att lärar- och förskolläraryrkena liksom rektors- och förskolechefsyrkena behöver bli attraktivare så att alla elever och barn får sin utbildning av legitimerade och behöriga lärare eller förskollärare och så att rektorer och förskolechefer utövar ett gott ledarskap utifrån bl.a. kraven i skollagen och andra författningar. Professionerna behöver lyftas fram och ges likvärdiga möjligheter att utveckla sin professionalism. Utredningen föreslår därför att i skolväsendet ska inrättas och förläggas till . Det ska samverka med den föreslagna i syfte att få regional anknytning. Institutet föreslås få i uppgift att meddela legitimation till lärare och förskollärare, besluta om standarder för yrkesutvecklingen, erbjuda professionsprogram med en tydlig progression och även annan kompetensutveckling till rektorer, förskolechefer, lärare och förskollärare. Skolchefer eller motsvarande och lokala politiker inom skolväsendet bör komma i fråga för kortare kompetensutvecklingsinsatser. Pågående satsningar som Lärarlönelyftet, karriärstegsreformen och Lärarlyftet II föreslås föras över från till i skolväsendet. Detta medför hantering av statsbidrag som avser kompetensutveckling. Likaså föreslås att institutet ska ansvara för befattningsutbildningen för rektorer m.fl. Betänkandet bereds i (). Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S) genomför en rad fortbildningsinsatser. presenterade och en plan för genomförandet av åtta nationella skolutvecklingsprogram (dnr 2015:899), inom bl.a. digitalisering, nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande, kunskaper och värden, skola och arbetsliv, vidare studier samt systematiskt kvalitetsarbete. Inom ramen för de olika programmen erbjuder eller planerar att erbjuda t.ex. olika kompetensutvecklingsinsatser som genomförs ute på skolor och hos huvudmän eller genom uppdragsutbildningar vid universitet och högskolor. Läslyftet (se nedan) ingår t.ex. i det nationella skolutvecklingsprogrammet om kunskaper och värden, tillsammans med bl.a. en liknande satsning för att utveckla undervisningen i naturvetenskap och teknik för lärare vid grundskolor och gymnasieskolor inom dessa ämnen. När det t.ex. gäller digitalisering erbjuder ett antal högskolekurser i programmering vid olika lärosäten, webbkurs i programmering för alla som arbetar i skolan och förskolan samt undervisning och lärande med digitala verktyg som är en kompetensutveckling genom kollegialt lärande för bl.a. lärare. Urval av övriga pågående och avslutade fortbildningsinsatser hade –2016 i uppdrag att svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. Fortbildningen skedde genom kollegialt lärande, med hjälp av webbaserade lärportal för matematik. –2016 deltog över 35 000 matematiklärare i satsningen, vilket motsvarar av alla matematiklärare i grund- och gymnasieskolan. slutredovisade uppdraget till regeringen (dnr 2011:643). fick 2013 i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag vidgades målgruppen till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier (U2016/05733/S). I budgetpropositionen förstärktes och förlängdes satsningen. Under läsåren 2016–2018 har ca 21 000 lärare och ca 115 skolbibliotekarier deltagit i satsningen. Det innebär att ca 29 000 lärare har deltagit i satsningen sedan den inleddes. När det gäller förskolan uppgår antalet deltagare till ca 8 500 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 94). fick i och med regleringsbrev i uppdrag att undersöka vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism (U2018/00162/GV, U2018/00209/GV). Utgångspunkten för utredningen ska vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmannen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som och polisen i dessa frågor. ska också förstärka de insatser som genomförs för att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. Uppdraget har slutredovisats (dnr 7.5.2-2108:1674). har gett ut stödmaterialet Hedersrelaterat våld och förtryck – skolans ansvar och möjligheter. Stödmaterialet togs ursprungligen fram 2010 och har reviderats i samband med utgivningen av den nya upplagan. hade –2015 i uppdrag (U2011/06674/S) att svara för fortbildning av förskollärare och förskolechefer inom ramen för det s.k. Förskolelyftet. Fortbildning av personal inom förskoleklass och fritidshem till följd av läroplansförändringar har enligt regleringsbrevet i tidigare regleringsbrev fått i uppdrag att kartlägga och analysera behovet av fortbildning för personal som är verksam i förskoleklass och fritidshem utifrån de nya avsnitten i berörda läroplaner. Med utgångspunkt från behovet ska olika fortbildningsinsatser genomföras –2019. Insatserna ska riktas mot de olika personalkategorierna i verksamheten. Viss fortbildning ska riktas mot förskollärare i förskoleklass inom områdena språk och kommunikation samt matematiska resonemang och uttrycksformer. ska redovisa till regeringen () vilka fortbildningsinsatser som har genomförts och bedöma om avsedda effekter har nåtts. Insatser mot sexuella trakasserier har enligt regleringsbrevet i tidigare regleringsbrev fått i uppdrag att vidta insatser mot sexuella trakasserier. ska i syfte att stärka det förebyggande arbetet mot sexuella trakasserier genomföra insatser för att utveckla sex- och samlevnadsundervisningen och arbetet mot kränkande behandling i skolan. Uppdraget redovisades till regeringen () . Av redovisningen framgår bl.a. att har genomfört ett antal insatser i enlighet med uppdraget. Några exempel är nya stödmaterial på webbplats och en ny webbkurs för lärare i senare år om undervisning i sex och samlevnad. Utöver detta har även reviderat och vidareutvecklat befintliga insatser för att också de ska svara mot uppdragets syfte. Ytterligare stödinsatser är under framtagande och planeras vara klara . Specialpedagogik för lärande är en insats som ingår i programmet Elevhälsa och barns omsorg inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Kompetensutvecklingssatsningen vänder sig till alla lärare i , sameskolan och inom motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem. Genom att delta i Specialpedagogik för lärande kan lärarna stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan så att fler elever når målen, få ökade kunskaper om specialpedagogiska förhållningssätt, metoder och arbetssätt samt utveckla undervisning och lärmiljö för att möta elevers olika behov och förutsättningar. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) är man överens om att fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk ska fortbildas. Specialpedagogik för lärande byggs ut. Vidare ska ett professionsprogram för lärare och rektorer med grund i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) införas . Möjligheterna att arbeta på en skola och studera parallellt till lärare ska förbättras. Undervisningen i sex och samlevnad ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen liksom kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Detta ska genomföras . genomför och har genomfört ett flertal fortbildningsinsatser för lärare och förskollärare. Dessutom vill utskottet påminna om att svarar för nationellt prioriterad fortbildning och att ge stöd i form av annan kompetensutveckling för personal. Utskottet vill också framhålla förslaget om ett professionsprogram och förslag om att skollagen ska ändras så att legitimerade lärare och rektorer ges möjlighet att kontinuerligt ta del av kompetensutvecklingsinsatser som stärker yrkesskickligheten från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (SOU 2018:17). Utskottet vill avvakta beredningen av förslagen från utredningen. I den sakpolitiska överenskommelsen är partierna överens om ett flertal åtgärder som har bäring på de aktuella yrkandena enligt följande. Fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk ska fortbildas. Specialpedagogik för lärande byggs ut. Vidare ska ett professionsprogram för lärare och rektorer med grund i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) införas . Möjligheterna att arbeta på en skola och studera till lärare parallellt ska förbättras. Undervisning i sex och samlevnad ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen liksom kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Detta ska genomföras . Utskottet anser att det fortsatta arbetet ska avvaktas. I övrigt hänvisar utskottet till huvudmannens ansvar för fortbildning och till den fortbildning och kompetensutveckling som erbjuds genom huvudmannens försorg. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att några åtgärder från inte är motiverade och avstyrker motionerna 2018/19:30 (SD), 2018/19:164 (SD) yrkande 4, 2018/19:378 (SD) yrkandena 2, 3, 31 och 39, 2018/19:546 (SD) yrkande 3, 2018/19:668 (V) yrkande 5, 2018/19:856 (SD) yrkande 20, 2018/19:1403 (MP) yrkande 3, 2018/19:1532 (M) yrkande 2, 2018/19:1540 (M), 2018/19:1639 (SD) yrkande 43, 2018/19:2117 (S) yrkande 2, 2018/19:2301 (MP) yrkande 13, 2018/19:2334 (MP) yrkande 4, 2018/19:2824 (M) yrkande 5, 2018/19:2834 (M) yrkande 1, 2018/19:2835 (M) yrkandena 4, 12, 13 och 19, 2018/19:2841 (C) yrkandena 11 och 15 samt 2018/19:2843 (C) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. rekryteringen av rektorer och rektorsutbildningen. Jämför reservation 20 (SD), 21 (KD) och 22 (L). I motion 2018/19:939 av (M) efterfrågas en översyn av möjligheten att inrätta ett ledarskapsprogram för rektorer med fokus på tydligare krav och regler i skolan. Motionärerna i kommittémotion 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslår att rektorer bör rekryteras bland erfarna och kunniga lärare. Motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 12. I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 21 föreslås att rektorsutbildningen ska innehålla kunskaper om elevers funktionsnedsättning. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 44. Enligt motion 2018/19:355 av (SD) yrkande 1 bör det genomföras en översyn av dagens system för rekrytering av rektorer så att fler rektorer kan rekryteras internt inom respektive skola. I yrkande 2 framförs att regeringen bör tillsätta en utredning om hur andelen rektorer med lärarbakgrund kan öka. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 17 begärs att rektorsutbildningen öppnas för fler. För dem som ännu inte fått en rektorstjänst kan detta ske i form av en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap. Utbildningen ska därmed motsvara både den nuvarande statliga befattningsutbildningen och fortbildningen Pedagogiskt ledarskap för rektorer. I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 12 begärs att rektorsutbildningen ska innehålla tydliga krav på kunskaper om elever med funktionsnedsättning. Bakgrund och gällande rätt Ledningen av utbildningen regleras i 2 kap. 9–12 §§ skollagen (2010:800). Av bestämmelserna framgår rektorns och förskolechefens arbetsuppgifter och behörighetskrav. Enligt 9 § ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor, och det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska ledas och samordnas av en förskolechef. Dessa ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Av 10 § följer att rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller andra författningar. Som rektor eller förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (11 §). Enligt 12 § ska varje huvudman se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Denna skyldighet gäller dock inte för bl.a. rektorer som tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning eller genom utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning. Notera att den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor i stället för förskolechef fr.o.m. (prop. 2017/18:194, bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:430). Rektorsprogrammet är en grundläggande statlig befattningsutbildning för skolledare. Utbildningen löper , är en akademisk utbildning på avancerad nivå och har tre kunskapsområden: skoljuridik och myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning samt skolledarskap. Studierna omfattar 30 högskolepoäng. Skolledaren behöver avsätta av sin arbetstid till studierna. Enligt 2 kap. 2 § förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer är syftet med utbildningen att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet, samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Målet med utbildningen är att deltagarna får sådana kunskaper att de kan ansvara för att elever och barn får en likvärdig och rättssäker utbildning, skapa förutsättningar för måluppfyllelse på såväl individ- som verksamhetsnivå samt ansvara för att verksamheten som helhet utvecklas. Fortbildning i pedagogiskt ledarskap för rektorer Pedagogiskt ledarskap för rektorer (tidigare Rektorslyftet) är en statlig fortbildning för rektorer. Målgruppen är de rektorer eller biträdande rektorer som har gått befattningsutbildningen för rektorer, som beskrivs ovan eller en äldre statlig rektorsutbildning. Skolledaren ska därefter ha arbetat som rektor eller biträdande rektor med ansvar för läroplansstyrd verksamhet. Fortbildningen är på avancerad akademisk nivå. Studierna är på 7,5 högskolepoäng och löper över en termin. Staten och huvudmannen delar på kostnaden. Staten betalar fortbildningen och huvudmannen betalar kostnaden för internat, kurslitteratur och lön . Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet lämnade sitt betänkande Rektorn och styrkedjan (SOU 2015:22) till regeringen. Utredaren har lämnat förslag på ett flerårigt nationellt handlingsprogram i syfte att stärka skolans styrkedja i relation till de nationella målen. Inom ramen för handlingsprogrammet föreslog utredaren bl.a. att en ny statlig rekryteringsutbildning inrättas som riktar sig till lärare eller andra som är intresserade av framtida ledaruppdrag på olika nivåer inom skolan. Enligt förslaget ska utbildningens syfte vara att främja rekryteringen av skolledare, men också att ge kompetensutveckling för personer som har eller kommer att ha andra ledaruppgifter som exempelvis arbetslagsledare. Betänkandet har remitterats och frågan om rekryteringsutbildning bereds inom () inom ramen för arbetet med förslag om professionsprogram där ett utvecklingsspår avser lärare som vill bli skolledare. gör i sitt slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) bedömningen att det behövs bättre villkor för befattningsutbildningen för rektorer. Rektorer måste ges goda förutsättningar för sitt uppdrag. Befattningsutbildningen för rektorer är en betydelsefull del av detta. Det är angeläget att skolhuvudmännen värnar den tid rektorn behöver för att tillgodogöra sig utbildningen. Kommissionen föreslår även att ett nationellt professionsprogram ska inrättas, bl.a. i syfte att främja lärares och skolledares professionella utveckling och skolutveckling samt skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet. Ett av professionsprogrammets utvecklingsspår avser lärare som vill bli skolledare. Kommissionen menar att ett första steg inom utvecklingsspåret med fokus på skolledarskap kan utgöras av en utbildning liknande den statliga rekryteringsutbildning som föreslogs i betänkandet Rektorn och styrkedjan (SOU 2015:22). Utredningen har remissbehandlats och bereds inom (). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att ett professionsprogram för lärare och rektorer med grund i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) ska införas . Se under avsnittet Fortbildning för mer information om betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). Utredningen har remitterats och bereds inom (). Utskottet är väl medvetet om de utmaningar som dagens rektorer och förskolechefer står inför. Skolledarna har också en nyckelroll när det gäller utvecklingen av skolan och förskolan och ansvarar för att dessa verksamheter utvecklas mot uppställda mål. Detta ställer stora krav på skolledarnas kompetens. Utskottet vill understryka huvudmännens ansvar för att skolledarna har nödvändig kompetens för att leda verksamheten mot högre måluppfyllelse. Utskottet vill när det gäller yrkanden om vem som ska rekryteras som rektor och yrkandet om att öka andelen rektorer med lärarbakgrund framhålla att 2 kap. 11 § skollagen fastställer att endast den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt får anställas som rektor eller förskolechef. Utskottet kan inte se annat än att regelverket är väl avvägt och avstyrker därmed motionerna 2018/19:355 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:375 (SD) yrkande 2 och 2018/19:378 (SD) yrkande 12. När det sedan gäller yrkandena om att öppna rektorsutbildningen för personer som inte är rektorer anser utskottet att man inte bör föregripa den pågående beredningen av de förslag som lämnades av Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet (SOU 2015:22). Dessa förslag bereds inom () inom ramen för arbetet med förslag om professionsprogram där ett utvecklingsspår avser lärare som vill bli skolledare. Utskottet avstyrker därmed 2018/19:2893 (KD) yrkande 17.