bet · H601FöU6 · 2019-02-15 00:00:00 — Utskottet behandlar frågor om bl.a. totalförsvarets utveckling, operativ förmåga, nordiskt samarbete och materielförsörjning. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till att det inte finns skäl att föregripa det pågående arbetet med en ny försvarspolitisk inriktning. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, KD, L). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Försvarspolitisk inriktning och totalförsvar Utländska köp av strategiska fastigheter 1.En liberal grund för den försvarspolitiska inriktningen, punkt 1 (L) 2.Totalförsvarets utveckling, punkt 2 (C) 3.Totalförsvaret och granskning av måluppfyllelse, punkt 3 (KD) 4.Förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar, punkt 4 (C) 5.Utveckling av försvarsförmåga och anfallsförmåga, punkt 5 (KD) 6.Utveckling av cyberförmågan, punkt 6 (M, SD) 7.Mobilisering och krigsduglighet, punkt 7 (C) 8.Krigsförbandsövningar, punkt 8 (SD) 9.Beredskapsövning och beredskapskontroll, punkt 9 (M, KD) 10.Nordiskt samarbete, punkt 10 (SD) 11.Forskning och utveckling, punkt 11 (M) 12.Utveckling av materielförsörjningen, punkt 12 (M) 13.Reformer inom försvarslogistiken, punkt 13 (SD) 14.Utredning av försvarslogistiken, punkt 14 (KD) 15.Försvarsindustri och samverkan, punkt 15 (M) 16.Utveckling av svensk försvarsexport, punkt 16 (SD) 17.Försvarsindustri och tillämpning av artikel 346 , punkt 17 (SD) 18.Fördjupat EU-samarbete, punkt 18 (M, L) 19.Utvecklingen av försvarskompetens inom EU, punkt 19 (KD) 20.Fördjupat samarbete med , punkt 20 (SD) 21.Kontroll av utländska investeringar och markköp, punkt 21 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Försvarspolitisk inriktning och totalförsvar En liberal grund för den försvarspolitiska inriktningen 2018/19:2062 av m.fl. (L). Reservation 1 (L) 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 2 (C) Totalförsvaret och granskning av måluppfyllelse 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Reservation 3 (KD) Förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 4 (C) Utveckling av försvarsförmåga och anfallsförmåga 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 15–18 och 24. Reservation 5 (KD) 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 6 (M, SD) 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 7 (C) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 8 (SD) 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 9 (M, KD) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 10 (SD) 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 11 (M) 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 12 (M) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 13 (SD) 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 34. Reservation 14 (KD) 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 15 (M) Utveckling av svensk försvarsexport 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 16 (SD) Försvarsindustri och tillämpning av artikel 346 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8. Reservation 17 (SD) 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 18 (M, L) Utvecklingen av försvarskompetens inom EU 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 19 (KD) 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 20 (SD) Utländska köp av strategiska fastigheter Kontroll av utländska investeringar och markköp 2018/19:2821 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 21 (M) Införande av förköpsrätt och bedömningar av strategiska intressen 2018/19:45 av (SD). Stoppa utländska köp av strategiska fastigheter 2018/19:832 av m.fl. (S). Begränsningar av utländska köp av strategiska fastigheter 2018/19:1335 av Boriana (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (MP), (M) och ClasGöran (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena behandlar bl.a. totalförsvarets utveckling, försvarets förmåga, nordiskt samarbete och försvarsexport. Vid utskottssammanträdet informerade ordförande om Försvarsberedningens arbete. beslutade regeringen att en parlamentariskt sammansatt försvarsberedning skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa inför regeringens förslag till . beslutade chefen för om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete (Fö 2017/00020/MFI). presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Försvarsberedningens slutrapport ska redovisas och ligga till grund för en ny inriktningsproposition. Till grund för försvarets nuvarande inriktning och Försvarsmaktens nuvarande organisation ligger beslut Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). I beslutet fastställdes, i enlighet med regeringens förslag, målen för det militära och det civila försvaret samt inriktningen för krigsförband i . Utskottet anförde i betänkandet Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016 –2020 (bet. 2014/15:FöU11) att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. hade Försvarsberedningen presenterat den försvarspolitiska rapporten (Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid) som föregick beslutet om den nu gällande försvarspolitiska inriktningen. Utskottet lämnade över avsnitt 4 Säkerhetspolitiken från regeringens proposition till ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (bet. 2014/15:UFöU5). Utskottet anförde att den svenska solidaritetsförklaringen som antog 2009 (prop. 2008/09:140, yttr. 2008/09:UU4y, bet. 2008/09:FöU10) har en bred omfattning och att den inkluderar olika former av katastrofer och olika former av angrepp, dvs. inte enbart militärt väpnade angrepp. Därutöver lyfte utskottet särskilt fram cyberattacker, terrorism och katastrofer orsakade av människor i den nordiska solidaritetsförklaringen . I betänkandet framhöll det sammansatta utskottet att det liksom regeringen anser att hot mot freden och vår säkerhet bäst avvärjs i gemenskap och i samverkan med andra länder. Utskottet ansåg liksom regeringen att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och (). Försvarspolitisk inriktning och totalförsvar Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om försvarspolitisk inriktning och totalförsvar. Jämför reservationerna 1 (L), 2 (C) och 3 (KD) I motion 2018/19:2062 av m.fl. (L) beskriver motionärerna att beslutsfattare måste ta ett samlat grepp om anslagen till försvaret och dess materiella och personella förutsättningar och att det bör ligga till grund för nästkommande försvarsbeslut –2025. Bland annat betonas vikten av att behålla JAS C/D, av indirekt eld och av betydelse för ett effektivt försvar av samt av att värnplikten utvidgas. Motionärerna anser att det är uppenbart att regeringen köper långt mer materiel än vad den anslår medel till och anser att det bör klargöras i en utredning hur man kan undvika att regeringar beställer vapensystem utan att först säkra finansieringen. I planerade investeringar saknas 29 miljarder till 2025. Därtill behövs ytterligare 18 miljarder för att inte tappa försvarsförmåga. Utöver behovet av att hantera underfinansieringen betonas behovet av att anslå medel för nya krigsförband och till den s.k. basplattan, dvs. personlig utrustning, övningsverksamhet och ammunition. I motion 2018/19:2840 av m.fl. (C) framhålls att det är viktigt att det försämrade säkerhetsläget i vårt närområde leder till kapacitetshöjande åtgärder i närtid. Motionärerna betonar totalförsvarets fortsatta utveckling och anser att åtgärder krävs för att snabbt stärka vår egen förmåga, militärt, men också civilt (yrkande 7). I motion 2018/19:2762 av m.fl. (KD) beskrivs att alla delar av totalförsvaret, såväl militära som civila, är nödvändiga för att säkerställa viktiga samhällsfunktioner vid ett skymningsläge (yrkande 3). I yrkande 4 beskriver motionärerna att det finns både ekonomiska och strukturella problem som det är nödvändigt att arbeta vidare med. Enligt motionen måste Försvarsmaktens arbete dessutom granskas i större utsträckning i syfte att granska måluppfyllelsen. Även i motion 2018/19:2472 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att det genomförs en oberoende analys av Försvarsmaktens verksamhet och förmåga och att den redovisas offentligt i ett lämpligt sammanhang. I redovisningen bör faktorer som bemanning, materieluppfyllnad, genomförd utbildning, kostnader och bedömd förmåga relaterat till förbandsmålsättningarna redovisas för varje krigsförband (yrkande 6). Bakgrund och tidigare beredning När det gäller den nuvarande försvarspolitiska inriktningen har utskottet behandlat regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag till mål för det militära respektive det civila försvaret och ett förslag om den huvudsakliga inriktningen för krigsförband i . Dessutom godkände att de krav på operativ förmåga som tidigare hade beslutat skulle upphöra att gälla. fattade inte beslut om några nya krav på operativ förmåga för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). beslutade försvarsministern om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta arbete som utgör en del av grunden för ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut. överlämnades en delrapport om inriktningen av totalförsvaret, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds. Försvarsberedningen föreslår i rapporten att målen för vår säkerhet ska gälla även i fortsättningen. Dessa mål är att värna befolkningens liv och hälsa, att värna samhällets funktionalitet och att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Försvarsberedningen beskriver att totalförsvaret består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). I delrapporten beskrivs att totalförsvarets samlade förmåga skapas av bl.a. offentliga aktörer, näringsliv och frivilligorganisationer men också genom samarbete med andra stater och internationella organisationer. En samlad förmåga i totalförsvaret bedöms förutsätta gemensamma utgångspunkter och målsättningar samt en gemensam inriktning. Försvarsberedningen anser därför att dagens uppdelning med separata mål för det militära respektive det civila försvaret bör ersättas av ett gemensamt mål för totalförsvaret. Eftersom beslutat om målet för det militära försvaret och målet för det civila försvaret får utskottet i den kommande beredningen av eventuella förslag till en ny försvarspolitisk inriktning föreslå om bör besluta om att de mål som gäller ska upphöra. Försvarsberedningens förslag är alltså att ersätta dem med ett mål för totalförsvaret om att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara mot väpnade angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. De förslag Försvarsberedningen lämnat i rapporten utgör ett viktigt ingångsvärde i regeringens kommande förslag, men grunden för kommande beslut om försvarspolitisk inriktning för nästa period blir nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. I budgetpropositionerna ska regeringen (enligt budgetlagen 2011:203) sedan lämna en resultatredovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. När det gäller totalförsvaret har regeringen även tillsatt en utredning om näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvarsmateriel. Utredaren ska redovisa uppdraget (dir. 2018:64). I ett regeringsuppdrag som Försvarsmakten och MSB fick , om en sammanhängande planering för totalförsvaret, ingick att göra en fördjupad översyn av Försvarsmaktens behov av stöd och samhällets möjlighet att lämna stöd. Myndigheterna ska redovisa uppdraget till regeringen . I budgetpropositionen redovisar regeringen att MSB tillsammans med Försvarsmakten, berörda myndigheter och deltagande aktörer har påbörjat förberedelser inför totalförsvarsövningen 2020. Övningen kommer att äga rum i flera etapper , och myndigheterna i det militära och det civila försvaret ska öva tillsammans för att stärka totalförsvarsförmåga. Övningens syfte är enligt regeringen att pröva totalförsvarets förmåga och ge underlag för vidare utveckling av förmågan att skydda samhällsviktiga funktioner, värna civilbefolkningen och försvara landet mot väpnat angrepp. När det gäller resultatredovisning har utskottet behandlat frågan om granskningar av Försvarsmaktens arbete och att offentligt redovisa bemanning, materieluppfyllnad och genomförd utbildning i förhållande till förbandsmålsättningarna för varje enskilt krigsförband i budgetbetänkandena , 2017 och 2018. Utskottet har bedömt det som olämpligt och konstaterat att den information som enligt den väckta motionen bör offentliggöras redovisas av Försvarsmakten i en hemlig bilaga till årsredovisningen. Informationen skyddas med kvalificerad sekretess för att inte skada svenska försvarsintressen. Utskottet har inte sett några skäl att förändra den ordningen. Det enskilt viktigaste är att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar och att den samlade förmågan i totalförsvaret säkerställs. Utskottet konstaterar att försvarsekonomin har stärkts substantiellt genom beslut om anslagsfördelning . Utskottet bedömde i budgetbeslutet att svensk försvarsförmåga skulle minska om inte mer resurser tillfördes och framhöll att den förstärkning som föreslogs skulle bidra till att skapa rimliga förutsättningar för den fortsatta utvecklingen av totalförsvaret. Utskottet betonade vikten av att utvecklingen av totalförsvaret skulle fortsätta och att det pågående arbetet med att genomföra det försvarsbeslut som fattade 2015 prioriteras. Utskottet anser att försvarsinriktningen innebär en viktig ambitionshöjning för det svenska försvaret. Utskottet vill därför återigen betona vikten av att utpekade åtgärder genomförs och att de även följs upp. Utskottet konstaterar att försvarsminister beslutade om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta rapport. Av anvisningarna framgår att beredningen ska lämna sin slutrapport . Utskottet anser därför att frågor om eventuella förändringar av ambitionsnivån i förmågan eller prioriteringar i säkerhets- och försvarspolitiken lämpligen hanteras i arbetet med en ny försvarspolitisk inriktning. Utskottet ges då möjlighet att ta ställning till eventuella förändringar av målen inom området och framtida resultatredovisningar av de mål som uppnås i verksamheten i förhållande till de mål beslutar. Härutöver ser utskottet i likhet att det är olämpligt att offentliggöra resultatredovisningar som skyddas av kvalificerad sekretess. Utskottet ser inte heller några skäl att nu föregripa arbetet med en ny försvarspolitisk inriktning. Därmed avstyrks samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om försvarets förmåga. Jämför reservationerna 4 (C), 5 (KD) och 6 (M). I motion 2018/19:2840 av m.fl. (C) understryks vikten av att svensk försvarsförmåga utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar. Motionärerna framhåller att hela landet ska försvaras även om geografiska prioriteringar kan behöva göras utifrån rådande hotbild, och de menar att det är särskilt viktigt att säkerställa arméns krigsförband och deras förmåga. Med fokus på armén och på att hela landet ska försvaras framhåller motionärerna att de två armébrigaderna måste kunna agera med godtagbar förmåga och att krigsdugligheten hos förband med lägst förmåga nu ska prioriteras (yrkande 1). I motion 2018/19:2472 av m.fl. (KD) beskriver motionärerna den operativa förmågan och bedömer att det är tveksamt om organisationen är färdig omkring 2020. Motionärerna bedömer att försvarsmaktsorganisationen generellt sett kommer att vara tämligen väl lämpad för att hantera incidenter och hävda territoriella integritet i fredstid (yrkande 8). Motionärerna framhåller att den svenska säkerhetsdoktrinen bygger på att vi ska få hjälp i händelse av att vi blir angripna och att den förmågan bör ses över. Utan att analysera sannolikheten att skulle få hjälp eller inte anser motionärerna att det måste vara möjligt att ta emot hjälp om doktrinen ska ha den minsta trovärdighet (yrkande 9). I fråga om förmåga anser motionärerna vidare att det är nödvändigt att se över möjligheten att öka arméns anfallsförmåga (yrkande 15). För marinstridskrafternas del anser motionärerna att den nu existerande basorganisationen ger stora begränsningar och att det är nödvändigt att se över möjligheterna att ombasera snabbt från en kuststräcka till en annan (yrkande 16). I motionen understryks även vikten av att bemanna fartygen med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap (yrkande 17). Motionärerna anser dessutom att marinstridskrafterna bör stärkas för att i praktiken inte ska tvingas att välja mellan att basera hela flottan på antingen – för att skydda importsjöfart – eller på ostkusten för sjöstrid (yrkande 18). I motionen anförs dessutom att det begränsade antalet radarspanings- och ledningsflygplan gör det omöjligt att bedriva en kontinuerlig kvalificerad övervakning av . Motionärerna anser därför att den förmågan bör ses över (yrkande 24). I motion 2018/19:2816 av m.fl. (M) framhålls att måste ha ett trovärdigt cyberförsvar inklusive en aktiv cyberförmåga. Behovet av en svensk cyberdoktrin anses vara tydlig. Motionärerna anser att nationella strategier för cybersäkerhet bör tas fram och utvecklas kontinuerligt. Motionärerna anser vidare att det är nödvändigt att ta fram ett förhållningssätt för hur, var och när den aktiva cyberförmågan ska användas. Det är viktigt att de nationella strategierna för cybersäkerhet utgår från tydliga analyser om vad som är skyddsvärt och med fokus på kraftfulla insatser där de gör mest nytta, snarare än analyser som utgår från den senaste krisen och insatser som ska åtgärda alla hot oavsett storlek. Motionärerna anser att ska ha en trovärdig nationell säkerhetsstrategi och anser att cybersäkerhet utgör en mycket viktig beståndsdel i denna (yrkande 6). Bakgrund och tidigare beredning lämnade regeringen propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 till . Med bifall till propositionen godkände bl.a. regeringens förslag om att de krav på operativ förmåga som tidigare hade beslutat skulle upphöra att gälla (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). fattade inte beslut om några nya krav på operativ förmåga för perioden –2020. Det mål för det militära försvaret som fattat beslut om är att försvara och främja vår säkerhet, och utskottet har vid tidigare behandlingar av frågan om en ökad anfallsförmåga för armén inte bedömt att det bidrar till detta mål. Utskottet har vid tidigare beredningar (bet. 2016/17:FöU3 och bet. 2017/18:FöU6) inte funnit någon anledning att ifrågasätta avvägningarna i den militärstrategiska doktrinen om en balans mellan offensivt och defensivt agerande som Försvarsmakten fastställt. Vilken inriktning Försvarsmaktens verksamhet bör ha som helhet gav regeringen myndigheten anvisningar om i ett regeringsbeslut . I regleringsbrevet (dnr Fö2015/01282/MFI m.fl.) gav regeringen i uppdrag att redovisa hur förmågan att genomföra aktiva operationer i cybermiljön för ett förstärkt cyberförsvar utvecklas. Uppdraget ska genomföras med stöd av och eventuella övriga berörda myndigheter. Arbetsläget ska redovisas . I regleringsbrevets huvuddokument (dnr 2017/01724/MFI) beskrivs inga mål eller uppdrag om den operativa förmågan. När det gäller utvecklingen och prioriteringarna av försvarets förmåga har anvisat anslag till Försvarsmakten (bet. 2018/19:FöU1, rskr. 2018/19:89), och utskottet angav bl.a. som anslagsvillkor att Försvarsmakten i det korta perspektivet bör färdigställa den beslutade krigsorganisationen och hålla en hög ambitionsnivå i fråga om övningsverksamhet och utbildning. Vidare bedömde regeringen i budgetpropositionen att Försvarsmakten ökade förmågan att ta emot militärt stöd jämfört med . Förmågan övades bl.a. under försvarsmaktsövningen . Som en grund för ett kommande försvarspolitiskt inriktningsbeslut och utvecklingen av försvarets förmåga har regeringen fattat beslut om anvisningar till Försvarsberedningen för att bl.a. få förslag om vilka eventuella konsekvenser förmågeutvecklingen i omvärlden får för Försvarsmaktens krigsorganisation. Förslagen ska enligt anvisningarna särskilt belysa krigsorganisationen och den militära förmågans relevans såväl i det nationella försvarsperspektivet som för möjligheterna att bidra till internationella fredsfrämjande insatser. Försvarsberedningens rapport med underlag i fråga om försvarets förmåga ska redovisas . Utskottet kan konstatera att regeringen, med utgångspunkt i det senaste försvarspolitiska inriktningsbeslutet, har gett Försvarsmakten anvisningar om den inriktning verksamheten som helhet bör ha . Av anvisningarna framkommer att den svenska solidaritetsförklaringen ställer krav på förmåga att ge och ta emot stöd, att förmågan att mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap ska förstärkas ytterligare och att krigsdugligheten hos de förband som har lägst krigsduglighet ska prioriteras framför en höjning av de förband som redan har en godtagbar krigsduglighet. Därutöver noterar utskottet att regeringen gett Försvarsmakten ett särskilt regleringsbrevsuppdrag att redovisa hur förmågan att genomföra aktiva operationer i cybermiljön för ett förstärkt cyberförsvar utvecklas . När beslutade att anvisa anslag bedömde utskottet att den förstärkningen skapade rimliga förutsättningar för det prioriterade genomförandet av det försvarsbeslut som beslutade . Utskottet noterar att flera motionsyrkanden understryker vikten av att prioritera de förmågor som regeringen redan lämnat anvisningar om inom ramen för den försvarspolitiska inriktningen. Utskottet anser därför att yrkandena i motionerna 2018/19:2840 (yrkande 1), 2018/19:2816 (yrkande 6) och 2018/19:2472 (yrkande 9) får anses vara tillgodosedda och anser därför inte att de behöver tillstyrkas. I likhet har utskottet inte funnit någon anledning att ifrågasätta Försvarsmaktens avvägningar och balans mellan offensivt och defensivt agerande. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet om ökad anfallsförmåga 2018/19:2472 (yrkande 15). När det gäller övriga motionsyrkanden om operativa förmågor anser utskottet att de föreslagna omprioriteringarna bör hanteras inom ramen för den kommande beredningen av ett förslag till ny försvarspolitisk inriktning. Utskottet ser således inte några skäl att nu föregripa det kommande beredningsarbetet och avstyrker därför dessa motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om beredskap och övningsverksamhet. Jämför reservationerna 7 (C), 8 (SD) och 9 (M, KD). I motion 2018/19:2840 av m.fl. (C) framhåller motionärerna att krigsförbanden bör öka sin krigsduglighet. De anser att förmågan att kunna mobilisera krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap är av grundläggande betydelse och behöver stärkas (yrkande 3). I motion 2018/19:766 av m.fl. (SD) anför motionärerna att en större krigsförbandsövning bör genomföras för att bibehålla krigsdugligheten.