bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Att i stället använda indikatorer som verkligen mäter resultat och effekter skulle förbättra uppföljningen av resultat och effekter. Genomförande av kommande landsbygdsprogram Enligt kommittémotion 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör regeringen överväga om det går att förenkla administrationen och öka måluppfyllelsen i landsbygdsprogrammet genom att kombinera insatsområden i gemensamma budgetar. bedömer att det nuvarande landsbygdsprogrammet med många åtgärder, små budgetar och begränsad flexibilitet kan försvåra måluppfyllelse och möjligheterna att nå effekter samt gör administrationen betungande. I kommittémotion 2018/19:3032 av m.fl. (M) i denna del vill motionärerna understryka behovet av att vidta åtgärder för att minska byråkratin i utformningen av nästa programperiod. Arbetet för att göra programmet mer kostnadseffektivt och för att nå målen måste fortsätta. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2018/19:3035 yrkande 3 att enkelhet, flexibilitet och tydliga prioriteringar ska vara vägledande för det svenska genomförandet av kommande landsbygdsprogram. Motionärerna anser att bör uttala som inriktning att de svenska reglerna inte ska vara krångligare än nödvändigt, även om det inte går att veta detaljerna för kommande landsbygdsprogram då beslut i EU om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas fattas tidigast . Enligt kommittémotion 2018/19:3034 av m.fl. (C) yrkande 2 bör regeringen se över vilka delar av landsbygdsprogrammet som kan läggas över på de folkvalda regionerna. Motionärerna delar bild att det regionala inflytandet i landsbygdsprogrammet har brustit. Motionärerna vill decentralisera fler statliga funktioner och ge ett ökat ansvar till de folkvalda regionala parlament som ansvarar för arbetet med regional utveckling och tillväxt. I kommittémotion 2018/19:2736 yrkande 28 anför m.fl. (KD) att berörda myndigheter bör utveckla instrument och riktlinjer så att lokala kontrakt kan spridas och initieras över hela landet. För att utveckla och bevara svenska livsmedel bör lokala kontrakt uppmuntras mellan handlare på orten, konsument och producent. Detta skulle bidra till en levande landsbygd med en god produktion av livsmedel och lokala produkter av god kvalitet. Detta är framför allt en fråga för handlare, producenter och konsumenter, men framtagandet av lokala kontrakt skulle kunna stödjas genom landsbygdsprogrammet. Enligt kommittémotion 2018/19:3031 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör regeringen tillsätta en kompletterande snabbutredning av de nationella behoven av landsbygdsutveckling i ljuset av den sårbarhet som blivit tydlig genom torka. Utredningen bör belysa läget för bl.a. vattenhushållningen i lantbruket, samhällets beredskap för kraftsamling för att möta krissituationer, strukturer för handel med foder samt möjligheterna att ta fram växtsortmaterial för att möta odlingssvårigheter i . I kommittémotion 2018/19:2320 av m.fl. (SD) yrkande 3 efterfrågas en åtgärdsplan för att undvika en liknande situation som torkan 2018 medförde med höga foderpriser och import från utlandet av foder av lägre kvalitet till höga transportkostnader. Uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammet Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska bistå regeringen i arbetet med att förbereda och utarbeta EU:s gemensamma jordbrukspolitik –2027, bl.a. vad gäller arbetet med en strategisk plan. Möjlighet att uppnå politiska målsättningar, administrationskostnader för olika stödformer samt förenkling för stödmottagare ska beaktas i arbetet. Uppdraget ska redovisas till . Vidare ska i samverkan med , , Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna samt andra berörda myndigheter föreslå ett program för löpande uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) effekter, –2024. Målet för arbetet inom programmet ska vara att leverera framåtsyftande och policyrelevanta analyser på såväl EU-nivå som nationell nivå. Programmet ska utgå från Agenda 2030:s integrerade och balanserade perspektiv på ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Detta inkluderar förslag till uppföljning och utvärdering av GJP:s effekter på de nationella miljömålen, livsmedelsstrategin, de landsbygdspolitiska målen och andra relevanta mål. Analyserna i programmet ska ge möjlighet att bedöma budgetmässig och samhällsekonomisk kostnadseffektivitet i olika åtgärder. I arbetet ska andra utrednings- och utvärderingsuppdrag beaktas. GJP:s effekter på EU-nivå samt motsvarande arbete i andra länder och inom kommissionen bör följas. I programmet ska det finnas en flexibilitet att kunna analysera konsekvenser av eventuella förändringar i politiken. Erfarenheter från arbetet i det tidigare projektet miljöeffekter ska tillvaratas. ska i redovisningen föreslå vilka andra myndigheter som bör ingå i genomförandet av förslaget till program. Uppdraget ska redovisas till . När det gäller indikatorer anförs i departementspromemorian EU:s framtida jordbrukspolitik (Ds 2018:10) att viktiga utgångspunkter för utvärderingarna, både av GJP och av de övriga europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonder), är bl.a. att indikatorsystemet förbättras och nya indikatorer utvecklas och att utvärderingarna görs på ett systematiskt sätt. Enligt information från är målet att indikatorerna som föreslås för jordbrukspolitiken ska vara så heltäckande som möjligt för de mål som GJP ska bidra till. Från kommissionens sida har man valt indikatorer där man i stor utsträckning vet att det finns färdigt dataunderlag eller där data tas fram som en följd av inrapportering av beviljade stöd. Dessa utgångspunkter innebär, enligt , att indikatorerna inte blir helt optimalt utformade för att mäta effekten av GJP. Medlemsländerna har dock möjligheter att komplettera med nationella indikatorer på samma sätt som valt att göra under innevarande period. Genomförande av kommande landsbygdsprogram Regeringen anförde i den kommenterade dagordningen inför jordbruks- och fiskerådets möte att vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om GJP är totalt minskade utgifter, marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner samt förenkling. Vidare anförde regeringen att den är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet samt att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. Kraven vid utformning av GJP-planen är till delar enklare än nuvarande landsbygdsprogram, men regeringen önskar ytterligare förenklingar. Som anförs ovan har fått i uppdrag att bistå regeringen i arbetet med att förbereda och utarbeta EU:s gemensamma jordbrukspolitik –2027, bl.a. vad gäller arbetet med en strategisk plan. Möjlighet att uppnå politiska målsättningar, administrationskostnader för olika stödformer samt förenkling för stödmottagare ska beaktas i arbetet. Uppdraget ska redovisas till () . För att ska nå målen i landsbygdsprogrammet 2014–2020 skriver länsstyrelserna, , , och handlingsplaner. Handlingsplanerna tas fram av respektive myndighet tillsammans med landsbygdens organisationer i s.k. partnerskap som bygger på samverkan mellan ideella, privata och offentliga aktörer. Länsstyrelserna och har regionala handlingsplaner. Genomgående för handlingsplanerna är att dessa ska visa hur de olika myndigheterna genom sina prioriteringar ska bidra till att nå målen i landsbygdsprogrammet, vilka i sin tur ska bidra till 2020, en smart och hållbar tillväxt för alla. Alla myndigheter som ansvarar för stöd inom landsbygdsprogrammet har handlingsplaner. Handlingsplanerna gäller i taget och uppdateras . När det gäller frågan om hanteringen av landsbygdsprogrammet 2014–2020 på regional nivå är sammansättningen av de regionala partnerskap som kopplades till arbetet med regionala SWOT-analyser, dvs. analys av styrkor, svagheter, möjligheter och hot (strengths, weaknesses, opportunities and threats), och det regionala programgenomförandet relevant. I uppdraget till länsstyrelserna (dnr L2013/1287/ELT) framgick dels att länsstyrelserna i sina SWOT-analyser skulle beakta de regionala utvecklingsstrategierna och de regionala utvecklingsprogrammen (RUS/RUP) vilka utarbetas av de aktörer som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet, dels att länsstyrelserna skulle bilda regionala partnerskap för det regionala genomförandet av landsbygdsprogrammet. I dessa partnerskap angavs bl.a. att de aktörer som har ansvaret för att samordna tillväxtarbetet i respektive län och aktörer med ansvar för social- och regionalfondsprogrammen skulle ingå. Enligt information från är förslaget att lägga över ansvaret för vissa åtgärder på regionerna en fråga som får prövas i processen för framtida GJP. Det föreslås många ändringar i GJP inför kommande budgetperiod; bl.a. kommer det inte att finnas något separat landsbygdsprogram i kommande period, utan den nationella tillämpningen av hela GJP ska samlas i en strategisk plan. Hur administrationen kan utformas kommer sannolikt bl.a. att bero på det slutliga utfallet av de pågående förhandlingarna på EU-nivå och är inget som kan föregripas . Förenkling av administrationen i sin helhet framhålls som angeläget. Vidare har börjat diskutera framtida GJP i de fasta forum som regeringen har för kontakt med regionerna/regionalt utvecklingsansvariga. Landsbygdsprogrammet 2014–2020 är målstyrt genom att flera olika åtgärder kan användas för att uppnå målen i de sex unionsprioriteringarna. En av dessa prioriteringar handlar om landsbygdsutveckling. Prioriteringen syftar till ökad konkurrenskraft i företag på landsbygden som inte är lantbruksföretag samt stöd till insatser som bidrar till förbättrade förutsättningar för att bo, leva och verka på landsbygden. När det gäller lokala kontrakt och stöd vid framtagande av dessa framgår det av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att ca 2017 beviljades i investeringsstöd till kommersiell service samt ca till projekt inom området lokal serviceutveckling. Investeringsstödet till kommersiell service som finansieras av landsbygdsprogrammet ökade därmed . Vidare redovisas i budgetpropositionen att för att stärka och främja regionala och lokala initiativ och insatser inom livsmedelskedjan fattade regeringen två beslut som innebar att finansiering om avsattes. Inom ramen för landsbygdsprogrammet fördelas till lokala och regionala insatser inom livsmedelskedjan. Av dessa fördelas till länsstyrelserna, främst för samverkan, och utlyses för lokala och regionala initiativ. Resterande ska användas för nationell samverkan. har utlyst till projekt som ska genomföra informationsinsatser för att utveckla korta livsmedelskedjor och lokala marknader. Syftet med utlysningen är att råvaruproducenter och förädlare ska få ökad kunskap och praktiska exempel genom demonstrationer eller information. Stödet riktar sig till myndigheter, kommuner, landsting, regioner, föreningar, andra organisationer och företag som ordnar demonstrationer och informationsåtgärder. Pengarna kan exempelvis användas till projekt inom följande områden: – nya affärsmöjligheter och trender – kunskapshöjande insatser inom korta livsmedelskedjor – främjande av lokalt nätverkande. Enligt innebär korta livsmedelskedjor förädling av jordbruksprodukter till livsmedel och försäljning av livsmedelsprodukter där det högst får vara en mellanhand mellan jordbrukare och konsument. När det gäller torkan 2018 och anpassningar till ett förändrat klimat fick i uppdrag att analysera konsekvenserna av torkan 2018 för jordbruks- och livsmedelssektorn samt att föreslå åtgärder för att stärka jordbrukets motståndskraft vid extremt väder . Uppdraget redovisades i rapporten av torkan 2018 och hur jordbruket kan bli mer motståndskraftigt mot extremväder. framför i rapporten bl.a. att det behövs en långsiktig kunskapsuppbyggnad och satsningar på forskning och utveckling för att skapa förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig och hållbar jordbruksproduktion. Vidare anförs att det svenska lantbruket behöver anpassa sig för att förebygga negativa effekter av extremt väder. I den nya jordbrukspolitiken och i landsbygdsprogrammet/den strategiska planen blir det viktigt att välja åtgärder som stöder anpassningen till allt extremare väderhändelser och ökad hållbarhet i lantbruket. Rapporten är nu under beredning inom . I och delredovisning av uppdraget att föreslå åtgärder till en handlingsplan för arbetet med livsmedelsstrategin 2020–2022 från föreslås att åtgärder genomförs i landsbygdsprogrammet för att öka kunskap och innovationskapacitet inom områden som bidrar till en ökad konkurrenskraft, skapar nya jobb och bidrar till klimatanpassning samt minskad miljö- och klimatpåverkan. Myndigheterna framför att det finns behov av att kontinuerligt arbeta för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruksproduktion och för att anpassa jordbruket till ett förändrat klimat. Det finns även ett behov av att löpande utveckla bl.a. växtförädling, inklusive sortidentifiering av växtslag/grödor lämpliga att odla i . Delredovisningen bereds nu i , och uppdraget ska slutredovisas . Vidare anförde dåvarande landsbygdsminister i svar på de skriftliga frågorna 2017/18:1566 och 2017/18:1585 följande om torkan 2018 och klimatanpassningar: Vi har ett extremt väder i som påverkar växtodlingen och fodertillgången negativt. Regeringen följer situationen och har en nära dialog med och näringen för att följa upp de utmaningar som situationen innebär och har annonserat och vidtagit åtgärder som kan underlätta lantbrukarnas svåra situation. Den oroväckande och allvarliga utvecklingen med värme som vi sett är någonting vi kommer få se allt oftare på grund av klimatförändringarna. Därför har regeringen beslutat att inrätta ett nationellt expertråd för klimatanpassning vid . Rådet ska ta fram underlag som ska ligga till grund för det nationella arbetet med klimatanpassning kommande år. Regeringen har även mer än fördubblat miljö- och klimatbudgeten vilket är viktigt för att kunna arbeta förebyggande för att undvika situationer som den vi har haft . Uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammet Utskottet anser att det är grundläggande att relevanta underlag finns för att kunna följa upp och utvärdera nuvarande landsbygdsprogram – detta för att kunna få ett ännu bättre genomförande av landsbygdsprogrammet under nästa period. Utskottet noterar att det finns ett utvärderingssekretariat på med ansvar för att utvärdera och följa upp landsbygdsprogrammet. Vidare har fått i uppdrag att bistå regeringen med att ta fram en strategisk plan där kompletterande analyser tas fram för kommande programperiod. ska även i samverkan med ett antal andra myndigheter föreslå ett program för löpande uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens effekter –2024. Utskottet noterar regeringens bedömning att de uppföljningar och bedömningar som har presenterats samt de som kommer att presenteras –2020 kommer att bidra med information om både resultat och effekter och därmed ge en bättre måluppfyllelse under kommande programperiod. Utskottet anser därmed, i likhet med regeringen, att det inte behöver vidtas några ytterligare åtgärder utöver de som redan är planerade för att utveckla den nationella uppföljningen och utvärderingen. Utskottet anser att motionerna 2018/19:3032 (M) i denna del och 2018/19:3035 (KD) yrkande 1 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller indikatorer noterar utskottet att regeringens ståndpunkt i EU-förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken är att de EU-gemensamma indikatorer som ska rapporteras till kommissionen ska ha en hög relevans för att påvisa resultat och effekter av åtgärder både på nationell nivå och på EU-nivå. Utskottet anser därmed att motion 2018/19:3031 (SD) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av förhandlingarna. Genomförande av kommande landsbygdsprogram Utskottet har redovisat att förenklingar inom den gemensamma jordbrukspolitiken är en prioriterad fråga för utskottet och att det är viktigt med ändamålsenliga och effektiva regelverk. Utskottet välkomnar därför att regeringen verkar för ytterligare förenklingar i nästa programperiod för att få på plats en tydligare och effektivare resultatstyrning. Utskottet noterar att medlemsländerna i kommissionens förslag ges en ökad flexibilitet i genomförandet och att den gemensamma jordbrukspolitiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en strategisk plan för och det nationella genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. har fått i uppdrag att bistå i arbetet med den strategiska planen bl.a. för att säkerställa förenklingar för stödmottagare och myndigheter. Med hänvisning till vad som anförts konstaterar utskottet att regeringen arbetar för ett landsbygdsprogram som bl.a. ska vara enklare, resultatstyrt och effektivt. Utskottet anser därmed att motionerna 2018/19:3031 (SD) yrkande 3, 2018/19:3032 (M) i denna del och 2018/19:3035 (KD) yrkande 3 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte redan tillgodosetts. När det gäller landsbygdsprogrammet på regional nivå konstaterar utskottet att regionala aspekter har vägts in i nuvarande landsbygdsprogram och att länsstyrelserna bl.a. skulle bilda regionala partnerskap för det regionala genomförandet av landsbygdsprogrammet. Vidare tas det fram handlingsplaner för det regionala genomförandet av landsbygdsprogrammet. Utskottet delar synen att vem som ansvarar för vad i det kommande landsbygdsprogrammet är en fråga som får prövas längre fram i processen. Utskottet anser därmed att motion 2018/19:3034 (C) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller lokala kontrakt konstaterar utskottet att det inom ramen för landsbygdsprogrammet finns medel för att stärka och främja regionala och lokala initiativ och insatser inom livsmedelskedjan. har utlyst medel till projekt som ska göra informationsinsatser för att utveckla korta livsmedelskedjor och lokala marknader. Mot bakgrund av detta är utskottet inte berett att föreslå några ytterligare åtgärder på området. Motion 2018/19:2736 (KD) yrkande 28 avstyrks. Utskottet noterar att har analyserat konsekvenserna av torkan 2018 för jordbruks- och livsmedelssektorn, och att verket anför att det bl.a. är viktigt att den nya jordbrukspolitiken och det kommande landsbygdsprogrammet innehåller åtgärder som stöder anpassningen till allt extremare väderhändelser och ökad hållbarhet i lantbruket. Vidare föreslår och i en delredovisning av handlingsplanen för livsmedelsstrategin 2020–2022 att åtgärder behövs för att anpassa jordbruket till ett förändrat klimat. I avvaktan på resultatet av pågående beredningar och EU-förhandlingar föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2320 (SD) yrkande 3 och 2018/19:3031 (SD) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om de svenska ståndpunkterna i förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken, om klimat- och miljönyttan i den gemensamma jordbrukspolitiken, om resultatstyrda miljöersättningar och om stöd för sockerproduktionen. Jämför reservation 8 (SD), 9 (KD), 10 (L) och 11 (M, SD, KD) samt särskilt yttrande 2 (C). Enligt kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör så långt det är möjligt verka för nationell beslutanderätt över jordbruket. Motionärerna vill att ska omförhandla villkoren för Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till . Tills vidare är det dock viktigt att på bästa sätt ta vara på de stöd som lantbruket kan få av EU för att stärka det svenska jordbruket, inte minst mot bakgrund av de enorma summor överför till . Det är viktigt att försöka påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för positiv riktning. m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2040 yrkande 30 att EU:s jordbrukspolitik måste reformeras. Kommissionens förslag till ny långtidsbudget är otillräckligt och sänker bara jordbruksstödet från till av EU:s totala budget. I ett första steg vill motionärerna halvera jordbruksstödet och föra över resurserna till investeringar i forskning, innovation och utbildning. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 22 anförs att de svenska ståndpunkterna i förhandlingarna om EU:s gemensamma jordbrukspolitik ska syfta till att stärka svensk konkurrenskraft, som den totala EU-budgeten för jordbruk minskar. Motionärerna anför i yrkande 26 i samma motion att den svenska skattesubventionen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik inte ska öka. Det har föreslagits att avgift till EU ska höjas kraftigt, något som motionärerna anser är oacceptabelt. Svenska skattebetalare ska inte öka sina subventioner av andra länders jordbrukare så att dessa kan konkurrera ut svenska producenter, som lyder under strängare regler. Det är viktigt att den regering som förhandlar för räkning har fokus på att stärka det svenska jordbruket. Enligt kommittémotion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 6 ska EU:s jordbrukspolitik inriktas på att öka miljö- och klimatnyttan. Motionärerna vill uppnå det genom att bl.a. minska gårdsstöden och öka miljöstöden i landsbygdsprogrammet. I partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 17 anförs att EU:s jordbrukspolitik måste reformeras så att den blir en kraft i omställningen och bidrar till klimatmålen. Mycket av politiken påverkas också av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, som står för av EU:s totala budget. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2018/19:2425 yrkande 38 att miljöersättningar bör styras mot resultat. Enligt yrkande 39 bör regeringen verka för riktade miljöersättningar framför generella stöd till specifika produktionsformer. Det är viktigt att EU verkar för att jordbruket är så hållbart som möjligt och bidrar till att uppnå de 17 globala hållbarhetsmålen. Motionärerna anser att detta görs bäst via miljöersättningar och djurvälfärdsersättningar där lantbruksföretagaren kan välja åtgärder som passar på den egna gården. Att i högre grad låta varje gård välja sina åtgärder snarare än att ge generella miljöstöd riktade till vissa produktionsformer tror motionärerna skulle ge högre utväxling när det gäller faktisk miljönytta. Om åtgärderna även i högre grad kopplades till faktiskt miljöresultat skulle miljöersättningarna ge ännu högre utväxling än . Även i kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 13 anförs att såväl regler som ersättningar för miljöskydd i större utsträckning bör kopplas till resultat i stället för åtgärder. Syftet med regelverk måste vara att uppnå vissa önskade resultat, men vilka åtgärder som används för att nå resultaten borde vara av underordnad betydelse, inom vissa ramar. Motionärerna anser därför att det är angeläget att i större utsträckning utforma regelverk som tar sikte på önskade resultat snarare än på detaljreglering av åtgärder. I motion 2018/19:566 av och (båda SD) anförs att , genom EU, bör verka för ett slopat stöd för sockerproduktionen. Mot bakgrund av att hög konsumtion av socker kan leda till olika sjukdomar och att så många barn lider av övervikt eller fetma är det enligt motionärerna helt orimligt att offentliga medel används för att subventionera sockerproduktionen. behandling och kompletterande uppgifter I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) bedömer regeringen att regler och andra styrmedel när det gäller såväl nationell som EU-gemensam politik och internationella avtal så långt som möjligt ska utformas så att de stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Utskottet anförde följande vid behandlingen av propositionen (bet. 2016/17:MJU23): Utskottet delar regeringens bedömning att regler och andra styrmedel när det gäller såväl nationell som EU-gemensam politik och internationella avtal så långt som möjligt ska utformas så att de stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Ett ökat fokus på produktivitet och konkurrenskraft är också en förutsättning för en ökad produktion, inte att öka mängden stöd i livsmedelssektorn.