bet · H601SkU11 · 2019-03-07 00:00:00 — Utan skogskontots fördelar tvingas skogsägaren att skatta bort en stor del av inkomsten som byggts upp under skogens långsamma tillväxt, genom att ett enstaka år drabbas av en extra hög taxerad inkomst. Framför allt mindre skogsägare med ojämna avverkningsnivåer riskerar att drabbas om skogskontot avvecklas. Om skogskontot avvecklas, som den statliga har föreslagit, riskerar skogsindustrins tillgång till råvara att försvagas. Det skulle drabba hela den svenska ekonomin eftersom skogen utgör basen för en av våra viktigaste exportnäringar. Vi motsätter oss därför avskaffandet av skogskontot, ett skattesystem som möjliggör en mer långsiktig och ändamålsenlig beskattning vid avverkning av skog. Skogskonton m.m., punkt 4 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1469 av (C) yrkande 6, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 73, 2018/19:2490 av Per Åsling (C) och 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkande 6 och 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 56–59 samt 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 8. Vi måste ha fler jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen och jobben i skogen spelar en avgörande roll. En stor fördel med den svenska skogspolitiken har varit de övergripande principer som regelverken bygger på. Dessa regelverk har varit stabila och långsiktiga i många avseenden. Majoriteten av skogsägarna i är att beteckna som familjeskogsbrukare. De flesta av alla dessa familjeskogsbrukare bedriver ett skogsbruk som innebär att skogen avverkas med . En förändrad möjlighet till ekonomisk utjämning mellan åren skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver. Skogskontot har inte bara ett inkomstutjämnande syfte. Det underlättar också för större avverkningsuttag när efterfrågan är hög, vilket är viktigt för en väl fungerande virkesmarknad. Det har dessutom en viktig funktion när större olyckor sker. Under stormen fälldes träd som motsvarade hela avverkning . Skogskontot fyllde då en viktig funktion för att balansera medel i syfte att hantera ett antal kommande år med stora utgifter för skogsvård och låga virkesintäkter. Dagens regelverk som möjliggör utjämning av inkomster mellan åren i form av insättning på skogskonton och skogsskadekonton ger en stabil grund och möjlighet att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbrukande för alla familjeskogsbrukare. Vi ser att det är viktigt för den enskilda skogsägaren att på ett rimligt sätt kunna bruka sin skog och på så sätt kunna ta vara på den ekonomiska utdelning man varit med och byggt upp ofta . Därför menar vi att utredningen skattereglers förslag om att avskaffa skogskonton och skogsskadekonton inte ska genomföras (SOU 2014:68). Vi föreslår därför en översyn av skogsavdraget och att skogskontot ska behållas i sin nuvarande form. är ett frivilligt civilrättsligt avtal som tecknas mellan och de markägare som är intresserade av naturvård. Syftet med avtalet är att bevara, utveckla eller skapa områden med höga naturvärden. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen utgår med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. utgör en nyttjanderätt enligt jordabalken och innebär att markägaren löpande tillhandahåller nyttjanderättshavaren, dvs. staten, en fastighet av en viss beskaffenhet. Det ligger därmed nära till hands att jämställa naturvårdsavtalet med ett hyresavtal eller arrendeavtal. anger i en skrivelse från (dnr 130 84518-05/111) att den ersättning som markägaren erhåller ska tas upp till beskattning utan periodisering för avtal som enbart innebär en begränsning av fastighetsägarens möjlighet att nyttja marken. Detta medför en hög beskattning. Den ersättning som betalas ut till markägarna är en ersättning för att markägaren inte kan nyttja skogen fullt ut genom att det t.ex. finns restriktioner om avverkning. För att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten och eftersom ersättningen de facto avser en ersättning för en flerårig inskränkning i äganderätten bör regelsystemet ändras på så sätt att av ersättningen för naturvårdsavtal får sättas av till ett skogskonto. Regeringsrätten har i en dom (RÅ 2002 ref. 84) fastställt ett förhandsbesked från skatterättsnämnden, i vilket nämnden funnit att en engångsersättning med anledning av ett nyttjanderättsavtal som löper över flera (25) år ska periodiseras och intäktsredovisas linjärt under avtalets löptid. Enligt regeringens bedömning bör samma synsätt kunna anläggas på ersättning som erhålls vid tecknande av naturvårdsavtal. Eftersom ersättningen kan periodiseras och redovisas linjärt under avtalets löptid kan det enligt regeringens mening inte anses motiverat att införa en möjlighet att använda skogskontot för ersättningen. Ersättningen bör därför inte heller fortsättningsvis kunna sättas in på ett skogskonto. har dock, som nämnts ovan, gjort en annan tolkning av rättsläget och anser inte att periodisering är möjligt. Det är mot denna bakgrund motiverat att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerade eftersom renarna är kapital och fungerar som en ”pensionsfond”. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Vi föreslår därför en översyn av möjligheten att inrätta ett renkonto med samma skattemässiga upplägg som skogskontot. En sådan konstruktion underlättar generationsskiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Skogskonton m.m., punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:1469 av (C) yrkande 6, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 73, 2018/19:2490 av Per Åsling (C), 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkande 6 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 56–59. I förslag till regeringen föreslås att skogskontot ska tas bort. Många skogsägare är beroende av skogskontot då det ger möjlighet till en jämnare affärscykel genom att av skogsinkomsterna kan sparas för att betala för framtida kostnader som skogsvård eller andra investeringar. Vi anser därför att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten ska kvarstå. Styrelsearvoden, punkt 5 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2390 av (C) och 2018/19:2419 av (C) samt 2018/19:1178 av (M). fastslog att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag är att betrakta som inkomst av tjänst för den som innehar styrelseuppdraget, i stället för som tidigare inkomst av näringsverksamhet i bolaget. Domen skapar stor osäkerhet för de som har styrelseuppdrag som huvudsaklig sysselsättning och inkomstkälla. Många styrelseuppdrag har en omfattning som motsvarar något eller några basbelopp . Vidare har många som har styrelseuppdrag ett flertal uppdrag som vart och ett upptar någon eller ett par dagars arbete . Problemet uppstår när den som har styrelseuppdraget t.ex. blir sjuk och behöver sjukersättning från . I det fallet finns ingen huvudarbetsgivare och bolaget som man har styrelseuppdrag i har inget sjuklöneansvar. Resultatet blir att den som har styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning hamnar utanför trygghetssystemen. Det är en ohållbar situation. Det är därför viktigt att lagen ändras så att den som har styrelseuppdrag kan fakturera uppdragen som näringsverksamhet från ett eget aktiebolag och därifrån ta ut lön och därmed omfattas av välfärdssystemen. Det är viktigt för tillväxten och utvecklingen i att det finns rimliga förutsättningar att ha styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning. Vi föreslår därför att skattelagstiftningen ska ses över så att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag betraktas som näringsverksamhet och inte inkomst av tjänst för den som utför styrelseuppdraget. – Skriv text här – Skatteregler för ideell sektor, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1286 av m.fl. (SD) yrkande 3. tillsattes en statlig utredning för att se över föreningars skatte- och avgiftssituation. Utredningen tillsattes eftersom skattereglerna ansågs ha blivit krångliga och svåra att följa. presenterade i sitt betänkande Nya skatteregler för idrotten (SOU 2006:23) ett antal förslag på hur beskattningen kan anpassas till den moderna idrottsrörelsen. Trots konkreta förslag på hur idrottsföreningars skattesituation kan förenklas och förtydligas verkar den politiska viljan att ta tag i frågan saknas. I stället för att följa upp utredningen med en proposition tillsatte den dåvarande regeringen en ny utredning (SOU 2009:65), för att utreda beskattningen för alla ideella föreningar. Inte heller denna utredning resulterade i någon proposition från regeringen. uttrycker nu en oro över att börjat tillämpa regelverket så att bl.a. professionell idrott inte räknas som allmännyttig verksamhet, och att föreningars intäkter från professionell verksamhet är obegränsat skattepliktiga. Vi anser att det är hög tid att ta sig an frågan och att regeringen bör presentera en proposition om idrottens skatteregler. Ränteavdrag, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:815 av (M). har vi en stor – och för ekonomin riskfylld – skulduppbyggnad hos hushållen. kan många hushåll med stabila inkomster inte komma in på den ägda bostadsmarknaden utan hänvisas till dyra hyresrätter. Hushållens skulder har vuxit i betydligt snabbare takt än inkomsterna , trots en mycket stark förstärkning av den disponibla inkomsten. I kombination med en stor, och ökande, andel rörliga lån har detta gjort hushållen känsliga för ränteförändringar, vilket kan få påtagliga följdeffekter i samhällsekonomin. Det krävs reformer för att dämpa drivkrafter att låna och därmed minska hushållens – och ekonomins – sårbarhet framöver. Vi har krävt ändrade regler så att det inte ska vara lönsamt för banker att erbjuda mängdrabatt vid bolån. Vi har också föreslagit amorteringskrav riktade mot bankernas samlade bolånestock för att gynna amortering samt ändrade regler så att bundna bolån blir mer attraktiva. Att långsamt trappa ned ränteavdragen är ytterligare en åtgärd som vi, under vissa förutsättningar, nu är beredda att ställa oss bakom. Tidpunkten att påbörja en nedtrappning är relativt god i dagens räntemiljö. Vi eftersträvar en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning, under förutsättning att statens ökade inkomster oavkortat går tillbaka till hushållen samt under förutsättning att reformer genomförs så att fler hushåll med stabila inkomster kan etablera sig på den ägda bostadsmarknaden. En långsam nedtrappning av ränteavdraget ökar värdet av sparande och amortering, och minskar skulduppbyggnad, vilket minskar riskerna i ekonomin och för hushållen. Vi föreslår därför att taket för fullt ränteavdrag bör sänkas från dagens till . Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 15. Vindkraften har en reducerad fastighetsskatt på enbart , i stället för den normala industrifastighetsskatten om . har dock meddelat i ett ställningstagande att fastighetsskatten för elproduktionsenhet med vindkraftverk är lägre än för övriga elproduktionsenheter, vilket kan vara ett statligt stöd (otillåtet statsstöd) enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Fastighetsskatten för en elproduktionsenhet med vindkraftverk får därför endast beräknas med den lägre skattesatsen (0,) om takbeloppet (för en period om tre beskattningsår) inte överskrids enligt kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse. För att inte snedvrida konkurrensen mellan de olika kraftslagen och för att undanröja administration för efterlevnaden av statsstödsreglerna menar vi att fastighetsskatten på vindkraftverk ska justeras till den nivå som råder för övriga industrifastigheter, vilket även är den nivå som råder för t.ex. kärnkraft- och kraftvärmeverk. Boendebeskattning, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 16 och 20 samt 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 22, 2018/19:447 av (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:449 av (SD) yrkandena 1 och 5, 2018/19:665 av (MP), 2018/19:720 av (M), 2018/19:1108 av (M), 2018/19:1841 av (M), 2018/19:1963 av (S), 2018/19:2700 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 23. I bostadsbristens är ett av problemen som ofta påtalas bristen på byggbar mark. finns det många obebyggda tomter, vilket är en av orsakerna till att det byggs mindre än vad det finns möjlighet till. En byggnad avsedd för bostäder eller lokaler som kontor, butiker, hotell och restauranger klassificeras som hyreshus. Den del av fastigheten som innehåller lokaler beskattas med statlig fastighetsskatt. För obebyggd tomtmark för hyreshus är fastighetsskatten av taxeringsvärdet. Detta gäller oavsett om byggrätten för tomten avser bostäder eller lokaler. Vi föreslår därför att fastighetsskatten på obebyggd tomtmark ska höjas till av taxeringsvärdet. På de flesta av högskoleorter, inte minst i storstäderna, är det brist på studentbostäder, vilket riskerar att slå mot såväl tillväxten som utbildningsväsendet. Det handlar om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad med diverse olika kontrakt. Det är inte rimligt med dessa förhållanden för våra studenter. Vi anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilka man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen. Vi föreslår därför att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder och studentrum ska avskaffas genom att man klassificerar dessa bostäder som elevhem. Med dagens system saknas möjligheten att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. För att skapa förutsättningar att hålla nere hyrorna och för att finansiera framtida renoveringar föreslår vi att skattefria underhållsfonder ska möjliggöras. Detta bör gälla enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. Boendebeskattning, punkt 9 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2700 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 22, 2018/19:447 av (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:449 av (SD) yrkandena 1 och 5, 2018/19:665 av (MP), 2018/19:720 av (M), 2018/19:1108 av (M), 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 16 och 20, 2018/19:1841 av (M), 2018/19:1963 av (S) och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 23. Innehav av fastigheter är ofta mycket långa. Det är vidare mycket vanligt att de överlåts inom släkten och då ofta genom gåva eller annat benefikt fång. Detta innebär att den tidsperiod som måste beaktas vid kapitalvinstbeskattningen i många fall blir mycket lång och vidare riskerar förbättringskostnader att bli svåra att vidimera efter arvsskiften etc. då papper kan försvinna i samband med dödsfall. I dagens skattesystem finns ett s.k. stickår som minskar den skattemässiga innehavstiden genom att samtliga fastigheter, såväl näringsfastigheter som privatbostadsfastigheter, vid längre innehav anses förvärvade . Det gällande stickåret är och ersatte 1914. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog bl.a. att stickåret skulle flyttas . Betydande förenklingsvinster uppkommer med ett sådant förslag, som dessutom kan dimensioneras så att skatteintäkterna behålls oförändrade. Det är av stor vikt att utredningens förslag om 1996 som nytt stickår införs . Boendebeskattning, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 22 och 2018/19:447 av (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:449 av (SD) yrkandena 1 och 5, 2018/19:665 av (MP), 2018/19:720 av (M), 2018/19:1108 av (M), 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 16 och 20, 2018/19:1841 av (M), 2018/19:1963 av (S), 2018/19:2700 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 23. Enligt nuvarande regler kan småhusägare och bostadsrättsföreningar göra avsättningar till framtida underhåll utan skattekonsekvenser, medan avsättningar för framtida underhåll i hyresfastigheter beskattas . Det försämrar möjligheterna till underhåll i hyresfastigheter och är ett av flera exempel på att hyresbostäder är skattemässigt missgynnade jämfört med ägda bostäder. har länge krävt rättvisa villkor mellan ägt och hyrt boende. De har därför bl.a. föreslagit s.k. skattefria underhållsfonder för att säkerställa resurser för periodiskt underhåll och upprustning av hyresbostäder. Vi delar uppfattning. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 11 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2018/19:222 av (SD), 2018/19:308 av (SD), 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 1, 2018/19:648 av i (SD), 2018/19:2278 av (M), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2475 av (M) och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Dagens många regleringar skapar inlåsningseffekter och motverkar rörligheten på bostadsmarknaden. Vi behöver först och främst se över den beskattning som hindrar rörligheten på bostadsmarknaden, där kapitalvinstbeskattningen utgör en tröskel för människor som vill flytta från sin bostad. För att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden bör därför kapitalvinstskatten, taket på uppskovsbeloppet och den ränta som gäller för uppskov ses över. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:222 av (SD), 2018/19:308 av (SD), 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 1, 2018/19:648 av i (SD), 2018/19:2278 av (M), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2475 av (M) och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 34. En bromskloss på bostadsmarknaden är den bristande rörligheten. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras. Alltför många uppger att de bor kvar i för stora hus på grund av kapitalvinstskatten och uppskovssystemet. Vi vill därför att taket för uppskov på kapitalvinstskatten tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljning fram till beskattning om man köper en ny bostad. Både kapitalvinstskatt och uppskovsränta betalas när personen inte längre gör något uppskov, t.ex. när personen flyttar till hyresrätt eller till ett särskilt boende eller om personen avlider. Förslaget skulle innebära att en stor del av den bristande rörlighet som orsakas av skatter vid flytt kan elimineras på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt genom att staten fortfarande får in skatteintäkterna, dock något . Den ökade kostnad som ändå uppstår för statskassan till följd av förslaget kompenserar vi för i vårt budgetalternativ genom att räntan för uppskovet höjs något, motsvarande statens kreditkostnad. Vi föreslår därför att betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad och att räntan på uppskovet motsvarande statens kreditkostnader ska höjas. Tonnageskatt, punkt 12 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 45 och 2018/19:273 av (KD) och 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkande 6. Bättre villkor för svensk sjöfart spelar en viktig roll för att nå mer hållbara transporter. En stärkt konkurrenskraft bidrar även till att den svenska sjöfarten kan fortsätta att utvecklas, växa och ha en hög innovationstakt. Sjöfarten är en viktig faktor för klimatomställningen. För att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft föreslår vi att införandet av tonnageskattesystemet ska följas upp. Tonnageskatt, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:273 av (KD) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 45. Svensk sjöfart har fått större tillväxtmöjligheter genom förenklade skatteregler i och med den s.k. tonnageskatten som är införd. Sjöfarten är dock fortfarande hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer. Det är olyckligt att finansieringen av tonnageskatten delvis tas från sjöfartsstödet eftersom vi anser att detta motverkar syftet med tonnageskattesystemet. Syftet är att behålla fartyg under svensk flagg och att försöka öka antalet fartyg i det svenska registret. Fler svenska fartyg ger utbildningsplatser och genererar fler landbaserade arbeten. Svensk sjöfart är positiv till tonnageskatten, men vill se att fler fartyg får möjligheten att välja att omfattas av den s.k. blå skatten. Vi föreslår därför att fler fartyg ska få möjlighet att ansluta sig till tonnageskattesystemet. Enskilda näringsidkares personliga friskvård, punkt 14 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2430 av (C) och 2018/19:819 av (M) och 2018/19:1603 av i (M). Trots att det är väl känt att fysisk aktivitet bidrar till hälsa och välmående får inte alla tillgång till den skattebefriade motionen. Egenföretagare med enskild firma kan inte ta del av förmånen. Det är bara i aktiebolag som företagaren själv räknas som anställd och skattefritt kan få friskvård betald av företaget. Den som driver en enskild firma kan få avdrag för kostnad för motion till sina utomstående anställda som finns i firman, men inte för friskvård till sig själv. Alltså får 425 000 företagare som driver enskild firma inte del av förmånen, trots att de skapar jobb och bidrar med miljardbelopp i skatteintäkter. Vi föreslår därför att man skyndsamt ser över en anpassning av regelverket för friskvårdsbidrag till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19