bet · H701AU1 · 2019-12-06 00:00:00 — 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Anslaget får vidare användas för administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. En förstärkning av arbetet med den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott innebär att anslaget tillförs medel. Anslaget ökar också till följd av en aviserad förstärkning av arbetet för hbtq-personers rättigheter. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2021. Att har en feministisk regering innebär att skillnader i livsvillkor och fördelning av makt och resurser baserade på kön, oftast till flickors och kvinnors nackdel, uppfattas som ett samhällsproblem som kan och ska motverkas bl.a. genom politiska beslut. Regeringen anför att de fortsatt höga ambitionerna för jämställdhet innebär att jämställdhetsperspektivet ska finnas med i politikens utformning på bred front, så att politiken på alla områden bidrar till att hämmande könsnormer och strukturer bekämpas och jämställdhet mellan kvinnor och män främjas. Regeringen lyfter fram att arbetet för jämställdhet också är en förutsättning för genomförandet av Agenda 2030. Regeringen konstaterar att mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck, våld mot barn, sexuella trakasserier samt prostitution och människohandel är allvarliga samhällsproblem som står i vägen för ett jämställt samhälle. Regeringen anför att förstärkta insatser kommer att genomföras inom ramen för regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, bl.a. ett åtgärdsprogram för perioden –2020. Arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck är en viktig del i strategin. Regeringen framhåller att pågående satsningar omfattar bl.a. förstärkta uppdrag till länsstyrelserna och till det nationella uppdraget om att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck som ligger vid i . Regeringen anger att det nationella uppdraget om att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck ska utvärderas. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. För att stärka de ideella kvinno- och tjejjourernas arbete tillförs anslaget medel. Regeringen tillför också medel för att fortsätta att stärka och utveckla arbetet för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, där arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck utgör en viktig del. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2021. 3:2 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget ökas med anledning av återinrättandet av . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. Bestämmelser finns i förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2021. Regeringen konstaterar att de ekonomiska klyftorna mellan olika stads- och kommundelar har ökat och att detta försvårar en god utveckling i hela landet. Människors livschanser påverkas tydligt av uppväxtort, föräldrarnas livssituation och vilken skola man går i. Segregationen innebär också att många upplever att de inte kan påverka samhällsutvecklingen. Regeringen anför att politiken för att minska och motverka segregationen i samhället innefattar såväl generella, förebyggande insatser som riktade insatser inom ett flertal olika områden. Regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation har fem prioriterade områden: boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati och det civila samhället samt brottslighet. I strategin finns ett delmål för respektive fokusområde, bl.a. ökad sysselsättning och lägre långtidsarbetslöshet i områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen anför att framöver kommer även ytterligare åtgärder att vidtas för att genomföra den långsiktiga strategin för att minska och motverka segregation. Ett område i det fortsatta arbetet är barns uppväxtvillkor i områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen framhåller att med rätt insatser i ett tidigt skede för barn och unga förbättras förutsättningarna för att vända en negativ utveckling på . 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget får användas för utgifter för att minska och motverka segregation och för utgifter för statsbidrag som har detta syfte. Regeringen framhåller att statsbidragen på området fyller flera funktioner för att bidra till det långsiktiga arbetet med att minska och motverka segregation. Bidrag kan enligt regeringen exempelvis lämnas för åtgärder som är inriktade på barn och ungdomar, trygghet, demokratiskt deltagande, utbildning och arbete. För att minska och motverka segregationen tillförs anslaget nya medel. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 4:2 Delegationen mot segregation: Medlen får användas till förvaltnings-utgifter för myndigheten mot segregation. Anslaget ökas med anledning av återinrättandet av Delegationen mot segregation. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . , har var för sig presenterat alternativa anslagsförslag . Förslagen innebär såväl andra anslagsnivåer som förslag till nya anslag. I det följande sammanfattas partiernas förslag inom utgiftsområde 13. En sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag finns i bilaga 2. I kommittémotion 2019/20:3325 av m.fl. anser att haft en hög nivå på asylinvandringen, utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också blir en del av samhället. Partiet menar att integrationsproblemen är uppenbara och anser att invandringspolitiken måste vara mycket stram framåt. När det gäller jämställdhetsarbetet anser att det måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Att som regeringen återinrätta , dvs. en särskild myndighet för jämställdhetsfrågor, kan enligt få motsatt effekt genom att arbetet på andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 1 och att fyra anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget minskas med . Anslaget påverkas bl.a. av att vill ha ett volymmål för asylmottagandet i , tillfälliga uppehållstillstånd som grund, strikt regelverk för anhöriginvandring och skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring. föreslår också en utökning av samhällsorienteringen så att den även ska omfatta äldre. Förslaget finns även i partimotion 2019/20:2833 av m.fl. (yrkande 27). 3:2 : Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om ökade medel för återinrättandet av . Partiet anser att myndigheten bör läggas ned. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 2) och i motionerna 2019/20:2425 av och 2019/20:2018 av m.fl. (yrkande 2). 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. anser att anslaget ska avskaffas och avvisar därför regeringens förslag. 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om ökade medel för återinrättandet av Delegationen mot segregation. Partiet anser att myndigheten bör läggas ned. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 3). I kommittémotion 2019/20:2652 av m.fl. anför att partiet har påtalat brister och invänt mot hur politiken utformats inom de områden som utgiftsområde 13 omfattar. motsätter sig den integrationspolitik som förts , där statliga medel bl.a. går till föreningar baserade på etnicitet och särskilda möjligheter som endast personer födda utanför kan ta del av. politik bygger i stället på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommer till också förväntas, och därigenom ges möjlighet, att bli en del av det svenska samhället. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 4 och att tio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Obligatorisk förskola). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Etableringsåtgärder: avvisar anslaget bl.a. därför att partiet motsätter sig bidrag och specialåtgärder riktade mot grupper som avgränsats på etnisk grund. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget minskas med 4 . Förslaget ligger i linje med de minskade mottagnings-nivåer som följer av politik på det migrationspolitiska området, bl.a. att fullfölja åtaganden gentemot kommuner fram till dess att svenskt asylmottagande beräknas upphöra. 1:3 Hemutrustningslån: avvisar anslaget bl.a. därför att partiet anser att standarden i boenden i regi bör tillgodose behoven för den som är på flykt och att ytterligare hemutrustning bör finansieras av egna medel. 2:1 : Anslaget minskas med , dvs. vill lägga ned , ett arbete som påbörjas . 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ökas med . föreslår att det inrättas jourverksamheter som har hedersvåld som särskilt kompetensområde, s.k. hedersjourer. Förslaget finns också i kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (yrkande 24). För att säkerställa trygghet och långsiktighet i kvinnojourernas arbete föreslår partiet vidare att kvinnojourerna får ett ökat stöd. Partiet föreslår också ett ökat stöd till Nationellt centrum för kvinnofrid i . Dessa förslag finns också i motion 2019/20:823 av m.fl. (yrkandena 16 och 17). 3:2 : Anslaget minskas med , dvs. avvisar regeringens förslag om ökade medel för återinrättandet av . Partiet anser att myndigheten bör läggas ned. Förslaget finns även i motion 2019/20:544 av m.fl. (yrkande 3) och i kommittémotion 2019/20:810 av m.fl. (yrkande 8). 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: avvisar anslaget eftersom partiet motsätter sig olika former av bidrag som bygger på särbehandling. Under utskottets beredning av ärendet har förtydligat att partiets förslag i denna del även innebär att regeringens förslag om beställningsbemyndigande avvisas. 4:1 Åtgärder mot segregation: avvisar anslaget eftersom partiet anser att segregationsbrytande åtgärder ska vidtas inom andra utgiftsområden och fokusera på generella lösningar. 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. avvisar regeringens förslag om ökade medel för återinrättandet av Delegationen mot segregation. Partiet anser att myndigheten bör läggas ned. Obligatorisk förskola: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . anser att för många barn som har utländska föräldrar och växer upp i s.k. utsatta områden upplevs majoritetssamhället som någonting annorlunda. För att underlätta för dem som växer upp i utanförskapsområden vill att förskolan under vissa omständigheter ska vara obligatorisk för barn mellan tre och . I partimotion 2019/20:3012 av m.fl. betonar vikten av en mänsklig och rättssäker flyktingpolitik. understryker också betydelsen av satsningar på åtgärder mot segregation för att öka jämlikheten i . I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med 1 och att ett anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget ökas med 1 . vill införa en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i . Förslaget innebär att en del personer som väntar på beslut om uppehållstillstånd får sin ansökan beviljad. vilket innebär ökade kostnader för kommunmottagandet. I kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. framför att deras utgångspunkt för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar för att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Människor ska ges frihet att i möjligaste mån bygga sin framtid efter eget behov, men en lyckad integration kräver också anpassning till det svenska samhället och de värderingar som präglar vårt samhälle. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att fyra anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Jämställdhetsdelegation). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget minskas med . anser att mottagandet av asylsökande redan från ankomsten behöver ha som syfte att inleda integrationsprocessen i , och föreslår därför ett asylprogram för att underlätta etableringen i (se utg.omr. Som en följd av detta avvisar regeringens satsning på information till nyanlända invandrare inom detta anslag. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ökas med . Inrättandet av har enligt skett på bekostnad av en rad fungerande verksamheter. Verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) och samordningen som i bedrev när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål har enligt partiet drabbats. Dessa båda verksamheter bör enligt bibehållas och förstärkas. Förslagen om NCK och i län finns även i särskilda yrkanden (yrkandena 12 och 13). När det gäller verksamheten mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i vill att den stärks och permanentas. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 11). 3:2 : Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om ökade medel för återinrättandet av . Partiet anser att myndigheten bör läggas ned. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 14). 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. föreslår att myndigheten läggs ned och hänvisar till andra åtgärder mot segregation, t.ex. förbättrad svenska för invandrare och samhällsorientering . Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 20). Jämställdhetsdelegation: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . föreslår att det inrättas en delegation för jämställdhet som ska ansvara för att samordna insatserna på jämställdhetspolitikens område. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 15). Utgångspunkten för politiken för nyanlända invandrares etablering är delaktighet i arbets- och samhällslivet. Nyanlända och utrikes födda som deltar i arbets- och samhällslivet bidrar enligt utskottet till att bygga vårt gemensamma samhälle starkare. Utifrån resultatredovisningen kan utskottet konstatera att nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden successivt har förbättrats . Utskottet vill här lyfta fram betydelsen av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag, reformer som rör anställningsstöd och utbildningsinsatser samt en stark konjunktur. På samma gång blundar utskottet givetvis inte för det faktum att utrikes födda som grupp har en sämre position på arbetsmarknaden än inrikes födda, och det gäller särskilt utomeuropeiskt födda kvinnor. För denna grupp tenderar etableringen på arbetsmarknaden att försenas när de är hemma för att ta hand om barn. Utskottet välkomnar därför den förlängda satsningen på insatser för nyanlända invandrare som är föräldralediga och att dessa insatser även kan omfatta asylsökande. För utskottet är det självklart att kvinnor och män, oavsett bakgrund, ska möta samma förväntningar och möjligheter att försörja sig genom eget arbete. Utskottet välkomnar också en förbättrad och utökad samhällsorientering för nyanlända invandrare, och ställer sig positivt till att mer fokus kommer att läggas på jämställdhet och mänskliga rättigheter. När det gäller de alternativa anslagsförslagen om kommunersättningar vid flyktingmottagande noterar utskottet att både och , men särskilt , föreslår kraftigt minskade anslag med hänvisning till de minskade kostnader som skulle bli följden av partiernas olika förslag om nivåer på asylmottagandet. för sin del går i motsatt riktning när det föreslår en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i , vilket skulle medföra ökade kostnader för kommunmottagandet. Detta är inte något som utskottet ställer sig bakom. Utskottets uppfattning är att ska fortsätta att vara ett land som tar ansvar för människor på flykt, som det svenska flyktingmottagandet måste vara långsiktigt hållbart. Fler länder måste också ta ett större ansvar. Därmed ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om kommunersättningar vid flyktingmottagande. Detta innebär att utskottet också välkomnar förslaget om bidrag till kommuner som haft ett högt flyktingmottagande. Utskottet påminner i sammanhanget om att regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken inför att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar. Utskottet kommer givetvis att följa kommitténs arbete med stort intresse. Sammantaget gör utskottet bedömningen att det är regeringens förslag som ger bäst förutsättningar för att få till stånd en bättre etablering av nyanlända invandrare på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Liksom regeringen anser utskottet att ska vara ett land där alla människor erkänns för vilka de är, har rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter och möjligheter. De personer som utsätts för diskriminering ska kunna få sina rättigheter tillvaratagna, och diskriminerande strukturer ska med kraft motverkas. Det är givetvis angeläget och välkommet att regeringen fortsätter arbetet med att säkerställa ett effektivt och heltäckande skydd mot diskriminering. Att inte utsättas för diskriminering är en mänsklig rättighet. Utskottet måste tyvärr, på samma sätt som regeringen gör, konstatera att en främlingsfientlig och radikalnationalistisk idéströmning har ökat i samhället. Särskilt via internet sprids bl.a. antisemitiska, islamofobiska och afrofobiska budskap. Utskottet beklagar att utsatta grupper i , bl.a. judar, afrosvenskar och muslimer, vittnar om ett hårdnande samhällsklimat. Liksom regeringen anser utskottet att rasismens grogrunder behöver bemötas, bl.a. med ökad kunskap om vilka mekanismer – samtida och historiska – som förklarar dessa fenomen. Utskottet välkomnar därför en förstärkning av arbetet med den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. När det gäller hbtq-personers rättigheter kan utskottet konstatera att denna grupp har sämre psykisk hälsa än befolkningen i stort och att situationen för transpersoner är särskilt oroande. Utskottet ställer sig bakom en förstärkning av strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Detta innebär bl.a. att en handlingsplan med fokus på aktuella utmaningar och konkreta åtgärder tas fram för att kraftsamla arbetet för hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. De aviserade reformerna för att motverka rasism och stärka hbtq-personers rättigheter utgör tillsammans en historiskt stor satsning som utskottet välkomnar. När det gäller de alternativa anslagsförslagen saknar utskottet förståelse för förslag om att lägga ned (). Utskottet avvisar detta förslag och menar att DO har en viktig roll i arbetet för att motverka diskriminering. Som också framgår av resultatredovisningen har myndighetens tillsynsarbete och informationssatsningar bl.a. bidragit till mer kunskap om och förstärkt genomförande av diskrimineringslagen, vilket enligt utskottet är ett sätt att närma sig målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Mot bakgrund av det som anförts ovan ställer sig utskottet bakom de satsningar på diskrimineringsområdet som regeringen föreslår. Mäns våld mot kvinnor står i vägen för ett jämställt samhälle. Av resultatredovisningen framgår bl.a. att såväl den självskattade utsattheten som antalet polisanmälda brott fortsätter att öka när det gäller misshandel och våldtäkt av kvinnor och flickor. Enligt regeringen kan utvecklingen delvis förklaras av ändrad lagstiftning, lägre tolerans mot våld och en ökad benägenhet att rapportera och anmäla brott på detta område. I alla händelser anser utskottet att dessa uppgifter är ett tecken på att samhällets insatser är otillräckliga, och utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att stärka och utveckla arbetet för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar stort lidande. Detta våld och förtryck är enligt utskottet oacceptabelt och måste aktivt förebyggas och bekämpas med alla tillämpliga medel. Även om det finns brister när det gäller kartläggningen av hedersrelaterat våld och förtryck vittnar resultatredovisningen om omfattande utsatthet för berörda unga. Utskottet välkomnar att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck tillförs medel och anser att det är en viktig del i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Utskottet vill betona att arbetet med dessa frågor också är centralt inom området åtgärder mot segregation. När det gäller pågående satsningar vill utskottet också uppmärksamma det förstärkta uppdraget till länsstyrelserna och till det nationella uppdraget att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck som ligger vid i . Utskottet noterar att detta uppdrag utvärderas och välkomnar att utvärderingen syftar till att stärka arbetet inför beslut om att permanenta kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck (A2019/01326/JÄM). Utskottet välkomnar också det förstärkta stödet till de ideella kvinno- och tjejjourernas arbete. Utskottet instämmer med regeringen i att det civila samhällets organisationer spelar en central roll i arbetet mot våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Det är vidare angeläget att statsbidrag inom området även kan omfatta det förebyggande arbetet med män och pojkar och stöd till andra utsatta än kvinnor och flickor. I sammanhanget noterar utskottet att det framgår av resultatredovisningen att statsbidragen till kvinno- och tjejjourerna inte alltid använts på ett sätt som är förenligt med bidragens syfte. Utskottet noterar också att det i en departementspromemoria lämnas förslag som syftar till att skapa långsiktiga ekonomiska förutsättningar för kvinno- och tjejjourer och vissa andra ideella organisationer inom brottsofferområdet, bl.a. hbtq-jourer, att bedriva sin verksamhet (Ds 2019:7). Utskottet kommer med intresse att följa den fortsatta beredningen av detta ärende. När det gäller genomförandet av jämställdhetspolitiken noterar utskottet att det finns behov av fortsatt utvecklingsarbete innan jämställdhetsintegrering har införts fullt ut i och jämställdhet beaktas i alla relevanta beslutsunderlag.