bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — Vidare anges att transportsektorn är den sektor som dominerar de svenska utsläppen av växthusgaser och att transportsystemets utformning som helhet har stor betydelse för systemets bidrag till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen pekar på att en tillräcklig förändring enbart kan åstadkommas genom en kombination av åtgärder: transporteffektivt samhälle, energieffektivisering och övergång till förnybara drivmedel. Regeringen framför att ett ökat fokus behövs för att effektivisera och optimera transporter och användningen av existerande infrastruktur. Investeringar för ett ökat bostadsbyggande I propositionen anges att en del i regeringens jobbagenda är investeringar i bostäder och infrastruktur. Regeringen framför att en samordnad politik för investeringar i infrastruktur och bostäder förbättrar möjligheterna för människor att leva i hela landet, men också att pendla och flytta dit där jobben finns. I propositionen pekar regeringen på att utveckling av den statliga infrastrukturen skapar förutsättningar för bostadsbyggande genom att den gör det möjligt att nå arbetsmarknader från nya områden och genom att den tillgängliggör mark för en mer kostnadseffektiv bostadsexponering. Förbättra förutsättningarna för näringslivet I propositionen pekar regeringen på att svensk industri står inför utmaningar, bl.a. genom digitaliseringen. Vidare framhåller regeringen att trafiken påverkar attraktiviteten i stadskärnorna och därmed också förutsättningarna för näringslivet i städerna, inte minst handeln och tjänstesektorn. Regeringen understryker att det är viktigt för näringslivets utveckling att infrastrukturplaneringen bidrar till en god bebyggd miljö. Förstärka sysselsättningen i hela landet I propositionen pekar regeringen på att ökade transportbehov i städer skapar stora utmaningar för landsbygdens infrastruktur, särskilt vad gäller underhåll av väg och järnväg, då trafiken glesas ut och infrastrukturen inom dessa områden riskerar att prioriteras ned. Regeringen framhåller att en försämring av landsbygdens infrastruktur i sin tur innebär att urbaniseringen ytterligare stärks när arbetspendling försvåras. I propositionen lyfter regeringen fram att infrastruktur knyter ihop landet genom att ge en grundläggande tillgänglighet. Vidare pekar regeringen på att eftersom förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet krävs ett trafikslagsövergripande synsätt. Ta höjd för och utnyttja digitaliseringens effekter och möjligheter Regeringen framhåller i propositionen att som en följd av digitaliseringen och de nya möjligheterna att hantera öppna data kommer transportlösningarna alltmer att tjänstefieras. Detta innebär att fokus ändras från själva transporten till att erbjuda en skräddarsydd mobilitetslösning för en person eller en vara, i stället för, eller som ett komplement till, att köpa eller äga egna transportmedel. Regeringen understryker att digitaliseringen är ett av flera viktiga verktyg som behövs för att uppnå de transportpolitiska målen och för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart transportsystem. I propositionen framhåller regeringen att infrastrukturen genom sin utformning kan bidra till ett mer sammanhållet samhälle där allas rätt till tillgänglighet värnas. Regeringen anför att transportsystemet ska vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning, att det ska vara utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov och att förutsättningarna för barn att använda transportsystemet behöver förbättras ytterligare. Skrivelsen Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 beslutade om den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslag –2029. Regeringen beslutade om ett uppdrag till att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för transportsystemet för kommande planperiod 2018–2029. Regeringen fastställde genom beslut den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 och definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur –2029. I skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 redogör regeringen för planeringsarbetet och innehållet i regeringens beslut. Den trafikslagsövergripande statliga ramen för planeringsperioden –2029 uppgår till , varav till vidmakthållande av statliga järnvägar, till vidmakthållande av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet. Utöver de medel som har anslagit för planperioden, tillkommer ytterligare medel. Intäkter från banavgifterna beräknas uppgå till , intäkter från trängselskatter beräknas till och intäkter från infrastrukturavgifter till . Sammantaget omfattar åtgärderna för planperioden. I skrivelsen framhåller regeringen att den nationella planen ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och till att bygga starkt och hållbart för nuvarande och kommande generationer. Regeringen framhåller att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som ligger i framkant när det gäller innovativa och effektiva lösningar. Regeringen anför vidare att planen bl.a. ska bidra till omställning till världens första fossilfria välfärdsland, ett ökat bostadsbyggande, förbättrade förutsättningar för näringslivet, ökad sysselsättning, digitalisering samt ett inkluderande samhälle. I skrivelsen bedömer regeringen att planen innebär en nödvändig ambitionshöjning i strävan att nå ett långsiktigt hållbart och samhällsekonomiskt effektivt transportsystem. Regeringen framhåller att den nationella planen kommer att bidra till regeringens samhällsbygge genom att värna kvaliteten i den befintliga infrastrukturen och möta framtidens behov av ett modernt, hållbart och samhällsekonomiskt effektivt transportsystem. Vidare påminner regeringen om att regeringens ambition är att hela landet ska växa. Transportinfrastruktur knyter ihop landet genom att ge en grundläggande tillgänglighet, och regeringen bedömer därför sammantaget att åtgärderna i planen har en utjämnande effekt på tillgängligheten i . Skrivelsen 2018/19:23 med anledning av granskning har i rapporten till forskning och innovation – beslutsunderlag, avtal och uppföljning (RiR 2018:16) granskat stöd till forskning och innovation (FoI) inom transportområdet. Syftet med granskningen har varit att belysa riskbedömningar och fastställda rutiner för handläggning av forskningsbidrag. Den övergripande frågeställningen i rapporten är om säkerställer god hushållning med de anslagsmedel som myndigheten disponerar för FoI och om den interna styrningen och kontrollen för FoI-verksamheten fungerar betryggande. överlämnade rapporten till regeringen . konstaterar att lägger stor vikt vid att det FoI-stöd som myndigheten lämnar ska vara relevant och motiveras av myndighetens huvudsakliga uppgifter. Granskningen visar att myndighetens interna styrning och kontroll inte har prioriterats i motsvarande utsträckning, vad gäller riskanalyser och rutiner för FoI-verksamheten samt i handläggningen av forskningsbidrag. Vidare visar granskningen att inte har genomfört en riskanalys specifikt för FoI-verksamheten eller löpande följt upp denna i enlighet med kraven i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Av granskning framgår att styrdokumenten är svaga vad gäller bedömning och uppföljning av ekonomiadministrativa rutiner vid handläggning av enskilda FoI-projekt, såsom bedömning av budget och kostnadsnivåer. har vid granskning av beslutsunderlag, avtal och uppföljningar för ett urval forskningsprojekt som fått FoI-stöd av funnit att det finns flera brister i hur projekten har hanterats. rekommenderar bl.a. att stärka riskanalysarbetet inom FoI-verksamheten och ta fram tydliga riktlinjer för den interna handläggningen av FoI-stöd utifrån ett ekonomiadministrativt perspektiv. Skrivelse 2018/19:23 I skrivelse 2018/19:23 redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som gör i den ovan nämnda rapporten. Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Med detta anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. I skrivelsen framför regeringen att den instämmer i iakttagelser och rekommendationer och framhåller att det är nödvändigt att säkerställer god hushållning med de anslagsmedel som myndigheten disponerar för FoI. Regeringen pekar på att god hushållning i den bemärkelsen att onödiga uppgifter ska undvikas, att verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet, att statens medel ska hanteras säkert och att statens tillgångar i övrigt och skulder ska förvaltas väl är grundtanken i statlig verksamhet i . Vidare framhåller regeringen att det borde vara självklart att den interna styrningen och kontrollen för FoI-verksamheten fungerar betryggande. Regeringen framhåller i skrivelsen att beslutade om en handlingsplan för att hantera de rekommendationer som framkommit vid granskning. Vidare anser regeringen att rutiner för handläggning av de anslagsmedel som myndigheten disponerar för FoI bör följas upp. presenterade regeringen en nationell godsstrategi som syftar till att skapa förutsättningar för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter. Strategin har tagits fram i dialog med berörda aktörer. Den ger en sammanfattande bild av nuläget och tydliggör den övergripande inriktningen för gods- och logistikområdet. I strategin uppger regeringen att inriktningen och tillhörande insatser ska bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft och främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen framhåller att godstransporterna sker med samtliga trafikslag, dvs. spårburen trafik, vägtrafik, sjöfart (inklusive inlandssjöfart) och luftfart, i hela landet, liksom gränsöverskridande till andra länder. Godstransporter har stor betydelse för att hela ska fungera, även vid påfrestningar. Detta gör att godstransportfrågor har stor betydelse för flera politiska mål, däribland de transportpolitiska målen, näringspolitiska mål samt Agenda 2030 och FN:s hållbarhetsmål. Regeringen anger att strategin är avsedd att vara en plattform för fortsatt samverkan inom godstransportområdet. De insatser som pekas ut i strategin föreslås av regeringen, men framgången i hela strategins genomförande är beroende av ett fortsatt ansvarstagande hos alla berörda aktörer och att dialog, kunskapsutbyte och samverkan kan fortsätta. Vidare framhåller regeringen att transportsystemet befinner sig mitt i ett skifte. Innovativa forskare och företag utvecklar och förändrar transporterna i hög takt. Framtidens godstransporter är fossilfria och automatiserade, och godslogistiken hanteras till största del digitalt. För att möta de utmaningar som framtidens godstransporter står inför bedömer regeringen att alla trafikslag måste utvecklas, i ett samlat transportsystem. Genom att prioritera investeringar i viktig transportinfrastruktur, utveckla regelverk och styrmedel samt satsa på kunskap kan förutsättningarna för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter kraftigt förbättras. De insatser som redovisas i strategin och det fortsatta arbetet ska fokusera på att åstadkomma konkurrenskraftiga och hållbara godstransporter, omställning till fossilfria transporter samt innovation, kompetens och kunskap. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela m.fl. (L) framhåller i partimotion 2017/18:551 yrkande 3 att effektiva transporter spelar en avgörande roll för att säkerställa företagens konkurrenskraft och jobben och för att säkra tillväxt i hela . I motion 2017/18:601 av och (båda S) anförs att vägarna i norr måste anpassas till dagens förändrade villkor inom industri- och servicesektorn. Motionärerna understryker vikten av ett modernt, väl fungerande vägnät som underlättar för människor och näringsliv och ger möjlighet för kommunerna att utvecklas och växa utan att det ska ske på bekostnad av befolkningens hälsa och miljö. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2017/18:900 yrkande 11 att industrins villkor inom infrastrukturplaneringen bör prioriteras upp. Motionärerna pekar på att har försummat investeringar i och underhåll av transportinfrastrukturen, vilket gör det högst angeläget att påbörja upprustning och långsiktiga investeringar. I kommittémotion 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 1 framhåller motionärerna att infrastrukturen kopplad till gruvnäringen behöver stärkas. Motionärerna understryker att en av grundförutsättningarna för tunga industri är en fungerande infrastruktur då produktionen av många av våra råvaror och produkter ligger långt ifrån marknaderna. Vidare pekar motionärerna på att transportsystem är helt centrala för att ska kunna vara med och konkurrera på världsmarknaden. I kommittémotion 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 2 understryker motionärerna betydelsen av infrastruktur för stålindustrin. Motionärerna pekar bl.a. på att stopp i varutransporten, t.ex. stopp i tågtrafiken, kan bli mycket kostsamt för företag som förlitar sig på järnvägen. Motionärerna pekar därför på att större fokus behöver riktas mot industrins villkor i infrastrukturplaneringen. I kommittémotion 2017/18:924 yrkande 2 i denna del pekar m.fl. (SD) på vikten av att utjämna kostnader för transporter i ett land som som präglas av stora avstånd. Motionärerna anser att en väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation då utgör grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. och (båda C) framför i motion 2017/18:1213 yrkande 2 att det bör göras en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. I motionen framhålls att besöksnäringens utveckling är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. Det innebär, menar motionärerna, att det måste finnas god infrastruktur. I motion 2017/18:2196 betonar (S) vikten av att hela landet ska ha goda förutsättningar för utveckling, även de kommuner som inte är de allra rikaste . Motionären framhåller att investeringar i järnväg är en viktig fråga för vår framtida utveckling. I motionen anges vidare att samhällsekonomisk nytta, det som skapar bättre förutsättningar för exportföretag och möjliggör större arbetsmarknadsregioner, är viktigt att ta i beaktande. m.fl. (M) framhåller i motion 2017/18:2255 yrkande 3 att bostadsnyttan i måste väga tyngre vid prioritering och utformning av framtida trafikinvesteringar. Motionärerna framhåller bl.a. att ökad samverkan mellan kollektivtrafik, bostadsbyggande och arbetsplatser gör att samhällsekonomiska nyttor och värden bättre kan skapas. I yrkande 4 framhåller motionärerna att alla trafikslag ska användas där de gör mest nytta och att mer mobilitet bör byggas in i trafiksystemet som helhet. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2017/18:2941 yrkande 2 att en förutsättning för att kunna bo och arbeta över hela landet är en väl fungerande infrastruktur och tillgängliga kommunikationer. Motionärerna anser vidare att en god infrastruktur är en förutsättning för industrins exportmöjligheter. I motionen anges att det bör sättas upp en målsättning om en väl fungerande infrastruktur i hela landet utifrån en mer långsiktig samhällsnytta där även andra aspekter än befolkningstäthet prioriteras. I kommittémotion 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 framförs att effektiva transporter är centralt för företagens konkurrenskraft och behövs för att leverera varor till kunder och leverantörer. I motionen framhålls att det är utsläppen från transporterna som måste begränsas, inte mobiliteten i sig. Vidare lyfter motionärerna fram att är transporter med lastbil en förutsättning för att företag i allmänhet och industrin i synnerhet ska kunna verka och utvecklas i hela . m.fl. (M) anser i kommittémotion 2017/18:3418 yrkande 2 att det bör göras en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. Motionärerna framhåller bl.a. att goda kommunikationer är avgörande för turist- och besöksnäringen. I motion 2017/18:3427 yrkande 1 lyfter och (båda KD) fram behovet av att utreda avlastnings- och omledningsmöjligheter i det svenska järnvägsnätet. Motionärerna pekar bl.a. på att den viktiga gruvnäringen i vårt land, framför allt i norra , kommer att kräva utökad kapacitet av järnvägsnätet med hög bärighet, ökad teknisk standard och vid behov möjligheter till omledning. m.fl. (L) understryker i kommittémotion 2017/18:3462 yrkande 1 att ett fungerande infrastruktursystem är avgörande för att hela ska kunna leva. Motionärerna pekar på att det är stora skillnader i transportstandard över landet. I yrkande 6 anför motionärerna att bör få i uppdrag att medverka till samplanering av infrastruktur och bostäder men även återkommande redovisa vilka åtgärder som vidtagits. Per Åsling och (båda C) anser i motion 2017/18:3486 att bör få i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna. Motionärerna pekar på att turistnäringen ofta framför att det är svårt att klara trycket på befintlig infrastruktur, eftersom den sällan är tillräckligt flexibel för att klara de stora variationerna. Per Åsling (C) understryker i motion 2017/18:3727 yrkande 2 vikten av rättvisa infrastrukturinvesteringar. I motionen framförs att en väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Motionären framhåller även vikten av att näringslivets godstransporter fungerar för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. I kommittémotion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 11 framhålls att resurserna till upprustning och underhåll av vägar och mindre järnvägsspår på landsbygden bör ökas. Motionärerna framhåller bl.a. att för små kommuner på landsbygden är det viktigt att även de mindre järnvägssträckorna ges goda möjligheter att trafikeras. I yrkande 12 framhålls att basindustrins rälskapacitet bör prioriteras i den nationella infrastrukturplaneringen. I yrkande 13 pekar motionärerna på att möjligheten till kombiterminaler och kombitransporter bör tas med i planeringen för regional tillväxt. Motionärerna lyfter vidare i yrkande 17 fram att staten bör initiera ett samtal mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för bättre nyttjande av befintlig infrastruktur. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2017/18:3766 yrkande 18 fram att Sverigeförhandlingen innehöll ett antal angelägna åtgärder som är viktiga och nödvändiga för att även i fortsättningen ska kunna tillhandahålla goda förutsättningar för kommunikationer och transporter. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2017/18:3855 yrkande 22 att det bör göras en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur- och transportbehov. I motionen framhålls att besöksnäringens utveckling är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. m.fl. (M, C, KD, L) vill i kommittémotion 2018/19:26 yrkande 1 framhålla att för att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Motionärerna lyfter fram att det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, för att människor enkelt ska kunna resa till och från och för att det enkelt ska gå att pendla till arbetet. I yrkande 2.1 i denna del framhåller motionärerna att det behövs ny kapacitet på järnvägen. Motionärerna framför i yrkande 6.2 att i ljuset av att kapacitetsutnyttjandet av både järnvägsnätet och vägnätet runt om i vårt land är mycket högt kan en ökad andel av transporter till sjöss optimera användningen av vårt transportsystem för både gods- och persontransporter. Motionärerna anser att det för att sjöfarten ska bli mer konkurrenskraftig behövs en god tillgänglighet till våra hamnar, och därför är det av stor vikt att arbeta för att säkerställa att infrastrukturen till och från våra hamnar fungerar väl. I kommittémotion 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkande 2 framhålls att en väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation utgör grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. I kommittémotion 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 1 framhåller motionärerna vikten av att stärka infrastrukturen kopplad till gruvnäringen. Motionärerna pekar bl.a. på att en av grundförutsättningarna för tunga industri är en fungerande infrastruktur och att transportsystemet är helt centralt för att ska kunna vara med och konkurrera på världsmarknaden. I kommittémotion 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 2 konstaterar motionärerna att ett större fokus måste riktas mot industrins villkor i infrastrukturplaneringen. Även m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2018/19:164 yrkande 10 att industrins villkor måste prioriteras högre i infrastrukturplaneringen. I motion 2018/19:1509 anför (M) att riksvägarna i gles- och landsbygdsområden bör värnas. Motionären pekar på att riksvägarnas kvalitet är av central betydelse för gles- och landsbygdslänen. I motion 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 1 framhålls att förutsättningarna för kraftfulla investeringar i väg och järnväg bör studeras. Motionärerna understryker att om människor ska kunna pendla till arbetet och näringslivet ska kunna transportera gods genom behövs en infrastruktur som håller måttet. I partimotion 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del framhålls att det krävs en fungerande infrastruktur för att utveckla ett konkurrenskraftigt . Motionärerna anger att det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor och för att människor enkelt ska kunna resa till och från och inom samt för att kunna pendla. I yrkande 2.1 lyfter motionärerna fram att för att uppnå högre punktlighet behöver flaskhalsar som stoppar upp trafiken byggas bort. Motionärerna pekar även på att lågtrafikerade banor kan öka tillgängligheten och därför i vissa fall bör prioriteras i större utsträckning. I yrkande 3.1 i denna del framhåller motionärerna behovet av att vägnätet rustas upp. De påtalar att regeringen har nedprioriterat vägarna genom att minska vägunderhållet, vilket har fått konsekvenser i samtliga regioner, främst för det lågtrafikerade landsbygdsvägnätet. I yrkande 6.1 pekar motionärerna på att en ökad andel transporter till sjöss kan optimera användningen av vårt transportsystem. I motionen framhålls att det behövs en god tillgänglighet till våra hamnar för att sjöfarten ska bli mer konkurrenskraftig. Motionärerna anser därför att det är av stor vikt att arbeta för att säkerställa att infrastrukturen till och från hamnar fungerar väl. I yrkande 8 framhåller motionärerna vikten av att transportslagen samverkar för att få en sammanhängande infrastruktur. Det är viktigt för att man ska få fungerande knutpunkter för lastning, lossning av gods och byte av transportslag för persontransporter. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) framhålls i yrkande 7 att man bör förenkla och undanröja hinder för ideell och kostnadsdelande samordning på landsbygden. Motionärerna pekar på att det kan vara ett sätt att lösa infrastrukturutmaningar på landsbygden. I yrkande 12 önskar motionärerna att man verkar för en fungerande infrastruktur som gör det möjligt att driva företag i hela landet. Motionärerna anser i yrkande 26 att besöksnäringens infrastruktur- och transportbehov bör genomlysas. Även och (båda C) efterfrågar i motion 2018/19:2539 yrkande 3 en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. Motionärerna framhåller att besöksnäringens utveckling är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. I motion 2018/19:2665 yrkande 2 framhåller (S) vikten av att det finns fungerande tågtrafik i hela landet och att tågen går även . Motionären pekar på att det skulle innebära att tågen kan konkurrera även på längre sträckor.