bet · H601SfU14 · 2019-05-16 00:00:00 — om förvaltningen av premiepensionssystemet Utskottet föreslår att avslår en motion som har väckts med anledning av regeringens skrivelse och lägger skrivelsen till handlingarna. I skrivelsen anger regeringen att Pensionsgruppen kommit överens om en reformering av premiepensionssystemet och att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till ett regelverk för ett upphandlat fondtorg för premiepension och en reglering för en ny myndighet som ska påbörja sin verksamhet. Med hänsyn härtill gör regeringen bedömningen att det inte är lämpligt att utreda möjligheten att ställa högre krav på fondbolag som vill verka på fondtorget för premiepension att redovisa samtliga kostnader eller att ge i uppdrag att genomföra regelbundna utvärderingar av kostnadseffektiviteten på fondtorget. I betänkandet finns en reservation (V). Skrivelse 2018/19:80 om förvaltningen av premiepensionssystemet. Fem yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förvaltningen av premiepensionssystemet (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:3070 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–5 och lägger skrivelse 2018/19:80 till handlingarna. Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (C), Nooshi Dadgostar (V), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (M), (SD) och (S). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2018/19:80 om förvaltningen av premiepensionssystemet. I skrivelsen redovisar regeringen dels sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som har gjort i sin rapport (RiR 2018:32), dels de åtgärder som regeringen har vidtagit. överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare presenterade rapporten vid utskottets sammanträde . En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett icke obligatoriskt premie-pensionssystem, om en effektiv tillsyn och kontroll, om kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar, om att fondbolag på fondtorget för premiepension ska redovisa samtliga kostnader samt att fondandelsfonder, s.k. fond-i-fond, ska förbjudas. lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationen (V). granskning visar att kostnadsredovisningen av fondförvaltningen inte är heltäckande. Även om , och tidigare , har skapat en prisreduktion i fråga om synliga avgifter genom den s.k. rabattmodellen är denna modell inte en garant för kostnadseffektivitet. Enhetlig kostnadsredovisning för s.k. fond-i-fond, dvs. fonder som investerar i andra fonder, saknas och redovisningen av resultatbaserade avgifter och transaktionskostnader är bristande. Enligt finns det tecken på effektivitetsbrister på fondtorget. En indikation på ineffektivitet i systemet är att det hade varit möjligt att uppnå ett högre pensionskapital vid s.k. passiv indexförvaltning. Det har delvis att göra med att sådan förvaltning kan handhas till en lägre avgift. Den huvudsakliga förklaringen till detta är välkänd, nämligen att systemet förutsätter att sparare är aktiva och gör medvetna fondval. Om spararna är välinformerade och aktiva leder det i förlängningen till en ”självsanering”, eftersom de då väljer bort fonder som inte presterar i nivå med sin avgift. menar dock att det finns indikationer på att självsaneringen inte fungerar, vilket i sin tur leder till slutsatsen att förändringar för att förbättra systemet i detta avseende är nödvändiga. konstaterar att erbjuder informationsverktyg för de premiepensionssparare som vill välja fonder, t.ex. i form av en fondvalsguide på webbplats. Även om guiden innehåller användbar information för spararen saknas det viktig information, t.ex. om hur sparandet påverkas av vissa kostnadsposter, hur avgifter sätts och vilka förvaltningsstrategier fondbolag använder. Ett annat tecken på bristande effektivitet är att fondförvaltare synes ha anpassat sina avgifter till rabattmodellen, på ett för spararna ofördelaktigt sätt. Ett exempel på det var att vissa regelförändringar i fondlagstiftningen 2011 underlättade för fondförvaltare att sätta högre avgifter. visar granskningen att det stora flertalet sparare inte reagerar genom att byta till en annan fond när avgiftsuttaget ökar. anser vidare att myndigheternas tillsynsinsatser saknar ett tydligt fokus på skäligheten i de avgifter som tas ut, trots att det ligger inom myndigheternas mandat att granska riktigheten i information om förvaltningskostnader, samt skäligheten i avgiftsnivån. Det saknas ett tydligt huvud-mannaskap för tillsyn av premiepensionen. Ansvaret för tillsynen är fördelat mellan och . har inte ansvar för tillsyn men har ansvar för att förvaltningen sker kostnadseffektivt. Det görs ingen löpande utvärdering av kostnadseffektiviteten. rekommenderar regeringen att dels utreda möjligheten att ställa högre krav på fondbolag som vill verka på fondtorget att redovisa samtliga kostnader, dels ge (eller den myndighet som framöver förvaltar premiepensionen) i uppdrag att genomföra regelbundna utvärderingar av kostnadseffektiviteten på fondtorget. Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen instämmer i bedömning att rabattmodellen inte omfattar alla kostnader. Rabattmodellen omfattar det arvode, fast eller rörligt, som fondförvaltaren tar ur fonden samt förvaringsavgifter, men inte transaktionskostnader (courtage). Regeringen instämmer däremot inte i bedömning att fondförvaltare kan sätta avgifterna i relation till rabattmodellens konstruktion eftersom modellen är konstruerad med ett avgiftstak för fondavgifternas storlek. Om en fonds bruttoavgift är högre än taknivån rabatteras den överskjutande delen till . Regeringen instämmer inte i bedömning att det på fond-torget saknas en enhetlig kostnadsredovisning för fond-i-fonder. har genom fondavtalet (och tidigare i samarbetsavtalet) ålagt fondförvaltare till fond-i-fonder att redovisa underliggande fonders kostnader, oavsett procentsats på fondinvesteringen. har dock bedömt att det finns skäl att se över rabattmodellen när det gäller behandlingen av fond-i-fonder och har därför påbörjat ett sådant arbete. Regeringen instämmer i iakttagelser att det finns indikationer på att marknaden för fonder på fondtorget skulle kunna fungera mer effektivt. Som en konsekvens av detta riskerar spararna att få betala en för hög avgift i förhållande till den värdeutveckling de får. Premiepensionssystemet är konstruerat utifrån att spararna är välinformerade och gör medvetna val. Om spararna inte väljer bort de fonder som inte presterar i nivå med sin avgift riskerar självsaneringen av dessa fonder att fungera mindre väl. Regeringen instämmer bara delvis i bedömning att myndigheterna inte har fokus på att utvärdera kostnadseffektiviteten på fondtorget. Myndigheterna har arbetat för att säkerställa att förvaltningen av premiepensionen är kostnadseffektiv inom de ramar som gäller för premiepensionssystemet och förändrade 2015 bl.a. rabattrappan för att fondförvaltare inte skulle kunna kringgå den. Som konstaterar ryms det varken inom eller tillsyn att granska eller bedöma om verksamheten på fondtorget bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt. , som bl.a. har ansvar för tillsyn och tillståndsprövning av fondbolag, kartlade fond-i-fonder och konstaterade att avgiftsnivån för fondandelsfonder generellt är hög, speciellt i jämförelse med indexfonder och svenska aktiefonder. Dessutom är informationen om fondandelsfondens totala avgifter ibland otydlig. prioriterade tillsynen av rådgivning till konsumenter och komplexa avgiftsstrukturer. Inom det projektet granskades även fonder och fondavgifter. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer Pensionsgruppen, som består av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen har kommit överens om att premiepensionssystemet ska reformeras. Reformen, som ska ske i två steg, syftar till att ge bättre trygghet och högre framtida pensioner (Pensionsgruppens överenskommelse, dnr S2017/07369/SF). Det första steget har redan tagits. Genom lagförslagen i propositionen Ett tryggt och mer hållbart premiepensionssystem (prop. 2017/18:247), som trädde i kraft , ska fondförvaltare som vill ingå fondavtal med ansöka om det hos myndigheten. För att få ingå fondavtal och erbjuda en fond på fondtorget för premiepension krävs bl.a. att fondförvaltaren har verksamhetshistorik och att fonden har ett minsta förvaltat kapital utanför premiepensionssystemet på och en avkastningshistorik som omfattar . Detta gäller även de fondförvaltare som tidigare hade samarbetsavtal med myndigheten. fondavtal ska enligt lag innehålla minst vissa villkor. kan dessutom lägga till villkor i fondavtalet som myndigheten bedömer är nödvändiga, vilket myndigheten också har gjort. Avsikten är att villkoren i fondavtalen ska gå utöver de krav som följer av fondregelverket och kunna anpassas till det särskilda förhållandet att premiepensionen är ett obligatoriskt fondsparande inom det allmänna pensionssystemet. ska såsom en aktiv avtalspart kontrollera att fondförvaltarna följer avtalsvillkoren. Enligt konsekvensanalysen i proposition 2017/18:247 (s. 61) bedömdes 266 av de 841 fonder som var registrerade på fondtorget inte uppfylla de kvantitativa kraven. Det andra steget innebär bl.a. att det ska inrättas en myndighet för fondtorget för premiepension med uppdraget att upphandla kvalitativa, kostnadseffektiva och kontrollerade fonder som ska erbjudas på fondtorget och att förvalta fondtorget. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till regelverk för ett upphandlat fondtorg för premiepension (dir. 2018:57). Utredaren ska redovisa uppdraget att utforma ett regelverk för ett upphandlat fondtorg för premiepension och regleringen av den nya myndigheten . Utredaren ska därefter förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten som ska kunna inleda sin verksamhet . Med hänsyn till att en reformering av premiepensionssystemet redan har inletts anser regeringen att det inte är lämpligt att nu påbörja en utredning av möjligheten att ställa högre krav på fondbolag som vill verka på fondtorget att redovisa samtliga kostnader eller ge i uppdrag att genomföra regelbundna utvärderingar av kostnadseffektiviteten på fondtorget. Med detta anser regeringen att är färdigbehandlad. I kommittémotion 2018/19:3070 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att premiepensionssystemet upphör att vara obligatoriskt. Enligt motionärerna fungerar systemet främst som en lukrativ affärsmodell för förvaltare. Det borde vara möjligt att välja t.ex. inkomstpension i stället för premiepensionssparande. I yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden om att regeringen bör återkomma med förslag om en mer effektiv tillsyn och en stärkt kontroll av aktörerna inom premiepensionssystemet samt att regeringen bör se till att kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar av kostnadseffektiviteten och förvaltningen av premiepensionssystemet genomförs. I yrkandena 4 och 5 begärs tillkännagivanden om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär dels att det ställs krav på fondbolag som vill verka på fondtorget att redovisa samtliga kostnader, dels att fond-i-fond-lösningar och dylika konstruktioner som riskerar att leda till höga avgifter eller höga kostnader på andra sätt inte ska vara tillåtna. visar att det finns vissa problem inom premiepensionssystemet. Utskottet vill mot den bakgrunden framhålla nödvändigheten av den reformering i två steg som initierats av Pensionsgruppen. Som regeringen redovisat har en hel del redan gjorts medan annat väntar på att åtgärdas. Regeringen har också föranstaltat om en utredning som ska mynna ut i en ny myndighet som ska upphandla fondbolag samt förvalta fondtorget. Utskottet kan inte annat än dela regeringens uppfattning att det inte är lämpligt att nu utreda möjligheten att ställa högre krav på fondbolag som vill verka på fondtorget att redovisa samtliga kostnader eller ge i uppdrag att genomföra regelbundna utvärderingar av kostnadseffektiviteten på fondtorget. Utskottet förutsätter dock att den utredning som regeringen tillsatt beaktar iakttagelser och bedömningar. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2018/19:3070 (V) och föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förvaltningen av premiepensionssystemet (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3070 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–5 och lägger skrivelse 2018/19:80 till handlingarna. Premiepensionssystemet är ett obligatoriskt fondsparande, och vissa grupper av sparare kan därför vara särskilt utsatta. Den betydande andel av befolkningen som på ett eller annat sätt saknar kunskap om eller intresse för finansiellt sparande hamnar i underläge men behöver ändå fatta riskfyllda beslut om sin premiepension. Premiepensionssystemet är också ett område där fondförvaltare kan attrahera kapital på ett sätt som skulle vara svårare att göra på den reguljära fondmarknaden, delvis eftersom sparandet är obligatoriskt. Då systemet främst fungerar som en affärsmodell för förvaltare bör regeringen återkomma med förslag som innebär att premiepensionssystemet upphör att vara obligatoriskt. Det borde i stället vara möjligt att välja t.ex. inkomstpension i stället för premiepensionssparande. Regeringen bör även återkomma med förslag om en effektiv tillsyn och en stärkt kontroll av aktörerna inom premiepensionssystemet samt ställa krav på fondbolag som vill verka på fondtorget att redovisa samtliga kostnader. Vidare bör regeringen aktivt ansvara för att kontinuerliga utvärderingar av kostnadseffektiviteten på fondtorget genomförs. Slutligen bör regeringen återkomma med förslag som innebär dels att s.k. fond-i-fond-lösningar och dylika konstruktioner som riskerar att leda till höga avgifter eller höga kostnader på andra sätt inte ska vara tillåtna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:80 om förvaltningen av premiepensionssystemet. 2018/19:3070 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att premiepensionssystemet upphör att vara obligatoriskt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om en mer effektiv tillsyn och stärkt kontroll av aktörerna inom premiepensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se till att kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar av kostnadseffektiviteten och förvaltningen av premiepensionssystemet genomförs och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att det ställs krav på att fondbolag som vill verka på fondtorget redovisar samtliga kostnader, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att fond-i-fond-lösningar och dylika konstruktioner som riskerar att leda till höga avgifter eller höga kostnader på andra sätt inte ska vara tillåtna och tillkännager detta för regeringen. Vi debatterar granskning av premiepensionssystemet. Jag yrkar bifall till reservation 1. riktar i sin rapport allvarlig kritik mot hur premiepensionssystemet fungerar . Anledningen till att det är upprörande är att det handlar om stora värden som kommande pensionärer ska leva på. En betydande andel av våra pensionspengar hamnar på börsen på något som kallas fondtorg. Internationellt sett är det ovanligt att statliga trygghetssystem läggs ut på en spekulationsmarknad på detta sätt. pekar till att börja med på grundproblemet, nämligen att det är olämpligt att ett sådant här system är obligatoriskt. Har man pengar som man kan tänka sig att riskera kan man själv fatta beslut om att placera sina pengar. Men här tvingas alltså alla svenskar att ägna sig åt riskfyllda fondval med livsnödvändiga pensionspengar. Detta gör dessutom fondtorget vidöppet för mindre nogräknade förvaltare med spännande, lukrativa affärsmodeller, som tjänar stora pengar därför att de vet att kunderna inte är särskilt intresserade eller uppmärksamma på uppläggen. Till exempel byter av oss sparare fond trots kraftigt höjda avgifter, kan visa på. Vi får heller inte tillräcklig information om hur vi påverkas av de olika kostnadsposterna eller fondbolagens sätt att förvalta våra pengar. påpekar att fondförvaltarna inte är dumma. De anpassar sina avgifter till nuvarande rabattmodell och kan i stället ta ut höga avgifter på andra, för spararna ofördelaktiga, sätt. Det finns ingen myndighet som stänger av ett bolag som har oskäliga avgifter. Det görs ingen löpande utvärdering av kostnadseffektiviteten i systemet. är ganska tydlig med att det är ett väldigt ineffektivt system. Det är alltså möjligt att uppnå högre avkastning på vårt kapital med en passiv indexförvaltning. Till och med Sjunde AP-fonden har fått en mycket högre avkastning än fondtorget. Regeringen svarar själv i skrivelsen att det finns stor risk att spararna får betala höga avgifter - pengar som alltså tas från vår egen pension - i förhållande till den värdeutveckling vi får. Anledningen till att premiepensionssystemet är så ifrågasatt är i grunden att allmänna rättigheter, som pensionen, för de flesta människor innebär några grundläggande saker: dels att de ska omfatta alla på så sätt att var och en får en acceptabel pensionsnivå, dels att individer med samma livsinkomst kan förvänta sig ungefär samma pensionsutfall. Premiepensionen uppnår, menar jag, inte någon av dessa saker. Vi har till exempel, för att dra en parallell, inga fondtorg för att avgöra om jag eller mina barn ska få gå i skolan eller om jag har rätt att få en medicinsk behandling om jag får en sjukdom. Detta är något som det allmänna ska garantera. Premiepensionen blir tvärtom upp till var och en. På så sätt privatiserar vi förvaltningen av de allmänna pensionsmedlen, och det sker en individualisering av den allmänna pensionen. Det är stor spridning i avkastning mellan personer med exakt samma inkomst endast beroende på olika förvaltningsresultat och hur lyckosam man har varit i olika placeringsval. Detta ger dålig förutsägbarhet, som verkligen byggs upp av premiepensionssystemet. Ingen vet vad dessa fonder ger i pension . Om man vill syssla med detta kan man göra det till exempel inom ramen för tjänstepensionen, men det förutsätter en säker och hög nivå på den allmänna pensionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om förvalt-ningen av premie-pensionssystemet Alla dessa onödiga och höga kostnader som fondtorgets konstruktion skapar, med hundra och åter hundra fonder, skulle ha kunnat gå till våra egna pensioner. Alla, både och regeringen, är överens om att premiepensionssystemet är onödigt kostsamt. Jag menar att det är oacceptabelt att stora värden, som skulle ha kunnat generera högre pensioner, försvinner i vinster till fondbolag och försäkringsrådgivare. Det finns ett stort missnöje med hela pensionssystemet. har flest fattigpensionärer i . Ett allt större antal ungdomar uppger att de känner att de måste börja spara själva eftersom de inte tror att pensionen kommer att räcka till när de blir äldre. vill partierna i Pensionsgruppen höja pensionsåldern, och väntar ytterligare åldershöjningar. Men för personer med vanliga löner kommer de extra åren knappt att märkas i plånboken. Att arbeta till exempel två extra år kanske ger någon hundralapp extra för en undersköterska. Det räcker alltså inte att höja pensionsåldrarna. Pensionssystemet ger för lite pengar . De flesta kommunalare omfattas fortfarande av grundskyddet, trots arbete. Premiepensionssystemet bör upphöra att vara obligatoriskt. Det borde till exempel vara möjligt att välja inkomstpension i stället för premiepensionssparande för att kunna garantera sina pengar. När vi skapar så stora risker i vårt pensionssystem borde det minsta man kan begära vara att staten åtminstone ger något slags garanti för att premiepensionspengarna finns kvar i slutet, så att man inte råkar förlora alla sina pengar i arbetslivet. Jag menar att det är anmärkningsvärt att vi har ett sådant här tvångsmässigt spekulationssystem i ett statligt garantisystem. Andra länder har inte anammat detta. Jag är förvånad över att andra partier inte tycker att man ska kunna välja att ställa sig utanför. Vi har ganska dålig koll på det oändliga antal fondbolag som finns på fondtorget. Det har förekommit oegentligheter, som när finansbolaget tog av våra sparade pengar för att berika sig själva. Med stor sannolikhet finns många fler bolag med liknande syften. lyfter särskilt fram att bristerna i tillsynen leder till att fonder på fondtorget enkelt kan köpas upp av olämpliga fondförvaltare. Premiepensionssystemet är ett område där fondförvaltare kan attrahera kapital på ett sätt som är svårare att genomföra på en reguljär fondmarknad, delvis eftersom sparandet är obligatoriskt och inte frivilligt. Tillsynen måste därför förstärkas och valfriheten öka för spararna genom ett borttagande av obligatoriet. (forts. § 16) Inledningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut i ärendet SfU14, om förvaltningen av premiepensionssystemet. premiepensionssystem består av cirka 800 fonder som tillsammans förvaltar . Systemets främsta syfte är att generera maximal pension för våra framtida pensionärer från de pensionsavsättningar man har gjort under arbetslivet. Vanligt folk ska kunna sätta av sina pengar i fonder utan att några krav på förkunskaper ska hindra dem från att välja rätt fond. Risken med premiepensionssystemet är att en låg effektivitet kan generera låga pensioner, och detta ska vi såklart undvika. Ett effektivt system måste självfallet se till att spararna har tillgång till god information om de olika fonder som finns att välja på. Då premiepensionssystemet inte lever upp till alla krav och förväntningar vi har har ett stort arbete påbörjats och genomförts från regeringens sida på uppdrag av Pensionsgruppen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om förvalt-ningen av premie-pensionssystemet granskning av premiepensionssystemet färdigställdes . Granskningen utgick från de privata fondbolagen på fondtorget, som förvaltade ca . Man kom fram till att dagens fondförvaltning inte är heltäckande. Premiepensionssystemet kan bli mer kostnadseffektivt. Pensionsmyndighetens prisreduktion behöver förstärkas, liksom den information som pensionsspararna får. Det saknas också ett tydligt huvudmannaskap för tillsynen av premiepensionerna då det delas mellan och . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i enlighet med Pensionsgruppens arbete. sker två stegvisa reformer för ett system byggt på trygghet och högre framtida pensioner. Regeringens proposition Ett tryggt och mer hållbart pensionssystem, som gäller , gör att fondförvaltare som vill ingå i fondavtal med nu måste ansöka om detta hos just . Ett nytt upphandlat fondtorg har införts med högre krav på de fondbolag som ska verka på fondtorget. Alla ska redovisa sina samtliga kostnader för att öka transparensen. Det var den första reformen. Den andra reform som ska införas är att inrätta en helt ny myndighet som kommer att göra en ytterligare granskning av premiepensionssystemets fondtorg. Myndigheten ska vara på plats . Just nu pågår en utredning om vilken typ av regelverk som ska gälla för fondtorget inom premiepensionen. Utredningen ska redovisas .