bet · H601UbU11 · 2019-03-15 00:00:00 — Utbildningarna på de tidigare skogs- och lantbruksskolorna är en del av gymnasieskolan och finns numera på det treåriga naturbruksprogrammet. Naturbruksprogrammet är ett yrkesprogram och har fyra olika inriktningar: djur, lantbruk, skog och trädgård. redovisade ett regeringsuppdrag att föreslå förändringar av sju nationella program, bl.a. naturbruksprogrammet, i gymnasieskolan i syfte att möta efterfrågan från branscherna. (dnr 2018:00570). Av bilagan till redovisningen framgår att för naturbruksprogrammet föreslår nya och delade inriktningar, naturturism, djurvård och hästhållning, samt ökar omfattningen av inriktningarna till mellan 500 och 700 poäng. Med andra ord föreslås att naturbruksprogrammet ska ha sex inriktningar: djurvård, hästhållning, lantbruk, naturturism, skogsbruk och trädgård. Förslaget påverkar också examensmålen för bl.a. inriktningarna lantbruk och skog. Vidare framgår av bilagan att eleverna inom programmet ska ges möjligheter att läsa kurser som ger särskild behörighet för högskolestudier mot områdena djurvård, hästhållning, lantbruk, naturturism, skogsbruk och trädgård. Regeringen har ännu inte fattat beslut med anledning av förslag. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan Enligt 2 kap. 31 § skollagen (2010:800) ska en person som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom viss annan pedagogisk verksamhet lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Även den som erbjuds uppdrag, praktiktjänstgöring, arbetspraktik eller liknande i en sådan verksamhet ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret. Utdraget ska vara högst gammalt. Om registerkontroll inte har utförts får personen inte anställas, ges uppdrag eller praktiktjänstgöring. Utdraget ska i förekommande fall innehålla en anteckning om mord, dråp, grov misshandel, människorov och grovt rån samt sexualbrott och barnpornografibrott. Det är inte någon förutsättning för anställning att anteckning i registret saknas. Arbetsgivaren avgör själv om en arbetssökande med anteckning i registerutdraget ändå ska anställas (prop. 2009/10:165 s. 280). Lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn trädde i kraft (prop. 2012/13:194, bet. 2013/14: JuU8, rskr. 2013/14:36). Lagen är ett led i genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Lagen innebär en skyldighet för den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom vissa verksamheter att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn. För att uppfylla direktivet krävs att utdragen i förekommande fall innehåller uppgifter om sexualbrott mot barn och barnpornografibrott. Av propositionens författningskommentar framgår att lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn är tillämplig vid rekrytering av personal till gymnasieskola och gymnasiesärskola (prop. 2012/13:194 s. 48). En viktig skillnad mellan skollagens bestämmelser om registerkontroll och bestämmelserna i lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn är att det enligt den sistnämnda lagen är frivilligt för arbetsgivaren eller uppdragsgivaren att begära registerutdrag, medan registerkontrollen är obligatorisk enligt skollagen. I Lagrådsremissen Offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor, som överlämnades till Lagrådet , finns ett förslag om att registerkontroll även ska gälla bl.a. den som erbjuds anställning inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (se s. 69–73). Någon proposition med förslag om att registerkontroll ska vara obligatorisk i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan har ännu inte överlämnats till . Enligt 15 kap. 22 § skollagen ska betyg sättas på varje avslutad kurs, efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete, och i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan. Enligt 15 kap. 25 § skollagen ska som betyg på gymnasiearbetet och examensarbetet någon av beteckningarna E eller F användas. Betyget E ska användas om en elev har nått examensmålen för gymnasiearbetet eller examensarbetet. I annat fall ska betyget F användas. I förarbetena till lagrummet sägs att om gymnasiearbetet är kopplat till examensmålen förstärks den holistiska synen på utbildningens innehåll, där samtliga kurser som ingår i utbildningen ska bidra till att den leder till de kunskaper och kompetenser som uttrycks i examensmålen. Däremot ska inte gymnasiearbetet ha karaktären av examensprov av den art som förekommer i vissa andra europeiska länder. Därmed finns inte behov av en graderad betygssättning och inte heller av betygskriterier (prop. 2008/09:199 s. 119). Arbetsplatsförlagt lärande på högskoleförberedande program Av 16 kap. 16 § skollagen följer bl.a. att ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande (APL). Med arbetsplatsförlagt lärande avses enligt 1 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039) lärande på ett program som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan. Arbetsplatsförlagt lärande ska enligt 4 kap. 12 § gymnasieförordningen förekomma på gymnasieskolans alla nationella yrkesprogram med minst . Inom den gymnasiala lärlingsutbildningen ska mer än hälften av utbildningen vara arbetsplatsförlagd. med arbetsplatsförlagt lärande motsvarar i gymnasieskolan garanterad undervisningstid. Av bestämmelsen följer vidare att huvudmannen får besluta att arbetsplatsförlagt lärande ska finnas på högskoleförberedande program och då också får besluta om i vilken omfattning. Utskottet ser positivt på att gymnasieelever genomgår gymnasial utbildning helt eller delvis utomlands på t.ex. en IB-skola (International Baccalaureate) eller en annan skola. Möjligheter att bl.a. befästa språkkunskaper och ta del av andra kulturer kan för en ung människa vara av stor vikt både när det gäller personlig utveckling och framtida studier. Av läroplan för gymnasieskolan framgår vidare att rektorn har ett särskilt ansvar att stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om det avtal som finns mellan de nordiska länderna (SÖ 2008:8) om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasienivå. Vidare kan också nämnas de s.k. ettårsprogrammen, som administreras av Universitets- och högskolerådet och ger svenska gymnasieelever möjlighet att studera ett läsår i , , eller . Det finns också fler olika möjligheter för gymnasieelever att göra praktik utomlands. Väl hemma i finns det efter studier på gymnasienivå under vissa förutsättningar möjlighet för en elev att av rektor få betyget E för en avklarad kurs. I annat fall finns det som huvudregel möjligheter för gymnasieeleven att genomgå prövning i alla kurser och det gymnasiearbete som ingår i elevens individuella studieplan (15 kap. 28 § skollagen och 8 kap. 24–25 §§ gymnasieförordningen). Utskottet kan mot bakgrund av det ovan anförda inte se något behov av att ändra det gällande regelverket eller att vidta några andra åtgärder och avstyrker därmed motion 2018/19:480 (L) yrkandena 1 och 2. Gymnasieskolors informationsansvar när det gäller myndiga elever Utskottet anser i likhet med motionären att en god kontakt mellan elev, skola och vårdnadshavare är mycket viktigt för att skolan och elevhälsan på ett så tidigt stadium som möjligt ska kunna gå in och hjälpa elever som t.ex. har problem relaterade till psykisk ohälsa. Detta måste dock ställas mot vikten av att värna och respektera myndighetsåldern. Ett uttryck för det sistnämnda får anses vara den gällande regleringen i skollagen (15 kap. 16 § andra stycket) som innebär att rektorn endast ska underrätta vårdnadshavare när frånvaro omfattar omyndiga elever. Utskottet vill även påminna om att uttalat att om det är fråga om en nödsituation kan föräldrarna underrättas trots att eleven är myndig. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att några åtgärder från inte är motiverade och avstyrker motion 2018/19:548 (M). Utskottet kan konstatera att såväl som Skolinspektionen har identifierat svårigheter med den befintliga regleringen av drogtester inom skolområdet. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom någon ändring av gällande lagstiftning. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:581 (SD) och 2018/19:1189 (M). Motionärerna efterfrågar ett antal åtgärder som rör skogs- och lantbruksskolorna respektive jordbruksutbildningar. Eftersom skogs- och lantbruksskolorna är en del av gymnasieskolan och återfinns på det treåriga naturbruksprogrammet där bl.a. inriktningarna lantbruk och skog finns utgår utskottet från att det är naturbruksprogrammet som åsyftas med motionärernas förslag. När det sedan gäller motionärernas förslag i sak, dvs. att stärka skolorna som bedriver naturbruksprogram ekonomiskt, att stärka dessa skolor så att de blir mer attraktiva för ungdomar, att göra till ett försöksområde för att generellt stärka dessa skolor vill utskottet anföra följande: Utskottet är visserligen av den uppfattningen att naturbruksprogrammet är viktigt bl.a. för att fylla rekryteringsbehovet för det svenska skogs- och jordbruket. Utskottet kan dock inte se att motionären har redovisat några bärande skäl som motiverar att de efterfrågade åtgärderna ska vidtas i förhållande till naturbruksprogrammet generellt eller specifikt vad gäller naturbruksprogrammet och dess skolor i . Utskottet vill i sammanhanget påminna om att redovisade ett regeringsuppdrag där verket föreslår förändringar av sju nationella program, bl.a. naturbruksprogrammet, i gymnasieskolan i syfte att möta efterfrågan från branscherna (dnr 2018:00570). Vidare ska eleverna enligt förslaget inom naturbruksprogrammet ges möjligheter att läsa kurser som ger särskild behörighet för högskolestudier mot områdena djurvård, hästhållning, lantbruk, naturturism, skogsbruk och trädgård, vilket efterfrågats av några motionärer. Regeringen har ännu inte fattat beslut med anledning av redovisning. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:780 (M) yrkandena 1–4, 2018/19:2736 (KD) yrkande 38 och 2018/19:2837 (M) yrkande 3. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan I lagrådsremissen Offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor, som överlämnades till Lagrådet , finns ett förslag om att registerkontroll av personal ska vara obligatorisk även inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet kan konstatera att förslaget ligger i linje med motionsönskemålet och ser ingen anledning att föregripa den pågående beredningen i () och avstyrker därmed motion 2018/19:2126 (S). Av förarbetena till skollagen framgår att gymnasiearbetet inte ska ha karaktären av examensprov av den art som förekommer i vissa andra europeiska länder. Därmed finns enligt lagstiftaren inte behov av en graderad betygssättning och inte heller av betygskriterier (prop. 2008/09:199 s. 119). Utskottet delar den bedömning som gjordes i förarbetena i samband med att det gällande regelverket infördes och avstyrker därmed motion 2018/19:2837 (M) yrkande 5. Arbetsplatsförlagt lärande på högskoleförberedande program När det gäller frågan om att införa arbetsplatsförlagt lärande på de högskoleförberedande programmen vill utskottet påpeka att det finns en möjlighet för huvudmän för högskoleförberedande program att besluta om och i vilken omfattning arbetsplatsförlagt lärande ska finnas på dessa program. Utskottet anser att det nuvarande regelverket är väl avvägt och avstyrker motion 2018/19:777 (M) yrkande 1. Ämnesbetyg, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2000 av (S) och 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkande 4. Dagens kursgymnasium har funnits . Kursgymnasiet innebär att eleverna läser kurser och får ett slutbetyg efter varje avslutad kurs. Efter en så finns det skäl att utvärdera det kursbaserade gymnasiets svagheter och styrkor och hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ämnesbetyg, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:2000 av (S), 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkande 4 och 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi vill att ämnesbetygen i gymnasieskolan ska återinföras och således avskaffa det nuvarande systemet där eleverna får betyg efter varje kurs. Det har lagts fram många rapporter om ökad stress, osäkerhet och orättvisor som sätts i samband med det nuvarande systemet med kursbetyg. Inte minst för elevernas skull anser vi att ämnesbetygen ska återinföras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Examensprov, punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 5. Gymnasieskolan bör förändras från dagens kursutformade skola till en mer samlad ämnesutformad skolform. Ett nationellt gymnasieprov bör även införas. Gymnasieprovet ska vara ett examensprov och ska kunna ersätta nationella prov. När den kursutformade gymnasieskolan ersätts med ett ämnesgymnasium blir det naturligt att ett samlat ämnesprov genomförs i slutet av det tredje året på gymnasieskolan som en bekräftelse på den samlade ämneskunskap eleven har fått under sina gymnasiestudier. Prov bör finnas både på högskoleförberedande program och på yrkesprogram, men kan vara utformade på olika sätt. För att få examen ska godkänt på gymnasieprovet krävas. Det ska finnas möjlighet att senare göra om ett prov eller delar av ett prov man fått underkänt i. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisningstid, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:1059 av m.fl. (S). (SOU 2016:77) konstaterar att antalet undervisnings-timmar är lågt, och många elever vittnar om många håltimmar och lärarlösa lektioner. konstaterar att bland deras lärare kan undervisningstiden variera mellan skolor för samma kursinnehåll. Typvärdet motsvarar per hundrapoängskurs, vilket motsvarar en undervisningstid på . Detta ligger i linje med att den garanterade undervisningstiden motsvarar för de högskoleförberedande programmen och för yrkesprogrammen. kan inte förvänta sig att nå högre resultat i skolan utan att öka antalet undervisningstimmar. Vi vill därför att regeringen tillsätter en utredning för att säkerställa att alla gymnasieelever får den undervisningstid de har rätt till. Planering och dimensionering av platser på gymnasieskolan, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2202 av och (båda S) och 2018/19:2529 av och (båda C). av alla elever på gymnasiet går på något av de högskoleförberedande programmen: samhällsvetenskaps-, naturvetenskaps- och ekonomiprogrammet. Det fjärde största programmet är introduktionsprogrammet språkintroduktion som samlar nyanlända elever utan tillräckliga kunskaper i svenska. finns en dokumenterad arbetskraftsbrist inom många yrkesområden, vilket späs på av att alltför få elever väljer ett yrkesprogram. Det finns därför anledning att stärka styrningen av antalet platser på de olika gymnasieprogrammen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå, punkt 5 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 98 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 18. Samhället och arbetsmarknaden förändras i allt snabbare takt och kraven på kunskap och kompetens ökar. Fler människor kommer att behöva kompetensutvecklas i sitt yrke eller helt byta bana i arbetslivet när gamla jobb försvinner. Därför behöver alla gymnasieutbildningar ha en bred och gemensam kunskapsbas som håller dörrarna öppna för framtida studier. I samband med gymnasiereformen 2011 minskade intresset för att läsa ett yrkesprogram dramatiskt. har regeringen gjort stora insatser för att öka yrkesprogrammens attraktivitet och trenden har vänt, men det är fortfarande för få elever som väljer ett yrkesprogram. Det är allvarligt i ett läge där bristen på arbetskraft är akut i många branscher. För att öka attraktiviteten i yrkesprogrammen och rusta eleverna med de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden behöver möjligheten att läsa grundläggande behörighet stärkas. Vår utgångspunkt är att alla elever ska få det stöd de behöver för att kunna bli behöriga till ett nationellt gymnasieprogram och ta en gymnasieexamen. Men vi ser att det för vissa grupper finns stora utmaningar. Alltför många elever lämnar utan behörighet till ett nationellt program, och gymnasieskolan har tagit emot en stor grupp nyanlända. Det har ökat behoven av att kunna anpassa gymnasieutbildningen efter den enskilda elevens förutsättningar. Regeringen har därför låtit tillsammans med branscherna ta fram påbyggbara yrkespaket för elever på introduktionsprogram, som stegvis ska kunna leda till en gymnasieexamen. Yrkespaketen består av kurser från de nationella yrkesprogrammen och ger de yrkeskunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. Utbildningarnas omfattning varierar beroende på branschens behov. De kan därmed ge unga en snabb väg in i arbetslivet, som och en rätt till behörighetskomplettering via komvux erbjuder generösa möjligheter att läsa in de kurser som saknas för en fullständig gymnasieexamen. Mot bakgrund av att regeringen redan har tagit initiativ för att underlätta studiegången för elever på introduktionsprogrammen och att det är för tidigt att utvärdera effekterna av yrkespaketen är det vår mening att det inte bör inrättas en tvåårig yrkesskola. Vi anser inte att ytterligare en ny skolform är lösningen på gymnasieskolans problem och vi ser med oro på att den flexibilitet och anpassning till respektive bransch behov som präglar yrkespaketen vad gäller utbildningens längd helt och hållet saknas i förslaget. Det är därmed vår mening att motionsyrkandena om tvåårig yrkesskola bör avstyrkas. Tvåårigt praktiskt gymnasieprogram, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 5. Gymnasieskolan har just nu stora problem med elever som inte fullföljer sina utbildningar. Man måste acceptera att det finns en kategori ungdomar som för det första snabbt vill ut på arbetsmarknaden och börja försörja sig själva och för det andra inte är motiverade att studera teoretiska ämnen på gymnasiet. Genom att i praktiken tvinga dessa ungdomar att läsa treåriga program bidrar det nuvarande systemet till att fler ungdomar hoppar av gymnasiet. Vi vill därför återinföra de tvååriga praktiska gymnasieprogrammen med mindre teoretiskt innehåll. Den som så vill ska sedan kunna bygga på sin tvååriga utbildning med ett tredje år och därigenom stärka sin teoretiska profil. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Branschskola, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 6. För att bättre matcha elever mot smala yrkesområden där det råder brist på utbildad arbetskraft vill vi se en utökad satsning på branschskolor. Det ger företag en möjlighet att i egen regi, eller tillsammans med en befintlig skola, utforma en yrkesutbildning efter branschens kompetensbehov. Branschskolorna ska finnas på strategiskt utvalda platser i landet och fungera som där de bästa yrkeslärarna med den senaste utrustningen kan samlas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 9 och 10 samt 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 1, 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 2 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 22. Många ungdomar vill inte ägna sig åt teoretiska studier efter gymnasieskolan utan föredrar en yrkesinriktad gymnasieutbildning som ger dem arbete direkt efter avklarade studier. Vi är därför positivt inställda till dagens system med en tydligare uppdelning mellan yrkesinriktade och studieförberedande program, vilket förhoppningsvis leder till att fler elever lämnar gymnasieskolan med fullständiga betyg. Inte minst vad det gäller yrkesprogrammen är det av största vikt att gymnasieskolorna utvecklar ett starkt samarbete med det lokala näringslivet. Det har visat sig att alltför många ungdomar väljer rent teoretiska utbildningar, där arbetsmarknadens behov inte står i proportion till antalet elever som väljer vissa inriktningar. Vi vill ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom att införa en s.k. teknikbrygga. Det innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man får en termin betald praktik hos ett lokalt industriföretag. Vissa ungdomar kommer därmed att få behörighet att söka sig vidare till högre utbildning, men huvudsyftet är att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 9 och 10, 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 2. Jag anser att fler gymnasiala yrkesutbildningar bör bli yrkescollege och att lärlingsutbildningarna bör ta fasta på systemet för teknikcollege med företagsrepresentanter i regionala styrgrupper. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning, punkt 9 (M, C, KD, L) av (L), (M), (M), (M), (KD), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 99. Alliansregeringen återinförde lärlingsutbildningarna i , vilket har gett fler unga möjligheten till jobb. För att svara på arbetsmarknadens efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och ge fler unga möjlighet till eget arbete bör det ses över hur lärlingsutbildningarna kan utökas och breddas samt hur antalet yrkescollege kan bli fler. Yrkescollege ska fungera som där de bästa yrkeslärarna med den senaste utrustningen kan samlas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärlingsanställning, punkt 10 (C) av (C).