bet · H601SoU9 · 2019-04-15 00:00:00 — I allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2013:1) ges rekommendationer till stöd för bedömningen i vissa fall av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. I de allmänna råden finns rekommendationer om riksnormen (s. 1) och exempel på kostnader som kan ingå när det gäller livsföring i övrigt (s. 4 f.). När det gäller om behovet kan tillgodoses på något annat sätt enligt 4 kap. 1 § SoL framgår det av rekommendationerna (s. 6 f.) att om den enskilde är arbetslös bör socialnämnden i regel kunna kräva att han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande på heltid och är villig att ta erbjudet lämpligt arbete. I detta krav bör det också enligt de allmänna råden ingå att den enskilde deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, praktik eller arbetsrehabiliterande åtgärder. Även grundutbildning i svenska och s.k. arbetssökarverksamhet bör räknas hit. När det gäller bedömningen av behovet av ekonomiskt bistånd framkommer det vidare av allmänna råd om ekonomiskt bistånd att socialnämnden bör räkna med hushållets samtliga faktiska inkomster. Vissa faktiska inkomster bör socialnämnden dock i regel inte räkna med, såsom skadestånd som den enskilde får för att kompensera ekonomiska förluster och som inte utgör ersättning för inkomstförlust (s. 20). bör dock i regel räkna med försäkringsersättningar och skadestånd som kompenserar den enskilde för förlust av egendom som kunnat tillgodose hushållets behov genom att avyttras. Ideellt skadestånd ska räknas som en tillgång vid beräkningen av rätten till bistånd för att behålla principen om biståndet som det yttersta skyddsnätet. Ömmande skäl utgör inte i sig något sakligt skäl för särbehandling (prop. 2000/01:80 s. 94–95). En individuell bedömning ska dock göras i varje enskilt fall. En person kan t.ex. ha fått ett ideellt skadestånd på grund av att han eller hon utsatts för ett brott och därför har behov av långvariga och kostsamma be-handlingar. Detta bör då rimligtvis beaktas vid biståndsbedömningen (prop. 2000/01:80 s. 95). Rättsfall om rätt till bistånd Av ett avgörande från Regeringsrätten (RÅ 1995 ref. 70) följer att en rätt till bistånd normalt sett förutsätter att den biståndssökande är bosatt i . Detta uttrycktes i rättsfallet på så sätt att den enskilde skulle ha sin egentliga hemvist och bo här i riket. Av nämnda rättsfall följer också att en rätt till bistånd kan finnas i en akut nödsituation, och detta oavsett om den biståndssökande är bosatt i eller inte. Någon sådan akut nödsituation var det dock inte fråga om i det aktuella rättsfallet. () slog i en dom (mål nr 1527-1529-16) fast att kommunen inte är skyldig att ge s.k. nödbistånd till den som får avslag på asylansökan och håller sig undan för att undgå avvisning. Domstolen slog i sin dom fast att en person som håller sig undan ett avvisningsbeslut fortfarande omfattas av personkretsen i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Bakgrund och pågående arbete Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet har genomfört en uppföljning av reformen med jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet som infördes i 4 kap. 1 b § SoL (Jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd. En uppföljning, 2016). Syftet med uppföljningen var att ge en lägesbeskrivning och ett kunskapsunderlag inom området ekonomiskt bistånd. Uppföljningen visade bl.a. att reformen hade haft liten betydelse när det gäller att biståndsmottagare börjar arbeta respektive utökar sin arbetstid. Vidare framkom att jobbstimulansen är komplicerad att handlägga och har kommit få hushåll till godo. För de biståndsmottagare som kvalificerat sig för jobbstimulans har reformen dock medfört en bättre ekonomisk situation . Uppföljningen gav inget svar på frågan om vilka effekter jobbstimulansen har haft. Vid utvärdering (IFAU) pågår en utvärdering av jobbstimulansen inom ekonomiskt bistånd. IFAU är ett forskningsinstitut under som har i uppdrag att främja, stödja och genom forskning genomföra uppföljningar och utvärderingar. Det finns enligt regeringen ett behov av att öka kunskapen om arbete med ekonomiskt bistånd ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen gav därför i uppdrag att kartlägga arbete med ekonomiskt bistånd och att analysera kommunernas behov av stöd i arbetet med att utveckla arbetsmetoder och insatser som bidrar till att stärka såväl kvinnors som mäns förmåga till egen försörjning (S2017/04387/FST). Uppdraget slutredovisades till . Kartläggningen visade bl.a. att män får fler insatser än kvinnor och att jämställdhetsarbetet behöver förbättras inom verksamheten med ekonomiskt bistånd. Utifrån kartläggningen har tagit fram stöd för att öka kunskapen om hur man kan arbeta för att främja jämställdhet inom verksamhetsområdet ekonomiskt bistånd, bl.a. genom att göra följande: • Utveckla ett tema om jämställdhet och ekonomiskt bistånd på . • Förtydliga jämställdhetsperspektivet i handboken för ekonomiskt bistånd. • Inventera förutsättningar att ta fram nya indikatorer i öppna jämförelser för att kunna följa upp arbetet inom ekonomiskt bistånd ur ett jämställdhetsperspektiv. • Följa och ta till vara erfarenheter av användning av verktyget för systematisk uppföljning för ekonomiskt bistånd, , ur ett jämställdhetsperspektiv. • Sprida meddelandebladet om skyddade personuppgifter till verksamhetschefer inom ekonomiskt bistånd i syfte att underlätta arbetet med att ta fram skriftliga rutiner. Statistik om ekonomiskt bistånd publicerar Ekonomiskt bistånd – årsstatistik, som är en rapport som redovisar antalet biståndsmottagare och biståndshushåll samt utbetalat ekonomiskt bistånd uppdelat efter olika bakgrundsfaktorer som kön, ålder, hushållstyp och kommun. Rapporten ingår i officiella statistik. publicerar även Försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd, en rapport som bl.a. redovisar ändamålen med utbetalda belopp samt försörjningshinder för biståndsmottagare. SKL har i en skrivelse till och uppmärksammat regeringen på vissa frågor om statistik över ekonomiskt bistånd (17/02808). Regeringen har svarat att man har en kontinuerlig dialog med i aktuella statistikfrågor (S2017/02995/FST). I svaret understryker regeringen att socialtjänststatistiken är en högt prioriterad fråga. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 s. 105) anför regeringen att kunskapen om effekterna av kommunala arbetsmarknadsinsatser är bristfällig. arbete med att utveckla officiell statistik över arbetsfrämjande insatser och orsaker till avslut av dessa insatser kommer enligt regeringen att kunna underlätta en systematisk uppföljning av kommunernas insatser till biståndsmottagare. Fritidspeng för barn i familjer med försörjningsstöd infördes genom bestämmelser i 4 a kap. SoL (prop. 2013/14:168, bet. 2013/14:SoU26, rskr. 2013/14:273). Enligt uppgifter från användes fritidspengen exempelvis till avgifter för idrott, medlemskap i kulturskola eller musikskola och till inköp av utrustning förknippad med aktiviteten. Fritidspengen avskaffades genom att 4 a kap. SoL upphävdes. Regeringen framförde i budgetpropositionen att bestämmelsen om fritidspengen i SoL var utformad på ett sådant sätt att den begränsade barnets möjligheter att fritt välja aktiviteter och föreslog därför att bestämmelserna om fritidspeng i SoL skulle upphöra (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). I betänkande 2018/19:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (s. 42–43) lämnade socialutskottet ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med lagförslag som innebär att fritidspengen återinförs. Utskottet anförde att det är viktigt att barn som bor i hushåll som får ekonomiskt bistånd får samma förutsättningar att utöva fritidsaktiviteter som andra barn. Utskottet föreslog därför att den s.k. fritidspengen ska återinföras. Utskottet föreslog även att fritidspengen ska utökas till att också omfatta sommarlovsaktiviteter (rskr. 2018/19:111). Ärendet bereds i (skr. 2018/19:75 s. 125). Ett motionsyrkande om högre försörjningsstöd till de som väljer att arbeta deltid behandlades i betänkande /15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 21 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Liknande yrkanden har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor och i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor. Ett motionsyrkande om att möjliggöra samhällstjänster för de som saknar arbete behandlades i betänkande /16:SoU6 Socialtjänstfrågor (s. 19 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:82). Liknande yrkanden har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor och i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor. I betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor (s. 26 f.) behandlades motionsyrkanden om rätten till bistånd, om en strikt arbetslinje i försörjningsstödet och om motprestation för att erhålla försörjningsstöd. Vidare behandlades i betänkandet ett motionsyrkande om införande av bidragstak för personer som har etableringsersättning eller försörjningsstöd samt ett motionsyrkande om det statistiska underlaget för utbetalningar av ekonomiskt bistånd. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:188 och 189). När det gäller motionsyrkandet om fritidspengen, se redogörelsen i föregående avsnitt. Ett motionsyrkande om ideellt skadestånd till brottsoffer med försörjningsstöd behandlades senast i betänkande 2014/15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 21 f.). Motionsyrkandet avstyrktes och biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2014/15:87). Liknande yrkanden om ideellt skadestånd för brottsoffer har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor och i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor. Enligt socialtjänstlagen har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt rätt till bistånd av försörjning (4 kap. 1 §). I några motionsyrkanden föreslås att den som saknar tillstånd att vistas i landet inte ska ha rätt till bistånd från kommunen. I likhet med föregående år konstaterar utskottet att har uttalat att den som håller sig gömd i syfte att undandra sig verkställighet av ett avvisningsbeslut inte har rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. Enligt utskottets mening behöver därför inte ta något initiativ med anledning av dessa motionsyrkanden. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:75 (SD), 2018/19:771 (M), 2018/19:1438 (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2921 (M) yrkande 33. Detsamma gäller motion 2018/19:540 (SD). Av socialtjänstlagen framgår att den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande (4 kap. 1 § andra stycket). Vidare får socialnämnden begära att den som får försörjningsstöd ska delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som nämnden anvisat om den enskilde inte har kunnat erbjudas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd (4 kap. 4 §). Om den enskilde utan godtagbart skäl avböjer att delta i sådan verksamhet som anvisats får fortsatt försörjningsstöd vägras eller nedsättas. Utskottet anser att denna reglering, som innebär att har lagliga möjligheter att stimulera, uppmuntra och stödja personer med ekonomiskt bistånd till egen försörjning, är tydlig. Utskottet vill även understryka att lagen ger möjlighet att ställa krav på motprestation för att få ta del av försörjningsstödet. Utskottet anser att lagen i detta avseende är väl avvägd och att motionsyrkandena bör avslås. Utskottet konstaterar vidare att 2016 genomförde en uppföljning av införandet av en jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet som bl.a. visade att reformen haft liten betydelse för biståndsmottagare att börja arbeta eller utöka sin arbetstid. har även haft i uppdrag från regeringen att bl.a. utarbeta metoder som bidrar till att stärka kvinnors och mäns förmåga till egen försörjning och främja jämställdhet inom verksamhetsområdet ekonomiskt bistånd. Vidare pågår vid IFAU en utvärdering av jobbstimulansen. Med hänvisning till pågående och avslutade uppdrag inom området anser utskottet att det inte är nödvändigt för att ta några initiativ på området. Mot denna bakgrund bör motionsyrkanden om prestationskrav m.m. avslås. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:360 (SD) yrkandena 2 och 4, 2018/19:420 (KD), 2018/19:1433 (M) yrkande 2, 2018/19:2573 (M) yrkande 3, 2018/19:2574 (M) yrkande 3, 2018/19:2806 (M) yrkandena 5–7, 2018/19:2807 (M) yrkande 4, 2018/19:2842 (C) yrkande 10, 2018/19:2843 (C) yrkande 24, 2018/19:2918 (M) yrkande 9 och 2018/19:2923 (L) yrkandena 15 och 16. Vidare anser utskottet att inga initiativ bör tas med anledning av motionsyrkanden om bidragstak. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:360 (SD) yrkande 3, 2018/19:2807 (M) yrkande 5 och 2018/19:2918 (M) yrkande 8. När det gäller ett motionsyrkande om statistiskt underlag om försörjningsstöd vill utskottet påminna om att publicerar statistik om ekonomiskt bistånd utifrån olika bakgrundsfaktorer. Som framgår ovan för regeringen även en kontinuerlig dialog med om aktuella statistikfrågor och att socialtjänststatistiken är högt prioriterad. Utskottet anser därför att motion 2018/19:206 (SD) bör avslås. Mot bakgrund av socialutskottets tillkännagivande om ett återinförande av fritidspengen och pågående beredning av ärendet anser utskottet att motion 2018/19:2645 (M) bör avslås. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om ideella skadestånds påverkan på försörjningsstödet (se bet. 2012/13:SoU11 och bet. 2014/15:SoU10). Utskottet framförde att ideellt skadestånd bör räknas som tillgång vid bedömning av den enskildes rätt till försörjningsstöd för att bibehålla principen om försörjningsstödet som det yttersta skyddsnätet. I varje enskilt fall ska dock en individuell bedömning göras. har möjlighet att göra undantag för ideellt skadestånd som en enskild har fått som ersättning för att ha varit utsatt för brott och då den enskilde behöver bekosta rehabilitering för fysisk eller psykisk skada. Utskottet gör nu återigen samma bedömning och anser inte att något initiativ behövs med anledning av motion 2018/19:2140 (S). Våld i nära relationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. våld i nära relationer, stöd till barn och unga, skyddade boenden, finansiering av kvinnojourer, dödsfallsutredningar samt hedersrelaterat våld och förtryck. Jämför reservation 27 (V), 28 (L), 29 (M, C, KD, L), 30 (V), 31 (C), 32 (C), 33 (V), 34 (C, KD), 35 (V), 36 (L), 37 (V), 38 (L) och 39 (SD) samt särskilt yttrande 2 (L). Övergripande frågor om våld i nära relationer I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 1 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur de brister som konstaterat i kommunernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som upplever våld ska åtgärdas. Enligt motionärerna brister kommunerna i sin hantering av ärenden som rör våld, vilket skapar både rättsosäkerhet och en urholkning av möjligheterna för våldsutsatta att få adekvata insatser. I yrkande 14 föreslås vidare ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en särskild utredning om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning. Utredningen bör enligt motionärerna komma med konkreta förslag på hur stöd och hjälp till kvinnor med funktionsnedsättning som är utsatta för mäns våld kan utformas samt hur våldet kan upphöra. Ett motsvarande yrkande begärs i kommittémotion 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 5. Vidare föreslås i kommittémotion 2018/19:2227 yrkande 16 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett handlingsprogram för inrättande av resursjourer som har kompetens att ta emot kvinnor med beroendetillstånd respektive kvinnor med psykisk ohälsa. Enligt motionärerna bör staten ta ett särskilt ansvar för de mest utsatta kvinnorna. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 18 ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt att sammanställa läget för papperslösa kvinnors våldsutsatthet och i yrkande 19 att regeringen bör utreda hur våldsutsatta kvinnor som lever gömda utan uppehållstillstånd ska få nödvändigt stöd och skydd mot mäns våld utan att riskera utvisning. Motionärerna anger att kvinnor som lever gömda i utan uppehållstillstånd är en grupp som är extra utsatt för mäns våld och att det saknas åtgärdsförslag för att stärka skyddet för denna grupp. I kommittémotion 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om Kvinnofridslinjen. Motionärerna föreslår att Kvinnofridslinjen integreras i en bredare stödverksamhet och byggs ut till ett nationellt hjälpnummer för den som vill ha råd och hjälp på grund av att hen utsatts för våld och kränkningar i den egna relationen eller för hedersrelaterat våld och förtryck. I yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om förebyggande arbete riktat till potentiella förövare. Motionärerna föreslår bl.a. ett separat nationellt hjälpnummer för män och kvinnor som är oroliga för sitt eget våldsagerande i nära relationer, bättre stödverksamheter till den som är motiverad att bryta ett destruktivt beteende och forskning om insatser som syftar till att våldsutövare förändrar sitt beteende och upphör med att utöva våld. I motion 2018/19:677 av (S) föreslår motionären ett tillkännagivande om att verka för att en grundlig översyn görs för att förhindra det dödliga våldet mot kvinnor, barn och djur. I motion 2018/19:841 av (S) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att öka anslagen till forskning om våld i samkönade relationer och bemötandet av personer som har varit med om våld och söker hjälp. I yrkande 4 föreslås vidare ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att reformera så att de som blivit utsatta för våld i samkönade relationer ska kunna få tillräcklig hjälp. Stöd till barn och unga I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur det ska kunna skapas tillräckligt med platser på skyddade boenden som är utformade efter ungas behov som utsatts för hedersrelaterat våld. I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga regelverket för att barn ska få stöd i samband med anmälningar om våld i nära relationer. I kommittémotion 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om barnperspektivet i frågor om skyddade boenden. Enligt motionärerna handlar det bl.a. om att skapa förutsättningar för fler skyddade boenden där barn kan bo och om att trygga barnens möjlighet att gå i förskola och skola även om de behöver bo på en annan plats. Kvinnor som befinner sig i prostitution I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att hjälpa kvinnor i riskzonen för prostitution eller kvinnor som vill lämna prostitution. I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att ge personer som utsatts för våld i nära relationer en fungerande utslussning efter skyddat boende eller liknande verksamhet. I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att göra en samlad översyn av kommunernas möjligheter att erbjuda bostad till personer som utsatts för våld i nära relationer samt lägga fram förslag på lämpliga åtgärder. I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 20 föreslås vidare ett tillkännagivande om att se över möjligheterna för att kvinno- och mansjourerna får långsiktiga och stabila förutsättningar. De ideella kvinno- och mansjourerna är en viktig resurs i kampen mot våldet och de behöver en långsiktig och renodlad finansiering, framför motionärerna. I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt att göra en utvärdering av de fördelade medlen till kvinnojourerna och analysera utfallet. Det är enligt motionärerna av största vikt att de medel som fördelats till kvinnojoursrörelsen genom riktade budgetsatsningar kommer kvinnojourerna till gagn och att den nuvarande styrmodellen är adekvat och välfungerande. I kommittémotion 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om samverkan mellan kommuner och jourer för våldsutsatta. Det bör enligt motionärerna eftersträvas att alla kommuner har samverkan med en lokal jour för att förbättra våldsutsatta kvinnors möjligheter att söka hjälp, oavsett om de vill börja med att kontakta kommunen eller en ideell kraft. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 15 ett tillkännagivande om en översyn av det långsiktiga systemet för statligt och kommunalt stöd till kvinno- och tjejjourer och andra jourer för våldsutsatta. Enligt motionärerna är utgångspunkten att jourverksamhet för våldsutsatta är en del av det samhälleliga åtagandet, oavsett om jourerna drivs i offentlig eller ideell regi och att det därför är självklart att slå fast principen att det offentliga ska ge ett stabilt och långsiktigt stöd till kvinnojourer och andra jourverksamheter. I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att självmord som misstänks ha genomförts efter hot och påtryckningar i en hedersrelaterad kontext ska omfattas av utredningsförfarandet. Vidare föreslås i yrkande 5 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att dödsfall som skett utomlands bör omfattas av utredningsförfarandet. I kommittémotion 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om granskning av myndigheternas agerande i enskilda fall av dödligt våld och andra grova våldsbrott. Att granska det enskilda fallet handlar om att bedöma hur polis och åklagare agerat, men också insatser från och sjukvården samt vad som varit känt på förhand om både gärningsman och offer, menar motionärerna. Hedersrelaterat våld och förtryck I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om en nationell strategi mot våld mot barn, med tydligt fokus på barn som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. I partimotion 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om barnrättsperspektiv i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare föreslås i yrkande 10 ett tillkännagivande om att socialnämnden bör ges rätt att besluta om utreseförbud om det är nödvändigt för att skydda ett barn från könsstympning, tvångsäktenskap eller liknande övergrepp. Det är av största vikt att svenska myndigheter ges starkare juridisk och operativ förmåga att skydda barn från att föras ut ur landet, menar motionärerna. I motion 2018/19:1402 av (MP) yrkande 2 begär motionären ett tillkännagivande om en årlig kartläggning av skolavbrott på grund av hedersrelaterat våld och förtryck. I motion 2018/19:2748 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om skyddade boenden med kompetens när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck och en stärkt eftervård. Enligt motionärerna bör regeringen därför stimulera den lokala och regionala nivån att utveckla stödinsatser, exempelvis kontaktpersoner med kunskap om hedersproblematik eller stöd till individen att bygga upp nya nätverk med hjälp av civilsamhället. Enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, svarar varje kommun för inom sitt område och har därmed det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Vidare framgår av 4 kap. 1 § SoL att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Det anges att den enskilde genom biståndet ska tillförsäkras en skälig levnadsnivå och att biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv.