bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Men tyvärr kan jag inte föregå regeringen och svara på vad regeringen kommer att göra med drivmedelsskatten. Det gäller också att komma ihåg att skatten är en liten del av det pris som står på macken när man tankar själv. Det här med att skatten på drivmedel skulle vara den enda lösningen för att rädda landsbygden är något man hör från och från håll. Det känns som ett sätt att klamra sig fast och inte vilja följa med in . Man verkar tro att detta ska rädda landsbygden. Något sådant håller jag definitivt inte med om. Man måste precis som vi socialdemokrater tillsammans med våra samarbetspartier gör i januariavtalet ha flera olika satsningar på en bredd som gynnar hela landsbygden. Jag hade den stora förmånen att få vara med och förhandla om livsmedelsstrategin med den dåvarande landsbygdsministern. Det blev naturligtvis mycket ord, men när vi förhandlade var det viktigt att tala om vad som skulle stå i den. Man kan ju vara överens. Som någon var inne på är tanken att den ska ha en röd tråd, oavsett vilka partier som finns här eller hur regeringen ser ut. Vi talade om att öka lönsamheten och stärka konkurrenskraften och om att vår självförsörjning av livsmedel ska öka. Något som vi då tog upp var att regelverket ska minska. Jag tänkte fråga ledamoten hur regeringen tänker om att minska regelverket. Tack, , för frågan! Att minska regelverk och regelkrångel är något som vi alla tycker är viktigt. Självklart ska det inte vara krångligt för våra medborgare och våra lantbrukare där ute. Det ska vara rätt och riktigt men ändå lätt. Alla instämmer ju också i granskning av landsbygdsprogrammet. Det har tagit alldeles för mycket administrativ tid och börda. Även detta kostar pengar. Vi vill ju helt klart att pengarna ska gå ut dit där de gör nytta, i myllan. Det är vi överens om. När det sedan gäller exakt hur det ska gå till är det ju flera olika delar, och det hör till flera olika myndigheter och så vidare. Det är en bredd ända ned till länsstyrelsenivå. Men när jag har varit ute och träffat bönder som haft med att göra har de varit otroligt tacksamma och glada över den hjälp och det stöd de har fått. Det har gått jättesmidigt och enkelt. Det finns alltså ställen där det fungerar väldigt bra också, och det är det vi får lära av och ta med oss. Jag tackar för svaret. talade om en ljusnande framtid för våra bönder. Jag tyckte att det var fint. Jag önskar verkligen en ljusnande framtid. Men jag märker inte av den. Tyvärr märker inte heller de många bönder som jag besöker en ljusnande framtid. Det är fortsatt väldigt tufft. slutar ungefär fyra fem mjölkbönder på grund av att det inte är lönsamt nog. Ledamoten pratade i ett inlägg här om att regeringen har haft 75 punkter i . Man pratar om att livsmedelsstrategin är bra. Det som upplevs är att det är väldigt mycket prat och väldigt lite verkstad. Jag tänkte ändå fråga ledamoten igen, så får hon svara så gott hon kan: Hur tänker regeringen genomföra det här? Vilken tidsperiod pratar vi om? Ska det införas , eller ? Hur tänker regeringen? Jag tackar för frågorna igen. Mycket som vi ska göra står ju i januariavtalet, som är under förhandling. Det vi har varit väldigt tydliga med är att januariavtalet ska genomföras, och det står vi fast vid. och hans parti satt vid regeringsmakten , men då kom det exempelvis inte fram någon livsmedelsstrategi. Det lyckades vi med under förra mandatperioden, när det var en socialdemokratiskt ledd regering. Jag tycker att vi har tagit många steg, och jag tycker att vi gör mycket. Vi är helt överens om att det ska märkas skillnad där ute för våra bönder. Det är de som ska märka det. När jag är ute och möter bönder får jag inte riktigt den här dystra bilden. Den kan jag glädjande nog inte dela. Jag har mött unga bönder som verkligen vågar satsa, som har framtidsvisioner och som har långsiktiga planer på hur de ska fortsätta att utveckla sitt jordbruk. Det är otroligt glädjande. Det gäller också att vi ser det här politiskt långsiktigt. Det ska inte vara något duttande här och , precis som jag var inne på i mitt huvudanförande, utan det gäller att se det långsiktigt. Det gäller att se vad framtiden har att utvisa och hänga med. Det är otroligt viktigt framöver. Det är glädjande, som jag sa innan också, att vi ändå tycks vara överens om ganska mycket vad gäller landsbygden. Precis som med livsmedelsstrategin, där vi fick en bred överenskommelse, tror jag att det är viktigt för landsbygden att vi tillsammans hjälps åt och gör det bästa möjliga. Då tror jag att vi kan lyckas allra bäst. har granskat landsbygdsprogrammet, som trädde i kraft . Vi har från talarstolen hört flera partiföreträdare, bland annat från , kritisera regeringen lite grann. Det kan vara bra att komma ihåg att det var som hade landsbygdsministerposten när programmet utvecklades. På ett område tycker jag att uttrycker sig väl snällt. Det gäller bristerna i det it-system som utvecklat. Det har varit försenat och har brustit i funktionalitet. Det finns fortfarande lantbrukare som inte har fått stöd utbetalda och . De fel som har begåtts skadar trovärdigheten för våra svenska myndigheter. Det kanske är en bra fråga om man ska kritisera en revisor. Men jag hade faktiskt förväntat mig en något djupare analys och tydligare krav från på det här området. Det är ändå nästan en skandal att lantbrukare i inte fått ersättningar och stöd och att vissa varit tvingade att uppta extra banklån för att klara sig fram till att stöden kommer att betalas ut. Jag tycker att det är särskilt dåligt att inte naturbetesbönderna har prioriterats i utbetalningarna. För att jordbrukspolitiken ska kunna bli en verklig kraft för omställning till fossilfritt jordbruk måste en mycket större andel än gå till landsbygdsutveckling, miljöersättningar, omställning till ekologiskt jordbruk och åtgärder med hög klimat, natur- och miljönytta. går av jordbruksstödet till av lantbruksföretagen. anser att direktstödet ska minska och att miljöersättningarna ska öka, så att ekosystemtjänster och insatser för biologisk mångfald belönas ännu mer. Vad gäller de ersättningar som är knutna till miljö- och klimatnytta är det viktigt att definitionen görs tillräckligt bra för att stödet ska få önskad effekt. Vi vill att det inom hela EU ska löna sig att ställa om från konventionellt till ekologiskt och fossilfritt jordbruk. Jag tänkte passa på att ta upp en fråga som jag ofta får av oppositionspartierna på högerkanten: Varför vill gynna ekologiskt lantbruk? Svaret är tvådelat. Den första delen är: Livsmedelsstrategin pekar på att vi ska ha ett marknadsdrivet jordbruk, och efterfrågan på ekologiska livsmedel är större än tillgången. En ökad ekologisk produktion har goda förutsättningar att skapa ökad konkurrenskraft i svenskt jordbruk och i livsmedelsindustrin. Den andra delen är: Det finns en lång rad nyttor med ekologiskt jordbruk. Jag ska nämna några: ökad biologisk mångfald, bättre för pollinerande insekter, inga kemiska bekämpningsmedel i brunnarna, viktiga klimatåtgärder, bland annat att avstå från konstgödsel och minska behovet av fossil energi, minskad risk för näringsläckage, minskad miljöpåverkan från import, starkare djurvälfärd, mindre problem med antibiotikarisker, betesbaserad produktion, viktigt för turism och gårdsbutiker, merbetalning till bonden, fördelar för arbetsmiljön, en innovationsmotor för hållbart lantbruk med mera. är det sommar. Och vilken natur är väl mer förknippad med svensk sommar än blommande ängs- och hagmarker? , mandelblom, kattfot och blå viol - alla hittar man i hagmarkerna. Under hundratals och faktiskt tusentals år har jordbruket skapat de här artrika naturtyperna och ett variationsrikt landskap genom odling, slåtter och bete. har jordbruket förändrats starkt på grund av externa energikällor och intensifiering. Variationen i åkerlandskapet har minskat för att möjliggöra för stora maskiner, och de förindustriella ogödslade betesmarkerna används allt mindre i produktionen. Därför har vi förlorat av de slåtter- och betesmarker som fanns . Men det är i de kvarvarande av markerna som den biologiska mångfalden är som finast. Det moderna jordbruket erbjuder å andra sidan många möjligheter genom effektiva maskiner, bra transportmöjligheter, rationell djurhållning och så vidare. Miljöersättningarna och investeringsstöd till restaurering av naturbetesmarker är helt avgörande för att vi ska bevara den biologiska mångfalden. Tack vare jordbruksstödet har vi kunnat hejda den snabba förlusten av naturmiljöer, som försvunnit . Jag har rest runt i län med naturstiftelserna i . har under de senare 15 åren utvecklat samarbete med 144 lantbrukare och säkrat skötseln hagmarker och skogsbeten. Det utgör av läns markareal med särskilt höga naturvärden. Miljöersättningarna har dragits med ett antal problem. Det har minskat effektiviteten, och ibland har det till och med skadat de värden som ska bevaras med miljöersättningarna. anser att reglerna för miljöersättningar och restaureringsstöd försämrats så kraftigt att jordbruksstöden håller på att förlora sin funktion att bevara odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. Det är allvarligt. Eftersom manar oss till strategisk analys och att verkligen satsa på prioriterade områden har vi nu möjlighet att förbättra miljöersättningarna. Det finns fyra avgörande krav att ställa på arbetet framöver. Ersättningen till värdefulla naturtyper som bland annat är listade i Natura eller i nationella inventeringar ska prioriteras. Ersättningen måste gå till rätt skötsel så att det inte blir fel åtgärder som vidtas. Vi ska främja en stabilitet i regelverket och en långsiktighet. Här behövs bred politisk enighet. Men det behövs också att man kanske ser till hela gårdens förutsättningar och inte enbart till en enstaka betesmark. Det krävs mindre krångel, enklare hantering och mindre godtycklighet. Från sida ser vi att det finns starka skäl för att i arbetet framöver tillsammans säkra odlingslandskapens höga naturvärden. Låt mig avslutningsvis säga några få ord om hästnäringen. finns 360 000 hästar i . Det finns fler hästar än mjölkkor. De flesta hästarna finns tätortsnära. Hästsektorn består av företag, ideella föreningar och människor som äger och har häst som fritidsintresse. Den har en samhällsekonomisk omsättning på . Det finns 30 000 jobb i sektorn. En halv miljon människor har hästsport som fritidssysselsättning. Här tycker att vi verkligen måste stärka samlade strategier för hästnäringen. Det behöver göras med hästkraft. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och önskar dig en glad sommar! Jag tänkte ställa lite frågor till ledamoten . Du tar upp detta med ersättningar som inte kommer . Det var väldigt bra sagt. Du talar om att det är en skandal. Jag håller med ledamoten där till . Där vi däremot inte är överens, som det verkar, gäller att inte vill ändra i där man klassar jordbruk som miljöfarlig verksamhet. Det står så . Jag vet att det är väldigt bekymmersamt att det står så. Jag hade önskat att vi kunnat få en majoritet i utskottet för en ändring. Det är många inom jordbruksnäringen som är väldigt bekymrade över att när de går ut i ladugården så håller de på med miljöfarlig verksamhet. Det är väldigt tufft. Min fråga till ledamoten är: Vad säger ni om det? Varför säger nej till detta? Jag får tacka för fråga. Jag tycker verkligen att det är en skandal. Vi har lantbrukare i som är extremt uthålliga. De har haft en stor ambition att förstå att har haft de här problemen, och de står ut med det. Jag tror inte att många länder har så tuffa lantbrukare som har i den bemärkelsen. Men det har inte varit bra. ska vi peka på att regeringen verkligen har uppmärksammat frågan. Man har tillskjutit medel till . har fått extra för att snabbare åtgärda problemen. Regeringen har också tillsatt en styrelse för för att verkligen säkerställa att driver sin verksamhet på det mest effektiva sättet. Jag kan förstå att när har gjort som det har gjort, en outsourcing av it-driften, kan det vara väldigt svårt att komma till rätta med problemen. Det viktigaste inför nästa programperiod är att det inte får skötas så dåligt igen. Det måste vi vara överens om. När det gäller andra fråga hör den till debatten om nästa betänkande. Jag har tänkt att i mitt anförande svara på den frågan. Jag avstår att svara på den frågan i det här läget. Men du kommer att få svar om du är kvar och lyssnar. Tack, , för ditt svar! Jag vill ändå försöka få ett svar på frågan. Ledamoten kan tänka sig in i situationen för de bönder som är ute i sin ladugård. En mjölkbonde ska exempelvis tänka: håller jag på med miljöfarlig verksamhet. Så tänker den inte. Den tänker naturligtvis: Det här är livsmedel. Det är något gott och positivt. Jag får tillverka. Mjölkkon tar fram mjölk som kan bli fil , eller när det nu blir. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi får en förändring. Om ledamoten kan nämna någonting som hon tänker säga i nästa debatt tackar jag för det. Jag kan ge en liten teaser inför vad som komma skall. har självklart en fantastiskt bra miljölagstiftning på många sätt. En av de sakerna är att vi verkligen säkerställer att man sätter fokus på de miljörisker som finns för mark, vatten och luft. Det är onekligen så att jordbruk och väldigt bra verksamheter som sjukvård och många andra saker är föremål för krav. Jag tror inte att man ska sopa under mattan, fru talman, att även jordbruket hanterar stora mängder kemikalier och gödsel, och det måste hanteras på rätt sätt. Det här med jordbruksstöden är väldigt bekymmersamt. Jag hoppas verkligen att vi när vi går in i nästa programperiod ska komma ifrån det. Det blir en form av rättsosäkerhet för lantbruket att gå och vänta på sina pengar som man har rätt till . Jag tänker på hur det skulle vara om statliga tjänstemän inte skulle få ut sin lön . Det skulle se ganska illa ut. Men det var egentligen inte det jag ville tala om. vurmar för ekologisk produktion. Jag har all respekt för det. Jag skulle vilja att man väljer att vurma mer för den svenska produktionen. Det finns inget svart eller vitt när det kommer till ekologisk kontra konventionell produktion. Båda produktionssätten har sina fördelar, särskilt när de sker inom gränser. Efterfrågan i på ekologiska produkter är faktiskt vikande - tro det eller ej! Jag kan se mig själv som ett gott exempel. Jag brukar en massa naturbetesmarker, där jag bevarar biologisk mångfald och producerar naturbeteskött. Jag är konventionell lantbrukare - jag har konventionell odling - och jag tror att jag bidrar väldigt mycket mer till biologisk mångfald än vad många ekologiska producenter i mitt närområde gör tack vare det som jag håller på med. Dessutom kan ekologiska producenter ibland använda sig av konventionellt utsäde när det ekologiska är slut. De kan använda sig av konvenionell gödsel från frigående värphöns, frigående suggor eller andra konventionella djur i den ekologiska produktionen. Det är inte svart eller vitt. Vi måste lyfta blicken och börja prata om den svenska produktionen, för den konventionella svenska och den ekologiska svenska produktionen är så mycket bättre än många andra länders. Jag skulle vilja, fru talman, att tar till sig detta en gång för alla och inte sätter upp fler produktionsmål eller liknande. Jag vill verkligen tacka för det engagemang som har, inte minst när det gäller naturbetesdriften. Det är ett oerhört viktigt område där svenska lantbrukare, både konventionella och ekologiska, gör ett hästjobb - fast det kanske oftast handlar om kor och får som betar. Det som är viktigt när det gäller det svenska lantbruket är att vi får ett ökat lantbruk i och att vi verkligen tar till vara de jordbruksmarker, betesmarker och slåttermarker som finns i . Vi har haft en stor förändring av det svenska jordbruket , som jag nämnde i mitt anförande. Det har skett en stor rationalisering av lantbruket. Detta har varit både positivt och negativt. De ekologiska lantbrukarna driver i genomsnitt inte mindre lantbruk än de konventionella. Men ser vi att det finns ett behov av att stärka hela landsbygden och hela lantbruk, och då passar den ekologiska driften ganska bra. Det gäller lönsamhetsmässigt för den enskilda lantbrukaren, och det gäller även profilen att kunna stärka möjligheterna till lokala produkter, kopplingen till livsmedelsindustrin och småskalig livsmedelshantering. Vi har i miljö- och jordbruksutskottet haft Eldrimner på besök, som visade att det nu finns förutsättningar för de små producenterna att öka i antal från 3 000 till kanske 10 000 eller 12 000. Då kommer det att behövas mer råvaror, också ekologiska. Tack, , för dina svar! Faktum är att också hästen är ett fantastiskt betesdjur som kan gynnas på de svenska naturbetesmarkerna. Jag ser jättegärna att hästbranschen lyfts upp och kommer vidare, för det finns som sagt fler hästar än mjölkkor i . Hästen behöver hjälpa till på naturbetesmarkerna. Det är absolut ett fantastiskt djur att använda sig av i växelbetning med nötkreatur och får. Det är oerhört viktigt. Det är bra med småskaliga livsmedelsförädlingsföretag och annat och att det blir mer och mer småskaligt. Men jag tror att det är viktigt att vi också pratar om det stora produktionsjordbruket, för vi kommer att behöva bulkproduktionen också. Den kommer att behövas. Jag brukar slänga mig med LRF:s gamla uttryck: ska vi producera lika mycket mat som vi har gjort under de senaste 8 000 åren. Det är mycket mat! Då behöver vi bulkproduktionen, men vi behöver såklart också ta vara på de små, duktiga livsmedelsföretagen. Vi behöver ha helheten. För vissa passar det väldigt bra att vara ekologiska, och för andra passar det väldigt bra att vara konventionella. För min egen del är det som jag lyfte fram tidigare: Om jag skulle ha lagt om till ekologiskt skulle jag ha behövt köpa in gödsel. Eftersom jag har mina dikor i ranchproduktion får jag ingen särskilt bra gödsel till mina åkermarker under odlingsåret. Då måste jag i stället köpa in ekologisk gödsel och forsla den, och jag skulle i och för sig kunna köpa konventionell hönsgödsel och använda som ekologisk gödsel. Det blir komplext. Jag tycker ändå att ledamoten bjuder till bra när det gäller svensk livsmedelsproduktion, och jag ser absolut fram emot många kommande debatter om detta. Jag är glad att lyfter fram hästen som ett betesdjur. Det behövs tydligen en strategi som gör att vi kan se till att också hästarna används i betesdriften ännu mer. Jag tycker att det är oerhört viktigt att komma ihåg att vi måste arbeta för en klimatomställning också av jordbruket. Det kommer att bli en stor uppgift för oss i miljö- och jordbruksutskottet och här i att ta fram nya idéer om hur det här ska gå till. Om jordbruket ska bli fossilbränsleoberoende handlar det inte bara om att ersätta diesel med andra typer av drivmedel. Det handlar också om att hitta former för att göra konstgödselproduktionen fossilfri. I vissa fall kan man kanske också byta ut konstgödsel mot naturlig gödsel, som vi kan hantera, utveckla och med hjälp av innovationer även sprida på nya sätt. Vi måste miljöanpassa det konventionella lantbruket; det är alldeles nödvändigt. Jag har ett brinnande hjärta för allt svenskt jordbruk - var så säker! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Miljömålen - med sikte