bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — Vidare anför utredningen att den nuvarande generella hänvisningen från bestämmelserna om översiktsplan till 2 kap. PBL inte är ändamålsenligt för kommunernas översiktsplanering. Kraven på redovisning av allmänna intressen i 2 kap. PBL bör enligt utredningen sänkas så att kommunerna i större grad kan anpassa sin planering utifrån sina skilda behov och förutsättningar. Utredningen anser dessutom att det finns anledning att överlag se över räckvidden av 2 kap. PBL. Exempelvis är det enligt utredningen inte ändamålsenligt att kommuner i översiktsplaner ska bedöma hur enskilda byggnader ska utformas och placeras eller hur behovet av lekplatser bör tillgodoses. Beredningen av utredningens förslag pågår och regeringen har aviserat att en proposition om en utvecklad översiktsplanering kommer att överlämnas till . När det gäller frågan om skyddet för kulturhistoriska byggnader gör bl.a. en årlig uppföljning av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har även tagit fram en strategi för hur målen med preciseringar ska uppnås. lämnade vidare i betänkandet Bättre samarbete mellan stat och kommun – Vid planering för byggande (SOU 2015:109) bl.a. ett förslag om förändringar av utformningen av frågor som avser kulturmiljö. Förslaget är alltjämt under beredning enligt uppgift. Motionsyrkanden som rör skyddet för kulturhistoriska byggnader har behandlats av utskottet , bl.a. (bet. 2016/17:CU15). Utskottet anförde att den delade motionärernas uppfattning om vikten av att vårda och bevara kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Utskottet ansåg att PBL och andra lagar gav ett tillräckligt skydd för att ta hänsyn till detta intresse att det därför saknades skäl för ytterligare åtgärder från sida. följde utskottets förslag. Motsvarande motionsyrkanden behandlades även i förenklad form (bet. 2017/18:CU16). Utskottet angav då att det stod fast vid sitt senaste ställningstagande och avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottets förslag. När det gäller motionsförslagen om skydd för kulturhistoriska byggnader och miljöer finns det som utskottet tidigare konstaterat ett sådant skydd i lagstiftningen som bl.a. reglerar hur byggnader får renoveras eller underhållas och i vilken utsträckning bebyggelse får ske i sådana miljöer. Det pågår även beredning av förslag som har lämnat om tillämpningen och användningen av bestämmelserna i 2 kap. PBL om hänsyn till bl.a. kulturvärden. Dessutom pågår beredning av förslag från om skyddet för kulturmiljö. Härutöver pågår som nämnts inom ett arbete om God bebyggd miljö och som bl.a. innehåller preciseringar om hur kulturvärden ska bevaras, användas och utvecklas. Vidare har fått i uppdrag att samordna det arbete som bedrivs hos bl.a. och om att samla in och redovisa kunskap och goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan integreras i plan- och byggprocessen. Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning att vidta åtgärder med anledning av motionsförslagen om skydd för kulturhistoriska värden. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:1120 (SD) yrkande 22 och 2018/19:2590 (L) yrkande 45. När det gäller motionsförslagen om behovet av idrott i planläggningen noterar utskottet att gällande rätt ger viss möjlighet för kommunerna att vid planläggning beakta behovet av lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse. Vidare pågår beredning inom av förslag om att det ska tas fram en markanvändningskarta som ska innehålla uppgifter om hur kommunen bedömer de allmänna intressena enligt 2 kap. PBL. Förslaget innebär bl.a. att markanvändningskartan ska innehålla begreppet grön struktur, dvs. strukturer för rekreation samt park- och naturområden. Mot denna bakgrund finner utskottet att det inte finns anledning att föreslå åtgärder som förtydligar lagstiftningen. Utskottet avstyrker därför även motionsförslagen 2018/19:384 (V) yrkande 6, 2018/19:830 (S), 2018/19:948 (S), 2018/19:950 (S) och 2018/19:1083 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om fördjupade översiktsplaner och arkitektoniska program. Utskottet hänvisar till pågående arbete och gällande rätt. Jämför reservation 6 (SD) och särskilt yttrande 2 (L). m. fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2590 yrkande 34 att har ett omfattande regelverk för plandokument. Varje kommun ska upprätta en översiktsplan som ska omfatta hela kommunen. Därefter kan planeringen för t.ex. tätorter och stadsdelar ske i en fördjupad översiktsplan som sedan ligger till grund för en detaljplan. Ramarna för handläggning av lov fastställs genom detaljplanen. Motionärerna anser att det finns anledning att utveckla instrumentet fördjupad översiktsplan för att se om det kan överta den roll som detaljplaner har i planeringssystemet. Ett tillkännagivande begärs om det sagda. I kommittémotion 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att bör ändras så att kommunala arkitekturprogram införs som ett mellansteg mellan översiktsplan och detaljplan i plansystemet. Motionärerna menar att ett sådant program skulle vara ett verktyg för att uppnå förbättrad arkitektonisk kvalitet och estetisk hållbarhet i hela landet. Planeringssystemet enligt PBL utgörs av regionplan, översiktsplan, områdesbestämmelser och detaljplan (3 kap., 4 kap. och 7 kap. PBL). De allmänna och enskilda intressen som anges i 2 kap. PBL ska beaktas vid all planläggning. Områdesbestämmelser och detaljplan är juridiskt bindande dokument, medan regionplan och översiktsplan avser den övergripande inriktningen för kommuner . Sistnämnda plantyper kan vara vägledande när detaljplaner tas fram och vid lovgivning. Det är endast kommunerna som har befogenhet att anta planer och bestämma om planläggning enligt PBL ska komma till stånd, vilket innebär att det är kommunerna som ansvarar för planläggningen av mark- och vattenområden. Det sagda innebär också att det inte finns någon övergripande planering på nationell nivå av mark- och vattenområden. Staten ger i stället ramar för den kommunala och regionala nivån i nationella mål och genom att peka ut t.ex. områden av riksintresse i . För att följa upp att det från allmän synpunkt finns god hushållning med naturresurser får regeringen i ett enskilt fall besluta att en eller flera kommuner till regeringen eller till någon myndighet ska redovisa hur kommunen eller kommunerna i sin planering enligt PBL avser att tillgodose ett intresse som rör hushållningen med mark och vatten enligt 3 och 4 kap. (3 kap. 13 § ). Att kommunerna ansvarar för planläggning av sina mark- och vattenområden innebär också att frågor som rör planeringen av sådana områden i första hand ska hanteras av kommunerna inom ramen för översiktsplaner. I propositionen Politik för en gestaltad livsmiljö, som behandlades av (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316), anförs om arkitekturprogram i huvudsak följande. Det saknas enligt regeringens bedömning tillräcklig kompetens inom arkitektur- och gestaltningsfrågor i flera kommuner, bl.a. vid tillämpningen av PBL, vid bygglovsprövning, i arbetet med planprocesser och vid framtagandet av arkitekturprogram. Det saknas också stöd i tolkningen av det befintliga regelverket. Kompetensbristen påverkar kommunerna i deras arbete och i förlängningen den byggda miljön, både när det gäller effektivitet och kvalitet. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det finns ett behov av ett stöd till kommunernas arbete med arkitektur- och gestaltningsfrågor. Regeringen gör också bedömningen att det finns ett behov av att genom samordning stärka statens roll som förebild. Detta ska ske genom att får ett utvecklat ansvar att bl.a. verka som kompetensstöd i kommunernas arbete med arkitektur- och gestaltningsprogram. Innehållet i olika planer Översiktsplanen ska täcka hela kommunens yta och vara aktuell. Den ska i grova drag visa hur kommunen vill att stad och land ska utvecklas, vilka områden som bedöms lämpliga respektive olämpliga för bebyggelse och skälen för det. Vidare ska riksintressen enligt 3 och 4 kap. redovisas särskilt i en översiktsplan. Om en sådan strategisk miljöbedömning som avses i 6 kap. inte ska göras ska kommunerna redovisa skälen för sin bedömning i den frågan i en översiktsplan. Om det krävs en strategisk miljöbedömning ska kommunen i stället redovisa miljökonsekvenser i planen på ett sätt som uppfyller kraven i 6 kap. 11, 12 och 16 §§ (3 kap. 2 § samt 3 kap. 4 § PBL). Med strategisk miljöbedömning avses enligt 6 kap. 1 § beskrivningar och bedömningar av miljöeffekter vid planering och beslut om planer och program. En översiktsplan kan vara fördjupad, dvs. mer detaljerat ange hur kommunen vill att mark- och vattenområden ska utvecklas m.m. Detaljplaner upprättas i allmänhet när det ska byggas nytt i en tätort eller i annan sammanhållen bebyggelse. Plantypen reglerar mer i detalj var nya byggnader får placeras och hur de ska utformas. En detaljplan omfattar ofta ett eller flera kvarter. I detaljplanen finns byggrätten för området angiven. Det innebär att det som sägs i detaljplanen ger en laglig rätt att bygga i området. Områdesbestämmelser är ett mellanting mellan översiktsplan och detaljplan. Med dem kan kommunen reglera grunddragen för användningen av mark- och vattenområden, om det behövs för att uppfylla översiktsplanens syften eller för att tillgodose ett riksintresse. Det är tillåtet att genom områdesbestämmelser reglera vissa frågor som berör åtgärder som kräver lov. Områdesbestämmelser ger dock till skillnad från detaljplaner ingen byggrätt. har i delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46) lämnat förslag om hur kommunernas översiktsplanering kan utvecklas och stärkas i syfte att underlätta efterföljande planering. Utredningen föreslår bl.a. att det införs ett krav på planeringsstrategi för ökad kontinuitet i kommuners planering. Förslaget syftar till att underlätta för den aktualitetsprövning som bör göras av översiktsplaner varje mandatperiod. Utredningen föreslår också att alla översiktsplaner och fördjupade översiktsplaner som har antagits /04 ska upphöra att gälla vid utgången av 2024. Utredningen föreslår även åtgärder som enligt utredningens bedömning skulle förtydliga kraven för innehållet i en översiktsplan. Vidare gör utredningen bedömningen att det inte behöver införas något ytterligare planinstrument i PBL. Beredningen av förslagen pågår inom och regeringen har aviserat att en proposition kommer att överlämnas till . anges bl.a. att det kommer att genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. När det gäller motionsförslaget om behovet av att utveckla instrumentet fördjupad översiktsplan har bl.a. haft i uppdrag att se över och föreslå åtgärder som utvecklar och stärker översiktsplaneringen. Beredning pågår av utredningens förslag. Enligt januariavtalet ska det vidare genomföras omfattande regelförenklingar som förenklar och förkortar planprocessen. Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslaget. Motion 2018/19:2590 (L) yrkande 34 bör därför avslås. När det sedan gäller motionsförslaget om att införa ett arkitektoniskt program som mellansteg mellan översiktsplan och detaljplan ger gällande rätt utrymme för kommuner att använda sig av sådana program om kommunerna finner skäl för det. har även fått ett utvecklat ansvar som kompetensstöd till kommunernas arbete med arkitektur- och gestaltningsfrågor. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför motion 2018/19:642 (SD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om riktlinjer i planarbetet. Utskottet hänvisar till gällande rätt och till pågående arbete. Jämför reservation 7 (M) och 8 (SD). m. fl. (L) begär i partimotion 2018/19:2590 yrkande 35 ett tillkännagivande om att effektivisera statens medverkan i planprocessen genom ett tydligt planeringsbesked från länsstyrelserna till kommunerna. Förslaget skulle enligt motionärerna påtagligt förenkla och förkorta kommunernas arbete med en detaljplan. Liknande motionsförslag som rör effektivisering av statens medverkan i planprocessen lämnas i kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 8. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att yttranden som lämnats under plan- och byggprocessen av statliga myndigheter bör effektiviseras och lämnas i ett samlat yttrande. I kommittémotion 2018/19:642 av i m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om möjligheterna att genom lag tvinga kommunerna att tillsätta skönhetsråd (yrkande 3). Motionärerna anför att råden bör vara brett sammansatta och ha till uppgift att yttra sig över processer kopplade till bl.a. översikts- och detaljplaner. Vidare anför motionärerna att bör få det övergripande uppföljnings- och samordningsansvaret i frågor om arkitektur och gestaltande livsmiljö i stället för att dela uppdraget med Arkdes (yrkande 4). Motionärerna begär tillkännagivanden i enlighet med detta. Vidare har det i ytterligare två motioner framförts förslag som rör riktlinjer för myndigheter att yttra sig i planprocessen eller för staten att styra planprocessen. I motion 2018/19:1830 av (M) begärs ett tillkännagivande om att minska möjlighet att yttra sig och påverka planprocesserna i kommuner. I motion 2018/19:453 av (SD) yrkande 1 anförs att det finns många outnyttjade byggrätter i flera kommuner trots ett stort behov av bostäder. Markägare bör uppmuntras att bygga på mark med byggrätter genom att införa att det tas ut en kostnad om marken står obebyggd. Motionären begär därför ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten till ökade kostnader för obebyggd mark. Genom propositionen Fler steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:151, bet. 2016/17:CU20, rskr. 2016/17:112) infördes bl.a. ändringar i PBL som syftar till att göra planprocessen mer effektiv. Ändringarna, som trädde i kraft , innebär bl.a. att reglerna om yttranden under detaljplaneprocessen kompletteras med en möjlighet för kommunen att under arbetet med att ta fram en detaljplan begära ett planeringsbesked från i de frågor som staten råder över (5 kap. 10 f § PBL). Syftet med ändringarna är att det, t.ex. tidigt i planprocessen, ska gå att klarlägga om det finns skäl för ingripande mot planeringen från statens sida. Det är länsstyrelserna och i vissa fall landstingen som tillvaratar och samordnar de statliga intressena för frågor som rör användningen av mark- och vattenområden under planprocessen. Länsstyrelserna ska under samrådet uttala sig om huruvida den instämmer i kommunens bedömning i frågor som rör om mark- och vattenområden används på det sätt som de är mest lämpade för. Länsstyrelsernas samordnande ansvar innebär bl.a. att den på lämpligt sätt ska hålla andra berörda statliga myndigheter informerade under samrådet. Dessutom har länsstyrelserna i vissa fall ansvar för att tillhandahålla planeringsunderlag. Kommunerna har ansvaret för att samråda bl.a. med de statliga myndigheter som har ett väsentligt intresse av planförslaget (5 kap. 11 § PBL). I propositionen Politik för gestaltad livsmiljö lämnade regeringen förslag om införandet av ett nytt nationellt mål för arkitektur, form- och designpolitiken, vilket godkände (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 207/18:316). I fråga om skönhetsråd konstaterade regeringen att vissa kommuner har olika former av skönhetsråd. Dessa har enligt regeringen en viktig roll i främjandet av och i dialogen om gestaltningsfrågor. Skönhetsråden kan också vara rådgivande kring arkitektoniska, konstnärliga och kulturhistoriska värden. Flera kommuner är dock enligt regeringens bedömning osäkra på tolkningen av bestämmelserna om gestaltningsfrågor i PBL och behöver stöd. Mot denna bakgrund ansåg regeringen att uppgifter skulle utökas och innefatta en ny funktion med ett samlat ansvar för samordning, kompetensstöd och främjandeinsatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. Funktionen bör enligt regeringens bedömning bidra till att främja hög arkitektonisk kvalitet i hela landet och bidra till erfarenhetsutbyten och nationell överblick. Regeringen uttalade att bör samverka med Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes), (), och andra berörda myndigheter med ansvar på området, t.ex. Delegationen mot segregation. fattade regeringen beslut om att ge i uppdrag att förstärka arbetet med arkitektur och gestaltad livsmiljö (jfr ovan redogörelsen för prop. 2017/18:110 och se regeringsuppdrag med dnr N2018/02273/SPN och N2017/03879/SP). Uppdraget till omfattar tre delområden: – främja det statliga arbetet för ökad arkitektonisk kvalitet och samordna berörda myndigheter på arkitektur-, form- och designområdet – ge stöd till kommuner – ge vägledning för god gestaltning av vårdens respektive förskolors och skolors fysiska miljö. Med anledning av uppdraget har rekryterat 50 nya medarbetare och inrättat en tjänst som första riksarkitekt. Riksarkitekten har i uppdrag av att leda och samordna arbetet inom arkitekturområdet på nationell nivå, både inom och gentemot andra myndigheter. Riksarkitekten ska vidare bl.a. vara ett stöd till kommunerna i frågor om gestaltning och hållbarhet i planeringsarbetet. Riksarkitekten är även ordförande för det inrättade rådet för Hållbara städer. Vidare har i delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering – Att underlätta efterföljande planering (SOU 2018:46 del 1) lämnat förslag om bl.a. statens medverkan i översiktsplane- och detaljplaneprocessen. Utredningen anför i detta avseende i huvudsak följande. Enligt nuvarande reglering i PBL får en länsstyrelse överpröva beslut om detaljplaner eller områdesbestämmelser endast om hel bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Utredningen föreslår att möjligheten till överprövning av sådana beslut utvidgas så att det kan tillämpas även om beslutet endast innebär påverkan på enstaka byggnadsverk. Ändringen innebär att det inte längre kommer att krävas att en hel bebyggelse blir olämplig med hänsyn till nämnda förhållanden. Utredningen konstaterar att nuvarande reglering i PBL ger i uppdrag att i översiktsplanen samlat företräda de statliga myndigheternas intressen. Länsstyrelserna ska även hålla berörda statliga myndigheter underrättade om planarbetet samt inhämta synpunkter för samordning. För att länsstyrelserna ska kunna fullgöra sin uppgift behöver både de statliga myndigheter som berörs och kommunen förstå hur ansvaret inom staten är fördelat. Utredningen konstaterar att länsstyrelserna gör olika bedömningar om vilka myndigheter som bör underrättas i arbetet med att ta fram en översiktsplan och att därför bör få i uppdrag att ta fram vägledning för hur statliga myndigheter bör samverka med länsstyrelserna i planprocessen. Utredningen föreslår även att länsstyrelserna ska få i uppdrag att under samrådet om ett förslag till översiktsplan ge råd om tillämpningen av bestämmelserna i , om det behövs från allmän synpunkt. Dessutom bör granskningsyttrandet från länsstyrelserna utformas som ett ”kvitto” från staten på kommunens översiktsplan. Det föreslås också att länsstyrelserna ska redovisa ett underlag till berörda kommuner om de statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för en aktualitetsprövning av översiktsplanen. Denna redovisning ska lämnas av länsstyrelserna det tredje året varje mandatperiod. Vidare anser utredningen att regeringen bör förstärka länsstyrelsernas samordnande länsarkitektfunktion genom ökad kompetens och ytterligare ekonomiska resurser. Utredningen anser inte att länsstyrelsernas uppgift att samordna statens intressen behöver kompletteras med en uppgift att sammanväga intressena, eftersom samordning får anses innefatta ett visst mått av sammanvägning. En utvidgning av uppgiften bedöms dessutom vara olämplig. Utredningen har som nämnts remitterats och beredningen av förslagen och remissvaren pågår inom . Regeringen har aviserat att en proposition kommer att överlämnas till . Motionsyrkanden om statens medverkan i planprocessen har behandlats av utskottet tidigare, bl.a. (bet. 2017/18:CU16). Utskottet hänvisade till det omfattande och pågående arbetet på området och föreslog att motionsyrkandena skulle avslås i avvaktan på fortsatt beredning av frågorna. följde utskottets förslag. Vidare har ett motionsyrkande om samordnande ansvar bl.a. behandlats i samband med beredningen av propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Det sammansatta civil- och kulturutskottet anförde i betänkandet att den delade regeringens bedömning om att är den myndighet vars roll bör utvecklas för att ytterligare stödja olika aktörers insatser i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. Utskottet delade vidare regeringens bedömning om att gestaltning av livsmiljön är ett komplext kunskapsområde och att det därför är viktigt med insatser som ger olika aktörer goda möjligheter att samverka. Utskottet välkomnade därför regeringens beslut att ge ett samordningsansvar. Utskottet delade vidare regeringens bedömning om att antikvarisk kompetens krävs för att kulturhistoriska värden ska kunna integreras i plan- och byggprocessen. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet bl.a. ett motionsyrkande om att bör få det övergripande uppföljnings- och samordningsansvaret för att dela uppdraget med Arkdes. följde utskottets förslag. När det först gäller motionsförslaget om att effektivisera statens medverkan i planprocessen genom tydligt planeringsbesked från länsstyrelserna till kommunerna konstaterar utskottet att det relativt har trätt i kraft ändringar i PBL som har ett sådant syfte. Genom ändringarna ges kommunerna möjlighet att från ansvarig länsstyrelse begära ett planeringsbesked. Avsikten är att det även i ett tidigt skede ska gå att klarlägga om det finns skäl för ingripande planering från statens sida. Mot den bakgrunden anser utskottet att motionen 2018/19:2590 (L) yrkande 35 är tillgodosedd. Utskottet avstyrker därför motionen. När det gäller motionsförslaget om möjligheter att lämna yttranden i planprocessen innebär lagstiftningen att kommunerna i arbetet med ett förslag till detaljplan ska samråda med myndigheter som har särskilt intresse av förslaget (5 kap. 11 § PBL). Syftet med kommunernas samråd är att förbättra beslutsunderlaget och ge möjlighet till insyn och påverkan (prop. 2009/10:170 s. 222). Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av det som anförs i motion 2018/19:1830 (M) och anser att motionen bör avslås. När det gäller motionsförslaget om roll som samordnande myndighet och frågan om huruvida statens intressen bör tillvaratas genom ett samlat yttrande konstaterar utskottet att har lämnat förslag och bedömningar om frågor som rör statens medverkan i planprocessen. Beredning pågår av förslagen och regeringen har aviserat en proposition. Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning att vidta åtgärder med anledning av motionsförslaget. Utskottet avstyrker därför även motion 2018/19:2831 (M) yrkande 8. När det gäller förslaget om att alla kommuner ska ha ett skönhetsråd noterar utskottet att sådana skönhetsråd finns i vissa kommuner och kan fylla en viktig funktion. Utskottet anser dock inte att det bör vara obligatoriskt för kommuner att ha ett skönhetsråd. Utskottet vill i sammanhanget framhålla det utökade uppdrag som har fått med ett samlat ansvar för samordning, kompetensstöd och främjande insatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. Myndighetens nya funktion syftar till en hög arkitektonisk nivå i hela landet. Motion 2018/19:642 (SD) yrkande 3 bör därför avslås.