bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — Motionerna handlar bl.a. om polisens uppgifter enligt ordningslagen, lagen om hotell- och pensionatrörelse och lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD) och 9 (L). I kommittémotion 2018/19:129 av m.fl. (SD) yrkande 4 anför motionärerna att bevakningsföretag själva skulle kunna ombesörja transporter med s.k. . Om en transport av t.ex. en omhändertagen berusad person skulle kunna delegeras till ett bevakningsföretag skulle polisen kunna prioritera andra saker som är viktigare. I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om en renodling av polisens arbetsuppgifter. Motionärerna anför att poliser i ägnar en för liten del av sin arbetstid till att patrullera bland allmänheten. En orsak till detta är de bisysslor som belamrar poliserna, som civilanställda eller andra yrkesgrupper i samhället skulle kunna ta över, t.ex. tillståndsgivning för fyrverkerier och cirkustält, tillsyn av omhändertagna berusade personer, inspektion av farliga istappar, omhändertagande av hittegods och handräckningstransporter mellan ungdomshem. (SD) yrkar i motion 2018/19:354 att lagen om hotell- och pensionatrörelse ska reformeras och anför att polisen har alldeles för mycket administrativt arbete och skulle kunna hantera viktigare ärenden om den slapp hantera den sortens tillstånd. Också i kommittémotion 2018/19:2045 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs att den s.k. hotellagen ska avskaffas för att polisen ska kunna ägna sig åt huvuduppgiften brottuppklaring. m.fl. (L) begär i partimotion 2018/19:2596 yrkande 3 en fortsatt renodling av polisens arbetsuppgifter. I samma motion yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att handräckning vid omhändertagande av berusade personer inte ska ombesörjas av polisen. I yrkande 5 anförs att uppgifter bör flyttas från polisen till kommuner eller andra myndigheter och i yrkande 6 att tillståndsplikten för danstillställning ska avskaffas. I yrkande 7 begärs ett avskaffande av polistillstånd för hotell- och pensionatsverksamhet. Motionärerna anför bl.a. att polisen måste ges förutsättningar att använda sin arbetstid så effektivt som möjligt. binds tusentals polisarbetstimmar av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som alls inte borde ha legat hos polisen. Vissa uppgifter kring handräckning har redan flyttats från polisen till andra myndigheter, vilket motionärerna anser vara positivt. Men mer behöver göras. gjorde ett tillkännagivande om att den tidigare nedlagda utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter borde återupptas . Någon sådan utredning har dock inte tillsatts. I kommittémotion 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att renodla polisens arbetsuppgifter för att möjliggöra fokus på kärnuppgifterna att förebygga, förhindra och utreda brott. Motionärerna anför att polisen har ett för brett ansvarsområde. Bland annat hanteringen av pass och hittegods skulle kunna utföras av andra, liksom omhändertaganden av berusade personer. Polisens huvuduppgifter är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och att bekämpa brott. Polisen har även en mängd uppgifter som i mindre utsträckning anses ha samband med dessa huvuduppgifter. Till polisens uppgifter hör således även bl.a. att pröva ansökningar om tillstånd av olika slag, att svara för tillsyn av vissa verksamheter, att utreda och ge handräckning åt andra myndigheter och att hantera förlustanmälningar och hittegodsärenden. Polisen är också landets passmyndighet som utfärdar och i förekommande fall återkallar pass. En rad verksamheter behöver tillstånd av för att få bedrivas; exempelvis får enligt lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse en hotell- eller pensionatrörelse som är avsedd att ta emot minst nio gäster eller som omfattar minst fem gästrum endast drivas av den som har tillstånd av . Enligt 2 kap. 4 § ordningslagen (1993:1617) krävs vidare tillstånd för att få anordna en offentlig danstillställning även om den inte anordnas på en offentlig plats. Ansökan om tillstånd görs hos . tillsattes en utredning inom med uppdraget att utreda kravet på tillstånd för att anordna en offentlig danstillställning (Ju 2017:O). Utredningen skulle bl.a. analysera hur tillämpar reglerna om tillstånd och vilka för- och nackdelar som finns med det nuvarande systemet, och därefter ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras. I direktiven anfördes vidare bl.a. följande: Frågan om att ta bort kravet på tillstånd för danstillställningar som inte ska hållas på offentlig plats behandlades i propositionen Några frågor om ordningslagen (prop. 2003/04:174 s. 14). I propositionen anfördes att ett avskaffande av kravet på tillstånd visserligen skulle kunna leda till minskad byråkrati, men att de argument som kunde anföras mot detta, framför allt avseende ordning och säkerhet, vägde tyngre än behovet av minskad byråkrati. Regeringen föreslog därför inte några lagändringar. […] Sedan regeringen i prop. 2003/04:174 gjorde bedömningen att tillståndskravet skulle vara kvar när tillställningen inte ska äga rum på offentlig plats har förflutit. Med hänsyn till detta och till tillkännagivande [se nedan] finns det skäl att nu låta utreda frågan på nytt. Det bör göras utifrån ett bredare perspektiv utan begränsning till tillställningar som inte ska äga rum på offentlig plats. Utredaren presenterade promemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20). Utredarens förslag innebär att dagens absoluta tillståndskrav ersätts med ett tillståndskrav som är beroende av vissa riskfaktorer. Tanken med förslaget är att regelverket ska vinna större förståelse och acceptans genom att göra det tydligare varför och under vilka omständigheter dans är en tillståndspliktig verksamhet. Promemorian har remissbehandlats med sista svarsdag , och bereds inom . Enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. får den som anträffas så berusad av alkoholdrycker eller annat berusningsmedel att han eller hon inte kan ta hand om sig själv eller annars utgör en fara för sig själv eller för någon annan omhändertas av en polis. En omhändertagen person som inte får vård på sjukhus eller någon annan vårdinrättning, inte tas om hand på något annat sätt och som inte heller kan friges, får hållas kvar. Den omhändertagne får då tas i förvar av polisen om det är nödvändigt med hänsyn till ordning eller säkerhet. Den omhändertagne ska friges så snart det kan ske utan skada för honom eller henne själv och det inte längre finns skäl för omhändertagande, dock som huvudregel senast . I proposition 2016/17:224 Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet föreslogs det att vissa uppgifter på djurområdet skulle flyttas över från polisen till länsstyrelserna. antog lagförslagen och de nya reglerna trädde i kraft (bet. 2017/18:JuU6, rskr. 2017/18:145). Propositionen byggde på betänkandet Med fokus på kärnuppgifterna – En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet (SOU 2015:3). Syftet med lagändringarna var att renodla polisens arbetsuppgifter genom att flytta sådana uppgifter på djurområdet som inte kräver polisens särskilda befogenheter och kompetens till länsstyrelserna. Regeringen anförde i den nämnda propositionen att behovet av att renodla polisens arbetsuppgifter aldrig har varit större. Regeringen anförde vidare att flera samverkande faktorer har lett till ett försämrat resultat i brottsutredningsverksamheten. Bland annat har polisorganisationens ombildning medfört en stor påfrestning på verksamheten. som ombildningen har genomförts har arbetsbelastningen för polisen blivit större, bl.a. på grund av de ökade migrationsströmmarna, terrorism och ökad grov brottslighet. För att upprätthålla förtroendet för arbete med utredning och lagföring måste fler brott upp. Det är därför, anförde regeringen, viktigt att den negativa resultatutvecklingen bryts. Att utreda brott är en av polisens kärnuppgifter och måste prioriteras för att det övergripande målet för kriminalpolitiken, att minska brottsligheten och öka människors trygghet, ska kunna nås. Regeringen uppgav vidare i propositionen att den redan hade gjort satsningar för att renodla polisens kärnverksamhet, dels i fråga om ansvaret för omhändertagna personer enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m., dels i fråga om ansvaret för handräckning av frihetsberövade personer. När det gäller omhändertagandet av berusade personer, anförde regeringen, pågick ett projekt –2016 för att få till stånd en praxisändring genom att landsting, kommuner och polisen gemensamt skulle utveckla alternativa lösningar till förvaring i arrest. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys fick i uppdrag av regeringen att följa upp effekterna av satsningen. beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). I propositionen föreslog regeringen att Kriminalvården skulle få rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Ett kvarvarande område där det fanns vinster med en renodling var enligt regeringen arbetsuppgifter med djur, vilket tillgodosågs genom propositionen. I regleringsbrev anförs under rubriken av frihetsberövade att i samband med budgetunderlaget ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att processen för Kriminalvårdens övertagande av transporter genomförs på ett sådant sätt att det upprätthålls en väl fungerande transportverksamhet. ska inför redovisningen samråda med Kriminalvården. Kriminalvården har fått i uppdrag att i samband med budgetunderlaget redovisa vidtagna åtgärder och de ytterligare åtgärder som planeras för att ta över transporter av frihetsberövade från . I polisens årsredovisning anförs att Kriminalvården tog över ansvaret för vissa transporter som tidigare utfördes av men att Kriminalvården dock ännu inte fullt ut har kunnat säkerställa kapaciteten för att genomföra samtliga transporter (s. 100). Utskottet har tidigare behandlat motioner om en renodling av polisens arbetsuppgifter. Vid behandlingen av budgeten (bet. 2015/16:JuU1) föreslog utskottet ett tillkännagivande om redovisning av åtgärder för en effektivare polis. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). tillkännagav vidare i samma motionsbetänkande om polisfrågor för regeringen att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) skulle återupptas (bet. 2015/16:JuU20 s. 30, rskr. 2015/16:197). I budgetbetänkandet (bet. 2017/18:JuU1) avstyrkte utskottet motioner om en renodling av polisens arbetsuppgifter, bl.a. mot bakgrund av att hade aviserat ett flertal åtgärder för att vända sin negativa resultatutveckling. Därutöver, anförde utskottet, har regeringen gett ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten samt tilldelat myndigheten ytterligare medel. Dessutom noterades att tidigare tillkännagivande om en effektivare polis var öppet. Utskottet noterade slutligen det lagstiftningsarbete som pågick för att renodla polisens arbetsuppgifter. Utskottet föreslog i samband med behandlingen av proposition 2016/17:224 Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet ett tillkännagivande till regeringen om att ytterligare renodla polisens verksamhet och att regeringen skulle återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) (bet. 2017/18:JuU6). Utskottet såg positivt på lagförslagen om att flytta uppgifter som rör djur till länsstyrelserna och anförde därefter följande: Med detta sagt vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att arbetet med att renodla polisens uppgifter måste fortsätta, och att det bör undersökas hur ännu mer resurser kan frigöras för att förstärka den centrala polisverksamheten. Utskottet har tidigare lämnat exempel på uppgifter som bör övervägas, bl.a. vissa tillstånds- och tillsynsärenden och passhantering. tillkännagav, som framgått ovan, för regeringen att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) skyndsamt borde återupptas i detta syfte samt pekade på det angelägna i att tillkännagivandet , där utredningen också berördes, skulle efterkommas av regeringen. Utskottet noterar att regeringen i propositionen redovisar att tillkännagivanden bereds vidare inom . Några åtgärder för att återuppta den aktuella utredningen har emellertid inte vidtagits. Regeringen har inte heller, såvitt känt, vidtagit några åtgärder för att ytterligare renodla polisens verksamhet på andra områden än de tre som omnämns i propositionen: djurskydd, omhändertagande av berusade personer och transporter av frihetsberövade. Utskottet finner mot denna bakgrund anledning att åter föreslå ett tillkännagivande till regeringen om att utredningsarbetet måste återupptas. Mot bakgrund av regeringens behandling av tidigare tillkännagivanden bör ett nytt tillkännagivande förenas med en tidsfrist om att utredningen ska ha återupptagits . följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:145). I skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) uppger regeringen (s. 16 och 26) att den vidtagit följande åtgärder för att renodla polisens arbete och att punkten inte är slutbehandlad: beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). För att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla polisens verksamhet föreslog regeringen i propositionen nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) har ett projekt pågått där regeringen har avsatt medel –2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har följt upp effekterna av regeringens satsning och slutredovisade sitt uppdrag , rapport 2018:1 En lob i mål? (S2017/00357). Regeringen beslutade propositionen Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet (2016/17:224). I propositionen föreslog regeringen att vissa uppgifter som rör djur ska flyttas från till länsstyrelserna. Förslagen som innebär en renodling av arbetsuppgifter trädde i kraft . Regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. I förra vårens betänkande om polisfrågor, 2017/18:JuU13, anförde utskottet (s. 42) att frågan om en renodling av polisens kärnverksamhet hade behandlats tidigare. Utskottet noterade att så sent som riktat ett tillkännagivande till regeringen om att återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter och att regeringen anfört att man avsett att fortsätta arbetet med att renodla polisverksamheten. Mot denna bakgrund fanns det då enligt utskottet inte skäl att ställa sig bakom motioner om en renodling av polisens arbetsuppgifter. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att kravet på tillstånd för att anordna offentliga danstillställningar (s.k. danstillstånd) ska avskaffas. Vid behandlingen (bet. 2015/16:JuU20) föreslog utskottet ett tillkännagivande om att kravet på tillstånd ska avskaffas. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:197). Vid behandlingen av liknande motioner (bet. 2016/17:JuU18 s. 56 f.) anförde utskottet att tillkännagivandet bereddes i och att den beredningen inte borde föregripas. Utskottet ville därför inte föreslå något initiativ med anledning av motionerna. I förra årets betänkande om polisfrågor anförde utskottet att regeringen nu hade tillsatt en utredning med uppdrag att utreda tillståndskravet. Därmed fann utskottet inte skäl att på nytt föreslå ett tillkännagivande med ett sådant innehåll och avstyrkte de aktuella motionsyrkandena (bet. 2017/18:JuU13 s. 106). Regeringen anför i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) följande om tillkännagivandet om att avskaffa kravet på danstillstånd (s. 26): En s.k. bokstavsutredare har haft i uppdrag att analysera regleringen om tillståndskrav för att anordna danstillställning och ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras i något avseende. Departementspromemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20) överlämnades och har remitterats . Punkten är inte slutbehandlad. Utskottet har tidigare behandlat motioner om att avskaffa hotellagen, bl.a. i betänkande 2015/16:JuU20 (s. 78 f.). Utskottet ansåg då att det var viktigt att de personer som bedriver hotell- och pensionatrörelser av viss omfattning kontrolleras och att det var lämpligt att det var som skötte denna kontroll och utfärdade tillstånd till verksamheten. Påföljande år har liknande motioner behandlats genom s.k. förenklad beredning och avstyrkts. Utskottet noterar det arbete som har gjorts för att renodla polisens arbetsuppgifter men vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning att detta arbete måste fortsätta för att ge myndigheten utrymme att ägna sig åt sina kärnuppgifter: att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och att bekämpa brott. Som framgår ovan riktade emellertid på förslag av utskottet så sent som ett tillkännagivande till regeringen om att ytterligare renodla polisens verksamhet. har också tillkännagett för regeringen att kravet på tillstånd för att anordna offentliga danstillställningar ska avskaffas. Båda dessa tillkännagivanden behandlas fortfarande av regeringen. Bland annat bereds promemorian om tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20), som framgått, inom . Regeringen har också uppgett att man avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att ytterligare renodla polisens uppgifter. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns tillräckliga skäl för att nu åter göra något tillkännagivande i frågan om en renodling av polisens arbetsuppgifter. Samtliga motioner i detta avsnitt avstyrks därför. Fler poliser och en lokalt förankrad polis Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som i huvudsak rör antalet polisanställda och den polisiära närvaron på landsbygden. Jämför reservation 10 (SD), 11 (V) och 12 (M, KD). I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att poliser efter 2025 bör utbildas i den takt som krävs för att upprätthålla målbilden om en poliskår som växer i samma utsträckning som befolkningen och att det därför bör inrättas ett relativt rikttal om 250 poliser per hundratusen invånare. I motion 2018/19:922 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till fler poliser i och i . bör enligt motionären ha minst 25 000 poliser . I partimotion 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 9 begärs att utbyggnaden av polisen ska få genomslag i hela . Motionärerna anför att polisens organisation ska vara så stark att den finns i hela landet. I motion 2018/19:942 av (M) begärs en översyn av möjligheten att förstärka polisen i . Det är enligt motionären orimligt att lämna stora delar av utan närvarande polis inom rimlig insatstid. I motion 2018/19:1026 av (M) begärs ett tillkännagivande om att öka den polisiära närvaron på landsbygd. Det anförs att det för att öka tryggheten är viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och synlig. Detta gäller såväl i storstäder som på mindre orter och på landsbygden. Därför måste enligt motionären landsbygdens invånare få del av en ökad polisiär närvaro så snart det är möjligt. I motion 2018/19:119 av och (båda SD) anförs i yrkande 1 att varje kommun bör ha rätt till en lagstadgad minimibemanning av poliser. I motion 2018/19:1258 av (SD) yrkande 1 anförs att fler poliser bör stationeras ut i landsbygdskommunerna. I samma motion yrkande 2 anförs att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt. m.fl. (S) framhåller i motion 2018/19:1078 vikten av en lokalt förankrad polis som har goda möjligheter att arbeta förebyggande. Fler lokalt förankrade poliser som känner sitt område och människorna som bor där är enligt motionärerna en av de viktigaste faktorerna för ett framgångsrikt förebyggande arbete. Också i motion 2018/19:2162 av (M) framhålls vikten av polisens närvaro på landsbygden. I motion 2018/19:2487 av Per Åsling (C) yrkande 3 begärs en landsbygdstrygghet som ska utgå från regionala och lokala behov. Det krävs enligt motionären nya och flexibla lösningar för att trygghet ska kunna skapas i hela länet. och (båda C) yrkar i motion 2018/19:2855 att regeringen ska påtala vikten av att prioritera säkerhet i hela landet för och sedan följa upp myndighetens arbete med detta. Glesbygden är enligt motionärerna bortprioriterad. I kommittémotion 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att bör ges tydligare direktiv om att den ökning av antalet poliser som sker under nästa mandatperiod i första hand ska placeras på lokalpolisområdesnivå för att säkra fler synliga och närvarande poliser både i utanförskapsområdena runt våra städer och på landsbygden. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2018/19:692 yrkande 3 att civila polisanställda är en mycket viktig del av polisens organisation. Regeringen bör därför, enligt motionärerna, ta fram förslag i syfte att öka antalet civila utredare inom . I årsredovisning anförs följande i den sammanfattande bedömningen av polisens kompetensförsörjning (s. 72): leder det brottsbekämpande arbetet och ska ha förmåga att anpassa verksamheten i en snabbt föränderlig omvärld. Ett aktivt arbete med kompetensförsörjning är en förutsättning för att utveckla och styra verksamhet. Den sammanfattande bedömningen av arbetet med kompetensförsörjningen , är att myndigheten har tagit nödvändiga steg för att bättre klara uppdraget och nå verksamhetsmålen. Detta arbete har påbörjats genom att förbättra arbetsvillkor och arbetsmiljö, stärka ledarskapet, fortsatt arbete för likabehandling samt att lyfta fram betydelsen av motivation och delaktighet för att kunna attrahera och behålla nödvändig kompetens. Den främsta utmaningen inom kompetensförsörjningsområdet är att tillföra myndigheten resurser. Rekryterings- och bemanningsarbetet har inte kunnat möta verksamhetens behov i form av volymer. Dessutom har utbildningsplatserna vid grundutbildningen inte kunnat fyllas. Vidare anför under rubriken ska öka: har beslutat att öka antalet poliser med 1 500 och antalet civila med 1 600 jämfört med fram . Ökningen av antalet civila har redan genomförts medan ökningen av antalet poliser främst kommer att ske , vilket överensstämmer med myndighetens plan för att genomföra den beslutade ökningen. Regeringen anför i sitt ändrade regleringsbrev avseende följande: anslag har ökats i enlighet med den budget som har beslutat om. Myndigheten ska redovisa de särskilda åtgärder som i samråd med berörda parter har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket och förbättra villkoren. Av redovisningen ska också framgå vilka åtgärder som har vidtagits för att göra än mer attraktiv som arbetsgivare i syfte att nå målet om 10 000 fler anställda till 2024. Tre av målen med polisens omorganisation var stärkt förmåga att ingripa mot brott och ordningsstörningar, bättre kontakt med medborgarna och bättre tillgänglighet. Det lokala arbetet skulle vara basen i polisens verksamhet och beslut ska fattas på ”lägsta ändamålsenliga nivå”. Flera åtgärder skulle bidra till att förbättra samverkan med lokalsamhället och dess invånare, t.ex. kommunpoliser, förstärkt samverkan med kommunerna och medborgarlöften. Statskontoret anför i sin slutrapport till en sammanhållen polismyndighet (2018:18) i fråga om huruvida man har nått målen bl.a. (s. 45 f.) att polisen har infört kommunpoliser och ökat sitt fokus på lokala problembilder, vilket har gett bättre förutsättningar för det lokala brottsförebyggande arbetet. Det går dock inte att se några mätbara effekter av det förbättrade samarbetet mellan polis och kommun.