bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Vårdanalys utvärderade i sin rapport ljus för Öppna jämförelser (Vårdanalys 2012:4) öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården. Slutsatsen i rapporten var att öppna jämförelser på det området, med relativt små medel, utvecklats till ett värdefullt instrument som har bidragit till ett ökat fokus på kvalitet och utfall för patienterna. Det finns enligt rapporten indikationer som tyder på att de särskilt bidragit till att höja lägstanivån. publicerar SKL och rapporter var för sig. Inom öppna jämförelser finns dels återkommande systemövergripande rapportering, dels tematiska avgränsade rapporteringar där ett urval indikatorer publiceras . Dessutom gör indikatorbaserade nationella utvärderingar utifrån nationella riktlinjer. SKL har för hälso- och sjukvård en löpande webbaserad rapportering av ett stort antal indikatorer och mått som kallas Vården i Siffror (). Indikatorer samlas i olika digitala rapporter med indikatorsurval för att spegla ett visst tema eller en sjukdomsgrupp. kan som exempel för del nämnas Öppna jämförelser 2018 En god vård? – Övergripande uppföljning utifrån sex frågor om hälso- och sjukvårdens resultat. syfte med rapporten är att indikatorerna tillsammans ska ge en översiktlig beskrivning av hälso- och sjukvårdens resultat, inklusive den kommunala hälso- och sjukvården. För SKL:s del kan nämnas Hälso- och sjukvårdsrapporten . Rapporten innehåller 15 resultatöversikter där landsting och regioners hälso- och sjukvård jämförs med varandra. Syftet med rapporten är att på några centrala områden ge en komprimerad bild av utvecklingen i svensk sjukvård, med stöd av så aktuella data som är möjligt. gav regeringen och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att lämna förslag på hur den nationella uppföljningen av hälso- och sjukvården kan utvecklas (se nedan). Uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (S2018/03916/FS [delvis]) och (S2018/03917/FS [delvis]) i uppdrag att lämna förslag på hur den nationella uppföljningen av hälso- och sjukvården kan utvecklas för att ge regeringen bättre möjlighet att löpande följa vårdens kvalitet och jämlikhet. Den nationella uppföljningen behöver kunna identifiera omotiverade skillnader i vårdens strukturer, processer och resultat samt analysera vad dessa beror på. Av uppdragsbeskrivningen framgår bl.a. att resultaten av uppföljningen ska finnas öppet tillgängliga för alla och vara presenterade så att medborgare och patienter också kan ta till sig innehållet. Myndigheterna ska i genomförandet av uppdragen samråda för att se till att dessa på bästa sätt bidrar till en förbättrad uppföljning av hälso- och sjukvårdens kvalitet och jämlikhet. Uppdragen ska redovisas till . Nationell patientenkät är ett samlingsnamn för återkommande nationella undersökningar av patientupplevelser inom hälso- och sjukvården. deltar samtliga landsting och regioner i Nationell patientenkät. Arbetet samordnas av SKL. Nationellt gemensamma undersökningar har genomförts inom primärvård, somatisk öppen- och slutenvård, akutmottagningar, psykiatrisk öppen- och slutenvård, barnsjukvårdens öppen- och slutenvård samt barn- och ungdomspsykiatri. Genom patientenkäterna får patienter möjlighet att berätta och svara på frågor om sina erfarenheter och upplevelser av vården. Resultaten från mätningarna nås bl.a. från . SKL förvaltar en nationell väntetidsdatabas, i vården, med landstingens rapporterade väntetider inom primärvård och specialiserad vård. Den ger möjlighet att följa upp vårdgarantin och utgör ett underlag för olika förbättringsarbeten inom vården. En etisk plattform – projektet tecknade de kollektivavtalsslutande parterna inom vård och omsorg en överenskommelse med syftet att öka allmänhetens insyn i vårdens och omsorgens kvalitet och effektivitet (benämnd Välfärdsinsyn). Utförare inom vård och omsorg med offentlig finansiering skulle kunna ansluta sig till denna, och den skulle gälla alla utförare, offentliga, privata och idéburna. Projektet finansierades av de medverkande parterna samt av regeringen. Efter ansökan från SKL anslog regeringen medel –2015 och 2016–2017, sista gången (S2015/05719/FS). Av det beslutet framgår att regeringen därefter inte avsåg att avsätta medel för ändamålet. började arbetet med att skapa en it-plattform, webbplatsen Välfärdsinsyn, med syftet att kartlägga offentlig och privat vård och omsorg och ge allmänheten ökad insyn i offentligt finansierad vård och omsorg. Avsikten var att webbplatsen skulle komma i bruk och innehålla information på enhetsnivå om offentligt finansierade verksamheter som äldreboenden, vårdcentraler, hemtjänstenheter och verksamheter för personlig assistans. Allmänheten skulle kunna få information om vem som äger eller driver en viss verksamhet, ekonomiska basfakta, kvalitetsmätningar, personalens anställningsvillkor och personaltäthet. beslutades vid projektet styrelsemöte att låta projektet vara i beredskapsläge i avvaktan på regeringens besked om vilken roll Välfärdsinsyn kan komma att spela i en kommande reglering inom vård och omsorg. Ett nationellt kvalitetsregister innehåller individbaserade uppgifter om problem, insatta åtgärder och resultat inom hälso- och sjukvård och omsorg. har staten och SKL haft överenskommelser om utveckling och finansiering av . Registren byggs upp av de professionella yrkesgrupper som själva ska ha nytta av dem i sin yrkesvardag. Drift av registren sköts på många olika kliniker runt om i landet. Alla innehåller personbundna uppgifter om problem, diagnos, behandling och resultat. Alla som driver register lämnar återkommande rapportering och förnyad ansökan om ekonomiskt stöd, och får i samband med detta en återkoppling med förslag på utveckling och förbättring av registret. Den inledande femåriga satsningen avslutades . Kansliet för , med placering på SKL, har i en rapport sammanfattat resultaten av satsningen. I rapporten anges bl.a. att satsningen på flera sätt har bidragit till att den totala forskningsaktiviteten med kvalitets-registerdata har ökat, bl.a. genom riktade insatser för att stärka användandet av registerdata. Genom att kvalitetsregisterforskningen har utvecklats kan fler och andra forskningsfrågor besvaras jämfört med tidigare. Registerdata används t.ex. för att jämföra olika typer av behandlingar och metoder och för att göra jämförelser med andra länder. Vårdanalys har haft regeringens uppdrag att utvärdera satsningen på de nationella kvalitetsregistren. Uppdraget har omfattat dels att besvara i vilken utsträckning som de uttalade målen med satsningen har uppnåtts, dels att belysa om organisation och insatser är ändamålsenliga för att nå målen. lämnade myndigheten rapporten med otillräcklig täckning – Slututvärdering av satsningen på (2017:4). Utvärderingen visar att satsningen haft vissa kvalitetshöjande effekter på de nationella kvalitetsregistren. Dessa är emellertid fortfarande förenade med resurskrävande datainhämtning, och det är fortfarande svårt för vårdens medarbetare att analysera och använda informationen för lokalt förbättringsarbete. När det gäller forskning konstaterades att antalet forskningsprojekt som de nationella kvalitetsregistren lämnat ut data till har ökat , men att den ökade andelen varit koncentrerad till ett fåtal register. tecknade regeringen och SKL en överenskommelse om stöd till den fortsatta utvecklingen av . I överenskommelsen fastslogs att också ska användas i förbättringsarbete i vårdens och omsorgens verksamheter samt som kunskapskälla för klinisk forskning, inklusive samarbete med life science-sektorn. Enligt uppgift från kansliet för är det oklart när en överenskommelse mellan staten och SKL om medel till kvalitetsregistersystemet kan beslutas. Parterna har avsatt var i enlighet med dåvarande överenskommelse. SKL har beslutat att avsätta för stöd till kvalitetsregistersystemet, vilket kommer att användas som en första delutbetalning till de nationella kvalitetsregistren. Enligt uppgift från förs förhandlingar mellan staten och SKL om en överenskommelse . I betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. följde utskottet (rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande (s. 52): saknas en enkel och samlad information för patienter om vårdens tillgänglighet och kvalitet. De nationella kvalitetsregistren fyller en viktig funktion för att få fram data om resultat i vården, men de bör kunna vidareutvecklas så att de kan användas av patienter för att se kvalitetsskillnader mellan olika vårdmottagningar. Utskottet anser därför att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motion […] bör bifallas, och motionerna […] bör bifallas delvis. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: Regeringen har beslutat att ge ett uppdrag till respektive till Myndigheten för vårdanalys om att lämna förslag på hur uppföljningen av vården kan utvecklas med avseende på kvalitet och omotiverade skillnader. Särskild vikt ska läggas bl.a. på användande av patientrapporterade utfalls- och upplevelsemått. Dessa uppdrag förväntas kunna bidra med viktiga underlag för det fortsatta arbetet med förbättrade utvärderingsmöjligheter och ökad tillgänglighet till information. Uppdragen ska redovisas . Det kan också noteras att tillgängliggörs resultat från kvalitetsregister i flera fall via exempelvis sökbara webbtjänster. En viktig faktor är också att de allra flesta kvalitetsregister har sin huvudman inom landsting/region varför arbetet också behöver ske i samverkan – och har så gjorts genom överenskommelser med kommuner och landsting om stöd till kvalitetsregister. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. Ett motionsyrkande om en etisk plattform behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:254). Det är av stor vikt för såväl vårdgivare som patienter att kunna följa och jämföra kvalitet och olika resultat i vården. Utskottet kan konstatera att arbetet med öppna jämförelser fortgår. Utskottet noterar vidare uppdraget till och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys om att lämna förslag på hur en nationell uppföljning av hälso- och sjukvården kan utvecklas med avseende på kvalitet och omotiverade skillnader. Utskottet noterar även att det av överenskommelsen framgår att öppenheten och uppföljningen ska öka när det gäller information om väntetider, tillgänglighet och kvalitet inom vården. Något tillkännagivande med anledning av motionerna 2018/19:2787 (M) yrkande 3 och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 62 är inte nödvändigt. Motionerna bör avslås. Även motion 2018/19:2989 (KD) yrkande 34 bör avslås. De nationella kvalitetsregistren har en viktig funktion att fylla. Utskottet noterar att det i överenskommelsen mellan regeringen och SKL om stöd till den fortsatta utvecklingen av registren slogs fast att dessa ska användas i förbättringsarbete i vården och även som kunskapskälla för klinisk forskning. Utskottet noterar vidare att medel avsatts som en första delutbetalning till de nationella kvalitetsregistren och att förhandlingar pågår om en överenskommelse mellan staten och SKL om fortsatt finansiering . Utskottet utgår från att en sådan överenskommelse kommer att beslutas. Motionerna 2018/19:1574 (M) yrkande 1 och 2018/19:2038 (L) yrkande 2 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om patienträttigheter och certifierad patient. Jämför reservation 25 (M), 26 (SD) och 27 (KD). I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att stärka cancerpatienters rättigheter inom ramen för patientlagen (2014:821) och patientsäkerhetslagen (2010:659). Motionärerna efterfrågar skärpta krav på uppföljning av att patientlagen införs överallt i hälso- och sjukvården och att informationen om patienters rättigheter förbättras. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås i yrkande 10 ett tillkännagivande om att möjligt stärka patienternas rättsliga ställning i sjukvården. Motionärerna anför att syftet med patientlagen bl.a. är att stärka och tydliggöra patientens ställning men att utvärderingar tyder på att detta inte uppnåtts. Motionärerna anser att det behövs en lagstiftning som slår fast tydliga skyldigheter och som fördelar ansvaret att fullgöra dessa. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att möjligt införa patienträttigheter som begrepp inom vården. Motionärerna anför att lagstiftningen också ska innehålla ett rättighetsbegrepp som säger vad patienten har rätt att förvänta sig med särskild betoning på patientinflytande och delaktighet. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att certifiera patienter för en ökad delaktighet och patientcentrering. Motionärerna anför att regeringen bör låta utreda möjligheten för läkare att certifiera vissa patienter i syfte att ge dem befogenhet att själva styra delar av sin vård. Certifierad patient kan den bli som är engagerad, motiverad och väl insatt i sin sjukdomsbild och sin behandling och har en stabil kronisk sjukdomsbild med fungerande behandling. Patientlagen (2014:821) syftar till att inom hälso- och sjukvårdsverksamhet stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet (1 §). Lagen innehåller bestämmelser om – tillgänglighet (2 kap.) – information (3 kap.) – samtycke (4 kap.) – delaktighet (5 kap.) – fast vårdkontakt och individuell planering (6 kap.) – val av behandlingsalternativ och hjälpmedel (7 kap.) – ny medicinsk bedömning (8 kap.) – val av utförare (9 kap.) – personuppgifter och intyg (10 kap.) – synpunkter, klagomål och patientsäkerhet (11 kap.). Av 3 kap. 1 § framgår att patienten ska få information om – de metoder som finns för undersökning, vård och behandling – de hjälpmedel som finns för personer med funktionsnedsättning – han eller hon kan förvänta sig att få vård – det förväntade vård- och behandlingsförloppet – väsentliga risker för komplikationer och biverkningar – metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Patienten ska även få information om möjligheten att välja behandlingsalter-nativ, fast läkarkontakt samt vårdgivare och utförare av offentligt finansierad hälso- och sjukvård, möjligheten att få en ny medicinsk bedömning och en fast vårdkontakt samt om vårdgarantin och möjligheten att hos få upplysningar om vård i ett annat EES-land eller i (3 kap. 2 §). Patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, innehåller bestämmelser om att vårdgivare ska bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete. Det innefattar bl.a. att utreda händelser i verksamheten som medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada, att ge patienter och närstående information och möjligheter att bidra till patientsäkerhetsarbetet samt att till rapportera legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som bedöms utgöra en fara för patientsäkerheten. Med vårdskada avses i PSL lidande, kroppslig eller psykisk skada eller sjukdom samt dödsfall som hade kunnat undvikas om adekvata åtgärder hade vidtagits vid patientens kontakt med hälso- och sjukvården (1 kap. 5 §). Med allvarlig vårdskada avses vårdskada som är bestående och inte ringa, eller har lett till att patienten fått ett väsentligt ökat vårdbehov eller avlidit. Med patientsäkerhet avses i denna lag skydd mot vårdskada (1 kap. 6 §). Enligt 5 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (HSL) ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. I föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete finns bestämmelser som ska tillämpas i arbetet med att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten i sådan verksamhet som omfattas av bl.a. 5 kap. 4 § HSL. Bestämmelserna ska även tillämpas i det systematiska patientsäkerhetsarbete m.m. som vårdgivare ska bedriva enligt 3 kap. PSL. Bakgrund och pågående arbete Vårdanalys rapport utan genomslag (2017:2) Vårdanalys har utvärderat om patientlagen (2014:821) har inneburit en stärkt ställning och inflytande för patienten. I slutrapporten utan genomslag (2017:2) anför myndigheten att patientens formellt rättsliga ställning är svag. Inom de flesta av de områden som lagen omfattar har ingen förändring skett när det gäller vad patienterna anser att de faktiskt får av vården, men det har skett en försämring inom områdena tillgänglighet, information och delaktighet. Patientlagen har dock, enligt rapporten, stärkt patientens formellt rättsliga ställning när det gäller val av utförare av offentligt finansierad öppenvård. Vårdanalys bedömer att resultatet av studien kan förklaras av patientens fortsatt svaga rättsliga ställning, ett behov av att skapa bättre förutsättningar i vården för att tillämpa patientlagen samt otillräckliga lokala och nationella insatser vid lagens införande. tillsatte regeringen en utredning för att se över patientsäkerhetslagen. Översynen är en del i regeringens arbete med att stärka patientsäkerheten och görs inom (grupp S 2017 E). redovisades uppdraget i en promemoria, Ds 2018:21 Åtgärder för en stärkt patientsäkerhet och en effektivare hantering av behörighetsärenden inom hälso- och sjukvården. I promemorian föreslås bl.a. att hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd ges möjlighet att utifrån de omständigheter som anförs i ärendet besluta om en lämplig åtgärd utan att nämnden är bunden av vad som har yrkats i anmälan till nämnden. Promemorian har remissbehandlats och bereds i . har tilldelat för projektet – en ny resurs för hälsa (dnr 2017-01221). Projektet, som pågår 2017–2019, är ett samarbete mellan representanter för såväl patienter, vårdgivare och akademi som företag. Målet med projektet är att etablera ett diagnosoberoende för aktiva patienter. En spetspatient är en patient eller en närstående, ofta med en kronisk eller långvarig sjukdom, som kan mycket om sin sjukdom. Enligt projektets ledning kan fler bli spetspatienter med hjälp av egenvårdsutbildning, vilket kompetenscentrumet kan bidra med. I betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning. följde utskottet (rskr. 2016/17:254). Utskottet anförde följande (s. 29): Patientlagen, som infördes , syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Utskottet kan konstatera att lagen inte har fått det genomslag i vården som var avsett. Vårdanalys uppföljning visar att patientens ställning inte har stärkts sedan patientlagen infördes. Inte på något av lagens områden har man kunnat se en sammanvägd förbättring av patientens faktiska ställning; i stället har patientens faktiska ställning försvagats när det gäller tillgänglighet, information och delaktighet. Vidare är patientens rättsliga ställning fortfarande svag. Enligt Vårdanalys är avsaknaden av ett tydligt ansvar, tillsyn och kontroll och uppföljning av efterlevnaden av patientlagen en bidragande faktor till att patientlagen inte påverkat beteenden i vården på ett märkbart sätt. Med delvis bifall till motionerna […] föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning och återkomma till . I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen att den avser att återkomma till i samband med budgetpropositionen . Enligt regeringen är punkten inte slutbehandlad. Motionsyrkanden om att införa patienträttigheter som begrepp inom vården samt om att certifiera patienter behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. följde utskottet (rskr. 2017/18:293). Patientlagen syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Utskottet kan konstatera att regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen när det gäller tillkännagivande om en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning. Utskottet anser inte att det är nödvändigt med några initiativ med anledning av motionerna 2018/19:855 (SD) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:2787 (M) yrkande 23. Motionerna bör avslås. I en motion föreslås ett tillkännagivande om att certifiera patienter för en ökad delaktighet och patientcentrering. Utskottet noterar i detta sammanhang att det pågår ett projekt inom om s.k. spetspatienter. Utskottet är inte berett att föreslå att tar något initiativ med anledning av motion 2018/19:2989 (KD) yrkande 23. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det utskottet anför om att dels utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården, dels utöka möjligheten till valfrihet i slutenvården och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller åtta motionsyrkanden, varav ett delvis. avslår övriga motionsyrkanden om villkor för verksamheter i vården, tillståndsplikt och tillsyn, idéburet offentligt partnerskap och ersättningssystem. Jämför reservation 28 (M, SD, KD), 29 (M), 30 (SD), 31 (M, V, KD), 32 (S, MP), 33 (C, L), 34 (V), 35 (S, V, MP) och 36 (M, SD) samt särskilt yttrande 4 (L) och 5 (L). Villkor för verksamheter i vården I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att stärka möjligheterna till alternativa driftsformer inom hälso- och sjukvården. Motionärerna anför att vården blir bättre när det finns en mångfald av utförare som utvecklar olika vårdverksamheter. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås i yrkande 59 ett tillkännagivande om att verka för att det ska finnas utrymme för fler aktörer och driftsformer inom vård och omsorg. Motionärerna anför att det ska finnas utrymme för bl.a. offentliga, privata, ideella, kooperativa och stiftelsedrivna aktörer och driftsformer. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 30 ett tillkännagivande om det fria vårdvalet och fördelarna med en mångfald av aktörer inom välfärdssektorn. Motionärerna anför att företag inom välfärdssektorn måste få gå med vinst för att valfriheten ska kunna bevaras. Ett vinsttak för vårdföretag riskerar att flera privata aktörer drivs i konkurs, och det hotar välfärden eftersom de offentliga vårdgivarna inte har kapacitet att erbjuda vård åt dem som har valt en privat utförare. På det viset minskar också valfriheten. I kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att en mångfald av vårdgivare inom offentlig sektor – privata, kooperativa och ideellt drivna – bör främjas. I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att underlätta för idéburna verksamheter att erbjuda välfärdstjänster. I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 18 ett tillkännagivande om att i dagens lagstiftning skärpa sanktionerna mot bristande verksamheter. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås i yrkande 60 ett tillkännagivande om att verka för tillståndsprövning för alla driftsformer inom hälso- och sjukvården. I yrkande 61 föreslås ett tillkännagivande om att verka för tydliga sanktionsbefogenheter för tillsynsmyndigheten tillsammans med en kraftig ökning av oanmälda inspektioner för verksamheter inom vård och omsorg.