bet · H601KrU13 · 2019-03-20 00:00:00 — I FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning framförs att nationell lagstiftning inte ska tillåtas missgynna personer med funktionsnedsättning. Dessutom omnämns specifikt rätten till punktskrift som kommunikationsmedel för synskadade. Konventionen är undertecknad av , och har fattat beslut om att den ska ratificeras. Trots detta finns inte lagstadgad rätt för synskadade att lära sig och ha tillgång till punktskrift. Vi finner det anmärkningsvärt att riksdag och regering trots upprepade påpekanden valt att ignorera det faktum att språklagen inte garanterar synskadades rätt till det svenska språket i form av punktskrift. Som motiv har det angetts att punktskrift inte kan anses vara ett eget språk, vilket i sak är korrekt. Det går dock inte att komma ifrån att skriften är en del av ett språk och att synskadades rätt till denna del av det svenska språket inte är skyddad i svensk lagstiftning. Vi föreslår därför att språklagen ändras så att även punktskrift omfattas av lagens bestämmelser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Scenkonst i hela landet, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:102 av (SD), 2018/19:649 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:1648 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2018/19:2508 av och (båda C). åker en del ur i ut på sommarturné. Runt om i olika parker kan man få se sin nationalbalett uppträda med godbitar ur säsongens uppsättningar och/eller kommande föreställningar. Vi anser att regeringen bör ge Operan i uppdrag att genomföra en sådan turné. Det är viktigt då kultur ska finnas till för alla. Avstånden i vårt land kan göra det svårt för alla att ta del av det utbud som erbjuds på vår nationalscen , vare sig det är balett eller opera. Man når även ut till personer som vanligtvis inte brukar gå på operan. är en viktig verksamhet för att tillgängliggöra kulturupplevelser över hela landet. Vi vill utveckla och bredda så att fler kulturutövare kan få en säker och trygg anställning. Vi anser också att vår folkmusiktradition är en viktig och levande del av vårt immateriella kulturarv. Runt om i förs folkmusikarvet vidare och utvecklas i musik- och kulturskolor, spelmanslag och vid spelmansstämmor, för att nämna några arenor. Folkmusikens hus, som ligger i , är . Genom Folkmusikens hus olika projekt kan såväl folkmusikens historiska som nutida toner upplevas. Syftet är att sprida kunskap och intresse kring folkmusik och folkdans, både som spännande historia och som en kreativ del av nutida musikliv. Finansieringen sker till hälften genom bidrag från landsting och kommuner och till hälften genom tillfälliga statliga projektbidrag och egenintäkter. För att säkra folkmusikens fortlevnad och utveckling vill vi att en utredning tillsätts för att se över möjligheter och förutsättningar att göra Folkmusikens hus till ett nationellt folkmusikcenter och säkra att verksamheten får en stabil och långsiktig finansiering framöver. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konst och arkitektur i det offentliga rummet, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 23, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 27. Kulturen genomsyrar samhället på olika sätt, också genom arkitektur och konst i såväl nya bostäder som offentliga rum. växer snabbt, och uppskattar att 600 000 nya bostäder behöver byggas till 2025. Det innebär också att nya offentliga rum skapas. För att värna konst och arkitektur i det offentliga rummet bör vi blicka såväl bakåt som framåt. Det är därtill en fråga som bör ses i sammanhang av byggandets generella villkor. De rivningar som skedde under mitten av 1900-talets andra hälft, och därefter framväxten av de s.k. miljonprogrammen, innebar viktiga standardhöjningar i form av t.ex. rinnande vatten och minskad trångboddhet för många i vårt land. har erfarenheter från denna era visat att trivsel och trygghet handlar om mer än så. Rivningsvågen gjorde irreversibla avtryck i många svenska städer, och många av ingreppen framstår i efterhand som svårförståeliga. Denna samtidshistoria bör vi dra lärdom av. Balansgången mellan nytt och gammalt, mellan bevarande och innovation, är sällan enkel. Men dessa saker behöver heller inte alltid stå i motsats till varandra. Hänsyn måste också tas till lokala förutsättningar och samhällets olika behov. Staten kan spela en viktig roll i att skapa förutsättningar för arkitekter, konstnärer och andra skapande grupper att samverka när nya bostadsområden växer fram, och för att sådan samverkan sker tidigt i processen. Staten kan också föregå med gott exempel när offentliga miljöer utformas genom att på ett tydligt sätt koppla ihop byggande, arkitektur och konstnärskap. I denna strävan är det dock lika viktigt att bejaka den kraft med vilken miljöer kan växa och utvecklas organiskt, genom enskilda människors samlade krafter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statlig fond, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:385 av m.fl. (V). Utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88) föreslog att staten skulle utreda möjligheterna att bygga upp en fond för att främja en långsiktig utveckling över hela landet och för att ge stöd till exportfrämjande insatser på området. Enligt utredningen kan fonden skapas genom att en liten del av vinsten eller omsättningen i vissa statliga verksamheter tillförs fonden för att bygga upp dess kapital. Tillgångarna som ska förvaltas i fonden ska utgöra en självständig förmögenhet. Fonden kan lämpligen förvaltas av en stiftelse, och medel bör kunna sökas av både privatpersoner, företag, högskolor och offentliga nämnder och bolag. Regeringen valde dock att inte lägga fram något förslag om en fond i sin proposition (prop. 2017/18:110). Jag anser att utredningens förslag till största delen är bra. En statlig fond kan bidra till att stimulera utveckling och samarbete inom arkitektur, form och design, vilket behövs om vi ska åstadkomma inkluderande, väl gestaltade och långsiktigt hållbara miljöer. Fonden bör dock inte verka för exportfrämjande insatser, utan fokus bör ligga på den inhemska utvecklingen på området. Jag anser att en fond skulle kunna bidra positivt till förverkligandet av det av antagna målet om att arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att skapa en statlig fond för att främja den långsiktiga utvecklingen på arkitek- tur-, form- och designområdet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Framtidens filmpolitik, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 11. Svensk filmpolitik är i behov av reformer. Framtidens filmpolitik måste försöka bemöta de svårigheter som filmbranschen står inför, och filmbranschens huvudsakliga problem är att det är svårt att få filmproduktioner att gå runt ekonomiskt. Eftermarknaden har i stort sett försvunnit till följd av den tekniska utvecklingen, som möjliggjort såväl illegal som legal spridning av film genom internet. Dessvärre inbringar inte de legala tjänster som finns för spridning av film via internet några större intäkter som kompenserar för inkomsttappet av den försvunna vhs-, dvd- och Blu-ray-försäljningen. kan de illegala tjänsterna distribuera upphovsrättsskyddade filmer till ett obegränsat antal mottagare och då ofta med högre filmkvalitet än de legala alternativen. Vi anser att den lösning regeringen infört för att åtgärda problemen, dvs. en marginell höjning av filmstöden samt ett förstatligande av filmpolitiken, är otillräcklig för att kompensera det inkomstbortfall som drabbat filmbranschen. För att få bukt med ovanstående problem krävs breda lösningar över flera politikområden. Vi hade föredragit om regeringen presenterat ett helt genomtänkt förslag för filmpolitiken, där samtliga delar var färdiga, så att skulle kunna bedöma en helhetslösning av samtliga delar av filmbranschens problem. Det är tydligt att regeringen uppfattat filmbranschens grundläggande utmaningar kring teknikutveckling, illegal nedladdning och visningsfönster, men man presenterade inga verktyg för att bemöta detta. Åtgärdsförslag saknas än på grundläggande områden, och vi vill därför att regeringen presenterar ett nytt helhetsförslag för filmpolitik, framarbetat med övriga politiska partier och branschens berörda aktörer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Framtidens filmpolitik, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4. tjänade under många decennier svensk film väl, men visade svårigheterna att hitta teknikneutrala stödformer att det behövde ersättas av något annat. Det var dock olyckligt att den förra regeringen ensidigt skrotade avtalet och införde en helstatlig filmpolitik, som innebär dels att filmens resurser minskar, dels att beroendet av staten ökar. Jag vill se en filmpolitik som vårdas, värnas och utvecklas av de parter som är engagerade i att utveckla film. Statens roll bör vara att skapa goda villkor, inte riktade bidrag. Den statliga filmpolitiken bör därför ersättas av en bred partsöverenskommelse där alltifrån filmskapare till bredbandsbolag finns representerade. De som tjänar pengar på svensk film bör vara med och finansiera mer ny svensk film. begärde i ett tillkännagivande (bet. 2015/16:KrU11) en bred utredning om framtidens filmpolitik, och det var beklagligt att den förra regeringen valde att avfärda den dåvarande riksdagsmajoritetens vilja. Det behövs en utredning för att skapa en väl förankrad filmpolitik. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktionsincitament för film, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 11. I flera europeiska länder har man med framgång infört produktionsincitament för film. Produktionsincitamentens form varierar länder emellan, men en populär modell är det s.k. rabattsystemet som ger en procentuell rabatt på alla produktionskostnader. har redan gått miste om ett betydande antal internationella och inhemska filmprojekt på grund av konkurrensen från andra länder, detta trots att har intressanta miljöer, en god infrastruktur och den kompetens som krävs för filmproduktion i världsklass. Produktionsincitament har i flera länder visat sig kunna vara självfinansierande. Det är också en åtgärd som efterfrågas av svenska filmproducenter. Ett sådant produktionsstöd kan stärka den svenska filmbranschen i den internationella konkurrensen och ta bort de barriärer som finns för filmproduktion i vårt land. Frågan om produktionsincitament har dessutom utretts av . har länge varit pådrivande för ett införande av produktionsincitament och hoppas nu att detta kan komma till stånd. Vi vill vidare utreda hur kan samarbeta med övriga nordiska länder när det gäller produktionsincitament. Det skulle gynna samtliga berörda länder om vi har ett gemensamt system och ser som en gemensam inspelningsplats. På så vis kan filmskapare röra sig inom hela under sin filminspelning utan att behöva sätta sig in i flera olika system. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biografer på mindre orter, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7. är mycket kritiska till den höjning av mervärdesskatten på biobiljetter som regeringen har genomfört och som påverkar bl.a. småortsbiograferna. Småortsbiografernas framtid är viktig för tillgången till kultur runt om i landet. Vi vill lyfta fram småortsbiografernas betydelse för landsbygden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biografer på mindre orter, punkt 16 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7 och 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 8. Film tillhör de mest tillgängliga kulturformerna i . Så vill vi i att det ska förbli. Mervärdesskatten på biobesök höjdes . Det gör det dyrare för besökare att gå på bio och ökar risken att biografer på mindre orter slås ut. Regeringen lade fram en filmproposition. När den behandlades av beslutades om sju tillkännagivanden, däribland att regeringen skyndsamt ska utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen. Biografer på mindre orter betyder mer för kulturlivet på dessa orter än bara en plats att se film på. De är en viktig del i en kulturell infrastruktur som sammantaget ger tillgång till ett brett kulturliv i hela landet. Till dess att alternativ finansiering har utretts behöver det bidrag som regeringen anslagit för att motverka dessa konsekvenser användas på ett mer ändamålsenligt sätt och anpassas efter verksamhetens behov. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Olovlig hantering av film, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 6. Det är politikens uppgift att försöka finna sätt att strama åt och skärpa lagstiftningen om olovlig visning och hantering av film. Eftersom den olovliga hanteringen av film är en del av kärnproblemet för filmbranschen hade det varit lämpligt om förslag till ny lagstiftning på området presenterats innan man införde nuvarande statliga filmpolitik. Vidare bör se närmare på hur andra närliggande länder har utformat sina respektive lagstiftningar för att motverka olovlig visning och hantering av film, i stället för att uppfinna hjulet på nytt. Ett problem som det behöver arbetas mot internationellt när det gäller de webbsidor som visar och hanterar film illegalt är de annonsintäkter som nämnda sidor får in. Vi anser att filmbranschen bör åta sig att försöka förse marknaden med legala digitala visningslösningar som kan konkurrera och leverera en bättre film- och konsumentupplevelse än de illegala lösningarna. De s.k. svarta fönstren bör elimineras som en förebyggande åtgärd mot piratkopiering och illegal spridning. Undersökningar har visat att konkurrenskraftiga legala alternativ kan konkurrera ut illegal fildelning, och detta har skett i på musikområdet. Även om den politiska makten kan skärpa lagstiftningen på fildelningsområdet är troligtvis den mest effektiva lösningen mot illegal kopiering att filmbranschen efterliknar det som musikbranschen har klarat av, dvs. att skapa ett konkurrenskraftigt legalt visningsfönster med stort och brett utbud som levererar en bättre helhetsupplevelse än illegala alternativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av svensk och nordisk film, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkandena 3, 5 och 9. Vi sverigedemokrater vill se en filmpolitik med mål om att levandegöra det svenska kulturarvet, och då inte enbart genom restaurering av gamla svenska filmer utan även genom filmatisering som utspelar sig i historiska svenska miljöer. Producenter av historisk film och kulturarvsfilm verkar ofta under särskilda och ibland fördyrande villkor. Genren tenderar att hamna mellan stolar i fråga om bidragsgivning. Vi menar att det vore önskvärt med ett särskilt stöd riktat mot nyproduktioner som lyfter upp och levandegör den svenska historien och det svenska kulturarvet. Genom att känna vår historia känner vi oss själva då vårt gemensamma arv utgör ett fundament i ett sunt samhällsbygge. Det är vår övertygelse att stärkta möjligheter till produktion av detta slags film är ett steg på vägen mot stärkt gemenskap och sammanhållning i . För att täppa igen de ekonomiska hål som blev tydliga inom ramen för det gamla filmavtalet bör politiskt fokus läggas på det som i stället fungerar. Det tidigare filmavtalet tecknades med såväl biograferna som leverantörerna till eftermarknaden. Eftermarknaden har försvunnit, vilket inneburit att den enda kommersiella avtalsparten inom filmavtalet som faktiskt levererade betydande summor till filmpotten var biograferna. Vi föreslår därför en förutsättningslös utredning av en differentierad biografavgift för inhemsk film i förhållande till utomeuropeisk film. Det skulle kunna ge den svenska filmen ett välbehövligt ekonomiskt tillskott som det ökar svensk films inhemska konkurrenskraft. Vi vill också att det nordiska samarbetet på filmområdet ska utvidgas. En sammanhållen nordisk marknad innebär större möjligheter för de nordiska ländernas filmbranscher att stå på egna ben. Vi menar att ett nordiskt samarbete på filmområdet också kan ge en positiv påverkan på det nordiska samarbetet i sin helhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det samiska filminstitutet i Kautokeino, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 10. Internationella samiska filminstitutet med säte i representerar samerna i , och . ger endast norska och norska ekonomiska medel till filminstitutet, som svenska samer och produktionsbolag är delaktiga i projekt och produktioner som institutet står för. har rekommenderat de nordiska länderna att samfinansiera filminstitutet, vilket vore positivt då det är en gemensam nordisk angelägenhet och institutet har en ambition att verka internationellt. Vi anser att den i mötet med övriga regeringsrepresentanter i bör argumentera för att hållning bör anammas för att eftersträva en samnordisk finansiering. Till dess en sådan lösning är på plats anser vi att regeringen bör se över vad kan göra från nationellt håll. Samisk film är viktig ur ett kulturellt perspektiv, men även som verktyg för att berätta och gestalta samernas ställning i samhället, samisk historia, traditioner och språk. För att ge förutsättningar för institutet att verka och utvecklas i rätt riktning är det av vikt att även tar ett ansvar för detta som en del i filmpolitik. Då både , och har samisk befolkning ger institutet även stora möjligheter för nordiskt samarbete på flera plan. utgör en viktig del i arbetet med att bevara och förvalta den samiska kulturen i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Framtidens filmpolitik, punkt 14 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Filmen kan som få andra konstarter beröra, förändra och underhålla. I sina bästa stunder ställer filmen viktiga existentiella frågor och bidrar till att vidga människors vyer. Film är en viktig konstart men också en kreativ näring som skapar många arbetstillfällen. Svensk film och svenska skådespelare är starka varumärken som bidrar till en positiv bild av . Svensk film har ett världsrykte med många prisade regissörer, skådespelare, sminkörer, fotografer och producenter. Detta är inte minst viktigt för ett litet och exportberoende land. skapade dåvarande vd på film en filmavtalsmodell. Denna innebar att ett antal intressenter gemensamt skrev ett avtal om svensk films finansiering. Denna modell tjänade svensk film väl . Det som sedan hände var att den dåvarande kulturministern sa upp filmavtalet via en debattartikel i en dagstidning och i stället avsåg att utforma en statlig filmpolitik, utan att regeringen analyserat de praktiska och politiska konsekvenserna av detta. Den filmpolitiska propositionen bemöttes mycket negativt av med inte mindre än sju tillkännagivanden. Svensk film lider av regeringens oskickliga hantering av frågan. En ny och bred filmutredning behöver därför tillsättas där Filmsveriges parter och organisationer, liksom partier, involveras. Detta har också tillkännagivits för regeringen av (bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289). Vi utgår från att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för att verkställa beslut. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:102 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör synliggöra och i vårt land och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:385 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att skapa en statlig fond i syfte att främja den långsiktiga utvecklingen på arkitektur-, form- och designområdet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:643 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge berörda aktörer och institutioner i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för hur biblioteken som studiemiljö ska kunna säkras från grupper som försöker använda biblioteken till annat än det tilltänkta syftet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att tydligare knyta vissa av bibliotekens tjänster till medborgarskapet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bibliotekslagen inte bör ålägga biblioteken att prioritera litteratur på andra språk än svenska och de officiella minoritetsspråken och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:646 av i m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslag till förändringar inom svensk filmpolitik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska presentera ett nytt helhetsförslag för svensk filmpolitik, i samråd med partier och branschens berörda aktörer, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kulturarvsfilmproduktioner bör vara ett mål för filmpolitiken och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om finansiering av svensk film och tillkännager detta för regeringen.