bet · H601FiU21 · 2019-01-07 00:00:00 — från att regeringens förbättringar av budgetarbetet gör att fortsättningsvis kommer att få tydligare redovisningar. delar bedömningarna i yttrandena från utrikesutskottet, försvarsutskottet och övriga utskott. tillstyrker alltså propositionens förslag i samtliga delar. Utskottet ställer sig således bakom regeringens förslag till ändrade lagar. I förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi bör en redaktionell ändring göras enligt vad som framgår av utskottets förslag till riksdagsbeslut. Samtliga motioner avstyrks. 1.Vårändringsbudget (M, KD) av (M), (M), (KD), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Utgiftstaket för staten =utskottet Ändrad inkomstberäkning, ändrade utgiftsramar, nya och ändrade anslag och beställningsbemyndiganden a)godkänner ändrad beräkning av inkomster enligt vad som framgår av reservationen, b)dels godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag i enlighet med och förslag i bilaga 2, dels ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen ska återkomma senast i höständringsbudgeten med förslag om höjning av anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 och tillkännager detta för regeringen, c)bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som och föreslår i bilaga 3. 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1, 2, 10 och 11, bifaller delvis proposition 2018/19:99 punkterna 35–37 och avslår motionerna 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 9. Lagstiftning och andra förslag som ligger till grund för inkomstberäkning a)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi i de delar det avser 6 a kap. 1 § 17 och antar lagförslaget i övrigt med den ändringen att orden ”och 3 §” i 1 kap. 11 a § andra stycket 2 ska utgå, b)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, c)avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), d)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980), e)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021, f)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik, Därmed bifaller proposition 2018/19:99 punkterna 2–10 och motionerna 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkandena 2–6, 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkandena 3–6 och 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkandena 3–8, bifaller delvis proposition 2018/19:99 punkt 1 och motion 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår motion 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning =utskottet Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap =utskottet Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd =utskottet Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg a)avslår regeringens förslag till användning av medel om på anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård, Därmed bifaller proposition 2018/19:99 punkt 18 och motion 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkande 9 och avslår proposition 2018/19:99 punkt 17 och motion 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkande 2. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv =utskottet Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning =utskottet Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård =utskottet Utgiftsområde 22 Kommunikationer =utskottet Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel =utskottet Utgiftsområde 24 Näringsliv =utskottet Vi ställer oss bakom förslagen i följdmotion 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD). Det innebär följande. Vi vill framhålla att den ekonomiska politiken syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser samt reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar det skatteintäkterna som finansierar välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna som tillsammans med reformer kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. Ett av målen för den ekonomiska politiken är att stabilisera konjunktursvängningarna. Att arbetslösheten är hög kan i sig leda till ökad arbetslöshet längre fram. För att kunna driva en aktiv stabiliseringspolitik som mildrar effekterna för de mest utsatta, dämpar uppgången i arbetslöshet och undviker besparingar i lågkonjunktur krävs betydande överskott i högkonjunktur. Lågkonjunkturer och kriser slår alltid hårdast mot dem som redan är mest utsatta och i störst behov av att välfärden fungerar samt en trygg ekonomi. och budget tog därför sikte på att ta tag i problem, även om höstens regeringsbildning drog ut . Samhällsproblemen tog inte paus för att saknade regering. Den budget som röstade igenom stärkte svensk ekonomis långsiktiga förmåga till tillväxt och jobbskapande och stärkte trygghet och välfärd genom reformer och stora resurstillskott till polis, försvar, vård och äldreomsorg samt generell förstärkning av kommunsektorns ekonomi. En budget löser inte alla problem. Men de steg som togs i och med och budget har rustat starkare, öppnat upp fler vägar till arbete, stärkt polis och försvar samt börjat återupprätta det välfärdslöfte som finns till svenska folket. Denna reforminriktning hade behövt fortsätta. Det finns självfallet vissa välkomna förslag i vårändringsbudgeten, såsom utökade resurser till Kriminalvården och mer resurser till LSS, men övergripande innebär Socialdemokraternas, , och politiska inriktning ett klart avsteg ifrån den reformväg som hade behövt. Allra tydligast blir det när regeringen väljer att minska anslaget till polisen, trots den otrygghet som börjar bli kännbar för allt fler, samt att man minskar på anslagen till äldreomsorgen trots att vi vet att behoven är stora. Den äldreboendemiljard som och införde minskas med , och de som finns kvar riktas om till ineffektiva stöd och till byggande av boenden som innebär högre trösklar för den äldre för att få plats på. Satsningen på personalkontinuitet stoppas. Satsningen på att ta fram en ny cancerstrategi avbryts och man lägger grunden för höjda skatter framöver. Den inriktning som angavs i höstens budget bör ligga fast och vi föreslår därför följande förändringar i förhållande till vårändringsbudgeten. Regeringens besparing på polisens anslag bör återställas. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Regeringens avräkningar på biståndet för kostnader för asyl- och flyktingmottagning bör minskas. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ska fortsatt användas för cancersatsningar och för en uppdaterad nationell cancerstrategi. Regeringens besparing på psykiatrianslaget bör återställas. Regeringens besparing på äldreomsorgsanslaget bör Regeringens besparing på anslagen som rör föräldrastödsprogram och fritidspeng bör återställas. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering bör återföras till anslaget för att stärka arbetet mot mäns våld mot kvinnor samt kampen mot hedersvåld. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag möjligt, dock senast i höständringsbudgeten. bör fortsatt avskaffas och resurserna gå till insatser för att stärka arbetet mot mäns våld mot kvinnor samt kampen mot hedersvåld. Anslaget Åtgärder mot segregation bör minska för att skapa utrymme för mer prioriterade satsningar. Delegationen mot segregation bör fortsatt avskaffas. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Regeringens anslagsökning till Arbetsförmedlingen bör användas till mer prioriterade satsningar. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Delar av regeringens anslagsökning bör omprioriteras för att finansiera andra prioriterade satsningar inom utbildning och forskning. Anslaget Statligt stöd till vuxenutbildning bör tillföras utöver regeringens nivå för att finansiera högre ambitioner inom yrkesutbildningen, exempelvis vad gäller medel till utbildning för tidsbegränsad personal inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. : Forskning och forskningsinformation bör tillföras för att stärka svensk forskning. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Regeringens besparing på bör återställas. Statliga museer bör även i fortsättningen avgiftsbeläggas. Regeringens besparing på idrottsaktiviteter för äldre bör Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Det ineffektiva programmet Klimatklivet bör fortsatt avskaffas. Regeringens besparing på teknikneutral laddinfrastruktur Regeringens besparing på miljöforskning bör återställas. Höjningen av anslaget Energiteknik bör minska för att skapa utrymme för mer prioriterade satsningar. Anslaget bör minska till följd av förslaget om att fortsatt avskaffa flygskatten. Regeringens besparing på ersättningen för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning bör återställas. Anslaget Exportfrämjande verksamhet bör minska för att skapa utrymme för mer prioriterade satsningar. Anslaget Investeringsfrämjande bör minska för att skapa utrymme för mer prioriterade satsningar. Vi anser att flygskatten fortsatt ska avskaffas och att skatteförslagen om höjd kemikalieskatt samt höjd skatt vid viss värmeproduktion ska avslås. bör inte växa-stödet utökas eller sänkt arbetsgivaravgift för skolungdomars lov- och helgjobb införas, och momsen på naturguidning bör vara på samma nivå som angavs i den budget som har beslutat om. bör godkänna en ändrad beräkning av inkomster i statens budget enligt vad som följer av vad vi föreslår i denna reservation. Regeringens förslag till ändringar av beställningsbemyndigandena för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande inom utgiftsområde 18 samt anslagen 1:16 Klimatinvesteringar och 1:21 Teknikneutral laddinfrastruktur inom utgiftsområde 20 bör avslås. 2.Vårändringsbudget (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Utgiftstaket för staten =utskottet Ändrad inkomstberäkning, ändrade utgiftsramar, nya och ändrade anslag och beställningsbemyndiganden a)godkänner ändrad beräkning av inkomster enligt vad som framgår av reservationen, b)godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag i enlighet med förslag i bilaga 2, 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, bifaller delvis proposition 2018/19:99 punkterna 35–37 och avslår motionerna 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 9 samt 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1, 2, 10 och 11. Lagstiftning och andra förslag som ligger till grund för inkomstberäkning a)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, b)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, c)avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), d)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980), e)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021, f)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik, Därmed bifaller proposition 2018/19:99 punkterna 7–10 och motionerna 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6, 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkandena 3–7 och 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkandena 3–8 och avslår proposition 2018/19:99 punkterna 1–6 och motion 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkande 8. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning =utskottet Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap =utskottet Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd =utskottet Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg =utskottet Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv =utskottet Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning =utskottet Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård =utskottet Utgiftsområde 22 Kommunikationer =utskottet Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel =utskottet Utgiftsområde 24 Näringsliv =utskottet Vi ställer oss bakom förslagen i följdmotion 2018/19:3085 av m.fl. (SD). Det innebär följande. Anslaget 4:1 används för förvaltningsutgifter, utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål. Regeringen aviserar en anslagsökning med , vilket motiveras med bl.a. ökade växelkurser som gör att utrikesrepresentationen blivit dyrare. har konsekvent motsatt sig ökade utgifter för med devisen ”allt fler gör allt mindre”, vilket har märkts t.ex. genom att antalet regeringsbeslut har minskat som antalet anställningsärenden ökat. Vi motsätter oss därför detta ökade anslag. Rättsväsendet och är för viktiga för att användas som budgetreserver för andra satsningar. I synnerhet när de är underfinansierade. mål är ett väl utbyggt och väl fungerande rättsväsen där medborgarna kan vara säkra på att polisen finns där när de behövs. Vi avsätter därför mer medel och motsätter oss att frigjorda resurser genom effektiviseringar leder till att de medel som frigörs förs till andra verksamheter. prioriterar även brottsofferperspektivet, och därför säger vi nej till regeringens anslagsminskning 1:10. Det är av största vikt för rättsstatens legitimitet att brottsoffret och dennas familj känner ett starkt stöd från samhället, får ett professionellt bemötande och en känsla av upprättelse. I strävan att rehabilitera gärningsmän får brottsofferperspektivet inte negligeras. Till exempel bör samhället säkra en ordning där brottsoffer inte själva behöver kontakta gärningsmän för att få skadestånd. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Regeringen föreslår i vårändringsbudgeten en anslagsminskning inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anslaget 2:4 Krisberedskap med . Som skäl för detta anger den: ”Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget.” Det anförda skälet styrks inte med vare sig en analys eller ett mer utförligt resonemang. Vi motsätter oss därför neddragningen då i princip alla utgiftsposter inom utgiftsområde 6 redan är alltför hårt bantade. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd vill verka för en biståndspolitik som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Fokus bör ligga på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet. Bistånd ska inte handla om givarens ideologiska utgångspunkt utan om effektiva och ändamålsenliga satsningar där varje krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Av samma anledning kommer vi fortsatt slopa regeringens avräkningar för flyktingmottagande i . Den lägre biståndsramen innebär breda besparingar och även fortsatta satsningar inom biståndets kärnområden som humanitärt stöd, vatten, sanitet och flyktinghjälp. Utanför biståndsverksamheten föreslår vi besparingar på Sidas förvaltningskostnader och flyktingkostnader och säger därför nej till regeringens ökning av anslaget 1:2 (Sida). Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg går fram med ett omfattande åtgärdspaket i budgetmotionen med åtgärder för att öka den psykiska hälsan och väljer även att återställa regeringens neddragning på medel till bidrag för psykiatri i vårändringsbudgeten. Vi är emot minskningen av anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet. Alla människor har rätt att åldras med värdighet. Den dagen man kan klara sig på egen hand ska samhället erbjuda den hjälp som behövs för att den äldre fortsatt ska kunna leva ett tryggt och meningsfullt liv. De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer tvingas leva på en månadsinkomst som ligger på, eller strax över, existensminimum. Välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. äldre förtjänar att få tillgång till världens bästa äldreomsorg. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering säger nej till satsningar på särlösningar och ineffektiva åtgärder som är och länge har varit svensk integrationspolitik. Vår ambition är breda lösningar som gynnar alla, inte enskilda särintressen. I de fall resurserna tagit slut bör regeringen genom förändrade regleringsbrev omfördela medel inom anslaget i stället för att skjuta till resurser. Alternativet är att minska utgiftsnivåerna eller att inte genomföra åtgärderna över huvud taget. Vi avvisar anslaget 3:2 . Regeringen har inte kunnat visa några konkreta fördelar med en ny myndighet för jämställdhet. Jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla samhällsfunktioner, och det finns risker med att arbetet förläggs till en specifik myndighet. Värdefull kunskap och kompetens riskerar att försvinna när uppdrag flyttas till från redan fungerande enheter. Vad gäller anslagen 4:1 och 4:2 finns det– mot bakgrund av regeringens tidigare resultat i fråga om segregationsbrytande åtgärder – skäl att anta att detta arbete mot segregation varken kommer att bli framgångsrikt eller mätbart. Vi godtar vidare höjningen av anslaget 3:1 där medlen ska gå till bl.a. kvinno- och tjejjourer och andra jämställdhetsåtgärder. Det är en viktig prioritering och i utvecklingsarbetet för kvinnojourerna bör det läggas ett särskilt fokus på specialistkompetens om hedersproblematik. Det har talats för lite om jämställdhet ur detta perspektiv trots år av dokumenterad förekomst och flera medialt uppmärksammade fall av hedersvåld. Det är ett jämställdhetsproblem där män kontrollerar kvinnors och flickors liv och där konsekvenserna för den drabbade ofta är ödesdigra. Av den anledningen välkomnar vi att tillskottet också nyttjas för insatser inom detta område. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Regeringen vill satsa ytterligare på arbetsmarknadspolitiska insatser, och den prioriterade målgruppen är utrikes födda kvinnor. Efter åratal av dylika åtgärder har vi redan facit. Dessa åtgärder leder ytterst sällan till reguljära anställningar. Dessa satsningar är inte samhällsekonomiskt försvarbara med tanke på resultaten av tidigare liknande åtgärder. Vi är kritiska till riktade lönesubventioner och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte kan, eller ens är avsedda, att resultera i riktiga jobb. Nystartsjobben är ytterligare en konstruerad anställning som sällan utmynnar i reguljärt arbete för deltagaren. Det finns en omfattande problematik med dagens nystartsjobb som det återkommande rapporteras om fusk och missbruk. Det finns dessutom uppenbar risk att reguljära arbetstillfällen trängs undan och konkurreras ut av subventionerade verksamheter. Utifrån detta ställer vi oss negativa till regeringens satsning för fler nystartsjobb. Vi ställer oss också negativa till att öppna upp för fler nystartsjobb genom att ta bort kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följas av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. har tidigare framhållit att om denna form av anställning ska finnas ska deltagaren få kollektivavtalsmässiga villkor. Det är anmärkningsvärt att en socialdemokratisk regering väljer att frångå själva grundsyftet med kollektivavtalen och öppnar upp för att vissa grupper, i det här fallet deltagare i etableringsuppdraget, ska kunna konkurrera på arbetsmarknaden genom sämre villkor. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Den kommunala musik- och är främst en nationell angelägenhet, dock kan det finnas behov för staten att stötta kommuner som inte har resurser att erbjuda musik- och kulturskola. Regeringens förslag är dessvärre missriktat. Därför bör en utredning tillsättas för att se över vilka statliga bidrag som långsiktigt behövs och hur den bidragsfördelningen ska se ut och Det finns goda skäl för statliga stöd till den kommunala musik- och där de behövs som mest och gör störst nytta. Det man kan konstatera av regeringens generella bidrag är att stödet är lovvärt i sig och kan få positiva effekter. Ska det ges förutsättningar att få det måste det enligt oss preciseras och riktas rätt. Det bör exempelvis i första hand inte gå till att sänka avgifter, så som det uttryckts. Avgifterna är inte ett generellt problem för tillgängligheten. Ett statligt bidrag bör öronmärkas och riktas mot att komma till rätta med eftersatta områden genom punktinsatser, samt möjligen användas för att etablera ett basutbud i de kommuner som helt saknar kultur- och musikskola. Vissa kultur- och musikskolor har inga ändamålsenliga lokaler alls, andra har mycket bristfälliga lokaler och ytterligare andra har svårigheter med instrumentinköp och instrumentförråd, utveckling och arbetsmiljö. Det ter sig således viktigare att rikta insatser mot behov enligt ovan än att behålla ett generellt stöd som av många betraktats som diffust. Därför säger vi nej till anslaget 1:2. Vad gäller anslaget 8:1 har fri entré-reformen sedan införandet varit storstadscentrerad och främst gynnat storstadsbor eftersom det är i storstäderna de statliga museerna huvudsakligen huserar. Därför har sedan införandet av fri entré-reformen omfördelat medlen för detta till en annan satsning vi kallar Öppna museer, en fond som museer över hela landet kan äska medel ur för de behov de ser för just det enskilda museet. Museernas behov runt om i landet är stora, och att öronmärka medel till fri entré på några få museer är inte det effektivaste sättet att tillgodose dessa behov. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringen gör en spektakulär felprioritering i sitt förslag till ändringsbudget. Man drar ned på internationella åtgärder med . Enligt en rapport från () kan satsningar i en internationell kontext vara upp till 5,9 gånger så effektiva, om man mäter minskningar i utsläpp av växthusgaser per satsad krona. Det handlar om att ”plocka lågt hängande frukter” och därmed effektivisera arbete för minskat oljeberoende ur ett globalt perspektiv. I slutändan är detta ett sätt att ta ansvar för globala miljö- och resursfrågor, som svenska skattebetalares pengar faktiskt spenderas på ett sätt som ger riktiga resultat. Vidare säger vi nej till sänkt stöd för laddinfrastruktur. I ett längre perspektiv emotser och stora delar av världen en övergång från fossila bränslen till exempelvis el- och vätgasdrift. Det kommer inte att gå riktigt så snabbt som vissa föreställer sig, och om man försöker forcera utvecklingen alltför kraftigt så tvingar man fram lösningar som för det första inte är ekonomiskt försvarbara och för det andra inte är bättre för miljön. Tekniken med eldrift har dock kommit långt och framstår redan som attraktiv för många bilister. En tröskel i sammanhanget är tillgången till laddinfrastruktur, där det är vår uppfattning att staten bör skjuta till medel för att skynda på utvecklingen i mer glesbefolkade delar av landet, där laddstationer inte kommer att byggas på kommersiell basis. Avslutningsvis säger vi nej till sänkningen av anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas).