bet · H601SkU13 · 2019-03-07 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Motionerna handlar bl.a. om skattesatser, mervärdesbeskattning av ideella föreningar och andra övriga frågor inom området. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, KD, L). Cirka 30 yrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Skattesatser, punkt 1 (M) 2.Skattesatser, punkt 1 (SD) 3.Skattesatser, punkt 1 (C) 4.Skattesatser, punkt 1 (KD) 5.Skattesatser, punkt 1 (L) 6.Övriga frågor, punkt 4 (M) 7.Övriga frågor, punkt 4 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:94 av (SD), 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:280 av (SD), 2018/19:465 av och (båda L), 2018/19:644 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:730 av (SD) yrkande 2, 2018/19:789 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 2, 2018/19:1267 av (SD), 2018/19:1520 av (M), 2018/19:2272 av Per Lodenius och (båda C), 2018/19:2285 av (M), 2018/19:2341 av (M), 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2509 av och (båda C), 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) 2018/19:788 av och (båda M) och 2018/19:1326 av (M) yrkande 7. 2018/19:283 av (SD) yrkande 2, 2018/19:610 av (M), 2018/19:730 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:1932 av (M). 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2018/19:2873 av m.fl. (M) och 2018/19:2879 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 6 (M) Reservation 7 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (M), (M) och (L). Ärendet och dess beredning Budgetpropositionen beslutades av en övergångsregering. När propositionen togs fram bedömde regeringen att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. antog och budgetreservation. Den innehåller ett antal lagförslag och tillkännagivanden på skatteområdet. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om att fastställa regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2018/19:1, yttr. 2018/19:SkU1y, bet. 2018/19:FiU1). ingick Socialdemokraterna, en överenskommelse som omfattar 73 sakpolitiska områden och ett samarbete om statens budget. Samarbetet innebär bl.a. att ett antal skatteförslag ska genomföras . I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor inom mervärdesskatteområdet. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2017/18:SkU11. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, borde ses över för att göra lagen mer överskådlig samt anpassa lagens regler och begrepp till mervärdesskattedirektivet. Regeringen tillsatte en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. Utredningstiden har förlängts, och uppdraget ska redovisas . I direktiven (dir. 2016:58) skriver regeringen bl.a. följande. En särskild utredare ska genomföra en författningsteknisk översyn av mervärdesskattelagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag. Översynen ska syfta till att förbättra mervärdesskattelagstiftningen genom att den får en tydligare struktur och blir mer överskådlig samt språkligt moderniserad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet särskilt med avseende på terminologi och struktur. Uppdraget ska redovisas . Mervärdesskatten infördes i och ersatte då den allmänna varuskatten. Mervärdesskatten är en allmän skatt på konsumtion av varor och tjänster. Skatten ska tas ut i varje led i produktions- och distributionskedjan. Den näringsidkare som omsätter en vara eller tjänst är normalt skyldig att betala in skatten och har också rätt till avdrag för skatten. Avsikten är att skatten ska föras framåt i kedjan för att till slut belasta konsumenten som därigenom indirekt kommer att bära skatten. Mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla och den beräknas svara för av statens skatteintäkter för . Det fanns 2015 ungefär en miljon företag som var registrerade till mervärdesskatt. Mervärdesskatten berör således ett stort antal företag och dessa genomför åtskilliga transaktioner av olika slag som omfattas av mervärdesbeskattningen. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU och de svenska reglerna har således i allt väsentligt sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). De svenska reglerna om mervärdesskatt finns framförallt i mervärdesskattelagen (1994:200) som trädde i kraft . Regeringen har höga ambitioner när det gäller tydlighet, enkelhet och förutsägbarhet i de regelverk som tillämpas för skatteuttag. Det gäller särskilt de skatteuttag som berör ett stort antal skattskyldiga eller skatteuttag som av olika skäl är särskilt viktiga. Ett led i det arbetet är att utveckla och modernisera mervärdesskattelagstiftningen. Av riktlinjerna för skattepolitiken framgår också att skattereglerna bör vara möjliga att förstå och att de inte bör leda till onödigt stora administrativa kostnader. En viktig princip som också följer av de skattepolitiska riktlinjerna är att regelverken ska vara hållbara i förhållande till EU (se vidare ekonomiska vårproposition, prop. 2014/15:100 s. 104 f.) Allmänt om behovet av översyn För att mervärdesskatten ska behålla sin legitimitet är det viktigt att skattereglerna är förutsägbara och enkla att tillämpa och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Sedan mervärdesskattelagen trädde i kraft har ett nytt moderniserat mervärdesskattedirektiv beslutats. De svenska reglerna har också förändrats åtskilliga gånger och nya regler har tillkommit. Detta har ökat komplexiteten i lagstiftningen och gjort den svår att tillämpa. Det mervärdesskatterättsliga regelverket bör därför förenklas. Tydliga och enkla regler underlättar för företagen. Det bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft. Som framgår av de skattepolitiska riktlinjerna ska dock nyttan av förenklingar alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. Europeiska kommissionen presenterade en handlingsplan för hur man vill modernisera momsen i EU. Denna plan har följts upp genom ett flertal förslag. Kommissionen säger att handlingsplanen är ett första steg mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU som är utrustat för att bekämpa bedrägeri, stödja näringslivet och främja den digitala ekonomin och e-handeln. Handlingsplanen innehåller förnyelseåtgärder för att göra momssystemet i EU enklare, företagsvänligare och mer skyddat mot bedrägerier. De nuvarande momsreglerna bör uppdateras möjligt för att bättre stödja den inre marknaden, underlätta gränsöverskridande handel och hålla jämna steg med dagens digitala och mobila ekonomi. Handlingsplanen öppnar för en modernisering av de gällande momsreglerna i EU genom – nyckelprinciper för ett framtida gemensamt europeiskt momssystem – kortsiktiga åtgärder för att bekämpa momsbedrägerier – uppdatering av ramarna för momsskattesatser och alternativ för att ge medlemsstaterna merflexibilitet inom dem – planer på att förenkla momsreglerna för e-handel inom ramen för strategin för en digital inre marknad och för ett omfattande momspaket för att göra livet lättare för små och medelstora företag. Ett urval av de viktigaste förslagen som förnärvarande förhandlas på EU-nivå inom ramen för omdaningen av EU:s momssystem är nedanstående förslag. presenterade kommissionen ett förslag till det första steget i övergången till det slutgiltiga mervärdesskattesystemet som handlar om gränsöverskridande handel mellan företag (COM(2017) 569). En övergripande princip med det nya systemet är att inhemsk handel mellan företag ska beskattas på samma sätt som gränsöverskridande handel mellan företag. Det innebär bl.a. att beskattningen ska ske i det land där köparen finns (destinationslandsprincipen) och att mervärdesskatten ska redovisas och betalas av säljaren. Det kommer också att föreslås genomförandeåtgärder som ska utgöra grunden för att utveckla ett it-system som är nödvändigt för att det nya mervärdesskattesystemet ska kunna börja tillämpas . presenterade kommissionen ett förslag om mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel som innebär det andra steget i införandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet. Förslaget innebär förändrade regler för mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel med varor mellan beskattningsbara personer inom EU. Förslaget ska säkerställa att beskattning sker i destinationslandet, dvs. Vidare föreslås att det som huvudregel ska vara säljaren som ska redovisa och betala skatten i det land där köparen är etablerad. Om en köpare uppfyller kraven för att få status som en s.k. certifierad beskattningsbar person, ska dock köparen vara ansvarig för att redovisa och betala skatten. För att underlätta för säljaren i de fall denne är skattskyldig föreslås det att en enda kontaktpunkt (en s.k. One Stop Shop) ska införas för säljare som inte är etablerade i beskattningslandet. Säljaren ska enligt dessa regler kunna redovisa och betala skatten i det land där denne är etablerad. Säljaren behöver därmed endast vara registrerad till mervärdesskatt i en medlemsstat samt redovisa och betala mervärdesskatten för varorna till skattemyndigheten i den medlemsstaten. Det ska även vara möjligt att göra avdrag för ingående skatt genom denna enda kontaktpunkt. För att stärka arbetet mot bedrägerier har kommissionen lagt fram förslag för att stärka det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna (COM(2017) 706). Ett av målen med ändringarna är att stärka medlemsstaternas kapacitet att göra snabbare gemensamma riskanalyser av tillgänglig information inom Eurofisc, inleda uppföljningsåtgärder och dela information om mervärdesskatt med brottsbekämpande organ på EU-nivå. Förslaget innehåller också åtgärder för att hantera bristerna i det s.k. förfarande 42, som används vid import av varor m.m. Detta direktiv antogs . Ett förslag om skattesatser (COM(2018) 20) presenterades av kommissionen . Kommissionen konstaterar att det inte finns lika stort behov av harmoniserade skattesatser när varor och tjänster beskattas i det land där köparen är etablerad, dvs. resultatet av att destinationslandsprincipen tillämpas. En säljare gynnas då inte längre av att vara etablerad i en medlemsstat som tillämpar låga skattesatser. När den inre marknaden infördes och de fiskala gränserna mellan medlemsstaterna avskaffades antogs en övergångsordning för mervärdesskatt. Övergångsordningen innehöll krav på regler om mervärdesskattesatser för att undvika snedvridning av den gränsöverskridande handeln till följd av att de fiskala gränserna avskaffades. kom rådet överens om regler som begränsar medlemsstaternas befogenheter att fastställa mervärdesskattesatser. Medlemsstaterna ålades att tillämpa en normalskattesats på eller mer, och de kunde tillämpa en eller två reducerade skattesatser på på vissa särskilda varor och tjänster (bilaga III till mervärdesskattedirektivet). Genom avvikelser tilläts medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa reducerade skattesatser, inklusive nollskattesatser, och också att tillämpa en reducerad skattesats på alla varor och tjänster som inte ingår i förteckningen, om dessa skattesatser redan var införda . Den skattemässiga hemvisten för tjänster har gradvis ändrats till destinationslandet. Detta beslut fattades när rådet antog ett förslag i syfte att förhindra snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstater med olika mervärdesskattesystem. Detta har lett till att så gott som samtliga av dagens tillhandahållanden av tjänster numera beskattas enligt destinationsprincipen. Det slutliga genomförandet av en destinationsbaserad beskattning av tjänster ägde rum . har alla tillhandahållanden mellan företag och konsument (Business-to-consumer, B2C) av telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster beskattats på den plats där konsumenten har sin hemvist och inte längre där leverantören befinner sig. Detta ledde till att kommissionen handlingsplan för mervärdesskatt föreslog att man skulle ersätta nuvarande övergångsordning för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna med ett slutgiltigt system som grundar sig på principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten för att skapa ett stabilt, gemensamt mervärdesskatteområde i . tillkännagav alltså kommissionen att beskattning i destinationsmedlemsstaten gör det möjligt att ge medlemsstaterna ökad flexibilitet vad gäller att fastställa mervärdesskattesatser och att alla befintliga reducerade skattesatser, inklusive avvikelser, som lagligen tillämpas i medlemsstaterna bör behållas och kan göras tillgängliga för alla medlemsstater, och därigenom säkerställa lika behandling. Rådet, dvs. medlemsstaterna, välkomnade 2016 ett förslag om ökad flexibilitet så att medlemsstaterna får tillämpa samma reducerade skattesatser och nollskattesatser som förekommer i andra medlemsstater. Det betonade dock att det fortfarande krävs en tillräcklig nivå av harmonisering i EU och att den lösning som antas ska beaktas på ett väl avvägt sätt för att undvika snedvridning av konkurrensen, höjda affärskostnader och negativa effekter på den inre marknadens funktion. Förslaget som presenterats bygger på att alla medlemsstater begränsas av samma regler och ges samma frihet att fastställa mervärdesskattesatser i det tänkta slutgiltiga mervärdesskattesystemet för EU. Enligt de föreslagna harmoniserade och mindre restriktiva reglerna får medlemsstaterna tillämpa högst två reducerade skattesatser på . För att göra det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa befintliga skattesatser, som de säkerställer lika behandling, får de också tillämpa en reducerad skattesats för vilken det inte krävs något minimum på och ett undantag med avdragsrätt för ingående mervärdesskatt, dvs. en nollskattesats som innebär att ingen moms debiteras på försäljning som rätt till momsavdrag ges för kostnader. I stället för att utvidga den redan omfattande förteckningen över varor och tjänster enligt vilken reducerade skattesatser kan tillämpas, ersätts bilaga III med en negativ förteckning över varor och tjänster för vilka reducerade skattesatser inte kan tillämpas. Medlemsstaterna måste enligt förslaget ta hänsyn till att de reducerade skattesatser och undantag som tillämpas ska vara till fördel för slutkonsumenten och vara av allmänt intresse. Vidare ska medlemsstaterna säkerställa att den vägda genomsnittliga mervärdesskattesats som tillämpas alltid överstiger . Små och medelstora företag Kommissionen konstaterar att små och medelstora företag proportionellt sett bär en högre kostnad för administration än större företag, och mot bakgrund av det har kommissionen presenterat förslag om förenklingar för små och medelstora företag (COM(2018) 21). Den ordning som tillämpas anses föråldrad och måste också förändras när mervärdesskattesystemet övergår till att bli destinationslandsbaserat. finns det en särskild ordning för småföretag. Mervärdesskattedirektivet innehåller flera bestämmelser som syftar till att minska bördan för små och medelstora företag som hanterar mervärdesskatt. Dessa bestämmelser ingår till stor del i direktivets avdelning XII, kapitel 1, med rubriken ordning för småföretag. Bestämmelserna gör det möjligt för medlemsstaterna att dels fastställa förenklade förfaranden för påförande och uppbörd av mervärdesskatt, dels undanta små och medelstora företag med en årsomsättning under en viss tröskel från påförande och avdrag av mervärdesskatt. Ordningen är frivillig för medlemsländerna att tillämpa. Även den nya föreslagna ändrade ordningen för småföretag kommer att vara frivillig för medlemsstaterna. Definitionen av ”småföretag” ska enligt förslaget bidra till att förtydliga bestämmelserna och öka rättssäkerheten för skattebetalarna. Definitionen kommer enligt förslaget att omfatta alla företag vars årliga omsättning på den inre marknaden inte överstiger . Varje medlemsstat som väljer att tillämpa småföretagsordningen kommer att kunna fastställa sina egna tröskelvärden. Förslaget definierar det nya tillämpningsområdet för undantaget från skatteplikt för småföretag, som kommer att fortsätta att vara frivilligt för medlemsstaterna. Medlemsstater som beslutar sig för att införa undantaget för små och medelstora företag kommer att ha möjlighet att fastställa sina tröskelvärden på den nivå som bäst avspeglar deras särskilda ekonomiska och rättsliga kontext. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid en sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktigt unionsinternt förvärv av varor som är lös egendom om inte omsättningen är gjord inom landet och vid import av varor som är skattepliktig. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser, och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden. – : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, reparation av vissa varor, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang och cateringtjänster. – : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, teater-, opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. omfattas förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden av skattesatsen . Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att normalskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . I bilaga III i mervärdesskattedirektivet framgår på vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02: SkU18, rskr. 199) tillsatte den dåvarande regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknades till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag som rör livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. har (RiR 2018:25) genomfört en granskning med syftet att undersöka den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet genom att utvärdera dess pris- och fördelningseffekter. rekommendation är att regeringen mot bakgrund av vad som anförts i granskningen om den nedsatta livsmedelsmomsens låga kostnadseffektivitet tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgöra om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt att i sådant fall överväga andra sätt att stödja dessa hushåll. I motion 2018/19:789 av (M) föreslås ett en utredning om att all scenkonst, även biofilmer, bör omfattas av samma sexprocentiga kulturmoms. I motion 2018/19:928 av (M) yrkande 2 föreslås en översyn av möjligheten till en sänkt och mer enhetlig turistmoms. I motion 2018/19:1520 av (M) föreslås en översyn av villkorsskillnaderna inom camping- och gästhamnsnäringen så att samma skattesats gäller. I motion 2018/19:2285 av (M) föreslås en översyn av möjligheten till en harmonisering av den s.k. dansbandsmomsen. I motion 2018/19:2341 av (M) föreslås en översyn av momsskattesatserna i syfte att förenkla mervärdesskatten. I kommittémotion 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att en långsiktig harmonisering av momsen på film, dans och e-böcker bör genomföras. I motion 2018/19:94 av (SD) föreslås att det skapas ekonomisk rättvisa inom området kultur och idrott genom att momsen sänks på dansbandskonserter från till . I kommittémotion 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås en utredning av förutsättningarna för att harmonisera momssatserna för olika turistattraktioner där likvärdiga verksamheter ska beskattas mer enhetligt. I motion 2018/19:280 av (SD) föreslås att en mer jämlik momssats bör införas vid övernattning med båt i en gästhamn där en momssats på gäller. För en övernattning i tält, husbil eller husvagn gäller momssatsen . Denna obalans bör avskaffas. I kommittémotion 2018/19:644 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås en översyn av problematiken med moms på s.k. grå spelnyckelmarknader. I motion 2018/19:730 av (SD) yrkande 2 föreslås att mervärdesskatten sänks till för danstillställningar. I motion 2018/19:1267 av (SD) föreslås en sänkning av momsen på dansbandskulturen så att den får bättre förutsättningar att leva vidare. Det finns klara fördelar med enhetlig moms och därför bör de ojämlika momssatserna ses över. En översyn av mervärdesskatten för kultur bör genomföras. I motion 2018/19:2272 av Per Lodenius och (båda C) föreslås en översyn av möjligheten till sänkt mervärdesskatt på dans. I kommittémotion 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 19 föreslås en utredning av förutsättningarna för ett likställande av mervärdesskatt på tryckta och digitala medier. I motion 2018/19:2509 av och (båda C) föreslås en översyn av möjligheten att sänka den s.k. dansbandsmomsen. I kommittémotion 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås en översyn av momssatserna i kultursektorn i syfte att harmonisera desamma. I motion 2018/19:465 av och (båda L) föreslås en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur och besöksnäring. I de behandlade motionerna föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya kategorier av varor och tjänster. Det pågår en ständig diskussion om dessa frågor. Liksom föregående år menar utskottet att även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplatser, vill utskottet inte föreslå några förändrade regler – i synnerhet inte när det enbart rör sig om sänkningar av momsskattesatserna för berörda områden, dvs. ofinansierade skattesänkningar vars jobbeffekter skulle bli ytterst kostsamma och som i det nuvarande statsfinansiella läget inte har ekonomiskt utrymme för.