bet · H701NU3 · 2019-12-05 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 21 Energi, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. När det gäller tillstyrker utskottet regeringens förslag till dels investeringsplan, dels finansiella befogenheter. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 21 Energi. Sju yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Statens budget inom utgiftsområde 21 Statens budget inom utgiftsområde 21 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 21 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 21 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 21 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden Tabell Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 21 anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och avslår motionerna 2019/20:2626 av m.fl. (SD), 2019/20:3019 av m.fl. (V), 2019/20:3329 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2022 som en riktlinje för svenska kraftnäts investeringar. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 21 punkt 2. d) Finansiella befogenheter för bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 21 punkt 3. e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD), (S), (C), (V)*, (M)*, (SD), (S), (KD)*, (S), (L), (SD), (C) och (MP). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 21 Energi och sju motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som företrädarna för , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden . I bilaga 4 och bilaga 5 återfinns reservanternas anslagsförslag respektive reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringen förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi till 3 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår näringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottets överväganden inleds i det nästföljande avsnittet med en redovisning av utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen och de tillkännagivanden som redovisats i propositionen. Därefter behandlas regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet samt de anslagsrelaterade motförslag som finns i olika motioner. I samband med behandlingen av anslagsförslagen tar utskottet också ställning till regeringens förslag som gäller elberedskapsavgiften och svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 har kontinuerligt följt upp regeringens resultat-redovisning i budgetpropositionen för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen 2015 omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Efterföljande år har utskottet följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter utskottet har haft på resultatredovisningen. genomförde utskottet därutöver en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2018/19:NU1, bet. 2018/19:NU2 och bet. 2018/19:NU3). Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har under dessa år även fört en dialog med berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. Mål för utgiftsområde 21 fattade beslut om nya energipolitiska mål baserat på energiöverenskommelsen som slöts 2016 mellan , , , och (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22). Det övergripande målet för energipolitiken är att den ska bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Energipolitikens syfte är att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Energipolitiken ska således skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. – Målet 2040 är förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. – ska 2030 ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). har även beslutat om flera energipolitiska mål till 2020 enligt propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). – Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. – Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . – Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser (kWh/kr). De tre sistnämnda målen genomför de EU-mål som beslutade om att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att nå 20 procents primärenergibesparing till 2020. och har en gemensam elcertifikatsmarknad . Ett gemensamt mål att öka den förnybara elproduktionen med (TWh) har satts upp och delas mellan länderna genom att till 2020 ska sträva efter att annullera elcertifikat motsvarande och (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). har godkänt att elcertifikatssystemet utökas med ytterligare nya elcertifikat till 2030 och att systemet förlängs till 2045 som en del i genomförandet av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus för insatserna inom energiforskningen är områden som dessutom utgör viktiga förutsättningar för tillväxt och för export (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). har även formulerat tre delmål för forskning och innovation på energiområdet (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6). Forskning och innovation på energiområdet ska – bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet – utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets om-ställning och utveckling såväl i som på andra marknader – bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. Att energipolitiken ska medföra låg påverkan på klimatet innebär att den också ska vara förenlig med de klimatmål som fastställts av . beslutade bl.a. att det nya långsiktiga klimatmålet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska då vara lägre än utsläppen . Utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24). Utöver ovanstående mål för politikområdet redovisar regeringen även Europeiska unionens mål 2030 som tillsammans med andra medlemsstater ska bidra till. kom och överens om en höjning av EU:s energimål till 2030. Överenskommelsen innebär bl.a. ett bindande förnybart mål på EU-nivå om och ett övergripande energieffektiviseringsmål om . Vidare ska andelen förnybar energi av den slutliga energianvändningen inom transportsektorn vara 2030 varav bidraget från s.k. avancerade biodrivmedel ska vara . För att öka investeringarna och knyta ihop EU:s elsystem höjdes även sammanläkningsmålet inom EU från 2030, vilket innebär att varje medlemsstat ska ha en handelskapacitet till grannländer 2030 motsvarande av landets installerade elproduktionskapacitet. Indikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen redovisar fem centrala resultatindikatorer för att visa på utvecklingen för de kvantifierade energipolitiska målen. De centrala resultatindikatorerna är: – förnybar energi 2020 – förnybar energi i transportsektorn 2020 – förnybar elproduktion 2040. Då det övergripande målet för energipolitiken inte är kvantifierat anger regeringen att det är svårt att på ett precist sätt följa hur målet uppfylls. Regeringen anger dock ett antal indikatorer för att spegla utvecklingen baserat på energipolitikens tre grundpelare; försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Indikatorerna effektbalans, elflödesbalans och antal kunder med elavbrott som överstiger följer utvecklingen när det gäller försörjningstrygghet. Indikatorerna elpriset på spotmarknaden och energins andel av industrins rörliga kostnader följer utvecklingen när det gäller konkurrenskraft, medans indikatorn utsläpp av växthusgaser följer utvecklingen när det gäller hållbarhet. För att följa upp produktionsmålet inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden redovisas indikatorn förnybar elproduktion inom den svensk-norska elcertifikatsmarknaden. Då den största andelen medel inom utgiftsområde 21 Energi används för energiforskning används indikatorn utbetalade energiforskningsmedel för att redovisa hur energiforskningsanslaget har använts. När det gäller jämställdhet anger regeringen att de delmål som har bäring på energipolitiken främst är målen om en jämn fördelning av makt och inflytande samt delmålet om ekonomisk jämställdhet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2). Regeringen följer därför bl.a. kvinnors representation i energibranschen och tilldelningen av energiforskningsmedel till kvinnor respektive män. Vidare konstaterar regeringen att utvecklingen inom energiområdet inte bara påverkas av de statliga insatserna utan även av utvecklingen i omvärlden, vilket gör det svårt att enskilt visa de direkta effekterna av insatserna. I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de mål som beslutats av . Resultatredovisningen inleds med en genomgång av indikatorer som på en övergripande nivå följer utvecklingen inom energiområdet. Regeringen redovisar sedan den övergripande utvecklingen och den samlade bedömningen för utgiftsområdet i förhållande till det övergripande energipolitiska målet och de kvantifierbara energipolitiska målen. Regeringen redogör även för utvecklingen på jämställdhetsområdet som rör utgiftsområdet. Resultatet av insatser redovisas därefter under fyra avsnitt om förnybar energi, effektivare energianvändning, energimarknader och forskning och innovation på energiområdet. I resultatredovisningen för () redogör regeringen för de ekonomiska resultaten kopplade till ramar för Svenska kraftnäts verksamhet. Regeringen hänvisar inledningsvis i resultatredovisningen till näringsutskottets iakttagelser i tidigare års betänkanden (senast bet. 2018/19:NU3). Med anledning av utskottets iakttagelser anger regeringen att den arbetar för att utveckla resultatredovisningen och att tydliggöra hur insatserna bidrar till de energipolitiska målen. Utskottet vill inledningsvis, och i likhet med vad som gjorts , framhålla betydelsen av att resultatredovisningen i budgetpropositionen är klar och tydlig då den utgör ett viktigt underlag för beredning av statens budget. Enligt utskottets uppfattning bör resultatredovisningen utformas på ett sådant sätt att den bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de olika insatserna får. pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen och om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. Enligt utskottets uppfattning är denna dialog betydelsefull och den har på flera sätt bidragit till att utveckla och förbättra resultatredovisningen som lämnas i budgetpropositionen. Dialogen har även, enligt utskottets bedömning, bidragit till att det i större utsträckning än tidigare finns en tydlig målstruktur i resultatredovisningen och mer utvecklade resonemang om hur indikatorer och olika insatsområden relaterar till de mål som beslutat för utgiftsområdet. Mot bakgrund av detta är det viktigt att dialogen mellan och regeringen om resultatredovisningens innehåll och utformning fortsätter även framöver. När det gäller resultatredovisningen i budgetpropositionen vill utskottet betona att den uppföljning som gjorts av resultatredovisningen primärt haft fokus på i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter utskottet har haft på resultatredovisningen. Utöver det som sagts ovan vill utskottet särskilt framhålla följande. Utskottet välkomnar att regeringen refererar till utskottets iakttagelser i föregående års betänkande och att regeringen fortsatt att utveckla resultatredovisningen i linje med vad utskottet anfört i föregående och tidigare års betänkanden. Utskottet anser vidare att det är positivt att regeringen anger att arbetet för att utveckla resultatredovisningen och tydliggöra hur insatserna bidrar till de energipolitiska målen kommer att fortsätta. Det är också positivt att redovisningen av mål för utgiftsområdet utökats till att inkludera Europeiska unionens energipolitiska mål då är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken. Utskottet vill även framhålla att det är positivt att regeringen redovisar hur övergripande mål förhåller sig till de övergripande EU-målen för energiområdet och bidrag till dessa mål. Utskottet noterar att regeringen förtydligat redovisningen av energipolitikens övergripande mål och syfte och att regeringen redovisar sin bedömning av utvecklingen när det gäller de riksdagsbundna målen för utgiftsområdet. Utskottet noterar även att den samlade bedömningen för utgiftsområdet i förhållande till de energipolitiska målen har utvecklats sedan föregående år. Utskottet välkomnar att regeringen redovisar de centrala indikatorerna, resultat och bedömning av måluppfyllelse samlat och ser positivt på att regeringen fortsatt att utveckla redovisningen bl.a. när det gäller rubriksättning och att åskådliggöra och visualisera resultat i tabeller och diagram. Utskottet konstaterar att det finns ytterligare möjligheter att utveckla resultatredovisningen när det gäller redovisningen av insatsers resultat och hur dessa förhåller sig till de riksdagsbundna målen. När det gäller avsnitten om analys och slutsatser i resultatredovisningen vill utskottet i linje med vad som anförts tidigare påpeka att det i dessa avsnitt genomgående bör föras resonemang om i vilken utsträckning graden av måluppfyllelse har ett samband med statliga insatser eller är ett utfall av andra faktorer. När det gäller redovisningen av forskning och innovation på energiområdet är det enligt utskottets mening positivt att regeringen utvecklat resultatredovisningen bl.a. med ett avsnitt om uppföljning, utvärdering och effektanalyser inom forsknings- och innovationsområdet. Mot bakgrund av att en betydande andel av de anslagna medlen inom utgiftsområdet går till energiforskning vill utskottet betona vikten av att resultatredovisningen på området fortsätter att utvecklas bl.a. när det gäller indikatorer och kopplingen mellan insatser och resultat och hur dessa förhåller sig till de riksdagsbundna målen. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 21) vidhåller regeringen att utskottets tillkännagivande om stöd till solceller är slutbehandlat då regeringen konstaterar att samtliga delar i det aktuella riksdagsbeslutet (rskr. 2018/19:101, bet. 2018/19:NU3) verkställts i och med de åtgärder som regeringen redovisade i skrivelser till regeringen – åtgärder 2018 (skr. 2018/19:75). I budgetpropositionen noterar regeringen vidare tillkännagivande om att behöver ta fram ett leveranssäkerhetsmål som beaktar hela samhällets behov och utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination (bet. 2018/19:NU12). Regeringen anger att den avser att utveckla redovisningen av försörjningstrygghet och leveranssäkerhet för elproduktionen i kommande budgetpropositioner. Vidare anger regeringen att redovisar låg risk för effektbrist i sin långsiktiga marknadsanalys och att det är angeläget att följa utvecklingen det närmaste året särskilt när det gäller att upprätthålla en hög leveranssäkerhet och utveckling av flexibilitet på marknaden. När det gäller tillkännagivande till regeringen om forskning och utveckling (bet. 2018/19:NU14) anger regeringen att tillkännagivandet bereds i . Regeringen redovisar inget av de två sistnämnda tillkännagivandena som slutbehandlade. behandlade skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (bet. 2018/19:KU21). I ett yttrande till (2018/19:NU3y) anförde näringsutskottet bl.a. följande: Efter en genomgång av regeringens skrivelse anser utskottet att redogö-relsen som lämnats, med ett undantag, i allt väsentligt ger en rättvisande bild av hur skrivelser inom utskottets beredningsområde har behandlats. Undantaget gäller regeringens bedömning att skrivelsen om utgiftsområde 21 Energi är slutbehandlad (rskr. 2018/19:101). Utskottet delar inte denna bedömning eftersom regeringen inte redovisar vilken åtgärd som vidtagits med anledning av utskottets ställningstagande i bet. 2018/19:NU3 om en minskning av subventionsgraden för stöd till solceller. Hur regeringen har hanterat denna del av beslut framgår inte av skrivelsen. Utskottet noterar regeringsbeslutet om en revidering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller , vilket var efter att regeringens redovisning av åtgärder med anledning av skrivelser presenterats i skrivelse 2018/19:75. Därmed borde regeringen inte redovisat skrivelsen som slutbehandlad med utgångspunkt i det som regeringen redovisar i skrivelse 2018/19:75. Utskottet noterar den redovisning regeringen gör med anledning av tillkännagivande om stöd till solceller och instämmer i regeringens bedömning att tillkännagivandet nu kan anses slutbehandlat i och med de åtgärder som har vidtagits. Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning att regeringen inte borde ha redovisat riksdagsskrivelse 2018/19:101 som slutbehandlad med utgångspunkt i det som regeringen redovisade i skrivelse 2018/19:75. Utskottet noterar vidare regeringens redovisning i propositionen när det gäller ytterligare två tillkännagivanden och att dessa inte redovisas som slutbehandlade. Utskottet förutsätter därmed att ärendena kommer att beredas vidare och att regeringen återkommer till om dessa. Statens budget inom utgiftsområde 21 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, godkänner regeringens förslag till investeringsplan för och bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med det som regeringen har föreslagit. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 21 avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). fattade beslut om stadsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2022. biföll regeringens förslag och fastställde ramen för utgiftsområde 21 Energi till 3 (prop. 2019/20:1, 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Av budgetpropositionen framgår att regeringens förslag bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, (prop. 2019/20:1). I ett yttrande till finansutskottet föreslog näringsutskottet att regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet ska tillstyrkas (yttr. 2019/20:NU1y). Företrädare för , respektive förordade i avvikande meningar sina respektive partiers förslag till ramar för utgiftsområde 21 Energi. Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 21 Energi samt beräkningar för perioden –2022 framgår av tabellen nedan. Tabell Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi 2020 (föreslagen utgiftsram) 2021 (utgiftsberäkning) 2022 (utgiftsberäkning) I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen).