bet · H701KrU2 · 2019-10-22 00:00:00 — Å andra sidan är det förståeligt att en aktör som är beroende av annonsintäkter och trafik till sin webb ser problem i att deras journalistiska material som finns bakom betalväggar kan nås i lätt omskriven variant på öppna webbsidor. Mycket tyder på att gränsdragningar kan och bör ske lokalt genom samtal och öppenhet. Den liberala minoritetspolitikens mål är att stärka individens möjligheter att bevara och utveckla sitt språk och sin kultur. Detta är en angelägenhet för den som identifierar sig med majoritetsbefolkningen likaväl som för den som identifierar sig med en minoritet. Det offentliga ska understödja ett språk-, kultur- och medieutbud med minoritetsspråksprofil. Public service-verksamheten är av betydelse för att hålla minoritetsspråken levande och för revitaliseringen av dem liksom för att lyfta fram kulturfrågor. Program riktade till barn och unga är av särskild stor betydelse. Antalet sändningstimmar på de nationella minoritetsspråken har ökat något men utbudet är fortfarande begränsat. Jag anser därför att programföretagen ska åläggas att ha tydliga policyer för hur de agerar i konkurrenssituationer med lokala medier. Företagen själva ska fastställa sina policyer men de bör föregås av en dialog med andra relevanta lokala medieaktörer. Likaså behövs åtgärder för att säkerställa att utrymme avsätts för sändningar på nationella minoritetsspråk. Uppföljning och redovisning av verksamheten, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om uppföljning och redovisning av verksamheten. 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 3, bifaller delvis proposition 2018/19:136 punkt 5 och avslår motionerna 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 3, 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 8. råder enligt grundlagen etableringsfrihet och censurförbud i tråd, vilket innebär att grundlagen förhindrar staten att ge programföretagen såväl tillstånd som möjlighet att granska den verksamhet som sker online. Detta är – vad gäller public service – givetvis orimligt. Programföretagens verksamhet måste kunna granskas och följas upp, oavsett med vilken metod utsändningarna sker, men det kan inte bli verklighet förrän en grundlagsändring är gjord. Fram till dess att en eventuell grundlagsändring på detta område är genomförd menar vi att endast sådan verksamhet som kan ges tillstånd och som kan granskas ska kunna tillgodoräknas programföretagen när det gäller att uppfylla public service-uppdraget. Oavsett i vilken form public service-sändningar sker måste det finnas säkerhetsventiler och möjlighet till granskning, både för legitimitetens och för den enskildes skull. Vi ställer oss därför inte bakom regeringens förslag om en utvidgad kärnverksamhet som tillåter programföretagen att tillgodoräkna sig en viss andel av verksamheten på internet när det gäller att uppfylla public service-uppdraget. I övrigt ställer vi oss bakom vad regeringen föreslår om uppföljning och redovisning av verksamheten. Uppföljning och redovisning av verksamheten, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om uppföljning och redovisning av verksamheten, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 5 och motion 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 3 och 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 6. Mer av public services innehåll ska kunna granskas. granskas inte programföretagens webbinnehåll av och sändnings-tillståndet berör inte webbverksamheterna. Vi anser att detta är problematiskt. Programbolagens hemsidor innehåller mycket som vanliga tv-sändningar inte innehåller, så som textavsnitt intill programinslag som givetvis bör kunna granskas utefter programbolagens uppdrag om saklighet och opartiskhet. Vi anser därför att regeringen bör ta fram ett förslag på hur programbolagens webbtjänster ska kunna inkluderas i sändningstillståndet. Uppföljning och redovisning av verksamheten, punkt 8 (C, L) av (L) och Per Lodenius (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om uppföljning och redovisning av verksamheten, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 5 och motionerna 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 3 och 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 8. I propositionen anger regeringen att programföretagen ska få lägga större vikt vid online-sändningar när man granskar hur uppdraget fullföljs. Det är välkommet. Det är emellertid ett faktum, som också noteras i propositionen, att barn och unga i liten och minskande omfattning ser på linjär tv och sällan lyssnar på radio i den ordning tablån erbjuder den. Barns och ungas konsumtion av medier förändras ständigt och snabbare än övrigas. Det är viktigt för public service-bolagen att möta denna grupp på de plattformar där de finns för att kunna utföra sitt uppdrag att vara relevant och en demokratisk nyttighet också för denna grupp. Att enbart ha marknätet i fokus för att uppfylla barnuppdraget är inte att ha publikens perspektiv. Det är därför rimligt att man i de delar som berör barn och unga lägger ännu större vikt vid det digitala när man avgör om uppdraget fullföljs för denna målgrupp. Vi menar därför att regeringen när den utformar sändningstillståndet bör ta större intryck av hur barns och ungas faktiska mediekonsumtion ser ut än man gjort i propositionen. Kravet bör utformas på ett sådant sätt som möjliggör en flexibilitet i fråga om hur stor del av online-verksamheten för barn och unga som kan tillgodoräknas. Uppföljning och redovisning av verksamheten, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: a) godkänner reservantens förslag om uppföljning och redovisning av verksamheten, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, bifaller delvis proposition 2018/19:136 punkt 5 och avslår motionerna 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 3 och 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 8. Regeringen föreslår i denna proposition att programföretagen ska kunna tillgodogöra sig viss verksamhet på internet vid uppföljning av uppdraget som ett led i att öka tillgängligheten även på utbudet ifrån public service på internet. Jag anser att intentionen i förslaget är bra, men ser en risk med att mängden verksamhet i markkanalerna blir lidande. Det vore olyckligt eftersom mängden program som exempelvis teckentolkas i markkanalerna snarare borde ökas jämfört med dagens nivå för att öka tillgängligheten och inkluderingen i samhället. Jag instämmer också i kritiken ifrån Myndigheten för press, radio och tv som betonar att det inte finns möjlighet att innehållet på internet granskas i enlighet med uppdraget. Jag avstyrker därför regeringens förslag om att programföretagen ska kunna tillgodogöra sig viss verksamhet på internet vid uppföljning av uppdraget om tillgänglighet. Jag vill att regeringen inför ett särskilt villkor om att redovisa verksamhet som syftar till att öka tillgängligheten på internet och övriga distributionsplattformar. I övrigt ställer jag mig bakom vad regeringen föreslår om uppföljning och redovisning av verksamheten. Beredskap och säkerhet, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om beredskap och säkerhet, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 7 och motion 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 4 i denna del och 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 4 och 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 5. Regeringen skriver att övergången från marksänd tv till andra distributionssätt ska utredas . Sverigedemokratarena vill betona att denna utredning bör komma till stånd och att det bör finnas möjlighet att diskutera det eventuella innehållet i en sådan utredning innan ett beslut ska fattas. Teknikutveckling går nämligen mycket fort, och frågorna berör rikets och medborgarnas säkerhet. Hur säkerställer vi att public services webbportaler går att nå i en krissituation om landet är under angrepp? Vi menar att utredningen med påföljande beredning bör komma till stånd omgående. Beredskap och säkerhet, punkt 10 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om beredskap och säkerhet, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 7 och motion 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 4 och 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 4 i denna del och 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 5. Programföretagen har en viktig uppgift att fylla vid kriser, och därför är beredskapsuppdraget för bolagen en viktig uppgift. För att tydligare se över hur detta beredskapsuppdrag ska se ut och verkställas och hur ansvaret ska fördelas både mellan programföretagen och mellan myndigheter bör en utredning tillsättas. Det bör i detta sammanhang även utredas hur samverkan mellan programföretagen och ansvariga myndigheter ska genomföras, hos vilka myndigheter ansvar för detta ska ligga och hur samarbetet med programföretagen ska se ut liksom ansvarsfördelningen. Behovet av att upprätta konkreta planer för dessa totalförsvarsuppgifter lyfts också av Försvarsberedningen (Ds 2017:66) liksom behovet att öva på hur verksamheten ska fungera ifall högsta beredskap skulle gälla. Jag menar att regeringen bör se över hur regelverken påverkar program-företagens förutsättningar att utföra sina uppgifter inom totalförsvaret. Beredskap och säkerhet, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om beredskap och säkerhet, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 7 och motion 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 4 och 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 4 i denna del. Jag vill betona att det är angeläget att Viktigt meddelande till allmänheten (VMA) utformas så att tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning säkerställs. VMA är i regel mycket korta meddelanden som ska skickas ut i akuta lägen utan fördröjning. Det beskrivs i den aktuella propositionen att SVT har genomfört ett antal förändringar i sin organisation som en konsekvens av den kritik som framfördes mot rapporteringen av terrorattacken på i . Syftet är att snabbare kunna erbjuda nyheter med teckenspråkstolkning även i ett extremt nyhetsläge. Jag anser att regeringen bör säkerställa att VMA och nyhetssändningar i en akut krissituation utformas så att de är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Ekonomiska förutsättningar, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om ekonomiska förutsättningar, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 8 och motion 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkandena 7–9, 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkande 4. har länge förordat en övergång från den gamla licensmodellen till en skattefinansiering av public service. Det är rätt och rimligt med en sådan finansiering. I regeringens förslag till medelstilldelning inbegrips de som frigjorts i och med att Radiotjänst i (Rikab) har lagts ned som en konsekvens av det nya finansieringssystemet. Detta är medel som avgiftsbetalarna tidigare avstått genom radio- och tv-avgiften för att Rikab ska kunna stå för uppbörd och kontroll. Vi anser att de medel som frigjordes när Rikab lades ned bör användas för att sänka avgiften för avgiftsbetalarna. Regeringen bedömning är att inga förändringar bör göras i sändningstillstånden när det gäller SR:s och SVT:s möjligheter att sända sponsrade program. Vi delar inte den bedömningen. En av public services grundförutsättningar är att man ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan. En grundprincip i sändningstillstånden är därför att bolagen inte får sända reklam och sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit bolagen direkt. Detta är en viktig princip för bolagens legitimitet och för att man ska kunna hävda sitt oberoende. Trots detta finns det i sändningstillstånden ett undantag för bolagen där det för SVT gäller att sponsring får förekomma vid högst 20 evenemang . Detta motiveras med att SVT ska kunna sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. Public service-avgiften får inte finansiera någon annan verksamhet än radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst och verksamhet som är direkt anknuten till den. Detta är centralt för . har medelstilldelningen ökat . Den valda nivån ska skapa stabila ekonomiska förutsättningar som ett tryck skapas på bolagen att effektivisera sin verksamhet. Avgiftsintäkterna kommer dock med största sannolikhet att öka i en snabbare takt, dels till följd av årliga höjningar av inkomstbasbeloppet, dels eftersom antalet personer med beskattningsbar förvärvsinkomst ökar. Därför finns det en risk att det byggs upp ett överskott på public service-kontot givet att intäkterna överstiger den medelstilldelning som anges i sändningstillståndet. Vi anser att det är rimligt med ett system som automatiskt balanserar tillgångarna på public service-kontot för att säkerställa att det inte byggs upp stora överskott även under de perioder då ett sändningstillstånd gäller. Vi anser att regeringen bör återkomma med ett förslag om hur de medel som tidigare finansierade verksamheten vid Rikab kan återgå till avgiftsbetalarna och därmed bidra till en sänkning av avgiften. För att ytterligare stärka förtroendet för programföretagens oberoende menar vi att regeringen inför kommande tillståndsperiod bör se över förutsättningarna för sponsring till SVT så att den kraftigt begränsas och endast sker i undantagsfall. För att komma till rätta med risken för att stora överskott byggs upp bör det regleras så att tillgångarna på public service-kontot balanseras och att detta automatiskt medför en justering av public service-avgiften. Ekonomiska förutsättningar, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om ekonomiska förutsättningar, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 8 och motion 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkandena 7–9 och 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 1. SVT, SR och UR ska bl.a. informera, underhålla och utbilda. Public service ska ge lyssnare och tittare allt från nyheter och dokumentärer till nöjesprogram och kunskap på ett sakligt och objektivt sätt. Förslagen i propositionen innebär att programföretagen får större ansvar, fler uppdrag och ökade krav, och det kräver ökade resurser. Regeringen föreslår en 2-procentig ökning och uttalar sig positiv till fortsatta effektiviseringskrav. SR, SVT och UR menar att detta skulle innebära att man knappt kan upprätthålla dagens verksamhet, och SR menar att en uppräkning på skulle innebära ett direkt rationaliseringskrav. Det är svårt att utifrån detta få ihop kalkylen. SVT har de lagt ned studior runt om i landet, dragit ned i stödfunktioner såsom ledning och teknik och lagt ned flera av sina titlar. Jag undrar när regeringen menar att programföretagen är tillräckligt effektiviserade och har gjort tillräckligt många nedskärningar. ser att en ständigt pågående och snabb teknikutveckling kräver mer resurser om vi vill ha en public service som även fortsättningsvis ska kunna hålla sig relevant och finnas där publiken finns. Jag menar att det föreslagna beredskapsuppdraget kommer att kräva en del resurser även om företagen gör mycket. Om regeringen menar allvar med att public service-verksamhet faktiskt ska få utrymme att utvecklas behöver det också synas i förslaget om finansiering. Regeringens bedömning innebär snarare avveckling av många verksamheter. Jag menar att givet det nuvarande läget och de behov som finns för att utöka viss verksamhet snarare än att skära ned i densamma är det motiverat att höja medelstilldelningen generellt. I och med att systemet är nytt och konjunkturläget inte fullt ut går att förutse förutsätter vi att regeringen också tar ansvar för att beakta de lägen som kan uppkomma och i så fall ge ett nytt förslag utifrån situationen. Jag menar att en uppräkning bör göras motsvarande det överskott som uppkommit på public service-kontot men till högst av nuvarande nivå och därefter (inklusive medlen till Radiotjänst i ). Ekonomiska förutsättningar, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om ekonomiska förutsättningar, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 8 och motion 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9. En av public services grundförutsättningar är att man ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan. En grundprincip i sändningstillstånden är därför att programföretagen inte får sända reklam och sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit programföretagen direkt. Detta är en viktig princip för programföretagens legitimitet och för att man ska kunna hävda sitt oberoende. Trots detta finns det i sändningstillstånden ett undantag för SVT att sponsring får förekomma vid högst 20 evenemang . Detta motiveras med att SVT ska kunna sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. Att SVT får sända högst 20 sponsrade evenemang kan tyckas rimligt, men i realiteten innebär det betydligt mer. Varje evenemang kan innehålla ett större antal enskilda sändningar. är det viktigt att SVT kan sända attraktiva sportevenemang. Det är viktigt för att värna public services integritet gentemot kommersiella intressen. Det är också viktigt för att ytterligare stärka förtroendet för programföretagens oberoende Jag menar därför att regeringen bör se över sponsringen till SVT så att den hålls på en begränsad nivå och att SVT på ett transparent sätt redovisar vilka engagemang som sponsrats, hur många sändningar det gäller och det totala beloppet mottagna sponsorpengar . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:136 Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025: 1.Riksdagen godkänner vad regeringens föreslår om regleringen av public service (avsnitt 4). 2.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om distributionen av utbudet (avsnitt 5). 3.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om förhandsprövning av nya tjänster (avsnitt 6). 4.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om sändningarnas innehåll (avsnitt 7). 5.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om uppföljning och redovisning av verksamheten (avsnitt 8). 6.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om för , och (avsnitt 9). 7.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om beredskap och säkerhet (avsnitt 10). 8.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om ekonomiska förutsättningar (avsnitt 11). 2019/20:39 av m.fl. (V): 1.Riksdagen avslår propositionen i den del som avser förslaget om att andra bör få anmäla tjänster till förhandsprövning. 2.Riksdagen avslår propositionen i den del som avser förslaget om att och i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör formulera enskilda uppdrag rörande minoritetsspråken till bolagen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en uppräkning bör göras motsvarande det överskott som uppkommit på public service-kontot men till högst av nuvarande nivå och därefter (inklusive Rikabmedlen) och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:42 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målen för mediepolitiken bör kompletteras med mål om att mediepolitiken bör bidra till att fler människor är nyfikna och kunniga och har förmåga att dra självständiga och välgrundade slutsatser och fatta självständiga och välgrundade beslut, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service-bolagen ska vara skyldiga att ha policyer för lokala konkurrenssituationer och att föra dialog med lokala medieaktörer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en annan ordning för förhandsprövning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att räkna onlinesändningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:44 av Per Lodenius (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förhandsprövningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att , och Utbildningsradion så långt det är möjligt ska tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur public service-företagen på ett mer flexibelt sätt ska kunna tillgodoräkna sig onlineutbudet för barn och unga och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om public service-bolagens beredskapsuppdrag och roll vid kris samt hur regelverken påverkar public service-företagens förutsättningar att utföra sina uppgifter inom totalförsvaret, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:58 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen i sin helhet. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över formerna för public service, däribland en sammanslagning av public service-bolagen till ett bolag som sysslar med samtliga format, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om speglingsuppdraget och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direkt tillsätta utredningar om övergången från marksänd tv till modernare distributionssätt och hantering av krissituationer när allt färre tar del av information via marknätet, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om parallellsändningar av tv-kanaler och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i de fall en förhandsprövning görs bör den inte göras av en under regeringen underställd myndighet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:60 av m.fl. (M):