bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:2779 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att det bör införas ett nationellt myndighetsråd för byggstandarder. Rådet bör ledas av och ha till uppgift att effektivisera och stärka myndigheternas standardisering av byggprodukter (yrkande 4). Motionärerna föreslår även att det ska införas krav på att det för de hus som byggs inte enbart beräknas energiåtgång utan också visas att den verkliga energiåtgången överensstämmer med den som räknats ut i förväg (yrkande 21). Dessutom bör det införas ett energikrav på det befintliga byggnadsbeståndet, och regeringen bör även få i uppdrag att utreda hur åtgärderna för att nå kraven bäst kan finansieras (yrkande 22). Vidare bör regeringen få i uppdrag att utreda effekterna av ekonomiska styrmedel och vilka sådana styrmedel som skulle kunna leda till en högre återanvändning av byggmaterial vid byggnation (yrkande 24). Tillkännagivanden begärs om det sagda. I motion 2018/19:333 av (SD) föreslås att det bör införas ett energiklassningssystem genom nationella energikrav vid byggande av bostäder (yrkande 2). Motionären begär även att bestämmelserna om zonindelning som finns i byggregler avskaffas så att det går att bygga samma typhus i hela landet (yrkande 4). Tillkännagivanden begärs om det sagda. Bestämmelser om byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper finns i 8 kap. PBL. Att kraven i bestämmelserna är uppfyllda prövas vid bl.a. lovansökan. Byggnader ska enligt 8 kap. 4 § PBL ha tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. energihushållning och värmeisolering. Egenskapskraven preciseras närmare i PBF. Energihushållning innebär i korthet att byggnader ska vara försedda med en väl isolerad klimatskärm och ett ventilations- och uppvärmningssystem som är välavpassat. Det är också viktigt att byggnadens planlösning tillåter att anordningarna för värme och ventilation utan större förändringar kan anpassas till skilda energislag. I detta hänseende kan kommunen under vissa förhållanden ställa krav på exempelvis fönstrens placering. För att uppfylla kravet på energihushållning och värmeisolering ska en byggnad enligt 3 kap. 14 § PBF bl.a. ha en mycket hög energiprestanda (nära-nollenergibyggnad). Den sistnämnda bestämmelsen har en ny lydelse . Ändringarna i förordningen innebär att bestämmelsen definierar det övergripande ramverket för nära-nollenergibyggnader. I BBR finns vägledning och allmänna råd för tolkning av bl.a. nämnda bestämmelser i och PBF om nära-nollenergi (avsnitt 9). BBR, som i nu aktuell del har ny lydelse från , innehåller bl.a. en systemgräns för levererad energi och vissa primärenergifaktorer för t.ex. el och fjärrvärme m.m. De klimatzoner som tidigare fanns i BBR har genom denna ändring ersatts av geografiska justeringsfaktorer på kommunnivå. Vad gäller frågan om klimatdeklarationen finns det inte någon lag som ställer krav på underlag som visar utsläpp av växthusgaser från byggnader under byggskedet eller under användningsskedet. har i rapporten av byggnader – Förslag på metod och regler (2018:23) föreslagit att det införs regler med krav på en klimatdeklaration av byggnader. Myndigheten anför att syftet med klimatdeklarationen är att minska klimatpåverkan från byggnader som uppförs. Att införa ett krav på klimatdeklaration är vidare ett sätt att styra mot ökat lärande om livscykelanalyser. Förslaget innebär att en miniminivå av klimatdeklarationer för byggnader ska införas för i princip samtliga byggnader. Kravet föreslås bli genomfört i olika etapper för olika byggnadstyper, och reglerna bedöms vara på plats tidigast 2021. Vidare föreslår myndigheten att staten ska finansiera framtagandet av en nationell databas med generiska klimatdata för byggsektorn och att bör få i uppdrag att, i samråd med och , utveckla och långsiktigt förvalta denna databas. Rapporten har remitterats, och remisstiden gick ut . Beredning pågår inom . byggregler har i betänkandet Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan (SOU 2017:106) gjort en översyn av dagens svenska standardiseringssystem inom byggområdet. Sammanfattningsvis konstaterar kommittén att det egentliga grundproblemet med byggstandardisering är bristande samverkan. Kommittén lämnar i betänkandet tre konkreta förslag. Kommitténs första förslag är att regeringen ska utse en särskild nationell samordnare för byggstandardiseringen. Samordnarens uppgift bör vara att verka för att den svenska standardiseringsorganisationen (Sis), samhällsbyggnadsbranschen och identifierar lösningar på svårigheter sinsemellan och utvecklar en systematisk samverkan. Förslaget förväntas öka samhällsbyggnadsbranschens kunskap om byggstandardisering och öka samhällsbyggnadsbranschens och deltagande i byggstandardiseringsarbetet. Kommitténs andra förslag är att regeringen ska inrätta ett nationellt myndighetsråd för byggstandardisering för att effektivisera och stärka myndigheternas byggstandardiseringsarbete. De myndigheter som bör ingå i rådet är , , , , , , Lantmäteriet, Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och Transportstyrelsen samt de eventuellt övriga myndigheter som regeringen anser vara relevanta. , eller det departement som ansvarar för byggfrågor, bör leda arbetet inom rådet. Kommitténs tredje förslag är att regeringen ska villkora medfinansieringen utifrån aktuella behov för att stärka standardiseringen inom byggområdet. Inriktningen på villkoren bör inledningsvis vara att säkerställa att Sis underlättar möjligheterna att avgiftsfritt ta del av viss information om byggstandarder före köp samt vidtar åtgärder för att öka deltagandet i de tekniska kommittéerna. Betänkandet har remitterats, och remisstiden gick ut . Beredning pågår inom . Användning och återanvändning av byggmaterial I delbetänkandet Resurseffektiv användning av byggmaterial (SOU 2018:51) konstaterar byggregler att det finns potential att återvinna och återbruka byggprodukter och material men att det finns vissa hinder mot återvinning som bör undanröjas. De hinder som kommittén konstaterar i betänkandet är brist på information om innehåll i byggprodukter och brist på ekonomiska incitament att återanvända och återvinna byggmaterial. I betänkandet föreslår kommittén två förslag för att undanröja dessa hinder. Det första förslaget handlar om innehållsförteckningar för byggprodukter. Kommittén föreslår att regeringen ska verka för en ändrad reglering på EU-nivå. Bestämmelser om krav på att lämna information om innehållet i byggprodukter finns i EU:s byggproduktförordning, i den s.k. CLP-förordningen om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och i EU:s kemikalieförordning (Reach-förordningen). Kommittén lämnar i betänkandet ett förslag till hur huvuddragen i kravet på innehållsförteckningar för byggprodukter i EU:s byggproduktsförordning kan utformas. De informationskrav som gäller enligt den nuvarande byggproduktförordningen är enligt kommittén inte tillräckliga för att åstadkomma en resurseffektiv byggmaterialanvändning, eftersom det fullständiga innehållet i byggprodukter inte behöver redovisas enligt förordningen. Den information om farliga ämnen som ska redovisas enligt Reach-förordningen är inte heller tillräcklig enligt kommittén, eftersom förordningen omfattar alltför få ämnen. En innehållsförteckning med krav på redovisning av samtliga beståndsdelar i byggprodukter skulle enligt kommittén göra det möjligt att bedöma vilka byggproprodukter som kan återanvändas och återvinnas vid renovering och rivning och vilka byggprodukter som bör fasas ut på grund av att de innehåller farliga ämnen. Det andra förslaget som kommittén presenterar är ett nationellt främjandepaket för resurseffektiva byggmaterialval för minskat bygg- och rivningsavfall. Kommittén föreslår att regeringen ger Verket för innovationssystem () i uppdrag att och framåt • skapa en eller flera grupper med aktörer som har avgörande inflytande på val av de byggmaterial som ingår i byggnader och som vill göra resurseffektiva byggmaterialval (beställargrupper) • lämna bidrag till utvecklings- och forskningsstudier i syfte att åstadkomma nära-nollavfallsbyggnader genom återanvändning och återvinning av byggprodukter och material • sprida information om erfarenheterna från beställargruppernas arbete och utvecklings- och forskningsstudier till andra beställare, arkitekter, tekniska konsulter och övriga relevanta mottagare. Härutöver har i rapporten för byggprodukter – Regler om loggbok för vissa nya byggnader och anläggningar (2018:22) kompletterat det förslag om loggbok som lämnade i en tidigare rapport om denna fråga (2015:46). I den senaste rapporten föreslår ett lagförslag som ska utgöra en miniminivå som alla aktörer som omfattas av kravet måste uppnå. Förslaget rör krav på viss information om använda byggprodukter som ska finnas med i loggboken. Rapporten och delbetänkandet Resurseffektiv användning av byggmaterial har remitterats. Remisstiden gick ut . Beredning pågår inom . Översyn av PBL, PBF och BBR m.m. byggregler har även i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av bl.a. 8 kap. PBL, 3 kap. PBF, BBR och föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till. Syftet är att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Vidare lämnar kommittén löpande förslag om föreskrifter om byggregler. Uppdraget ska i denna del redovisas . Som ovan framgår har genomfört vissa ändringar i BBR om energihushållning. arbetar myndigheten med att i ett andra steg genomföra ytterligare regelförändringar i BBR om skärpta energikrav som beräknas träda i kraft . Vidare har haft i uppdrag att genomföra en upphandling för att upprätta och driva ett informationscentrum för hållbart byggande på regeringens webbplats. driver Informationscentrum för hållbart byggande (ICHB). Syftet med ICHB är att främja energieffektiv renovering och energieffektivt byggande med användning av hållbara material och låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. har i uppdrag att regelbundet följa upp ICHB:s verksamhet och utvärdera arbetet. anges bl.a. att det ska ställas minimikrav vid byggande utifrån livscykelperspektiv och att byggande i trä ska öka. Vidare anges att det ska införas krav på klimatdeklarationer för klimatbra byggande och att regeringen kommer att ge ett sådant uppdrag 2019. Kraven på klimatdeklarationer ska gälla från . Motioner som rör byggregler för energihushållning har behandlats av utskottet . anförde utskottet att hade genomfört en översyn av kraven på energihushållning som ställs i PBL och tagit fram en definition av energiprestanda som kan tillämpas för energihushållningskrav när det gäller nära-nollbyggnader, vilket hade lett till ändringar i PBF. Eftersom det övergripande ramverket därmed var definierat föreslog utskottet att skulle avslå motionerna. följde utskottets förslag (bet. 2016/17:CU15). Liksom motionärerna anser utskottet att det är viktigt att regleringen som rör byggande främjar ett hållbart byggande, inte minst ur ett klimatperspektiv. Det pågår också ett omfattande utrednings- och beredningsarbete om frågorna; dels bereder man de förslag som byggregler har lämnat i frågor som rör arbetet med byggstandardisering och användningen eller återanvändningen av byggmaterial, dels bereder man . Dessutom har i rapporten av byggnader –förslag på metod och regler bl.a. lämnat förslag om att det ska införas krav på klimatdeklarationer för byggnader. Härutöver pågår inom ett arbete med de allmänna råd och den vägledning som myndigheten lämnar i frågor som rör krav om energihushållning. Enligt januariavtalet ska det vidare ställas minimikrav vid byggande utifrån ett livscykelperspektiv, och byggandet i trä ska öka. Vidare anges att det ska införas krav på klimatdeklarationer för klimatbra byggande och att regeringen kommer att ge ett sådant uppdrag 2019. Kraven på klimatdeklarationer ska gälla från . Utskottet ser mot denna bakgrund inte anledning att föregripa det arbete som pågår och som har aviserats genom ett initiativ från . Därmed bör motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om gemensamma byggregler och särkrav när det gäller byggnadsverks utformning. Utskottets hänvisar till gällande rätt och pågående arbete. Jämför reservation 24 (M), 25 (SD) och 26 (L). I kommittémotion 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om gemensamma bygg- och regelstandarder i . m.fl. (M) begär i kommittémotion 2018/19:2831 yrkande 26 ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt att utreda förutsättningarna för att införa en nordisk byggstandard för ökat bostadsbyggande där kommunala särkrav när det gäller byggnaders tekniska egenskaper blir tillåtna i pilotprojekt som syftar till att ta fram innovativa lösningar ur ett klimat- och hållbarhetsperspektiv. Frågan om särkrav när det gäller ett byggnadsverks tekniska egenskaper berörs även i partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 21. Motionärerna anför att kommunala särkrav används i alltför stor utsträckning. Det finns anledning att ta slutsatser om att särkraven är besvärande på stort allvar och fortsätta agera för att riva de hinder som försvårar konkurrensen. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att det bör vidtas nödvändiga åtgärder mot kommunala särkrav. Krav på byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper finns i 8 kap. 1 § och 4 § PBL. är det som huvudregel inte tillåtet för kommuner att ställa andra krav på tekniska egenskaper för byggnadsverk än de som framgår av 8 kap. 4 § PBL. Om en kommun ställer andra egna krav ska dessa vara utan verkan. Det sagda gäller dock inte om kommunen i detaljplan beslutar om skydd mot störningar eller placering, utformning och utförande av byggnadsverk och tomter eller när kommunen handlar som byggherre eller fastighetsägare. fick särskilda medel för att leda ett projekt för harmonisering av byggregler i . har ett utbyte med de nordiska länderna och har genom olika möten identifierat gemensamma områden där det finns skäl att samarbeta mer för att uppnå ett gemensamt harmoniserat regelverk. Avsikten är att fördjupa detta samarbete. I ett första steg har de nordiska ländernas olika regler om tillgänglighet behandlats. har i sin slutrapport samarbete för harmonisering av byggregler om tillgänglighet (2016:10) redovisat att det finns många skäl som talar för en harmonisering av de nordiska tillgänglighetsreglerna. föreslår även åtgärder där syftet är att kunna gå vidare med frågan om nordisk harmonisering. Rapporten bereds inom . har i rapporten konkurrens i bostadsbyggandet – en uppföljning av utvecklingen –2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov (2018:7) bl.a. anfört att det finns skäl att utreda om kommunala särkrav när det gäller den tekniska utformningen fortfarande utgör ett problem för bostadsbyggandet. Beredning av rapporten pågår inom . har vidare i rapporten inom bygg- och byggmaterialindustrierna i andra länder (2018:34) kartlagt och studerat andra länders plan- och byggprocesser. I rapporten redogörs för skillnader och likheter samt för hur systemen kan påverka bl.a. byggkostnader. Beredning av rapporten pågår inom . byggregler har bl.a. fått i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 kap. PBL. Syftet är att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Uppdraget ska i denna del redovisas . Vidare har i uppdrag av regeringen att genomföra en kompetenssatsning för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av PBL. Uppdraget pågår till 2020 och omfattar bl.a. PBL-utbildning för anställda i kommuner och på länsstyrelser samt övriga berörda aktörer, vidareutveckling av nätverk för PBL-experter samt utveckling av ytterligare vägledningar om hur PBL-systemet bör tillämpas. genomfördes ett nordiskt bostadsministermöte där ministrarna undertecknade en deklaration om att ska vara världens mest integrerade och harmoniserade byggmarknad. De nordiska länderna åtog sig även att arbeta mot eventuella hinder mot harmoniserade byggregler. Det nordiska ministerrådets generalsekreterare leder enligt deklarationen arbetet med att vidareutveckla och koordinera detta arbete. Motionsyrkanden om gemensamma byggregler har behandlats av utskottet bl.a. (bet. 2016/17:CU15). Utskottet fann inte skäl att vidta åtgärder med anledning av motionsyrkandena med hänvisning dels till beredningen av om Nordiskt samarbete för harmonisering av byggregler om tillgänglighet, dels till särskilda medel hade avsatts för arbetet. Utskottet avstyrkte motionsförslagen. beslutade i enlighet med utskottets förslag. I samband med behandlingen av propositionen En enklare planprocess behandlade utskottet även motionsyrkanden om att avslå regeringens förslag om att ta bort kommuners möjlighet att utforma egna krav på byggnadsverks tekniska egenskaper. Utskottet instämde då i regeringens bedömning att tungt vägande skäl talade för att det var olämpligt att sådana särkrav tilläts. Utskottet anförde även att ändringsförslagen i propositionen inte hindrade teknikutvecklingen i byggsektorn och föreslog att motionsyrkandena skulle avslås. följde utskottets förslag (bet. 2013/14:CU31). är utgångspunkten att det inte är tillåtet för en kommun att ställa andra krav på byggnaders tekniska utformning än vad som framgår av 8 kap. 4 § PBL. Frågan om det finns anledning att åter se över de undantagsmöjligheter som kvarstår om att tillämpa kommunala särkrav berörs i konkurrens i bostadsbyggandet (2018:7) som är under beredning inom . Dessutom har byggregler ett pågående uppdrag om att bl.a. se över bestämmelserna i 8 kap. PBL. Härutöver pågår beredning av inom bygg- och byggmaterialindustrierna i andra länder. Det sagda medför enligt utskottets mening att det saknas anledning att vidta åtgärder med anledning av motionsförslagen om särkrav eller tillämpningen av särkrav. Vad sedan gäller frågan om behovet av nordiskt samarbete i frågor som rör harmonisering av byggregler kan utskottet konstatera att frågan berörs i samarbete för harmonisering av byggregler (2016:10) som alltjämt bereds inom . Härutöver pågår ett arbete inom ramen för det nordiska ministerrådet, och bostadsministrarna har undertecknat en deklaration om att ska vara världens mest integrerade och harmoniserade byggmarknad. Enligt deklarationen har de nordiska länderna åtagit sig att arbeta mot att undanröja eventuella hinder mot harmoniserade byggregler. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att föregripa det pågående arbetet med ett initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dagljusnorm och belysningens roll inomhus. Utskottet hänvisar till gällande rätt och pågående arbete. Jämför reservation 27 (KD). I kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) föreslås en utredning av en nationell dagsljusnorm för skolmiljöer (yrkande 32). Motionärerna anför att dagsljus har stor betydelse för hälsan och elevers inlärningsförmåga. De vill därför förenkla byggreglerna för bl.a. fönster och takfönster för att underlätta och öka ljusinsläpp i byggnader (yrkande 33). Tillkännagivanden begärs om det sagda. (C) begär i motion 2018/19:2438 dels att får ett uppdrag som syftar till att tydliggöra belysningens roll i planeringen av det offentliga rummet (yrkande 1), dels att nödvändiga åtgärder vidtas för en omställning till modern och energisnål belysning i offentliga lokaler (yrkande 3). Enligt 8 kap. 4 § PBL ska byggnadsverk ha de tekniska egenskaper som är väsentliga bl.a. med hänsyn till hygien, hälsa och miljön. Detta innebär bl.a. att ett byggnadsverk ska vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att det inte medför oacceptabla risker för t.ex. användarnas hälsa (3 kap. 9 § PBF). I byggregler (BBR) finns allmänna råd och vägledning till gällande krav. byggregler anger bl.a. att rum där människor vistas mer än tillfälligt ska ha god tillgång till direkt dagsljus, och det allmänna rådet är en dagsljusfaktor på . Vidare bör bostäder där människor vistas mer än tillfälligt som huvudregel ha tillgång till direkt solljus i något rum eller en avskiljbar del av rum. Det ges ingen precisering av antalet timmar, årstid eller breddgrad. BBR anger vidare att takfönster inte bör utgöra den enda ljuskällan i bostäder där människor vistas mer än tillfälligt. Ljusförhållanden räknas som en teknisk egenskap och lyfts fram i det tekniska samrådet. har fått i uppdrag av regeringen att –2021 förstärka arbetet för att nya och befintliga byggnader ska vara säkra och ha en god inomhusmiljö (dnr N2017/07419/PBB). ska samla in, kvalitetssäkra och sprida information om byggnaders inomhusmiljö. Syftet med uppdraget är att öka medvetenheten om vilka brister i byggnaders inomhusmiljö som finns, vanliga orsaker till bristerna och hur de kan undvikas eller åtgärdas. Uppdraget innefattar även att uppdatera relevanta delar av materialet från den rikstäckande undersökningen av bebyggelsens energianvändning, tekniska status och innemiljö (projektet ). Uppdraget redovisas i två delrapporter och en slutrapport. I första delrapporten Uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö (2019:4), redovisas det arbete som pågår för kunskapsspridning av frågor om byggnaders inomhusmiljö och arbetet med att uppdatera . Beredning av rapporten pågår inom . Uppdraget ska slutredovisas . Motionsförslag om dagsljusnorm inne i byggnader behandlades av utskottet senast . Utskottet delade motionärernas uppfattning om vikten av en god inomhusmiljö. Detta gällde enligt utskottets mening inte minst inom skolan där brister i inomhusmiljön kan påverka elever och personal negativt. Utskottet noterade att det fanns bestämmelser som syftar till att säkerställa en god inomhusmiljö och att arbetade med frågan. Med hänsyn till detta avstyrkte utskottet motionsyrkandena. följde utskottets förslag (bet. 2017/18:CU16). Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i frågan om vikten av en god inomhusmiljö. Som utskottet tidigare konstaterat ger det befintliga regelverket goda förutsättningar för möjligheten att vidta åtgärder som främjar en god inomhusmiljö. Vidare pågår inom ett uppdrag om att samla in, kvalitetssäkra och sprida information om god inomhusmiljö. Mot denna bakgrund finner utskottet att det saknas skäl för åtgärder från sida. Motionsyrkandena ska därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studentbostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 28 (M) och 29 (SD). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:1120 yrkande 17 att det bör införas enklare krav för studentbostäder för att underlätta för byggandet av sådana bostäder. Motionärerna anför att sådana förändringar t.ex. kan avse en förändrad hissnorm som skulle medföra att det blir både billigare och smidigare att bygga studentbostäder. Ett tillkännagivande begärs om det sagda. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2018/19:2831 yrkande 43 att minimikravet för t.ex. studentbostäder bör sänkas och att det bör vara möjligt att bygga bostäder som är enkla men ändå av god standard. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att förenkla reglerna för byggnation av studentbostäder. En byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 1 § PBL). ska även ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. skydd mot buller, tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 4 § PBL). Avsteg från dessa krav på tillgänglighet får alltid göras om det är fråga om en ändring av en byggnad som innebär att bostäder på högst inreds på en vind (8 kap. 7 § PBL).