bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — Slutligen vill utskottet peka på att det av den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan regeringspartierna, och Liberalerna (januariavtalet) framgår att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet. Vidare anges att en långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att säkra ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna. Underhållsplanen kan hantera sådant som tillgång till ersättningstrafik, resenärsinformation, kvalitet på snöröjning och beredskap för att snabbt avhjälpa t.ex. kontaktledningshaveri. Vidare ska ha rätt att avvisa tåg som riskerar att riva ned kontaktledningar eller på annat sätt sliter extra mycket på järnvägen. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att frågan om underhåll av järnvägsinfrastrukturen har hög prioritet för regeringen. Utskottet förutsätter att den kommer att fortsätta ha samma höga prioritet och finner därför inte anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Samtliga motionsförslag avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stambanor för höghastighetståg. Utskottet konstaterar att frågan om nya stambanor för höghastighetståg och finansieringen av dessa redan står högt på den politiska agendan och välkomnar detta. Jämför reservation 25 (SD) och 26 (KD), motivreservation 27 (M) och särskilt yttrande 10 (C) och 11 (L). (L) efterlyser i motionerna 2017/18:440 yrkande 2 och 2017/18:496 yrkande 2 att förutsättningarna för länken ––bör genomlysas när ett framtida nät av höghastighetsbanor i planeras. Motionären pekar på att dessa banor är strategiska för svensk tillväxt och för utvecklingen av ett klimatsnålt infrastrukturnät i vårt land. Även i motion 2018/19:515 av och (båda L) yrkande 2 efterlyser motionärerna att förutsättningarna för länken ––genomlyses när ett framtida nät av höghastighetsbanor i planeras. I motion 2017/18:1007 lyfter (KD) fram betydelsen av att tillsätta en utredning om snabbtåg på sträckan –. (C) efterfrågar i motion 2017/18:1495 ytterligare initiativ som utvecklar det svensk-norska samarbetet för planläggning och projektering av en driftssäker och snabb järnvägsförbindelse där resan tar högst mellan och . I motion 2017/18:1955 pekar m.fl. (M) på behovet av stambanor för höghastighetståg. Motionärerna framhåller att ett färdigbyggt system för höghastighetsbanor bidrar till att minska belastningen på befintliga stambanor, bidrar till att mer gods kan flyttas över till järnväg och bidrar till en utveckling av nya och starkare arbetsmarknadsregioner, vilket skapar förutsättningar för ökad hållbar tillväxt i . m.fl. (S) efterlyser i motion 2017/18:2177 en robust finansieringslösning för att säkerställa att den nya stambanan färdigställs snabbare än till 2035–2040 och är anpassad för en större arbetsmarknad och ökade godstransporter. m.fl. (C) klargör i kommittémotion 2017/18:3758 yrkande 2 att har en positiv grundinställning till höghastighetsjärnvägar, dvs. till modern, grön infrastruktur som leder till ökad rörlighet. Motionärerna pekar på att höghastighetståg öppnar för kommande systemförändringar och en utveckling som inte exakt kan förutses, såsom förstoring av arbetsmarknads- och utbildningsregionerna. I motionen framhålls att finansieringen måste ske på ett ansvarsfullt sätt och inte får äventyra andra viktiga nyinvesteringar och reinvesteringar samt underhåll av befintlig transportinfrastruktur. Även i kommittémotion 2018/19:2427 yrkande 2 av m.fl. (C) framhåller motionärerna att det med höghastighetståg skapas arbetsmarknadsförstoring i en helt ny skala som möjliggör tillväxt och som kommer att stärka svensk konkurrenskraft. I motionen pekas på att en satsning på höghastighetståg även måste inkludera att höghastighetsbanorna och deras stationer länkas ihop med och förstärker kapaciteten på befintlig transportinfrastruktur så att tillgängligheten kommer hela det svenska transportsystemet till del. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2018/19:1118 yrkande 8 att Sverigeförhandlingen bör omförhandlas. Motionärerna anser att en satsning på höghastighetståg är orimlig i vårt glesbefolkade land och minskar utrymmet för andra viktiga investeringar inom såväl vägtrafik och flyg som sjöfart, både regionalt och nationellt. (MP) framhåller i motion 2018/19:1406 yrkande 2 att behöver nya stambanor för höghastighetståg. Motionären konstaterar att en investering i ny järnväg gör att fler kan välja tåget i stället för flyget och att fler tåg kommer . Även i motion 2018/19:1727 av och (båda M) lyfts behovet av nya stambanor för höghastighetståg fram. Motionärerna pekar på att ett färdigbyggt system för höghastighetsbanor bidrar till att minska belastningen på befintliga stambanor, bidrar till att mer gods kan flyttas över till järnväg och bidrar till en utveckling av nya och starkare arbetsmarknadsregioner, vilket skapar förutsättningar för ökad hållbar tillväxt i . I motion 2018/19:2665 yrkande 1 lyfter (S) fram behovet av att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för höghastighetståg i . I partimotion 2018/19:2732 framhåller m.fl. (MP) i yrkande 3 att det krävs omfattande investeringar i järnvägssystemet. Motionärerna argumenterar att man genom att bygga nya stambanor för höghastighetståg ökar den totala kapaciteten i järnvägsnätet så pass mycket att det skapas goda förutsättningar för att utöka både godstrafiken på räls och den regionala och storregionala tågpendlingen. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2018/19:2734 yrkande 20 att nya stambanor för höghastighetståg med hastigheter bör byggas på sträckorna –och –med ambitionen att dessa ska stå klara . Motionärerna framhåller i yrkande 21 att största delen av finansieringen av höghastighetstågen bör utgöras av försäljning av statlig egendom, statliga lån samt pengar från den tolvåriga infrastrukturplanen. I yrkande 22 anser motionärerna att ska besluta om en möjlighet att göra ett avsteg från det finanspolitiska ramverket, främst målet om statligt finansiellt sparande. Motionärerna framhåller att det är viktigt att värna ramverket som tjänat väl. är höghastighetsbanor ett unikt projekt vars stora nyttor ligger en bit in . I motionen pekas på att avsteget från ramverket därför bör tydliggöras och beslutas om i av en bred majoritet. I beslutet måste det understrykas att avsteget är av engångskaraktär och att liknande avsteg inte är aktuella för andra typer av investeringar. I yrkande 24 menar motionärerna att Sverigeförhandlingens förslag till alternativa finansieringsformer bör undersökas vidare. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 5 att Sverigeförhandlingen bör avbrytas eller omförhandlas. Motionärerna framför att en satsning på höghastighetståg är orimlig i vårt glesbefolkade land och minskar utrymmet för andra viktiga investeringar. I yrkande 21 framförs att infrastrukturen är under ständig utveckling, och därför är huvudregeln att finansiera satsningar med direktanslag. Motionärerna konstaterar att detta är kopplat till att infrastruktur inte är en engångskostnad utan kräver ständigt underhåll och återkommande nya investeringar. I motionen påtalas att det för höghastighetsjärnvägen hörs röster att avsteg måste göras och att projektet ska lånefinansieras, vilket obönhörligen skulle tränga undan andra viktiga satsningar . I yrkande 29 anför motionärerna att kostnaden för alternativen och , på aktuella sträckningar bör utredas innan beslut tas vid ombyggnation eller utbyggnad till fyrspår. I yrkande 30 efterfrågar motionärerna att hastigheten höjs på de sträckningar som är mest lämpliga. Utskottet vill inledningsvis påminna om att den dåvarande regeringen beslutade om direktiv för en särskild utredare, benämnd förhandlingsperson, om utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna (dir. 2014:106). beslutades tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2014:113). Direktiven angav att Sverigeförhandlingen skulle ta fram förslag till principer för finansiering samt förslag till en utbyggnadsstrategi för nya stambanor för höghastighetståg mellan och respektive . En annan viktig del i förhandlingsuppdraget har varit att öka kollektivtrafiken, förbättra tillgängligheten och öka bostadsbyggandet i våra tre storstäder , och . Totalt ska infrastruktursatsningar runt om i möjliggöra byggandet av ca 100 000 nya bostäder. Förhandlingen har också haft i uppdrag att titta på en möjlig utbyggnad av järnvägen i norr och ingå överenskommelser för att främja cykling. Vidare skulle förhandlingen analysera och pröva möjliga finansieringslösningar för Östlig förbindelse samt utreda ytterligare en fast förbindelse mellan och . Sverigeförhandlingen är avslutad och överlämnade sin slutrapport till regeringen . I den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) underströk regeringen att syftet med Sverigeförhandlingens uppdrag dels är att möjliggöra ett snabbt genomförande av nya stambanor på ett sätt som maximerar deras samhällsekonomiska lönsamhet, dels är att identifiera kostnadseffektiva åtgärder som leder till en förbättrad tillgänglighet och ett ökat bostadsbyggande i framför allt storstäderna med fokus på resurseffektivitet, hållbarhet och förtätning. Utskottet vill vidare peka på att det i budgetpropositionen framhölls att regeringens mål är att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Även i regeringens skrivelse om den nationella planen anges att det är regeringens mål att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer med korta restider som främjar en tydlig överflyttning av resor från flyg till tåg. I skrivelsen anges att byggandet ska ske i en takt som ekonomin tillåter och på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen konstaterar att byggandet av nya stambanor och deras finansiering är ett långsiktigt åtagande där offentliga resurser binds upp under flera mandatperioder. Regeringen framför också att den för samtal om finansieringen av nya stambanor med andra partier i . Utskottet konstaterar i sammanhanget att sträckorna –(Ostlänken), –och –ingår i den nationella planen –2029. Slutligen vill utskottet peka på att det av den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan regeringspartierna, och Liberalerna (januariavtalet) framgår att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Vidare anges att den breda finansieringsdiskussionen mellan sju riksdagspartier ska återupptas och utgöra utgångspunkten för det fortsatta arbetet med projektet. Mot ovanstående bakgrund kan utskottet konstatera att frågan om nya stambanor för höghastighetståg och finansieringen av dessa står högt på den politiska agendan. Utskottet välkomnar detta och finner således inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att bl.a. pausa införandet av signalsystemet ERTMS. Utskottet framför bl.a. att det följer av att signalsystemet ska vara fullständigt infört på medlemsstaternas stomnät . Utskottet understryker vikten av att man i det fortsatta arbetet tar till vara de erfarenheter som arbetet med ERTMS har gett för att systemet ska införas på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt i . Utskottet betonar att det kommer att fortsätta att följa införandet av ERTMS mycket noga. lägger skrivelse 2018/19:31 om nytt signalsystem för järnvägen till handlingarna. Jämför reservation 28 (SD, V, KD), 29 (M), 30 (V), 31 (KD), 32 (M) och 33 (SD) samt särskilt yttrande 12 (C, L) och 13 (V, KD). ERTMS är ett gemensamt signalsystem för . driver genomförandet av ERTMS i . Enligt EU:s förordning om TEN-T (transeuropeiska transportnät) ska medlemsländerna ha infört ERTMS på stomnätet för järnväg . Utskottet har behandlat frågor om ERTMS tidigare, senast i betänkande 2017/18:TU6. Utskottet vidhöll då den uppfattning i frågan som det hade vid behandlingen . Utskottet framförde då att ERTMS måste införas på ett sätt som minimerar risken för driftsstörningar och negativ påverkan på tillförlitligheten i järnvägssystemet (bet. 2016/17:TU17). Utskottet underströk dock betydelsen av att man i det fortsatta arbetet tar till vara de erfarenheter som arbetet med ERTMS har gett för att systemet ska införas på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt i . I betänkande 2016/17:TU4 avstyrkte utskottet bl.a. motionsförslag om att pausa införandet av ERTMS (, reserverade sig). Utskottet framförde bl.a. att det följer av att signalsystemet ska vara fullständigt infört på medlemsstaternas stomnät . riktade i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. Regeringens skrivelse 2018/19:31 med anledning av granskning har i rapporten signalsystem för järnvägen – effektiviteten i införandet av ERTMS (RiR 2018:21) granskat regeringens och planering och införande av det EU-gemensamma signalsystemet för järnvägen ERTMS (), som är ett led i att uppnå gränsöverskridande trafik på järnvägen inom unionen. Syftet med granskningen har varit att bedöma effektiviteten i planeringen och i införandet av ERTMS i , givet de krav som ställs i svensk lagstiftning och EU-reglering. framför i sin granskning att och tidigare kraftigt underskattat kostnaden för att utveckla ett fungerande ERTMS-system som svarar mot EU:s specifikationer såväl som mot nationella krav. bedömer att kostnaden som redovisas i den nationella planen 2018–2029 bygger på antaganden som inte är tillräckligt underbyggda och väl dokumenterade. Vidare bedömer att det under planeringsprocessens gång har funnits brister i underlagen men att har presenterat tillräckliga underlag för bedömning av effekterna av ERTMS. I rapporten konstaterar att planeringen, så långt den hade kommit vid den aktuella tidpunkten, sammantaget inte bedrivits så att den ger tillräckliga förutsättningar att införa ERTMS och omhänderta reinvesteringsbehovet i signalanläggningen på ett effektivt sätt. rekommenderar i rapporten att tar fram en strategi för i vilken utsträckning och hur reinvesteringsåtgärder utanför den nuvarande ERTMS-planen ska genomföras med hänsyn till den slutliga målbilden för signalanläggningen. Vidare rekommenderar att genomför en analys av var kostnadsbesparingar genom s.k. läreffekter kan uppstå och hur stora de kan bli. rekommenderar även att utvecklar en metodik och instruktioner för hur samhällsekonomiska analyser av stora reinvesteringsobjekt ska genomföras. framför vidare att det är angeläget att fullföljer det arbete som redan inletts på två viktiga punkter. bör vidta åtgärder för att motverka framtida kostnadsökningar i samband med utvecklingen av ERTMS-systemet. Vidare framhåller att bör säkerställa att dagens reservdelsbrist inte uppstår för ERTMS och att reservdelsförsörjningen kan ske till så låg kostnad som möjligt. Regeringens skrivelse 2018/19:31 I skrivelse 2018/19:31 redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som gör i den ovan nämnda rapporten. Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Med detta anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. I skrivelsen instämmer regeringen i iakttagelser att ERTMS är ett långt, kostsamt och tekniskt komplext projekt med många faktorer som påverkar genomförandet. Regeringen framhåller att i sin planering har att ta hänsyn till flera parametrar, bl.a. EU-lagstiftning samt reinvesteringsbehov och reservdelstillgång i den befintliga anläggningen. Regeringen instämmer i rekommendationer att bör analysera kostnadsbesparingar från läreffekter för att förbättra underlagen till kostnadskalkyler. Vidare delar regeringen bedömning att bör ta fram en strategi för reinvesteringsåtgärder utanför den nuvarande ERTMS-planen samt att bör utveckla en metodik och instruktioner för hur man genomför samhällsekonomiska analyser av reinvesteringsprojekt. Regeringen konstaterar att i vissa delar redan har börjat genomföra förbättringsåtgärder och avser att fortsätta vidta åtgärder i enlighet med rekommendationer. Regeringen framför att det bör följas upp i första hand genom myndighetsdialoger med . I kommittémotion 2018/19:2427 yrkande 30 anför m.fl. (C) att införandet av ERTMS bör pausas. Motionärerna framhåller att ERTMS är en dyr och tekniskt sett vansklig investering som enligt många bedömare inte innebär någon kapacitetsförbättring för svensk järnväg. Även i kommittémotion 2018/19:3010 anför m.fl. (C, L) yrkande 1 att införandet av ERTMS bör pausas. Motionärerna framhåller att ett tillfälligt stopp i införandet av ERTMS möjliggör ett omtag av processen i syfte att säkerställa att utrullningen sker kvalitetssäkrat med rätt teknik och kostnadseffektivt till största möjliga samhällsekonomiska nytta. I motionen framhålls att det finns alltför stora osäkerheter med att låta processen fortgå. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2018/19:2734 yrkande 35 att införandet av ERTMS skjuts upp. I kommittémotion 2018/19:3007 yrkande 1 framför samma motionärer att beslutet att införa ERTMS i bör omprövas. Motionärerna pekar bl.a. på de problem och kostnader som ERTMS innebär. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 34 att utbyggnaden av signalsystemet ERTMS bör stoppas till dess att systemet är bättre utvecklat och mer driftssäkert. I motion 2018/19:3006 yrkande 2 framhåller samma motionärer att regeringen bör ålägga att temporärt stoppa utrullning till dess att baseline 3.6.0 är färdigutvecklat och väl testat för såväl omborddata som marksystem samt till dess att frågan har lösts om tågoperatörernas möjlighet att säkerställa att en tillräcklig mängd fordon hunnit få omborddata för ERTMS installerade före driftssättning av ERTMS på kommande ERTMS-banor. I kommittémotion 2018/19:3003 yrkande 1 anser m.fl. (V) att bör pausa införandet av signalsystemet ERTMS. Motionärerna framför bl.a. att nuvarande strategi för införande av ERTMS och samordningen med en reinvestering av nuvarande signalanläggning visar på alltför stora brister. Motionärerna menar att med nuvarande genomförande riskerar lägre kapacitet på spåren, högre kostnader för staten och för tågoperatörerna och försämrad konkurrenskraft för järnvägen. ERTMS och behovet av fördjupade analyser I kommittémotion 2018/19:3003 föreslår m.fl. (V) i yrkande 2 att ges i uppdrag att utveckla metodik och instruktioner för hur samhällsekonomiska analyser av stora reinvesteringsprojekt ska genomföras. Motionärerna framhåller att alternativa tillvägagångssätt och tidsplaner för reinvesteringen som kan påverka livscykelkostnaden och samhällsnyttan alltid bör utarbetas vid ett projekt av denna dignitet. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2018/19:3007 att uppfattning är att införandet av ERTMS bör omprövas. Motionärerna påminner om att en gemensam EU-standard för järnvägsstyrning ska utvecklas enligt tidigare beslut. De EU-rättsliga förutsättningarna för olika handlingsalternativ behöver alltså klarläggas. Motionärerna anser därför i yrkande 2 att regeringen bör återkomma till med en bedömning av de EU-rättsliga konsekvenserna av olika handlingsalternativ. I kommittémotion 2018/19:3010 yrkande 2 anser m.fl. (C, L) att en robust handlingsplan och konsekvensanalys ska tas fram medan man pausar införandet. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2018/19:3014 yrkande 3 att bör få i uppdrag att utveckla hur samhällsekonomiska analyser av stora reinvesteringsprojekt ska genomföras. Övriga frågor om införandet av ERTMS m.fl. (SD) framhåller i motion 2018/19:2968 yrkande 20 att finansieringen på EU-nivå av det europeiska signalsystemet ERTMS bör ses över. I motion 2018/19:3006 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att regeringen, i syfte att undvika fordonsbrist efter att ERTMS införts på berörda banor, bör utreda om tågoperatörerna har möjlighet att leva upp till fordonsstrategin (yrkande 1), att regeringen bör ta fram ett förslag till statlig finansiering av ERTMS omborddatasystem i syfte att lindra de ekonomiska konsekvenserna av införandet av ERTMS (yrkande 3), att regeringen bör ålägga att styra mot ett framtagande av öppna gränssnitt i stället för leverantörsspecifika gränssnitt (yrkande 4), att regeringen bör ålägga att ta fram en risk- och konsekvensanalys med hänsyn till kompetens- och reservdelsbrist när det gäller vissa typer av ställverk (yrkande 5) och att regeringen bör ålägga att säkerställa att ställverk som riskerar permanent driftsstopp på grund av att reservdelar inte finns på lager eller på marknaden eller har slutat tillverkas byts ut möjligt (yrkande 6). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2018/19:3014 yrkande 1 att man vid införandet av ERTMS ska ta hänsyn till behovet av samordning med närliggande länder, de berörda tågoperatörernas merkostnader och järnvägens totala funktionssätt. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 2 att regeringen ska säkerställa att det tas fram en strategi för i vilken utsträckning och hur reinvesteringsåtgärder utanför den nuvarande ERTMS-planen ska genomföras. Utskottet har behandlat frågor om ERTMS tidigare, i betänkande 2017/18:TU6. Utskottet avstyrkte då bl.a. motionsförslag om att pausa införandet av ERTMS. Utskottet framförde bl.a. att det följer av att signalsystemet ska vara fullständigt infört på medlemsstaternas stomnät och att till följd av medlemskapet i EU också är skyldigt att följa EU-lagstiftningen. Utskottet vill vidare påminna om att syftet med ett gemensamt europeiskt signalsystem är att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafik. Att pausa införandet av ERTMS i skulle därför kunna innebära att vi försvårar möjligheterna till gränsöverskridande trafik då övriga medlemsstater inför ERTMS på stomnätet. Utskottet vill också lyfta fram att det i förslag till nationell plan för transportsystemet för perioden –2029 påtalas att signalanläggningen på den svenska järnvägen är i stort behov av renovering och modernisering. På vissa sträckor är signalanläggningen ; den är sliten och behöver bytas ut. I regeringens skrivelse om nationell plan anges även att för del är införandet av ERTMS att betrakta som ett underhålls- och reinvesteringsprojekt av järnvägens nödvändiga signalsäkerhetssystem. Regeringen pekar på att införandet av ERTMS för med sig att ålderstigna ställverk byts ut och det befintliga skyddssystemet ersätts av ett modernt system. Motsvarande information förmedlades av vid ett utskottssammanträde . framförde bl.a. att av ställverken har nått sin tekniska livslängd, och 2025 kommer att ha gjort det. Vidare framhöll att risken för trafikstörningar ökar ytterligare om man skjuter på reinvesteringen; det kommer att bli brist på kompetens och reservdelar, och man senarelägger möjligheterna till preventivt och prediktivt underhåll. konstaterade även att reinvestering behövs oavsett val av tågskyddssystem och att en reinvestering i ställverk med ATC i stället för ERTMS innebär att reinvesteringskostnaden är lika hög. Om man först reinvesterar i ställverk med ATC för att sedan konvertera till ERTMS är merkostnaden av den totala reinvesteringskostnaden. påtalade även att en tidsförskjutning innebär ökade kostnader för samhället som operatörernas kostnadsminskning vid en förskjutning är betydligt mindre än kostnadsökningen för samhället. Dessutom framhöll att ERTMS presterar väsentligt bättre än ATC.