bet · H601MJU3 · 2019-02-08 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för det svenska yrkesfisket som även inbegriper det småskaliga kustfisket. Utskottet avslår övriga motionsyrkanden, framför allt med hänvisning till redan pågående arbete. I ärendet finns 27 reservationer (M, SD, C, V, KD) och fem särskilda yttranden (C, V, KD, L). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för ett konkurrenskraftigt fiske Åtgärder för ett miljömässigt hållbart fiske 1.Handlingsprogram för svenskt fiske, punkt 1 (SD) 2.Handlingsprogram för svenskt fiske, punkt 1 (C) 3.Övergripande främjandeåtgärder för det småskaliga kustfisket, punkt 2 (M, SD, KD) 4.Överlåtelse av fiskelicens, punkt 4 (M, SD) 5.Tilldelning och utnyttjande av svenska fiskemöjligheter, punkt 5 (SD) 6.Tilldelning och utnyttjande av svenska fiskemöjligheter, punkt 5 (C) 7.Främjandeåtgärder för svenskt vattenbruk, punkt 6 (SD) 8.Upphandling av svenskfångad fisk, punkt 7 (SD) 9.Globalt hållbart fiske inklusive EU:s partnerskapsavtal med tredjeländer, punkt 9 (M) 10.Hållbara fiskemöjligheter och förvaltningsplaner, punkt 10 (M) 11.Genomförande och kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken, punkt 11 (M) 12.Genomförande och kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken, punkt 11 (SD) 13.Landningsskyldighetens införande och efterlevnad, punkt 12 (M) 14.Utveckling av selektiva fiskeredskap, punkt 13 (M) 15.Utveckling av selektiva fiskeredskap, punkt 13 (SD) 16.Utveckling av selektiva fiskeredskap, punkt 13 (V) 17.Bottentrålning, punkt 14 (SD) 18.Trålfiske efter torsk i , punkt 15 (V) 19.Bildande av fiskevårdsområden på enskilt vatten som omfattas av det fria redskapsfisket, punkt 16 (SD, KD) 20.Utsättning av fisk och fredningsperioder, punkt 17 (SD) 21.Utsättning av fisk och fredningsperioder, punkt 17 (KD) 22.Miljöförbättrande åtgärder inom sportfisket, punkt 18 (SD) 23.Överlåtbara ålfisketillstånd, punkt 19 (M, KD) 24.Överlåtbara ålfisketillstånd, punkt 19 (SD) 25.Ålfiskeförbud, punkt 20 (SD) 26.Ålfiskeförbud, punkt 20 (V) 27.Åtgärder för minskad turbindödlighet, punkt 21 (SD) 1.Hållbara fiskemöjligheter och förvaltningsplaner, punkt 10 (L) 2.Genomförande och kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken, punkt 11 (V) 3.Bottentrålning, punkt 14 (V) 4.Ålfiskeförbud, punkt 20 (KD) 5.Centerpartiets förslag för ett hållbart fiske (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Handlingsprogram för svenskt fiske 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 54. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Övergripande främjandeåtgärder för det småskaliga kustfisket 2018/19:682 av (S), 2018/19:2263 av (C) och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 3 (M, SD, KD) Regelförenklingar för svenskt yrkesfiske inklusive det småskaliga kustfisket ställer sig bakom det som utskottet anför om ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för svenskt yrkesfiske som även inbegriper det småskaliga kustfisket, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 53, 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:1531 av (M) yrkande 2, 2018/19:1884 av (M) yrkande 1 och 2018/19:1945 av och (båda C). 2018/19:1884 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8 i denna del. Reservation 4 (M, SD) Tilldelning och utnyttjande av svenska fiskemöjligheter 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 60 och 61. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Främjandeåtgärder för svenskt vattenbruk 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:437 av och (båda SD), 2018/19:535 av (SD) yrkande 3, 2018/19:1486 av och (båda C) och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 52. Reservation 7 (SD) Upphandling av svenskfångad fisk 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 8 (SD) Reglerna för lax- och kräftfisket 2018/19:696 av (S), 2018/19:1268 av (SD) och 2018/19:1884 av (M) yrkande 4. Globalt hållbart fiske inklusive EU:s partnerskapsavtal med tredjeländer 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 59 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 9 (M) Hållbara fiskemöjligheter och förvaltningsplaner 2018/19:1531 av (M) yrkande 1, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 23, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 10 (M) Genomförande och kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 12, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 56 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Landningsskyldighetens införande och efterlevnad 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 58 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 13 (M) Utveckling av selektiva fiskeredskap 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 11, 2018/19:675 av (S), 2018/19:1395 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:1884 av (M) yrkande 3 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 14 (M) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 9, 2018/19:1395 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 17 (SD) Trålfiske efter torsk i 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 18 (V) Bildande av fiskevårdsområden på enskilt vatten som omfattas av det fria redskapsfisket 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 19 (SD, KD) Utsättning av fisk och fredningsperioder 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (KD) Miljöförbättrande åtgärder inom sportfisket 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:1322 av ClasGöran och (båda S) yrkandena 1 och 2. Reservation 22 (SD) 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 13 i denna del, 2018/19:1473 av och (båda C), 2018/19:1491 av (C), 2018/19:1881 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 8 i denna del. Reservation 23 (M, KD) Reservation 24 (SD) 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 13 i denna del, 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 13, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 25 (SD) Reservation 26 (V) Åtgärder för minskad turbindödlighet 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 13 i denna del. Reservation 27 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (L), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett sextiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena tar upp frågor som rör åtgärder för ett konkurrenskraftigt fiske och ett miljömässigt hållbart fiske samt den svenska ålförvaltningen. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för det svenska yrkesfisket som även inbegriper det småskaliga kustfisket. Utskottet avstyrker övriga motions-yrkanden, främst med hänvisning till redan pågående arbete. I ärendet finns 27 reservationer (M, SD, C, V, KD) och fem särskilda yttranden (C, V, KD, L). lämnade Havs- och vattenmyndighetens general-direktör och medarbetare information till utskottet, bl.a. om myndighetens arbete med den nationella ålförvaltningsplanen. Åtgärder för ett konkurrenskraftigt fiske Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för det svenska yrkesfisket som även inbegriper det småskaliga kustfisket. avslår övriga motionsyrkanden om hur främjande-arbetet för svenskt yrkesfiske och vattenbruk ska bedrivas, om överlåtelse av fiskelicens, tilldelning och utnyttjande av fiske-möjligheter, om upphandling av svenskfångad fisk samt om ändrade regler för lax- och kräftfisket. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (M, SD, KD), 4 (M, SD), 5 (SD), 6 (C), 7 (SD) och 8 (SD). Övergripande främjandeåtgärder för det svenska yrkesfisket inklusive det småskaliga kustfisket I motion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 54 föreslås ett nationellt fiskepolitiskt handlingsprogram för att på så sätt utveckla det kustnära och småskaliga fisket. Enligt motionärerna behövs det långsiktiga och välfungerande företagsvillkor för fisket, och ett handlingsprogram kan underlätta att sådana villkor kommer på plats. Enligt motion 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör målsättningen vara att inom ramen för marknadsekonomiska principer och långsiktigt hållbart nyttjande av fiskevatten verka för en livskraftig svensk fiskerinäring. Exempelvis bör byråkratin ses över för att minska fiskeri-branschens administrativa bördor. I motion 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 9 betonas behovet av att värna det småskaliga kustfisket. Enligt motionärerna är detta fiske särskilt utsatt, och det är svårt att nå lönsamhet. Genom att stärka det småskaliga kustnära fisket ökar antalet arbetstillfällen i fiskerinäringen som kultur bevaras och skärgårdsmiljön utvecklas. I motion 2018/19:682 av (S) föreslås att regeringen både nationellt och inom EU ska arbeta för att stärka det småskaliga kustnära fiskets villkor för att vi ska få levande kustsamhällen i . Enligt motionären behöver åtgärder vidtas inom flera områden. Även enligt motion 2018/19:2263 av (C) behöver åtgärder vidtas för att behålla det kustnära fisket som en företagsform det går att leva på. Regelförenklingar för det svenska yrkesfisket inklusive det småskaliga kustfisket I flera motioner förespråkas ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för det svenska yrkesfisket. I motion 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att arbetet med att förenkla regler och minska den administrativa bördan för fisket ska fortsätta. Enligt motionärerna är det viktigt med åtgärder som leder till en enklare, tydligare och begripligare reglering utifrån bl.a. ett lönsamhetsperspektiv. Insatser bör därför initieras för att minska regelkrånglet för fisket. I motion 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att regelförenklingsarbetet inom fiskerinäringen intensifieras. Enligt motionär-erna upplever fiskenäringen regelmassan som betungande, och ett viktigt steg vore att, mot bakgrund av den reformerade gemensamma fiskeripolitiken, se över de svenska nationella regler som detaljreglerar fisket. Likaså enligt motion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 53 behöver regel-förenklingsarbetet fortsätta, och då särskilt för det kustnära och småskaliga fisket. Motionärerna framhåller att enkla regler, smidiga tillståndsprocesser och bra dialoger med myndigheter är viktiga förutsättningar för att fiskare ska kunna utöka sina verksamheter. Ett liknande förslag framförs i motion 2018/19:1945 av och (båda C) enligt vilken det behövs en översyn av det regelverk som påverkar förutsättningarna för det kustnära yrkesfisket. Enligt motionärerna är utövarna av det kustnära yrkesfisket är en hårt utsatt yrkeskår, och för många i näringen är lönsamheten dålig. Vidare i motion 2018/19:1884 av (M) yrkande 1 föreslås det att man överväger att tillsätta en för yrkes-fisket. Kommissionen skulle bestå av representanter från branschen, Havs- och vattenmyndigheten samt andra berörda aktörer, och syftet bör vara att identifiera problem och föreslå konkreta förändringar för att minska regel-bördan och kostnaderna. Enligt motion 2018/19:1531 av (M) yrkande 2 behövs ett särskilt myndighetsuppdrag för regelförenkling och minskad administrativ börda på fiskeområdet. Det är angeläget att reglerna, utifrån EU-beslut, utformas på ett så enkelt sätt som möjligt samt att de stöder ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. I motion 2018/19:2889 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås att regelverken för överlåtelse av fiskerätter görs mer tillåtande. Dessutom anser motionärerna att möjligheterna till att tillåta större flexibilitet i tidsgränserna för fiskekvoter bör ingå som en del i förbättringsåtgärder för fiskenäringen. I yrkande 8 i denna del i samma motion föreslås att regeringen tar initiativ för att möjliggöra generationsskiften i det småskaliga fisket, genom överlåtande av fiskelicens, och därmed skapar framtidstro i näringen. Enligt motion 2018/19:1884 av (M) yrkande 2 bör det övervägas att ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att underlätta generations- och ägarskiften inom yrkesfisket och göra det enklare att bli yrkesfiskare. Handlingsplanen bör utöver regelförenklingar för fisket ta sikte på bl.a. finansierings- och skattemässiga frågor. Tilldelning och utnyttjande av svenska fiskemöjligheter Enligt motion 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör berörda myndigheter utreda hur näringen i högre grad kan utnyttja tilldelade fiskekvoter. Motionärerna vill också utreda möjligheterna att öka utnyttjandet av kustkvoterna, som i många fall är iögonfallande låga. Vidare enligt motion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 60 föreslås det att man utreder möjligheten till regional förvaltning av fiskekvoter som skulle involvera lokala och regionala aktörer i större utsträckning. Motionärerna anser att genom en sådan förvaltningsmodell ges det utrymme för de lokala och regionala aktörerna att se till så att fisket i kustsamhällena växer sig starkare. I yrkande 61 i samma motion föreslås att fördelningen av kvoter i det pelagiska respektive demersala fisket ska ta hänsyn till kust-samhällenas utveckling och samhällsnyttan. Motionärerna menar att det skulle stärka det lokala fiskets konkurrenskraft om myndigheterna medgav att fiskare tilldelades kvoter av både pelagiskt och demersalt fiske och inte bara en kvot. Främjandeåtgärder för svenskt vattenbruk Enligt motion 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 9 behöver förutsättningarna för fiskodling i förbättras. Motionärerna vill utreda hur kostnaderna för näringsidkare i branschen kan sänkas, hur etablering av nya fiskodlingar kan underlättas samt hur förutsättningarna för befintliga odlingar att expandera kan förbättras. I motion 2018/19:535 av (SD) yrkande 3 föreslås att regeringen ska återkomma med förslag på hur arbetet med att använda sjöpungar kan utvecklas. Motionären framhåller att det finns sätt att utnyttja sjöpungar till miljövänligt bränsle som de renar våra vatten, och kan de även användas inom fler områden. Vidare enligt motion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 52 bör det införas ett fiskhälsoprogram för vattenodling, vilket enligt motionär-erna behövs om ska satsa på vattenbruk. En svårighet med vatten-odlingar är att fiskarna är extra känsliga för sjukdomar, och ett fiskhälso-program skulle motverka och begränsa antalet sjukdomar. I motion 2018/19:437 av och (båda SD) föreslås en översyn av kontrollen av importerad odlad fisk. Det är enligt motionärerna viktigt med en god kontroll, vilket regeringen bör se över. I motion 2018/19:1486 av och (båda C) föreslås det att forskningen och rådgivningen kring insjöfiske och vattenbruk ökas samt samordnas med de övriga nordiska länderna. kunskaperna inom området för dåliga, och det arbete som bedrivs i bör i så hög grad som möjligt bedrivas med goda kontakter med de övriga nordiska länderna. Upphandling av svenskfångad fisk Enligt motion 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 1 borde offentliga institutioner tillåtas att prioritera svenskfångad fisk. Enligt motionärerna är det viktigt att framhålla att allt svenskt fiske är och ska förbli hållbart och noga reglerat, vilket innebär en trygghet för konsumenten. Regler för lax- och kräftfisket Enligt motion 2018/19:696 av (S) ska samma regler gälla för alla länder runt för yrkesfisket efter lax. Enligt motionären är det av största vikt att vi vårdar våra bestånd av Östersjölax, men då kan vi inte ha olika regler för fiskare från olika länder. Motionären lyfter bl.a. fram att Havs- och vattenmyndigheten har beslutat att fasa ut yrkesfisket efter lax i öppet hav för att skydda de svaga bestånden. I fråga om kräftfisket föreslås det i motion 2018/19:1884 av (M) yrkande 4 att regeringen ska verka för att minimimåttet för havskräftor höjs till det tidigare minimimåttet . Motionären framhåller att sänkningen har kritiserats av både trål- och burfiskare. Vidare enligt motion 2018/19:1268 av (SD) borde minimimåttet för fångade flodkräftor sänkas . Ett sådant minimimått skulle enligt motionären fortfarande säkra reproduktionen och ge goda förut-sättningar för beståndsåterväxten. behandling och kompletterande uppgifter Övergripande främjandeåtgärder för det svenska yrkesfisket Flera övergripande initiativ har tagits såväl på nationell nivå som på EU-nivå för att stärka fiskets konkurrenskraft liksom förutsättningarna för ett miljömässigt hållbart fiske, vilket även utskottet har uppmärksammat vid upprepade tillfällen (se t.ex. bet. 2017/18:MJU13 Fiskeripolitik). I fråga om åtgärder på europeisk nivå finansierar Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) EU:s havs- och fiskeripolitik för perioden –2020 och syftar bl.a. till att hjälpa fiskare att ställa om till ett hållbart fiske och att hjälpa kustsamhällena att diversifiera sina ekonomier. EHFF har utvecklats utifrån följande sex prioriteringar: – främjande av ett miljömässigt hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat fiske – främjande av ett miljömässigt hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat vattenbruk – främjande av genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken – ökning av sysselsättningen och den lokala sammanhållningen genom lokalt ledd utveckling – främjande av saluföring och beredning – främjande av genomförandet av den integrerade havspolitiken. godkände kommissionen det svenska havs- och fiskeri-programmet, som totalt omfattar . Målet med det svenska programmet är att dels utveckla ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart fiske och vattenbruk i , dels genomföra en del av den integrerade havspolitiken och olika EU-miljödirektiv. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisas att sedan det svenska havs- och fiskeriprogrammet startade har 468 ansökningar beviljats stöd, vilket motsvarar ca . När det gäller vattenbruk redovisades det budgetproposition (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att de beviljade ansökningarna motsvarar en förväntad ökning av den nationella vattenbruksproduktionen med nästan . På grund av den försenade programstarten är möjligheten att analysera resultat och dra slutsatser begränsad men kommer att förbättras i takt med fortsatt programgenomförande. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en ny EHFF för perioden –2027 (COM(2018) 390 final). Enligt förslaget skulle medlemsstaterna få större frihet att utforma egna åtgärder och även fastställa reglerna för stödberättigande. Målet är att ha en lägre grad av reglering på EU-nivå av det som kan vara stödberättigande inom de nationella operativa programmen och större fokus på resultatet som dessa program ska leverera. Vad gäller initiativ på nationell nivå presenterade regeringen en strategi för att främja de maritima näringarna (N2015,28). Strategin utgör ett inriktningsdokument för det fortsatta arbetet med att utveckla de maritima näringarna och bygger på tre likställda perspektiv: Hav i balans, Konkurrens-kraftiga maritima näringar och Attraktiva kustområden. I strategin formuleras också en vision: Konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Den maritima strategin omfattar och integrerar därmed politik inom bl.a. arbetsmarknads-, miljö-, turist-, fiske- och regionalpolitik. Havs- och vattenmyndigheten har haft flera regerings-uppdrag som knyter an till den maritima strategins genomförande. tog och Havs- och vattenmyndigheten fram den gemensamma strategis Svenskt yrkesfiske 2020 – hållbart fiske och nyttig mat. Strategin syftar till att arbeta med de utmaningar som det kustnära fisket står inför och lyfter bl.a. fram vikten av att förvaltningen ska ta biologisk, social och ekonomisk hänsyn samt vikten av förstärkt samverkan mellan myndig-heter och andra aktörer. I livsmedelsstrategin, som beslutade om (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338), understryks behovet av ökad svensk livsmedelsproduktion och konkurrenskraft inom livsmedels-kedjan. I strategin lyfts det fram att livsmedel och resurser har förut-sättningar att möta en ökad efterfrågan, och att det finns möjligheter att vidare-utveckla näringen och yrkeskåren för att förbättra konkurrenskraften och öka innovationsförmågan. Vidare framhålls att EHFF är ett viktigt verktyg för att bidra till en nödvändig utveckling av fiskerinäringen. Möjligheter till främjandeåtgärder för fiskerinäringen finns inom ramen för EHFF. Av den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande SOU 2017:1 För landsbygder en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd framgår bl.a. följande: Det kustnära småskaliga yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. För fiskeföretagarna är behovet av åtgärder som ska leda till en enklare, tydligare och begripligare reglering viktigt utifrån bland annat ett lönsamhetsperspektiv. Insatser bör därför initieras för att minska de administrativa bördorna på fiskets område. I den efterföljande propositionen (prop. 2017/18:179) En sammanhållen politik för landsbygder framhålls följande (s. 14 f.): långsiktiga tillväxt och utveckling är beroende av levande landsbygder. Staten och den nationella sektorspolitiken har dock inte alltid fullt ut bidragit till att skapa tillräckliga förutsättningar för olika aktörer att ta tillvara möjligheter till hållbar utveckling och tillväxt samt hantera de utmaningar som delar av landsbygder står inför. Enligt regeringens bedömning har den ökade sektoriseringen och nedtoningen av ett landsbygdsperspektiv i sektorspolitiken medverkat till att vissa landsbygders potential och möjligheter till hållbar utveckling och tillväxt inte har realiserats. I propositionen presenteras därefter förslag till övergripande mål för en sammanhållen landsbygdspolitik. Målet är att nå en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. godkände regeringens förslag till övergripande mål (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:359). träffades det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . Avtalet är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden, bl.a. inom fiskeripolitiken. I fråga om det småskaliga kustfisket framgår det av januariavtalet att regeringen åtagit sig att värna detta fiskes konkurrenskraft. Regelförenklingar för det svenska yrkesfisket inklusive det småskaliga kustfisket Mot bakgrund av målen i bl.a. regeringens maritima strategi, som omnämnts ovan, finns det enligt regeringen ett behov av att kontinuerligt se över och modernisera regelverket för det kustnära fisket. Därför har Havs- och vattenmyndigheten haft flera regeringsuppdrag som syftat till att på olika sätt driva på förenklingsarbetet inom fiskets område. Senast gav regeringen (M2017/02522/Nm) myndigheten i uppdrag att bl.a. se över och modernisera regelverket för det kustnära fisket i syfte att värna detta fiske. I uppdraget ingick att beskriva hur detta arbete bidrar till målet i den maritima strategin. I sin redovisning framhåller myndigheten att det kustnära fisket har många utmaningar och regelverk som påverkar det. Regleringar finns på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå.