bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Utskottet noterar även att det av nämnda överenskommelse framgår att den uppdaterade kömiljarden ska omfatta hela vårdkedjan och särskilt ta hänsyn till kroniska patienters behov samt att vite eller sanktioner ska kunna åläggas huvudmän som inte uppfyller vårdgarantin om det visar sig att andra åtgärder inte räcker till. Slutligen noterar utskottet den införda bestämmelsen om en förstärkt vårdgaranti. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2018/19:855 (SD) yrkandena 1, 2, 8 och 9, 2018/19:2141 (S) yrkande 4, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkandena 61, 63 och 67 samt 2018/19:2989 av (KD) yrkande 12 är nödvändigt. Motionerna bör avslås. God och jämlik vård Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämlik och jämställd vård och om kvalitetskrav. Jämför reservation 18 (M, KD), 19 (SD), 20 (L) och 21 (M, KD). Jämlik vård och jämställd vård I motion 2018/19:1357 av Kopparklint och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att verka för en mer jämlik sjukvård i hela . I kommittémotion 2018/19:2788 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell handlingsplan för att stärka kvaliteten och minska skillnaderna i hjärt-kärlsjukvården. I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att stötta åtgärder för att minska skillnader i kvalitet, tillgång och forskning inom vård och hälsa mellan kvinnor/flickor och män/pojkar. I kommittémotion 2018/19:108 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 5 ett tillkännagivande om jämställdhet och hälsa. Motionären anför att det faktum att män och kvinnor är biologiskt olika gör att vi delvis drabbas av olika sjukdomar och att vi ibland reagerar olika på samma mediciner. Resurser bör sättas av för forskning om detta. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås i yrkande 3 ett tillkännagivande om att verka för en likvärdig och evidensbaserad sjukvård. Motionärerna anför att individen ska kunna lita på att få tillgång till bästa möjliga vård oavsett när eller var den behövs. I motion 2018/19:2485 av (C) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att verka för en mer jämlik vård sett över landet för kvinnor som drabbas av klimakteriebesvär. I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att stärka den nationella kunskapsstyrningen av vården. Motionärerna anför att en sådan krävs för att säkerställa att nationella riktlinjer följs. I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om jämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvården. Ett liknande förslag finns i partimotion 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 8. I partimotion 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om hälsofrämjande insatser ur ett hbtq-perspektiv. Motionärerna anför att det är viktigt att både folkhälsoarbetet och hälso- och sjukvården i stort beaktar hbtq-frågorna i sitt arbete. Det är viktigt att arbeta för preventiva riktade insatser för hbtq-personer och att höja kunskapen om gruppens villkor och levnadsförhållanden i syfte att minska skillnader i ohälsa mellan hbtq-personer och övriga. I motion 2018/19:2093 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att i dialog med SKL följa upp och säkerställa att vi har en sjukvård på lika villkor i hela landet. I motion 2018/19:1149 av (S) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om fler äldre kvinnor i kliniska behandlingsstudier. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om likvärdig cancerbehandling för äldre kvinnor. Motionären anför att kvinnor erbjuds mindre omfattande behandling. I motion 2018/19:2232 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga möjligheten att införa obligatorisk utbildning i jämställt bemötande och jämställd vård för anställda inom hälso- och sjukvården. I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 16 ett tillkännagivande om att införa nationella kvalitetskrav inom hälso- och sjukvården. Motionärerna anför att detta behövs för att säkerställa vårdens kvalitet och resultat så att alla patienter ges vård, i rätt tid och av hög kvalitet. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att införa vårdkvalitetskontrakt. Sådana ska tecknas mellan en huvudman och den utförare som inte når de nationella kvalitetskraven. Detta ska gälla för både offentliga och fristående utförare. I de fall patienters hälsa riskeras ska i stället sanktioner enligt dagens lagstiftning inträda. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (3 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen). Förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst syftar till att säkerställa att styrningen med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst som statliga myndigheter ansvarar för utgör ett stöd för huvudmän (landsting och kommuner) och olika professioner, vilka har ansvar för att patienter och brukare ges en god vård och insatser av god kvalitet. Enligt förordningen ska nio myndigheter samverka i Rådet för styrning med kunskap. Varje myndighet representeras av sin generaldirektör, och ordförande i rådet är generaldirektör. Bakgrund och pågående arbete I budgetpropositionen (2018/19:1) anför regeringen följande (s 29). Inom Rådet för styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst samverkar en rad myndigheter med syftet att den statliga styrningen med kunskap ska vara samordnad, effektiv och behovsanpassad till stöd för professioner och huvudmän. Landstingen har också fastställt en sammanhållen struktur för hur de ska samarbeta om nationell kunskapsstyrning för att skapa ett långsiktigt stöd för styrning med kunskap på olika nivåer för en mer kunskapsbaserad hälso- och sjukvård. Rådet arbetade bl.a. med att utveckla digitala arbetssätt till stöd för myndigheternas styrning med kunskap. Några av myndigheterna i rådet för styrning med kunskap har bildat ett partnerskap med styrgruppen för landstingens nya gemensamma system för kunskapsstyrning. Utredaren med ett genomförandeuppdrag ska beakta detta i sitt uppdrag. Utredningen kunskapsstyrning (S2018:12) En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att överväga och lämna förslag till hur en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården kan uppnås (S 2015:07). Syftet med uppdraget var att säkerställa att den hälso- och sjukvård som erbjuds befolkningen är kunskapsbaserad och jämlik och ges på samma villkor till kvinnor och män (dir. 2015:127). Uppdraget slutredovisades i slutbetänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård – Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård (SOU 2017:48). Utredningen lämnade lagförslag om förtydliganden i hälso- och sjukvårdslagen om att professionerna ska ha goda förutsättningar att arbeta enligt vetenskap och beprövad erfarenhet och att det är huvudmannen respektive verksamhetschefen som har ansvaret för att skapa dessa förutsättningar samt att landstingen ska vara skyldiga att samverka nationellt om kunskapsstyrning. Förtydligandena innebär också att landstingen och kommunerna som ligger i ska vara skyldiga att samverka om kunskapsstyrning. Utredningen lämnade även förslag om att regeringen och landstingen bör inrätta ett nära och regelbundet samråd och att ett kansli för kunskapsbaserad och jämlik vård bör inrättas i med uppgift att bistå regeringen i samrådet med landstingen och komplettera stödet från myndigheterna. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att utifrån förslagen i betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård stödja utformandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård där statens och sjukvårdshuvudmännens arbete förstärker varandra och tillsammans ger förutsättningar för att bästa tillgängliga kunskap ska användas i varje patientmöte (dir. 2018:95). Utredningen har tagit namnet Sammanhållen kunskapsstyrning (S 2018:12). Utredarens arbete kommer att bestå dels av dialog och samverkan med berörda aktörer, dels av fördjupade analyser av valda förslag och bedömningar i betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård. Enligt direktiven ska utredaren bl.a. – stödja utformandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – stödja utvecklingen av nära och regelbundna samråd mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen – stödja utvecklingen av en förbättrad nationell uppföljning av hälso- och sjukvården – ytterligare analysera och utveckla valda förslag och bedömningar i betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård. Utredaren ska fortlöpande informera , och uppdraget ska redovisas . I ett pressmeddelande som lämnades i samband med att utredningen kunskapsstyrning (S 2018:12) tillsattes uttalade socialminister (S) bl.a. följande. Regeringen vill i en kommande förordningsändring förtydliga att det är vårdgivarnas ansvar att personalen har goda förutsättningar att tillgodogöra sig bästa möjliga kunskap. Regeringen vill dessutom bidra till att sprida standardiserade vårdförlopp till fler vårdområden än cancervården. Inom cancervården har standardiserade vårdförlopp lett till kortare köer och mer jämlik vård över landet. Det innebär enkelt uttryckt att man slår fast hur vården ska jobba och vilka moment som ska finnas från att man på goda grunder tror att någon har cancer, genom undersökningar och diagnos till dess att behandlingen inleds med fasta tidsgränser. Regeringen kommer skapa regelbundna samråd mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen, det vill säga landstingen och i vissa fall kommunerna, där dialoger om behov, utmaningar och insatser som behövs för att nå en kunskapsbaserad och jämlik vård. Samråden ska baseras på en förbättrad nationell uppföljning av hälso- och sjukvården. Arbetet med att ta fram bättre uppföljning har redan påbörjats av regeringen, genom uppdrag till och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys som gavs . Uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (S2018/03916/FS [delvis]) och (S2018/03917/FS [delvis]) i uppdrag att lämna förslag på hur nationell uppföljning av hälso- och sjukvården kan utvecklas för att ge regeringen bättre möjlighet att löpande följa vårdens kvalitet och jämlikhet. Den nationella uppföljningen behöver kunna identifiera omotiverade skillnader i vårdens strukturer, processer och resultat samt analysera vad dessa beror på. Myndigheterna ska i genomförandet av uppdragen samråda för att se till att dessa på bästa sätt bidrar till en förbättrad uppföljning av hälso- och sjukvårdens kvalitet och jämlikhet. Uppdragen ska redovisas till . Rådet för styrning med kunskap – Statskontorets rapport inrättades Rådet för styrning med kunskap (rådet). Rådets medlemmar representerar nio myndigheter som har centrala uppgifter för den statliga kunskapsstyrningen för hälso- och sjukvården och . Myndigheterna i rådet ska samverka med varandra och med huvudmännen, dvs. landsting och kommuner. Verksamheten regleras i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Statskontoret fick i uppdrag (S2015/2043/) att följa och utvärdera regeringens förslag om en mer samlad styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Statskontoret lämnade sin slutrapport , Utvärdering av en samlad styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Slutrapport (2018:23). Statskontoret föreslår bl.a. att rådet ska – ta fram en strategi och en utförlig arbetsplan för sitt fortsatta arbete – utarbeta en gemensam terminologi och klassificering av myndigheternas olika kunskapsprodukter – engagera företrädare för professioner inom både hälso- och sjukvården och till strukturerade dialoger. Regionernas kunskapsstyrning i samarbete med SKL har regionerna med stöd av Kommuner och Landsting (SKL) etablerat ett nytt gemensamt system för kunskapsstyrning med syftet att göra vården kunskapsbaserad, jämlik, resurseffektiv och högkvalitativ (). Målet är att bästa kunskap ska finnas tillgänglig och användas i varje patientmöte. Kunskapsstöd ska tas fram inom relevanta områden och utformas så att de är lätta att använda. Förutom kunskapsstöd ingår också stöd till uppföljning och analys, stöd till verksamhetsutveckling och stöd till ledarskapet. Systemet omfattar regionerna, men målet är att hitta former för arbete också tillsammans med kommunerna. Regionernas system för kunskapsstyrning bygger på en organisationsmodell med tre nivåer: – Lokalt genom vårdteam: Här ska man ha tillgång till bästa möjliga kunskap. – Regional nivå: Här finns regioner med hälso- och sjukvårdsledning, sjukvårdsregioner och kommuner som stöd för vårdgivare i att använda bästa möjliga kunskap. – Nationell nivå: Här finns regioner i samverkan, SKL med stödfunktion för systemet samt samverkan med staten. I det nya systemet för kunskapsstyrning finns det 23 nationella programområden (NPO) och ett nationellt primärvårdsråd. Som exempel på programområde kan nämnas akut vård, cancersjukdomar, endokrina sjukdomar och hjärt-kärlsjukdomar. Ett NPO består av experter från professionen med bred kompetens inom området och representation från samtliga sjukvårdsregioner. Ett NPO leder kunskapsstyrningen inom sitt område på nationell nivå. De nationella programområdena skapar i sin tur nationella arbetsgrupper inom olika diagnosområden och vid behov för specifika frågor. De tidigare programråden ingår numera som en nationell arbetsgrupp i ett programområde. Exempelvis ingår det tidigare programrådet för diabetes numera som en nationell arbetsgrupp i programområdet för endokrina sjukdomar. Rådet för styrning med kunskap och regionernas kunskaps-styrningssystem – partnerskap ingick Rådet för styrning med kunskap ett partnerskap med styrgruppen i regionernas kunskapsstyrningssystem, detta för en långsiktig samverkan mellan staten och regionerna i kunskapsstyrningsfrågor på nationell nivå. Aktiva myndigheter i partnerskapet är , , social utvärdering och . Syftet med partnerskapet är att öka samverkan, dialog och samordning av initiativ som främjar bl.a. behovsanpassad kunskapsutveckling, att ny kunskap tillämpas, att resurserna i vården används på bästa sätt, att uppnå en effektiv och jämlik vård av hög kvalitet och att bästa möjliga kunskap används vid varje patientmöte. Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08) fattade regeringen beslut om direktiv till en utredning med syftet att utreda olika möjligheter att säkerställa att vårdens pengar går till just vård, och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård också ges företräde till vården (dir. 2017:128). Utredningen har tagit namnet Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08). 37–38 i detta betänkande finns en utförligare beskrivning av utredningens uppdrag. Utredningen lämnade ett delbetänkande : Styrning och vårdkonsumtion ur ett helhets-perspektiv – Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning (S 2018:55). Utredningen anför bl.a. att det finns skillnader i vårdkonsumtion mellan olika grupper (s. 11 f.). Skillnader finns inte bara mellan socioekonomiska grupper utan också mellan kön, åldersgrupper och geografiska förutsättningar, exempelvis mellan stad och landsbygd. Skillnaderna ser också olika ut beroende på vilken vårdnivå som studeras. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Nationell plattform för en jämlik hälso- och sjukvård samlade Kommuner och Landsting ett antal myndigheter, intresseorganisationer och yrkesförbund till en nationell plattform för jämlik hälso- och sjukvård med målet att minska omotiverade skillnader i bemötande, vård och behandling. står ett tjugotal aktörer bakom plattformen och deltar i dess aktiviteter. Alla aktörer bjuds in till återkommande workshoppar för att utbyta erfarenheter och höja kompetensen inom områdets aktuella frågeställningar. En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck Regeringen beslutade om en strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet med strategin är att stärka arbetet för hbtq-personers situation i och utgör ramverket för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete. Ett antal fokusområden har pekats ut, och strategiska myndigheter har utsetts för att skapa förutsättningar för ökad kunskap och likvärdigt bemötande. Under fokusområdet , vård och sociala tjänster nämns att hbtq-personer ska ha lika förutsättningar och möjligheter att uppnå en god hälsa och att vården ska vara jämlik. De strategiska myndigheterna på området hälso- och sjukvård är och . har därefter lanserat ett utbildningsmaterial, Att mötas i hälso- och sjukvård (2015), som handlar om bemötande och jämlik vård. I främja hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter – Förutsättningar och exempel (2015) finns exempel på hur man arbetar med att inkludera ett hbtq-perspektiv i olika verksamheter. Rapporten ska underlätta och stödja erfarenhetsutbyte mellan kommuner och landsting. I budgetpropositionen (2018/19:1 utg.omr.13) anför regeringen att arbetet med de strategiska myndigheterna för att stärka hbtq-personers rättigheter utifrån den nationella strategin och dess olika fokusområden har fortsatt . Myndigheternas arbete bedöms enligt regeringen ha lett till ökad kunskap om hbtq-personers situation och levnadsvillkor, bl.a. genom integrering av hbtq-frågorna i verksamheten. Frågor som rör hbtq-personers situation har även fått ökad synlighet inom myndigheterna. besvarade socialminister (S) en interpellation om hälsa och livsvillkor bland unga hbtq-personer (2018/19:101). Ministern anförde bl.a. följande: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att hälsan och livsvillkoren för unga hbtq-personer förbättras samt om det är min mening att forskningen på området bör utökas. Det är viktigt att arbetet med hbtq-personers rättigheter sker långsiktigt. Regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck syftar till att stärka arbetet för hbtq-personers situation i . Strategin utgör ramverket för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete. Ett antal fokusområden har pekats ut, och strategiska myndigheter har utsetts för att skapa förutsättningar för ökad kunskap och likvärdigt bemötande. Ett fokusområde är hälsa, vård och sociala tjänster, där bland annat vikten av förutsättningar och möjligheter att uppnå god hälsa lyfts. En slutsats från Utredningen om stärkt ställning och bättre levnadsvillkor för transpersoners betänkande (SOU 2017:92) är bland annat att arbetet för att förbättra transpersoners levnadsvillkor måste stärkas på ett strukturellt plan med förtydliganden av ansvar och uppdrag till myndigheter. Betänkandet har remitterats och bereds i . Motionsyrkanden om jämlik vård behandlades senast av utskottet i betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Motionsyrkanden om nationella kvalitetskrav och vårdkvalitetskontrakt behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU1. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:121). Hälso- och sjukvården ska vara av god kvalitet och bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen samt tillgodose patientens behov av kontinuitet och säkerhet i vården. Utskottet noterar att regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdraget att utifrån förslagen i betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård (SOU 2017:48) stödja utformandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård. I nämnda betänkande har det lämnats en rad förslag för att åstadkomma en långsiktigt hållbar reglering av förutsättningarna för nationell kunskapsstyrning. Utskottet noterar även att regionerna med stöd av SKL har etablerat ett nytt gemensamt system för kunskapsstyrning med syftet att göra vården kunskapsbaserad, jämlik, resurseffektiv och högkvalitativ. Dessa åtgärder är enligt utskottet viktiga för att uppnå en jämlik vård med god kvalitet. Utskottet vill i det sammanhanget även nämna utredningen för en mer jämlik vård som har i uppdrag att utreda olika möjligheter att säkerställa att vårdens pengar går till just vård, och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård också ges företräde till vården (dir. 2017:128). När det gäller vård på lika villkor för hbtq-personer har inom ramen för Strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck ett betydelsefullt uppdrag att inom myndighetens verksamhetsområde främja lika förutsättningar för dessa personer att uppnå en god hälsa och att öka jämlikheten inom vården. Utskottet anser sammantaget att det inte är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2018/19:108 (SD) yrkande 5, 2018/19:855 (SD) yrkande 3, 2018/19:1149 (S) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1357 (M), 2018/19:2041 (L) yrkandena 10 och 16, 2018/19:2093 (S), 2018/19:2232 (S), 2018/19:2485 (C) yrkande 2, 2018/19:2593 (L) yrkande 8, 2018/19:2597 (L) yrkande 4, 2018/19:2788 (M) och 2018/19:2806 (M) yrkande 12. Motionerna bör avslås. När det gäller frågor om nationella kvalitetskrav vill utskottet också påminna om uppdragen till och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys om förbättrad uppföljning av vårdens kvalitet och jämlikhet. Motion 2018/19:2787 (M) yrkandena 16 och 17 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppföljning och information om kvalitet m.m., etisk plattform och . Jämför reservation 22 (M, SD, KD), 23 (KD) och 24 (KD, L) samt särskilt yttrande 3 (C, L). Uppföljning och information om kvalitet m.m. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 62 föreslås ett tillkännagivande om insatser för ökad öppenhet och uppföljning när det gäller information om väntetider, tillgänglighet och kvalitet inom vården. I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att skapa förutsättningar för att mäta och öppet redovisa kvalitetsresultat samt att följa upp den patientupplevda nöjdheten med respektive klinik och vårdcentral. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 34 ett tillkännagivande om en etisk plattform för privata och offentliga vårdgivare. Motionärerna anför att syftet med denna är att alla utförare – oavsett ägarstruktur och driftsform – ska kunna jämföras öppet och transparent. Arbetet med plattformen är avstannat och bör återupptas. I motion 2018/19:1574 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa ett nationellt kvalitetsregister för endometrios. I kommittémotion 2018/19:2038 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om bättre utnyttjande av kvalitetsregistren. Motionärerna anför att ett framgångsrikt exempel är det som låter apotekare, läkare, sjuksköterskor och patienter ta fram skräddarsydd information ur registret. Bakgrund och pågående arbete Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om 73 punkter Av överenskommelsen framgår att öppenheten och uppföljningen ska öka när det gäller information om väntetider, tillgänglighet och kvalitet inom vården. Öppna jämförelser är ett verktyg för analys och utveckling inom hälso- och sjukvården. Det innebär att goda resultat, brister och skillnader mellan olika landsting och befolkningsgrupper lyfts fram för att utgöra underlag för för-bättringsarbete. Den första öppna jämförelsen togs fram i samverkan mellan och Landsting (SKL) 2006 och avsåg kvaliteten inom hälso- och sjukvården. Därefter har öppna jämförelser presenterats .