bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Gruppen konstaterar att det förekommer stora skillnader i redovisningen av statistik, vilket i sin tur påverkar i vilken utsträckning statistiken kan användas för att faktiskt följa resultatutvecklingen inom ett specifikt område. För vissa indikatorer redovisas statistik för (uppemot ). För andra indikatorer redovisas statistik för enbart de två tre . Alltför korta tidsserier gör det svårt, eller rent av omöjligt, för utskottet att bedöma resultatutvecklingen . Det är därför önskvärt om regeringen kontinuerligt ser över redovisningen av statistik och där så är möjligt redovisar statistik som åtminstone täcker in den senaste femårsperioden, eller om möjligt ett ännu längre tidsintervall. Ett annat exempel på en indikator som redovisas på ett otillfredsställande sätt är det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. Det gör det enligt gruppen svårt att faktiskt bedöma hur detta område inom fiskeripolitiken har utvecklats . Resultatredovisningen skulle enligt gruppen tjäna på att renodlas och i stället fokusera på uppnådda resultat. Det innebär sålunda att en redogörelse för insatser och beslut om uppdrag till myndigheter i möjligaste mån kan undvikas. Gruppen noterar att regeringen hänvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård när det gäller uppföljningen av relevanta miljömål. Det vore emellertid enligt gruppens mening önskvärt att det framgår av resultatredovisningen vilka av miljömålen som regeringen anser vara relevanta också för detta utgiftsområde. Utskottet har vid återkommande tillfällen anfört att regeringen bör överväga hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Gruppen välkomnar därför att regeringen redogör för den gemensamma jordbrukspolitiken och regeringens bedömning när det gäller rådighet över innehåll och tillämpning. Resultatredovisningen, inklusive utveckling av delmål och indikatorer, ska enligt regeringen även fortsättningsvis utvecklas i takt med politiken. Gruppen välkomnar denna utfästelse och vill understryka vikten av att regeringen kontinuerligt utvecklar resultatredovisningen på ett sådant sätt att utskottet kan följa resultatutvecklingen. Inte minst bör resultatredovisningen utvecklas på områden som rör stora belopp eller där eftersträvade samhällseffekter är särskilt betydelsefulla. Gruppen anser att det vore värdefullt med fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Gruppen välkomnar att regeringen avser att fortsätta den återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja I syfte att nå målet och stärka konkurrenskraften föreslår regeringen i årets budgetproposition att anslag 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor tillförs och därefter 2021–2025. Medlen ska användas för att finansiera satsningar inom alla livsmedelsstrategins strategiska områden: Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Gruppen anser att regeringen bör återkomma i nästa års budgetproposition med en utvecklad redovisning av vidtagna åtgärder, åtgärdernas resultat och en bedömning av om och hur dessa satsningar har bidragit till att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Gruppen anser fortfarande, i likhet med vad utskottet har uttryckt i denna fråga, att regeringen borde göra en konsekvensanalys av åtgärdernas samlade effekter, såväl positiva som negativa, på olika relevanta områden för någon åtgärd där det är relevant. Enligt gruppens mening vore ovan nämnda anslagsförstärkning för att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft ett sådant relevant område. Gruppen välkomnar att regeringen i årets budgetproposition redogör för dels vidtagna åtgärder med anledning av torkan 2018, dels effekterna av det utbetalda metangasreduceringsstödet. Metangasreduceringsstöd för den fjärde stödperioden betalades ut . Det vore enligt gruppens mening önskvärt om regeringen inför nästa års budgetproposition övervägde en utvecklad redovisning av stödets resultat. Regeringens bedömning är att läget, sett i ett internationellt perspektiv, är gynnsamt när det gäller antibiotikaresistens inom svensk djurhållning. Det beror bl.a. på att är det land inom EU som har den lägsta försäljningen av antibiotika till livsmedelsproducerande djur. Gruppen välkomnar denna slutsats. Det vore enligt gruppens mening värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt redogör för de fakta som gör att man kan dra denna slutsats, t.ex. i form av jämförande statistik när det gäller antibiotikaanvändningen inom EU. Av redovisningen framgår att antalet sysselsatta inom vattenbruket har fluktuerat relativt kraftigt . Antalet sysselsatta minskade med . Enligt gruppens mening vore det intressant om regeringen övervägde att återkomma i nästa års budgetproposition med en fördjupad beskrivning av vattenbruket, inte minst anledningen till varför antalet sysselsatta har fluktuerat och dessutom minskat så kraftigt. Regeringen kunde med fördel då också kommentera om den avser att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att hantera de utmaningar som sektorn står inför med anledning av de problem som har uppdagats i handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk. Gruppen konstaterar att och länsstyrelsernas mål att det ska genomföras lika många normalkontroller som anmälningskontroller när det gäller djurskyddet inte uppfylldes 2018. Det vore därför önskvärt om regeringen kunde återkomma i nästa års budgetproposition med en fördjupad problemanalys och en redogörelse för vilka åtgärder man har vidtagit eller avser att vidta för att komma till rätta med dessa problem. Gruppen vill dessutom understryka att utskottet i förra årets budgetbetänkande för utgiftsområde 23 utryckte att det vore intressant om regeringen kunde återkomma med en redogörelse för hur regeringen avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Slutligen delar gruppen regeringens bedömning att länsstyrelsernas kontroll av livsmedel och foder inom primärproduktionen inte är tillräckligt omfattande. Regeringen skriver att länsstyrelsernas resurser begränsar kontrollens förutsättningar att utvecklas. Gruppen menar att det är önskvärt att regeringen också i denna fråga återkommer med åtgärdsförslag i nästa års budgetproposition för hur man avser att hantera detta problem. Gruppen anser att regeringen presenterar en delvis motsägande bild när det gäller antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar i . Regeringen anser i samband med redovisningen av resultatområdet Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa att fynden av salmonella hos livsmedelsproducerande djur 2018 återigen var få. kan gruppen konstatera att det enligt resultatområdet Hållbar animalieproduktion – djurhälsa och djurskydd skedde en relativt kraftig ökning av antalet påvisade fall av infektion med salmonella i djurbesättningar och anläggningar . Gruppen konstaterar att antalet utbrott återigen ligger på nivåerna respektive 2016. Vidare skriver regeringen i resultatredovisningen att antalet fall av hepatit E minskade . Gruppen konstaterar emellertid att det skedde en ökning av antalet fall . Av den anledningen anser gruppen att regeringen presenterar en totalt sett alltför positiv bild av djurhälsoläget och förekomsten av smittsamma djursjukdomar i . vill gruppen understryka att det även finns områden där utvecklingen går åt rätt håll, t.ex. förekomsten av andelen smittade slaktkycklingar med campylobacter. Gruppen noterar att ett flertal indikatorer, bl.a. indikatorn Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion och indikatorn Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel, har utgått i årets resultatredovisning. Gruppen saknar dock en motivering till varför så har skett och vill framhålla vikten av att regeringen motiverar varför indikatorer tas bort. I enlighet med utskottets tidigare önskemål har regeringen tydliggjort redovisade resultat vid SLU, t.ex. vilka åtgärder som har vidtagits för att attrahera fler studenter till lärosätet. Enligt gruppen finns det alltjämt ett behov, vilket utskottet också uttryckte i förra årets budgetbetänkande, av att regeringen redovisar en indikator för antalet forskarstuderande för att på ett bättre sätt täcka in också SLU:s forskningsverksamhet. 1.1 arbete med uppföljning och utvärdering Enligt 4 kap. 8 § regeringsformen ska varje utskott följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Av förarbetena[2] framgår att denna uppföljning och utvärdering ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Detta genomförs bl.a. genom utskottens löpande uppföljningar av regeringens resultatredovisning som enligt budgetlagen (2011:203) ska lämnas i budgetpropositionen. har tidigare – – antagit riktlinjer[3] för arbete med hur bl.a. regeringens resultatredovisning till ska behandlas. Av riktlinjerna framgår att är en central länk i den statliga styrkedjan, när det gäller såväl ekonomisk styrning som regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten, bl.a. om i vilken utsträckning resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Uppföljning och utvärdering bör enligt förarbetsuttalandena[4] användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar som kan behövas i bl.a. budgeten. Utskottens löpande uppföljning av resultatinformationen i budgetpropositionen bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. 1.2 Miljö- och jordbruksutskottets arbete med granskningen av resultatredovisningen Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka utskottet har behandlat i budgetbetänkandena. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att följa upp och analysera regeringens redovisning av livsmedelspolitikens resultat i budgetpropositionen. Utskottet har därefter gjort uppföljningar som har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll och struktur och utformning. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. om behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden när det gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har godkänt det som utskottet har anfört i dessa frågor. har utskottet behandlat följande frågor i särskilda uppföljningar med koppling till utgiftsområde 23: – Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion (2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8, 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2) – Fiskepolitiska insatsers resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet (2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2) – Ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2) – Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4, bet. 2012/13:MJU2) – Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning (2014/15:RFR1, bet. 2014/15:MJU1) – Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket (2015/16:RFR7, bet. 2016/17:MJU14). 1.3 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för de två utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Årets analys omfattar området En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Den nya resultatstrukturen innebär att analysen förutom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena också omfattar djurhälsa, utbildning och forskning. Detta innebär att de insatser som görs när det gäller skogen, landsbygdsprogrammet och samepolitiken inte ingår i denna analys. Uppföljningen har inriktats på att analysera resultatredovisningens struktur, identifiera nya synpunkter där oklarheter föreligger och följa upp de synpunkter som utskottet har haft . En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar när regeringens budgetförslag bereds och för att kunna genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. En annan utgångspunkt för årets uppföljning av regeringens resultatredovisning är utskottets förslag till tillkännagivande i tidigare års budgetbetänkanden för utgiftsområde 23. beslutade i enlighet med dessa förslag av utskottet. 2 Utvecklingsarbetet med mål- och resultatstyrning 2.1 Budgetlagens krav på resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har antagit. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Redan i 2 § dåvarande lagen (1996:1959) om statsbudgeten fanns krav på att regeringen till skulle redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. 2.2 Skälen bakom mål- och resultatstyrningen Att i budgetlagen särskilt beröra frågor om resultatstyrning var enligt förarbetena[6] till budgetlag lämpligt eftersom styrningen av den statliga verksamheten hade fått en så stark anknytning till budgetprocessen. Att ange ett mål (eller ett förväntat resultat) och jämföra detta med det resultat som faktiskt uppnåtts ansågs alltså helt grundläggande i en styrprocess som syftar till en allt effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet. Flera skäl angavs för en reglering av resultatstyrningen i budgetlagen. Ett skäl var att klargöra att om regeringen begär statliga medel för ett ändamål måste den också kunna ange vad den vill uppnå samt vidta åtgärder så att resultatet av verksamheten kan följas upp och jämföras med vad som var avsett. Ett annat skäl var att underlätta för att i ökad utsträckning ägna sig åt uppföljning och utvärdering av resultat. Av förarbetena framgår att budgetpropositionen var det naturliga dokumentet för den löpande mål- och resultatredovisningen på områden där ekonomiska styrmedel, särskilt anslag, används i stor utsträckning. Även före 1990-talets mitt innebar mål- och resultatstyrningen[7] att och regeringen skulle bestämma mål och inriktning för den statliga verksamheten och ställa bestämda resultatkrav och likaledes krav på förbättrad uppföljning. 2.3 Utvecklingsarbetet kring resultatredovisning Formerna för resultatredovisningen har varit och är föremål för ett utvecklingsarbete för att ge främst men även regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och göra det lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. I budgetpropositionen redovisades den dåvarande regeringens arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Arbetet hade bedrivits med utgångspunkt i regeringens behov av att styra olika verksamheter för att genomföra sin politik och nå beslutade mål för olika områden samt regeringens och behov av att följa upp genomförandet av och måluppfyllelsen i verksamheten. Vidare angavs i propositionen[8] att regeringen hade vidtagit flera åtgärder för att utveckla resultatredovisningen av statens insatser, bl.a. i fråga om regeringens redovisning till . I budgetpropositionen hänvisades även till finansutskottets uttalanden[9] om att det är rimligt att utvecklingsarbetet inriktas mot att koncentrera resultatredovisningen till att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till mål. har också betonat vikten av att skapa en tydlig uppföljning och analys av måluppfyllelse som grund för prioriteringar och budgetförslag. I budgetpropositionen framför regeringen att ett riktat utvecklingsarbete har bedrivits inom . De berörda utgiftsområdena var 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Syftet var bl.a. att förbättra översikten och presentationen inom områdena. Nedan redogörs för de mål, anslag och resultatindikatorer som gäller för utgiftsområdet. 3.1 Mål och anslag beslutade om ett nytt mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Målet för utgiftsområdet är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden. Det övergripande målet är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökning, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad för livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. De tre strategiska områdena ä följande • Regler och villkor. • Konsument och marknad. • Kunskap och innovation. Målet för det strategiska området Regler och villkor är att • utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska göras genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Målet för det strategiska området Konsument och marknad är att • konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. Målet för det strategiska området Kunskap och innovation är att • stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. Inom utgiftsområde 23 finns 26 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen som rör det övergripande målet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Av de anslag som redogörs för nedan kan bl.a. konstateras att utfallet blev lägre inom anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. jämfört med budgeterade medel för . Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademin Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. 3.2 Indikatorer – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja För att mäta resultaten i förhållande till målet använder regeringen de resultatindikatorer som anges nedan. I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts för att följa resultatutvecklingen för dels det övergripande målet för livsmedelskedjan, dels målen för de tre strategiska områdena. Regeringen redovisar återkommande annan statistik och information, t.ex. regeringsuppdrag och myndigheters arbete, i anslutning till de olika områdena för att beskriva utvecklingen i sektorn. Indikatorer finns dels på en generell nivå, dels för de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. 3.2.1 Indikatorer för att följa utvecklingen på en övergripande nivå Följande indikatorer används för att bedöma hur livsmedelssektorn utvecklas och bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet, för livsmedelsstrategin och för de tre strategiska områdena: • Nettomarginal (lönsamhetsmått, mäter konkurrenskraft) • Avkastning på eget kapital, nettomarginal (lönsamhetsmått, mäter konkurrenskraft) • Rörelsemarginal (lönsamhetsmått, mäter konkurrenskraft) • Förädlingsvärde (mäter produktion, visar bidrag till BNP) • Årsarbetstider (mäter den sociala dimensionen av en hållbar livsmedelskedja) • Förädlingsvärde per årsarbetstid (mäter produktivitet) • Förädlingsgrad (mäter innovation). Jämfört med förra årets budgetproposition har vissa förändringar av valet av indikatorer gjorts. De väsentligaste förändringarna är att förädlingsgrad i livsmedelskedjans sektorer har tillkommit medan indikatorn förädlingsvärde för företag i livsmedelskedjan har tagits bort. Regeringen menar att indikatorn förädlingsgrad i livsmedelskedjan kan användas för att följa innovationskraften, eftersom indikatorn visar företagens förmåga att utveckla produktegenskaper som det finns en betalningsvilja för på marknaden. Indikatorn förädlingsvärdet för företag i livsmedelskedjan skulle mäta förutsättningarna för att öka exporten. Regeringen motiverar inte varför dessa förändringar har genomförts i årets budgetproposition. Regeringen hänvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård när det gäller uppföljningen av relevanta miljömål. överlämnade den årliga utvärderingen och uppföljningen av livsmedelsstrategin. Regeringen poängterar att det endast finns data , dvs. innan livsmedelsstrategin antogs av . Det innebär att de sju ovannämnda indikatorerna ännu inte kan användas för att redovisa övergripande resultat av satsningarna inom livsmedelsstrategin. Regeringen konstaterar också att de olika leden i livsmedelskedjan (primärproduktion, livsmedelsindustrin, livsmedelshandel och restaurang) har olika förutsättningar för sin verksamhet, vilket leder till att nyckeltalens nivåer skiljer sig åt. Av den anledningen ska enligt regeringen därför jämförelser av nivåer mellan leden undvikas och i stället bör fokus ligga på att följa utvecklingen inom de olika leden. 3.2.2 Indikatorer – Regler och villkor Indikatorerna för det strategiska området Regler och villkor redovisas under olika underrubriker enligt nedan. En förändring jämfört med föregående år är att Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020 och tillhörande indikatorer och bedömningsgrunder redovisas i anslutning till området Regler och villkor. I föregående års budgetproposition gjordes denna redovisning i anslutning till det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken. Indikatorn antalet utbrott av salmonella har tagits bort med motiveringen att den omfattas av indikatorn antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar. • Sysselsättning i jordbruket • Kvantitet animalieprodukter. Åtgärder med anledning av torkan 2018 • Inga indikatorer redovisas. • Inga indikatorer redovisas. Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020 • De resultatindikatorer för uppföljning som i enlighet med har fastställts i programmet.