bet · H601TU4 · 2019-02-22 00:00:00 — Låt mig börja med den första frågan om kopparnät. Jag har varit lokalpolitiker och vet att när skulle plocka bort kopparnätet fanns det alltid en bra diskussion med kommuner och regioner om hur man skulle lösa problemet. har till och med förlängt tiden för att man i kommunerna skulle hinna bygga nytt. Som exempel kan jag nämna i som faktiskt är bäst i landet på att bygga bredband. Det är tack vare att man har suttit ned och pratat om detta. Vad gäller den andra frågan tycker jag absolut att den är viktig. I alla de frågor vi har tycker jag att vi behöver fundera mycket längre än vad vi tänker just . Det är viktigt att ta hand om narkotika när den förekommer, men vi får inte glömma integriteten för våra medborgare. Alla ska inte kunna få veta vilken medicin jag beställer om jag har rätt att beställa den eller vilka tidningar jag prenumererar på, herr talman. Jag tycker att frågan är viktig, men jag tror att vi behöver titta närmare på hur lagen ska utformas. Jag hoppas att vi kan utforma den så att den faktiskt ger effekt och att de olagliga delarna i posthanteringen försvinner. Det kan finnas möjlighet att göra detta. Självklart ska man inte kunna kontrollera allting. Vår motion handlar om när det finns misstanke om narkotika. Då ska man kunna lägga undan dessa paket och informera polis eller tull så att de kan komma och kontrollera dem. Det är ju inte upp till varje postutlämningsställe att öppna och kontrollera, vilket skulle bli jättegalet. Jag är jätteglad att ändå har detta i tanken. Naturligtvis ska det utredas ordentligt innan man påför en sådan grej. ser det ut som att vi kommer att missa målen i bredbandsstrategin lite grann. Hur kommer och regeringen att verka för att så fort som möjligt uppnå de mål i bredbandsstrategin som vi missar? Det är viktigt att man lyfter upp och jobbar fram detta så att åtminstone , men gärna fler, får snabbt bredband så fort som möjligt. Återigen vill jag säga att jag tycker att vi måste fundera riktigt ordentligt när det gäller de här försändelserna. Vem ska ha misstankar? Hur ska det se ut? Vem ska ha rätt att titta? Vem ska ha rätt att öppna? Integriteten för våra medborgare är en otroligt viktig fråga. När det gäller utbyggnad av bredband tror jag att vi är överens om att det behövs mer. Det sa jag också i mitt huvudanförande. har regeringen lagt 1 miljard på att bygga ut bredband i glesbygden. Vi hoppas att det ska räcka för att nå målen - kanske inte 2020, men åtminstone 2021. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Men den viktiga frågan - det har jag också sagt i mitt huvudanförande - är att staten behöver ta kontroll. Med den breda uppgörelse som vi har känns det som att vi kommer att klara av det. Jag tackar för ett bra anförande. Jag har en mycket kort fråga, lite med anledning av det jag tog upp i mitt huvudanförande om lokaliseringsprincipen. När det gäller bredbandsutbyggnaden har det kommit fram via stadsnäten i de respektive kommunerna att det finns bekymmer om man vill bygga ett bredbandsnät som angränsar till eller till och med går in i en annan kommun. Det kan till exempel vara så att man rent geografiskt har en större stad i väster i en kommun och en lite mindre by eller stad långt i öster och att det handlar om att koppla den delen eller den byn till en angränsande kommun, som kanske har en större stad i närheten. Enligt lokaliseringsprincipen i kommunallagen är det nämligen så att de intressen som kommunen vill tillgodose ska vara lokaliserade till kommunen. Den här kritiken framförs av bland annat . Jag skulle vilja höra kommentarer. Jag tackar för engagemanget. Jag har fört samma diskussion med och . Vi har diskuterat de här frågorna. Om du lyssnade på mitt anförande, , hörde du att det kanske är dags att marknaden slutar och att staten tar över - just på grund av de saker som du nämner. Det har kommit till min kännedom att det kan sluta vid kommungränsen därför att det är en annan kommun. Det har också kommit till min kännedom att stadsnäten i två kommuner ibland avsett att gå in för att ta ett område gemensamt. Sedan har marknaden kommit in och sagt "det ska vi göra", och så har stadsnäten fått flytta på sig. Därefter har det tagit tre, fyra, innan marknaden verkligen gjort det. Vi behöver ta den här frågan på allvar. Därför sa jag i mitt huvudanförande att det nu är viktigt att staten kliver in på de svåra områdena. Det är där vi är . Jag hoppas att det är svar på din fråga, . Detta tycker jag är rätt, , när det gäller den absoluta glesbygden. Det här kan dock även gälla kommuner som inte räknas till den direkta glesbygden men där man har större avstånd inom kommunen, utan att det är Norrlandsavstånd, om vi hårdrar det lite. Då behövs ju egentligen inte stödet på samma vis, utan det är mer fråga om en praktisk lösning. Om man har sin stora stad i västra delen av kommunen och en mindre i östra kan man kanske, i stället för att dra sig igenom hela kommunen med en ledning, ansluta sig till nätet i en stad i en angränsande kommun. När det gäller de långa avstånden i de norra delarna av delar jag fullständigt uppfattning. Där tror jag också att staten måste gå in och ta ansvar, som jag sa i mitt huvudanförande. Vad jag hade i åtanke var mer kommuner i och där man inte har de avstånden, men där det likväl kostnadsmässigt, ekonomiskt och finansiellt skulle vara mycket mer praktiskt att ingå en överenskommelse till exempel med en grannkommun för att ta ansvaret för den del, den by, den stad eller det område som det gäller. Jag är inte ute efter statsstödet utan mer det praktiska; här sätter lokaliseringsprincipen faktiskt käppar i hjulet för någonting som borde vara ganska enkelt att ordna för kanske två tre kommuner tillsammans. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Jag tror att vi förstår varandra men kanske ändå missförstår varandra lite grann. Jag pratar också om detta. Den nya infrastrukturmyndigheten kommer att ta hand om det här, och den nya ministern kommer att ta hand om de här frågorna. Jag har fortfarande stor tilltro till den överenskommelse vi har ingått, det så kallade januariavtalet, där vi säger att det finns frågor som vi behöver fundera på. Jag är ny i och har ansvar för de här frågorna. Det finns saker som har kommit till min kännedom nu men som jag inte tänkt på förut. Detta är ett exempel. Jag vet att det finns stadsnät som har löst frågan genom att bilda bolag mellan två eller tre kommuner. På så sätt har man kunnat göra de här sakerna gemensamt och gå över kommungränserna. Jag vet att det till och med har förekommit att man struntat i det här och sagt: Ni får bygga på vår sida, men det får inte vara ett låst nät, utan någon annan får köra i själva tråden. Det finns alltså möjligheter att göra detta. Det kan absolut vara så att lagen behöver ses över. Tillsammans med den nya infrastrukturmyndigheten och den nya ministern ska vi se vad vi kan göra för att underlätta. behöver vi kanske lite mer av pragmatiskt tänkande och lite mer funderingar kring hur vi når de mål som vi har satt. Dessa enkla saker ska inte sätta käppar i hjulet för det. (TALMANNEN: Jag vill bara allmänt påminna om att vi i brukar tala via talmannen och inte säga du till varandra.) Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Vi befinner oss helt klart i digitaliseringens era. Större delen av befolkning använder internet . De flesta av oss kan knappt tänka sig ett liv utan de fördelar som vi har fått genom digitaliseringen, med tillgång till information och möjligheter till kommunikation. av svenskarna har tillgång till internet hemma, och nio av tio har en smart mobil. fanns det 1 miljon svenskar som inte var uppkopplade. är de bara hälften så många. Att utveckla och ta till vara digitaliseringens möjligheter, som vi hanterar dess utmaningar, är en viktig uppgift för samhället. Digitaliseringen har potentialen att göra livet både bättre och mer hållbart. Den ger oss nya sätt att resa, bo, göra affärer, leva, konsumera och kommunicera och minska klimat- och miljöpåverkan. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. För att minska vår klimatpåverkan och nå målsättningar om att hålla temperaturökningen väl under två grader och jobba för att den ska stanna under en och en halv grad behöver vi ställa om vårt samhälle. Exempelvis behöver vi minska transportsektorns utsläpp, något som vi vet kräver att vi inte bara byter bränslen i bilar. Vi behöver också effektivisera och minska behovet av resor. Här finns det en stor potential med digitalisering. Genom de möjligheter som finns till distansmöten och delande av dokument och arbetsredskap kan behovet av att genomföra resor verkligen minskas. Det innebär också stora möjligheter att driva företag även på landsbygden, så att hela landet kan leva. Därför behövs det fortsatta insatser för att bygga ut bredband även på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Digitaliseringen innebär också att restid kan nyttjas bättre för arbete, exempelvis när man reser med tåg. Här skulle dock uppkopplingen helt klart kunna behöva bli bättre. Men med digitaliseringen kommer det också risker. It-säkerhet och frågor om integritet kommer fortsatt att vara mycket viktiga. lade i sin roll som digitaliseringsminister fram den digitaliseringsstrategi som regeringen beslutade om 2017. Digitaliseringsstrategin bygger vidare på den beslutade målsättningen för svensk it-politik. Målsättningen är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Det finns två delmål. Det första är att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Det andra är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Visst ligger vi i framkant. Det konstaterar både och EU. Men för att fortsatt ligga i framkant krävs ett kontinuerligt arbete. För att skapa förutsättningar för en fortsättningsvis långsiktig och hållbar digitalisering till nytta för samhällsutvecklingen och näringslivet beslutade regeringen om strategin för ett hållbart digitaliserat , det vill säga digitaliseringsstrategin, som innehåller fem delmål. Det handlar om digital kompetens. I ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. Det handlar om digital trygghet. I ska de bästa förutsättningarna finnas för att alla på ett säkert sätt ska kunna ta del av, ta ansvar för och ha tillit till det digitala samhället. Det handlar om digital innovation. I ska de bästa förutsättningarna finnas för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. Det handlar om digital ledning. I ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling uppnås genom digitalisering. Det handlar om digital infrastruktur. Hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband och stabila mobila tjänster som stöder digitaliseringen. För att främja genomförandet har regeringen också fattat beslut om att inrätta ett råd, , som har till uppgift att främja genomförandet av strategin. Men regeringen lämnar inte frågorna där utan har konstaterat att genomförandet av digitaliseringsstrategin och regeringens digitaliseringspolitik kräver ett kontinuerligt statligt engagemang. har ca 200 initiativ kopplade till delmålen tagits, vilket trafikutskottet konstaterar i betänkandet. Det handlar bland annat om satsningar i statens budget, uppdrag till myndigheter samt förslag och beslut om ny lagstiftning. som har slutits mellan , Socialdemokraterna, fastslås att den digitala infrastrukturen ska byggas ut i hela landet. Målet ska vara att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband om minst och att alla har tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig . Vi ser därför från sida fram emot en mandatperiod med fortsatt höga målsättningar på området. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.)