bet · H601KU22 · 2019-05-10 00:00:00 — I motionerna 2018/19:1586 och 2018/19:1616 begär han att vegansk kost ska vara norm i samtliga restauranger respektive att samtliga restauranger ska erbjuda minst ett veganskt alternativ. Han anför att vegansk kost är både miljömässigt och hälsomässigt att föredra framför kost som innehåller animaliska produkter. För att hindra den globala uppvärmningen måste alla ställa om sitt sätt att leva och riksdagsledamöter måste föregå med gott exempel. I motion 2018/19:1588 begär han att frågan om att installera solpaneler på taken till byggnader utreds. Han anför att solpaneler på ett miljövänligare sätt skulle kunna bidra till energiförsörjning och att teknikutvecklingen har inneburit att miljövinsterna i förhållande till kostnaderna skulle kunna vara högre än vid tidigare utredningar. I motion 2018/19:1589 begär han att möjligheten att införa en nollvision mot plast i bör ses över. Han anför att plaster utgör ett av de största hoten mot miljön och att en bra start mot en minskad plastanvändning vore att i införa en nollvision mot förekomsten och inköpen av plastprodukter. Slutligen begär han i motion 2018/19:1617 att frågan om att installera energisnål belysning i byggnader utreds. Han anför att energiförbrukning skulle kunna minska t.ex. om man i samband med större renoveringar införde energisnålare alternativ. och (båda S) begär i motion 2018/19:1972 ett tillkännagivande om att överväga att införa ett internt kommunikationssystem eller ett e-postsystem som skiljer på intern och extern e-post. Motionärerna anför att den stora mängden meddelanden med riskdagsintern karaktär riskerar att göra att andra viktiga meddelanden kommer bort. (S) begär i motion 2018/19:2181 ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att anlägga en biodling på riksdagshusens tak. Motionären anför att en god bipopulation är viktig för den biologiska mångfalden, och skulle föregå med gott exempel med biodlingar på riksdagshusens tak. (M) begär i motion 2018/19:605 yrkande 3 ett tillkännagivande om att ska ange s.k. löneskatter på de anställdas lönebesked. Motionären anför att lönebeskeden bör vara utformade så att den anställdes totala skatt anges för att öka kännedomen om skattenivåerna i . (M) begär i motion 2018/19:2608 ett tillkännagivande om att tillgängliggöra porträtt och annan konst som föreställer kvinnliga politiker i fler delar av . Motionären anför att de porträtt som finns i det s.k. kvinnorummet bör spridas till andra delar av . I stället för att vara hänvisade till ett särskilt rum bör kvinnors politiska gärning lyftas fram på samma sätt som männens, också i konst. (SD) begär i motion 2018/19:12 ett tillkännagivande om att ge en plats i de goda gärningarnas rum i . Motionären anför att var en svensk missionär som på ett hjältemodigt sätt hjälpte armeniska barn och flyktingar under förföljelserna av kristna minoriteter i 1915 och att hon bör uppmärksammas för detta. Per Lodenius (C) begär i motion 2018/19:1465 ett tillkännagivande om att visitkorten för ledamöter ska kunna kompletteras med punktskrift. Motionären anför att ska vara tillgänglig för alla och att det finns teknik för att på ett enkelt sätt komplettera visitkort med punktskrift. och (båda L) begär i motion 2018/19:488 ett tillkännagivande om att ta fram byster, tavlor och liknande av de fem första kvinnliga riksdagsledamöterna och placera dem på centrala platser i . Motionärerna anför att dessa kvinnliga pionjärer bör uppmärksammas på detta synbara sätt. har i tidigare betänkanden behandlat motionsyrkanden med förslag på bl.a. solenergi på byggnader, konstutsmyckningar i , utformningen av lönebesked och visitkort med punktskrift. Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till att beslutanderätten i dessa frågor i första hand ligger hos ledning. Utskottet har i det sammanhanget påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet (se bl.a. bet. 2012/13:KU17, 2014/15:KU6, 2016/17:KU18 och 2017/18:KU27). Motionerna tar upp frågor som på olika sätt avser verksamhet. Beslutanderätten i dessa frågor ligger i första hand hos ledning. Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, påminna om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Riksdagsledamöternas arvode, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:188 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:193 av (SD) och 2018/19:341 av (SD) yrkande 3. Riksdagsledamöternas höga arvoden riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de folkvalda ledamöterna och de människor de representerar. Det finns dock starka argument för förhållandevis höga arvoden. Ett någorlunda högt arvode kan skapa förutsättningar för att så många som möjligt ska kunna tänka sig att ställa upp för ett riksdagsuppdrag. Dessutom måste lagstiftare vara omutbara och inte påverkas av ekonomiska hänsyn i sitt beslutsfattande. Ett sätt att begränsa arvodes storlek vore att låta det motsvara ett prisbasbelopp . Härutöver borde de extra ersättningar som betalas ut för olika uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. Arbetsuppgifterna bör i stället fördelas inom partigrupperna så att den som har ett uppdrag som exempelvis utskottsordförande avlastas när det gäller andra delar av riksdagsuppdraget. Blir arbetsbördan likvärdig för alla kan extraarvodena avskaffas. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag som innebär att nivån på riksdagsledamöternas grundarvode binds till ett prisbasbelopp och att extra ersättningar för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. Placeringen i plenisal, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:11 av (SD), 2018/19:277 av (SD) och 2018/19:963 av (M). Under debatter i plenisal råder numera fri sittning, men vid voteringarna är ledamöterna placerade valkretsvis. En placering efter partitillhörighet skulle underlätta kommunikationen inom partigruppen och skulle även underlätta vid voteringarna. Om plötsliga ställningstaganden behöver göras skulle det underlätta om partigruppen sitter samlad. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med ett förslag som innebär att ledamöterna placeras efter partitillhörighet i plenisal. Utskotten och , punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:569 av (SD) och 2018/19:369 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:1748 av (M). Enligt riksdagsordningen väljer varje utskott inom sig en ordförande och en vice ordförande. I praktiken fördelar dock partigrupperna i dessa presidieposter mellan sig. En sådan fördelning är i och för sig acceptabel, men bara så länge den sker med respekt för väljarnas preferenser och mandatfördelningen i . Tilldelningen av presidieposter i utskotten bör därför motsvara den proportionella fördelningen av mandat i , och riksdagsstyrelsen bör återkomma med ett förslag om hur en sådan tilldelning kan regleras. Krigsdelegationens sammansättning, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:13 av (SD). Krigsdelegationen består av talmannen som ordförande och 50 andra ledamöter. Krigsdelegationen väljer också inom sig en eller flera vice ordförande. Eftersom en vice ordförande övertar ordförandeskapet om talmannen är frånvarande är erfarenheter från att leda riksdagsarbetet värdefullt och skulle bidra positivt till krigsdelegationens ledningsarbete. Krigsdelegationens vice ordförande bör därför alla vara vice talmän. Det bör därmed i 13 kap. 11 § riksdagsordningen anges att förste vice talman ska vara krigsdelegationens förste vice ordförande, andre vice talman ska vara krigsdelegationens andre vice ordförande och tredje vice talman ska vara krigsdelegationens tredje vice ordförande. Vidare bör meningen ”Delegationen väljer inom sig vice ordförande enligt 12 kap. 16 §” strykas. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med ett förslag på en sådan reglering. Val av vice talmän, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:574 av (SD). Av 4 kap. 2 § regeringsformen och 3 kap. 4 § riksdagsordningen följer att ska välja en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. har gällt att de vice talmännen väljs utifrån partigruppernas storlek. Efter valet frångicks dock denna praxis. Det har därför uppstått ett behov av att uttryckligen reglera en ordning som innebär att posterna som vice talmän tillsätts med hänsyn till partigruppernas storlek. Riksdagsstyrelsen bör därför återkomma med ett förslag på en sådan reglering. Frågor om kontakterna med EU i riksdagsarbetet, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2018/19:456 av (MP) yrkande 3. Möjligheterna till delaktighet och insyn i regeringens och myndigheternas EU-arbete bör stärkas så att inspel och förslag tas om hand under EU:s förhandlingsprocess. Regeringen och myndigheterna ska vara skyldiga att informera och bjuda in till samråd om EU-arbetet, och digitala e-samråd kan användas för att främja delaktighet. EU-kommissionärer ska kunna kallas till och Europaparlamentariker bjudas in att delta i EU-debatter. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag som på detta sätt främjar delaktighet i EU-arbetet. Riksdagsledamöternas arvode, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Riksdagsledamöternas arvoden saknar koppling till ledamöternas faktiska arbetsinsats. Exempelvis kan en s.k. politisk vilde som inte deltar i riksdagsarbetet få samma ersättning som hårt arbetande ledamöter. Det finns visserligen en viss differentiering i ersättningen genom de tilläggsarvoden och extra arvoden som betalas ut för vissa uppdrag, t.ex. som utskottsordförande. Denna differentiering tar dock ingen hänsyn till ledamöternas totala arbetsinsats. Ett sätt att komma till rätta med detta vore att ta fram en standardiserad arbetsbeskrivning för riksdagsuppdraget, som knyts till en ersättningstrappa med olika ersättningsnivåer. Skulle det visa sig att en ledamot inte lever upp till kraven enligt arbetsbeskrivningen ska man kunna jämka ersättningen i motsvarande mån. i plenisal, punkt 4 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I plenisal hänger både en svensk flagga och en . Enligt vår uppfattning borde det inte finnas en i plenisalen, men då det är talmannen som beslutar om flaggning i plenisalen avstår vi från att reservera oss. I plenisal hänger både en svensk flagga och en . Enligt vår uppfattning borde det inte finnas en i plenisalen, men då det är talmannen som beslutar om flaggning i plenisalen avstår vi från att reservera oss. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:11 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:12 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge en plats i de goda gärningarnas rum i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:13 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i riksdagsordningen gällande sammansättningen av krigsdelegationens presidium och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:14 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlägsna EU-flaggan i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:188 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:193 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana arvodesnämnden att sänka grundarvodet för riksdagsledamöter och om att arvodessystemet för utskotten och bör ses över och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:277 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:341 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett nytt tvådelat arvodessystem för riksdagsledamöter där en del grundar sig på arbetsbelastning och den andra ligger fast och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:369 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föra statistik i utskott och i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:456 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utskottens utrikes långresor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för resor med tåg och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till videokonferens och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:488 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram byster, tavlor eller liknande av de fem första kvinnliga riksdagsledamöterna och placera dem på centrala platser i samt tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:569 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om presidieposter i utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:574 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om val av vice talmän i riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:605 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge om att börja ange s.k. löneskatter på förtroendevaldas och anställdas lönebesked och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:963 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över placeringen i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:994 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i bör göras i syfte att öka riksdagsledamöternas möjlighet till självständigt arbete och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1018 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta ett system så att ledamöter och tjänstemän vid bokning eller redovisning av resor får ett kvitto över de koldioxidutsläpp som resorna kommer att orsaka eller har orsakat och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utsläppen från de flygresor, liksom övriga resor, som ledamöter och tjänstemän genomför bör sammanställas och redovisas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatkompensera för de flygresor som ledamöter och tjänstemän genomför och som inte omfattas av EU:s utsläppshandel och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att när så är möjligt boka flygresor med biobränsle till ledamöter och tjänstemän och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1109 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att inrätta ett granskningsinstitut vars uppgift är att granska politiska förslag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1110 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att kräva tydlig uppföljning av beslut fattade av avseende ändamålsenlighet och ekonomisk effektivitet i enlighet med vad som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1465 av Per Lodenius (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att visitkorten för ledamöter ska kunna kompletteras med punktskrift och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1586 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vegansk kost ska vara norm i samtliga av restauranger och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1588 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att installera solpaneler på taken till samtliga av byggnader och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1589 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att etablera en nollvision mot plast i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1590 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga inrikes flygresor som företas av riksdagsledamöter och anställda vid bör klimatkompenseras och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1616 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga av restauranger ska erbjuda minst ett veganskt alternativ och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1617 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att installera energisnål belysning i samtliga byggnader och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1748 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utskottens indelning i i syfte att inrätta ett renodlat jordbruks- och skogsbruksutskott, vilket i huvudsak bör arbeta med jord- och skogsbruksfrågor samt med landsbygdsfrågor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1972 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skilja på intern och extern e-post och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:1991 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetsformer så att den tid ledamöter behöver vara fysiskt närvarande i kan koncentreras eller anpassas, i syfte att riksdagsledamöter ska kunna resa till med klimatvänliga färdmedel i stället för med flyg, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2018/19:2040 av m.fl. (L): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tillgängligheten till EU:s institutioner för och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2118 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga inrättandet av en tjänst som chefsjurist där ett krav för befattningen är att du ska ha varit riksdagsledamot under minst en mandatperiod, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2018/19:2181 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten att inrätta en biodling på tak bör undersökas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:2608 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgängliggöra porträtt och annan konst på kvinnliga politiker till fler delar av och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 3 och 5. Innevarande mandatperiod firar demokratin . När demokratin infördes hade vi en annan grundlag och tvåkammarriksdag. Precis som med allt annat måste demokratin utvecklas för att överleva. Det är en god konservativ princip om små och väl överlagda förändringssteg. I har vi till exempel en lång tradition av så kallad konstitutionell praxis, det vill säga ett oskrivet regelverk som tillämpas och respekteras av de politiska partierna. På grund av den praxis, den respekt och det samförstånd som funnits i är det mycket som har lämnats oreglerat. En sådan icke i lag men i praxis reglerad fråga är från vilka partier eller partigrupper talmännen ska väljas. har talmän valts utifrån hur många mandat respektive parti fått i valet. Detta gällde , då praxis plötsligt frångicks. Så länge konstitutionell praxis respekteras, tillämpas och försvaras av de partier som är invalda i riksdag kan vissa frågor med fördel förbli oreglerade. Det är först när praxis inte upprätthålls utan ändras från fall till fall som det är relevant att ifrågasätta varför regelverket inte finns uttryckligen reglerat. Dessvärre har försatt vicetalmansvalet i just den situationen. Eftersom den konstitutionella praxis som utvecklats vad gäller val av vice talmän fungerat väl finns således skäl att fästa den i lag. Mot bakgrund av detta bör riksdagsstyrelsen tillsätta en utredning i syfte att ändra regelverket, så att talmän utses utifrån partiernas storlek. Detsamma kan med fog sägas gälla frågan om val av presidieposter i utskott. gäller att ett organ vars ledamöter helt eller delvis väljs av inom sig ska välja en ordförande och en eller flera vice ordförande, om inte annat är föreskrivet. Rättsläget ger alltså uttryck för att varje utskott självt väljer ordförande och vice ordförande. I praktiken är detta en sanning med modifikation. Det har utvecklats en praxis där de politiska partier som har valts in i riksdag fördelar presidieposterna sinsemellan. När valet av ordförande i ett visst utskott ska ske är det alltså redan bestämt vilken partitillhörighet han eller hon har. Det finns i sig inget att invända mot denna praxis, så länge som väljarnas preferenser respekteras, det vill säga att tilldelningen av presidieposter sker genom en strikt proportionell fördelning mellan de i invalda partierna. Med anledning av detta finns det behov av att, precis som med val av talmän, utifrån ett lagstadgat proportionalitetskriterium reglera från vilket parti presidieposterna i utskott ska väljas. Här i plenisalen hänger både en svensk flagga och en . Enligt vår bestämda uppfattning borde här inte finnas någon eftersom är till för svenska folkets valda ombud, inte några andra. Då det dock av hävd - praxis skulle man kunna säga - ankommer på talmannen att avgöra vilka flaggor som ska hänga här kommer jag inte att reservera mig för eller yrka bifall till att ta bort EU-flaggan. Men om fru talman kan tänka sig att i samråd med sina kollegor lyfta ut den vore vi självklart mycket tacksamma. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Det här är alltså ytterligare ett betänkande som behandlar motioner , och därför är det mycket gott och blandat om arbetsformer. De gäller hur vi ska bedriva vårt arbete i huset och de regler som finns. Det gäller regler för utskotten, valet av talman, flaggor, hur vi är placerade, vilka ersättningar vi får och så vidare. Alla motionsförslag avstyrks av utskottet, och jag delar utskottets bedömning i alla fall utom ett, där vi har en reservation. Den gäller ersättningarna till oss ledamöter, det vill säga riksdagsledamöternas arvode. uppfattning är att riksdagsuppdraget ska vara högt arvoderat. Det är ett viktigt uppdrag, och alla ska ha möjlighet att ta det. Man ska inte riskera att bli intresserad av att ta emot gåvor från andra på grund av att uppdraget ges en för låg ersättning, och man ska få ersättning för att det är ett mycket tungt uppdrag som faktiskt kräver mycket arbete. Men som det är nu tycker vi att ersättningen är för hög och att den bör ses över. Vårt förslag är att ersättningen ska kopplas till prisbasbeloppet. Hundra procent av ett prisbasbelopp skulle ge ungefär 46 000 , och det är inte en låg ersättning. Vi tycker att den är mer rimlig i förhållande till de personer vi här inne är satta att företräda.