bet · H601FiU20 · 2019-06-13 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottet föreslår att godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med ekonomiska vårproposition och avslår motionsyrkanden. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, V, KD). av högt resursutnyttjande väntas tillväxten i komma att mattas av, och BNP bedöms växa i en långsammare takt –2021 jämfört med . Den lägre tillväxten förklaras av en avmattning i den internationella konjunkturen, sjunkande bostadsinvesteringar och en inbromsning i den offentliga konsumtionen. ekonomiska utveckling påverkas i stor utsträckning av vår omvärld. utträde ur EU och fortsatta handelspolitiska spänningar mellan framför allt och utgör några osäkerhetsfaktorer som kan komma att påverka den svenska ekonomin. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet konstaterar att den svenska ekonomin är stark trots det osäkra läget och att vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. De offentliga finanserna har redovisat överskott , och statsskulden är den lägsta . Utskottet konstaterar att enligt regeringens medelfristiga prognos kommer de offentliga finanserna att uppvisa överskott samtliga år den kommande mandatperioden. Den breda parlamentariska förankring som finns om betydelsen av sunda offentliga finanser och det finanspolitiska ramverket är enligt utskottet mycket viktig. Utskottet håller med regeringen om att de budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att uppnå de politiska målen på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart på både kort och lång sikt. Vidare delar utskottet regeringens bedömning att inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet och att bruttoskuldens andel av BNP ligger inom skuldankarets toleransintervall det innevarande året och budgetåret. Utskottet uppmärksammar att även om kravet på en skrivelse till är kopplat till avvikelser från skuldankaret för det innevarande året och budgetåret är det inte oväsentligt att uppmärksammas på eventuella avvikelser i det medelfristiga perspektivet. Dessutom konstaterar utskottet att med god marginal klarar de gränsvärden för underskottet i de offentliga finanserna och för den offentliga skulden som anges i stabilitets- och tillväxtpakten. Sysselsättningsgraden i är den högsta och den högsta inom EU. Trots det är arbetslösheten fortfarande hög inom vissa grupper. För att fler ska komma i arbete behöver politiken fortsätta att prioritera jobben och främja näringslivets omställning och konkurrenskraft. Utskottet delar regeringens bedömning att politiken ska inriktas på en fortsatt utbyggnad av och på att sänka skatten på arbete. I likhet med regeringen anser utskottet att subventionerade anställningar är effektiva insatser för att få personer med svagare förankring på arbetsmarknaden i arbete. Utskottet välkomnar också att regeringen avser att intensifiera arbetet med att stärka utrikes födda kvinnors företagande och etablering på arbetsmarknaden. Utskottet står bakom regeringens bedömning om att vårt välstånd ska tryggas med hög sysselsättning bland både kvinnor och män, starka drivkrafter till arbete och bättre förutsättningar för innovation, export och jobbskapande. ska bli ett fossilfritt föregångsland. Utskottet delar regeringens syn på att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i en mer miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val. Genom kostnadseffektiva klimatinvesteringar skapas förutsättningar för att minska klimatutsläppen. I likhet med regeringen anser utskottet att politiken ska inriktas på att fasa ut miljöskadliga subventioner såväl i som globalt. Utskottet delar också regeringens bedömning om att politiken ska inriktas på att genomföra en grön skatteväxling. En väl utformad generell och skattefinansierad välfärd är viktig för att jämna ut människors livsvillkor och bidra till jämlikhet och jämställdhet. Den demografiska utvecklingen med allt fler barn, unga och äldre gör att behoven av skola, vård och omsorg ökar. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta att föra en politik som stärker välfärden, bl.a. genom att förstärka resurserna till kommunsektorn och genom att införa en uppdaterad kömiljard för att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. ska ha höga ambitioner som kunskapsnation, och alla ska ges likvärdiga möjligheter att tillgodogöra sig de kunskaper och färdigheter som krävs på morgondagens arbetsmarknad. Utskottet välkomnar att regeringen avser att arbeta vidare med förslag för att öka likvärdigheten i skolan samt arbeta för att förstärka det statliga stödet för att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i skolan. Utskottet delar regeringens syn på att bostadsmarknaden behöver reformeras och ser fram emot att regeringen återkommer till när det gäller utformningen av investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande. I likhet med regeringen anser utskottet att polisen och rättsväsendet ska ha de resurser som krävs för att möta grov och organiserad brottslighet samt för att ha en hög beredskap mot terrorism och säkra tryggheten i människors vardag. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att arbeta med att stärka tryggheten i hela landet. Proposition 2018/19:100 ekonomiska vårproposition, Fyra yrkanden i följdmotioner. Sju yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Motioner från den allmänna motionstiden /19 Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2019 Kommuner och Landstings ekonomirapport, Europeiska kommissionens landspecifika rekommendationer 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 yttrande 2018/19:SkU6y Bilaga 3 Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Bilder från den öppna utfrågningen Tabell 2 Statens budgetsaldo 2018–2022 Tabell 3 Den offentliga sektorns finanser 2018–2022 Tabell 4 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Tabell 5 Bedömningar av finansiellt sparande 2019–2022 Tabell 6 Bedömningar av strukturellt sparande 2019–2022 Tabell 7 Utgiftstak 2019–2022 Tabell 8 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2018/19:100 punkt 1 och avslår motionerna 2018/19:339 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1050 av (S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 5, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 44, 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2940 av (MP) yrkandena 1 och 5, 2018/19:3092 av m.fl. (SD), 2018/19:3093 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:3095 av och (båda M) och 2018/19:3096 av m.fl. (KD). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), i (M), (S), (S), (M) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2018/19:100). Propositionen bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . I propositionen lämnar regeringen förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. I en bilaga återfinns den återkommande fördelningspolitiska redogörelse som regeringen ska lämna till . De rekommendationer som EU lämnat till inom ramen för den europeiska och Finanspolitiska rådets rekommendationer , som regeringen vanligtvis gör en bedömning av i budgetpropositionen, redovisas också i propositionen. Anledningen till detta är att budgetpropositionen lämnades av en övergångsregering. behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och de yrkanden om alternativa riktlinjer i de fyra följdmotioner som lämnats med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar finansutskottet också några motioner från den allmänna motionstiden /19. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Propositionens övriga yrkanden om förslag till utgiftsområdesindelning har behandlats av i betänkande 2018/19:KU33. Förslaget till riksdagsbeslut avser ett samlat ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. har yttrat sig över propositionens förslag till riktlinjer och följdmotionerna i de delar som berör utskottets beredningsområden. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2. informerades utskottet av statssekreterarna () och (Statsrådsberedningen) om konvergensprogram och nationella reformprogram. Programmen lämnades till Europeiska kommissionen . anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2019 med finansminister och ordförande för . Uppteckningar från utfrågningen finns i bilaga 3 till betänkandet. Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett formellt ärende för . Utskottet har ändå skäl att beakta rapporten. Uppteckningar från utfrågningen kommer också att presenteras i en rapport från (2018/19:RFR7). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Tillväxten i väntas komma att mattas av, och BNP bedöms växa –2021. Faktorer som utträde ur EU och handelspolitiska spänningar mellan och gör att osäkerheten i prognosen är stor. Trots det osäkra läget är den svenska ekonomin stark. Sysselsättningsgraden är den högsta och den högsta inom EU. Statsskulden är den lägsta , och de offentliga finanserna kommer att uppvisa överskott samtliga år den kommande mandatperioden. Inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet, och bruttoskuldens andel av BNP ligger inom skuldankarets toleransintervall. Även om kravet på en skrivelse till är kopplat till avvikelser från skuldankaret för det innevarande året och budgetåret är det inte oväsentligt att uppmärksammas på eventuella avvikelser i det medelfristiga perspektivet vid uppföljningen av skuldankaret. Politiken ska inriktas på att skapa förutsättningar för fler jobb, möta klimatutmaningar, trygga välfärden och öka kunskaperna i skolan. Mer ska göras för att fler ska komma i arbete, bl.a. genom en utbyggnad av och genom en lägre skatt på arbete. Klimatarbetet ska fortsätta att stärkas så att kan bli ett fossilfritt föregångsland. En grön skatteväxling ska genomföras. Välfärden ska fortsätta att stärkas genom ökade resurser till kommunsektorn. Tillgängligheten till hälso- och sjukvården ska förbättras genom en uppdaterad kömiljard. Skolan ska ges förutsättningar att bli mer jämlik. Hedersvåld och förtryck ska bekämpas. Tryggheten i hela landet ska öka, rättsväsendet och försvaret ska stärkas och antalet polisanställda ska öka. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringens inriktning på den ekonomiska politiken I propositionen framhåller regeringen att politiken ska inriktas på att lösa samhällsproblemen. Jobben ska bli fler, klimatutmaningen mötas, välfärden tryggas och kunskaperna i skolan öka. ska vara ett samhälle präglat av frihet, gemenskap, sammanhållning och respekt för den enskilda människans vägval. Regeringen konstaterar att står inför stora utmaningar som klimatförändringar, bristande integration, segregation och bidragsberoende, en globalisering som fortsätter att pröva vår konkurrenskraft, ökade klyftor, ökad polarisering och rasism, gängbrottslighet, demografiutveckling, bostadsbrist och ett alltmer osäkert närområde. Med januariavtalet som grund avser regeringen att föra en politik som leder till förändringar som är hållbara och som tar framåt. Fler ska komma i arbete Välståndet ska tryggas med hög sysselsättning bland både kvinnor och män, starka drivkrafter att arbeta och bättre förutsättningar för innovation, export och jobbskapande. Ett eget jobb ger möjlighet till egen försörjning och självbestämmande. Sysselsättningsgraden i är den högsta och den högsta inom EU. Trots den positiva utvecklingen finns det enligt regeringen fortfarande stora problem på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är fortfarande för hög inom vissa grupper och arbetskraften saknar alltför ofta den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda är alltjämt för stor. Regeringen avser att driva en politik som prioriterar jobben och främjar näringslivets hållbara omställning och konkurrenskraft. Möjligheterna att starta och driva företag och att lyckas som företagare ska bli bättre, och skatten på arbete ska sänkas. Enligt regeringen behöver tröskeln till det första jobbet sänkas. En god tillgång till utbildning av hög kvalitet är central för att säkra kompetensförsörjningen och ställning som konkurrenskraftig kunskapsnation. För att möta arbetsgivarnas behov av utbildad arbetskraft avser regeringen att fortsätta att stärka arbetet med att rusta arbetssökande och särskilt möjliggöra insatser inom lokala jobbspår som Arbetsförmedlingen, kommuner och arbetsgivare samverkar kring. Utrikes födda kvinnor ska prioriteras. I enlighet med januariavtalet avser regeringen att reformera Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadspolitiken ska vara effektiv, ändamålsenlig och ha väl avvägda volymer. För att fler företagare ska ta steget att anställa är arbetsgivaravgiften för den först anställda tillfälligt nedsatt. Regeringen anser att nedsättningen bör permanentas. Subventionerade anställningar bedöms som effektiva insatser för att få personer med svagare förankring på arbetsmarknaden i arbete. Genom att fortsätta utveckla den nuvarande exportstrategin, och genom att föreslå mer medel till export- och investeringsfrämjande åtgärder, avser regeringen att bidra till att skapa förutsättningar för att stärka svenska företags export och internationalisering. Utrikes födda kvinnor har en lägre sysselsättningsgrad och driver egna företag i mindre omfattning än män. Regeringen anser därför att arbetet med att stärka dessa kvinnors företagande och etablering på arbetsmarknaden ska intensifieras. En mångfald av företag och företagare i olika branscher bidrar till förnyelse och ger förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Nyanländas integration i det svenska samhället ska präglas av en tydlig förväntan på, och goda möjligheter för nyanlända att tillägna sig det svenska språket och de yrkeskunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. Både kvinnor och män ska från samhällets sida mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig genom inträde på arbetsmarknaden. Sammanhållning och jämställdhet förutsätter att kvinnor och män har lika rätt till utbildning och arbete. Hedersrelaterat våld och förtryck ska alltid bekämpas. ska ha en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som bygger på en bred överenskommelse i . ska bli ett fossilfritt föregångsland I propositionen framhåller regeringen att de globala klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att kunna lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. ska gå före på klimat- och miljöområdet, varför regeringen avser att förstärka miljö- och klimatarbetet. ska bli världens första fossilfria välfärdsland, och målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären ska uppnås. För att ställa om samhället i en mer miljövänlig inriktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val ska ekonomiska styrmedel användas. Regeringen anser att miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. Enligt regeringen ska en grön skatteväxling genomföras. Det klimatpolitiska ramverket som har ska säkerställa att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Regeringen avser att se över all relevant lagstiftning så att ramverket får genomslag. Regeringen avser även att återkomma till hur klimatinvesteringsprogrammet ska effektiviseras. Det bedöms som rimligt att flyget även fortsättningsvis står för en del av sina klimatkostnader. Regeringen anser därför att flygskatten bör behållas och kompletteras med ytterligare ekonomiska incitament, i form av en reduktionsplikt för biodrivmedel i flygbränslet. Regeringen avser vidare att se till att tar ledartröjan för att de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor ska omförhandlas. I propositionen framhåller regeringen att den generella och skattefinansierade välfärden stöder ett högt arbetskraftsdeltagande, bidrar till jämlikhet och jämställdhet samt banar väg för bättre livschanser för alla. Enligt regeringen ska fortsätta att vara ett ledande välfärdsland. Behoven av välfärdstjänster väntas öka när befolkningen växer, särskilt när det blir fler barn och äldre. Regeringen avser därför fortsätta att föra en politik som stärker välfärden. Kommunernas och landstingens ekonomiska förutsättningar är enligt regeringen avgörande för hur välfärden kan stärkas. Mot bakgrund av de utmaningar som kommunsektorn möter anser regeringen att de generella bidragen till kommuner och landsting behöver fortsätta att förstärkas i en jämn takt över mandatperioden. Den enskildes valfrihet är enligt regeringen en central del av den svenska välfärdsmodellen, varför det behövs en mångfald av aktörer, goda villkor och enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. I enlighet med januariavtalet avser regeringen inte att lägga förslag som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska i stället vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, menar regeringen. Alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. En förbättrad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården är enligt regeringen en av de viktigaste frågorna . Regeringen avser därför att inrikta politiken på att införa en uppdaterad kömiljard. ska ha höga ambitioner som kunskapsnation. Alla ska ges likvärdiga möjligheter att tillgodogöra sig de kunskaper och färdigheter som krävs på morgondagens arbetsmarknad. ska stärkas som kunskapsnation. Skolan ska präglas av ordning och studiero, kunskapsfokus och likvärdighet. Lärares arbetstid ska ägnas åt undervisning. Regeringen avser att arbeta vidare med förslag för att öka likvärdigheten i skolan. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ska förstärkas. Hela landet ska växa Regeringen vill att hela ska leva och växa. Möjligheterna att bo, studera och arbeta i hela landet förbättras enligt regeringen med bredband, vägar, järnvägar och bostadsbyggande. En väl fungerande digital infrastruktur är enligt regeringen avgörande för att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Regeringens mål är att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s . Enligt regeringen är landsbygdens utveckling avgörande för hela . Där skapas klimatsmart energi, sund och säker mat och värden som bidrar till jobb och välfärd. Regeringen avser att förstärka den statliga närvaron i hela landet. Ambitionen är att servicekontor ska etableras på fler orter. Enligt regeringen ska Arbetsförmedlingen vid behov kunna erbjuda personliga möten i hela landet inom ramen för sitt myndighetsansvar. Regeringen avser att återkomma avseende formerna för Arbetsförmedlingens framtida deltagande i serviceorganisationen. Enligt regeringen behövs det fler bostäder för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad, för människor att flytta dit jobben finns och för att bryta den växande boendesegregationen. Bostadsmarknaden behöver reformeras så att fler människors behov kan mötas, reglerna förenklas och konkurrensen öka. Det behövs mer av blandade bostadsområden och större möjligheter att göra boendekarriär. Rörligheten på bostadsmarknaden förbättras när flyttkedjor ger ett bättre nyttjande av beståndet. Regeringen avser att återkomma när det gäller utformningen av investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande. Tryggheten i ska öka Regeringen anser att arbetet mot kriminalitet och terrorism ska fortsätta att stärkas. Polisen och hela rättsväsendet ska ha de resurser som krävs för att möta grov och organiserad brottslighet, ha hög beredskap mot terrorism och säkra tryggheten i människors vardag. Politiken ska inriktas på att öka tryggheten i hela landet, stärka rättsväsendet och öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. demokrati och rätt till självbestämmande ska värnas från inre och yttre hot med ett stärkt arbete mot alla former av våldsbejakande extremism. Försvarsförmågan ska fortsätta att utvecklas för ökad trygghet i och stabilitet i vårt närområde. I propositionen redovisar regeringen sin prognos för den makroekonomiska utvecklingen i och i omvärlden för perioden –2022 med tyngdpunkt på utvecklingen och 2020. I prognosen har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. Regeringen konstaterar att världsekonomin har vuxit starkt . och även under inledningen av 2019 har tillväxten dock dämpats. Det förklaras av tillfälliga faktorer, men det bedöms också vara en naturlig utveckling med en snabb tillväxt. Osäkerheter kopplade till bl.a. utträde ur EU och handelsrestriktionerna mellan och bedöms ha bidragit till en minskad investeringsvilja och ökad volatilitet på de finansiella marknaderna. Regeringen konstaterar att tillväxten i euroområdet bromsade in snabbare än vad regeringen väntat, vilket bl.a. förklaras av tillfälliga faktorer som flaskhalsar i produktionen i den tyska bilindustrin och en nedgång i detaljhandeln till följd av demonstrationer i . Förtroendeindikatorer tyder enligt regeringen på en mer dämpad utveckling av exporten under inledningen av 2019 i euroområdet. Sammantaget är regeringens bedömning att BNP-tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel blir något lägre –2022, jämfört . Även i har konjunkturen stärkts och tillväxten har varit hög. En avmattning i den internationella konjunkturen, minskade bostadsinvesteringar och en inbromsning i offentlig konsumtion bidrar enligt regeringens bedömning till att BNP kommer att växa i en långsammare takt framöver. Regeringens bedömning är att BNP-tillväxten mattas av från för åren 2019–2021 för att sedan öka till 2022, se tabell 1 nedan. Jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen har BNP-tillväxten reviderats ned från 2019. –0,3 –0,8 Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen konstaterar att hushållens konsumtion utvecklades svagt jämfört som hushållens konfidensindikator enligt konjunkturbarometer har sjunkit till den lägsta nivån . Detta förklaras av färre köp av bilar, lägre bostadspriser och en allmän osäkerhet om hur läget på bostadsmarknaden kommer att utvecklas. Den svagare utvecklingen bedömer regeringen dock som tillfällig, och hushållen förväntas komma att konsumera i en högre takt igen . De migrationsrelaterade utgifterna som är förknippade med nyanländas första år i minskar successivt, vilket bidrar till lägre offentliga konsumtionsutgifter. Bostadsinvesteringarna bedöms minska bl.a. som en följd av sjunkande priser och ett ökat utbud av bostäder till försäljning.