bet · H701FiU1 · 2019-11-22 00:00:00 — Undantag bör göras för vissa koncerninterna situationer. Utländska företag som saknar fast driftsställe i och som bedriver viss verksamhet här bör omfattas av bestämmelserna om skatteavdrag och uppgiftsskyldighet på samma sätt som svenska företag som bedriver motsvarande verksamhet. De kommande förslagen bör träda i kraft . Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. För att göra det mer attraktivt att anställa personer som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden och personer som länge stått utanför arbetsmarknaden anser regeringen att ett ingångsavdrag bör införas. Avdraget innebär att arbetsgivare som anställer en person som omfattas av ingångsavdraget får nedsatta arbetsgivaravgifter av anställningen. Ingångsavdraget kommer framför allt att omfatta unga personer som är nya på arbetsmarknaden och saknar högre utbildning, långtidsarbetslösa samt nyanlända som har uppehållstillstånd som skyddsbehövande och deras anhöriga. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling För att förbättra möjligheterna för företag att bedriva forskning och utveckling bör enligt regeringen nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling förstärkas. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Ett system för anstånd med betalning av kupongskatt i vissa fall Ett system för anstånd med betalning av kupongskatt i vissa fall bör införas. uttalar i sin dom i mål C-575/17, m.fl., att det inte är förenligt med den fria rörligheten för kapital att utdelning till bolag i en annan stat som uppvisar underskott beläggs med källskatt som en motsvarande utdelning till ett bolag med hemvist i landet tas upp inom ramen för vanlig bolagsbeskattning och därmed bara beskattas om det uppkommer ett överskott. I kupongskattelagen (1970:624) saknas bestämmelser om att bevilja anstånd med betalning av kupongskatt för dem som har sin hemvist i en annan stat än och som tar emot utdelning från ett svenskt bolag men uppvisar underskott. Det finns därför skäl att ändra den svenska kupongskatteregleringen så att det står klart att den är förenlig med . Utgångspunkten för ändringen i kupongskattelagen bör vara att utländska bolag bara ska betala kupongskatt när de går med överskott. Det bör därför införas en möjlighet för utländska bolag att beviljas anstånd med att betala kupongskatt om bolaget kan visa att kupongskatt har innehållits eller betalats för en viss utdelning och att det finns ett anståndsutrymme. Vid beräkningen av om det finns ett anståndsutrymme bör det utländska bolagets resultat beräknat enligt svenska regler, utdelningar som bolaget tagit emot under det aktuella beskattningsåret och tidigare beviljade anstånd beaktas. Anståndet bör gälla fram t.o.m. efter utgången av det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår vars anståndsutrymme ligger till grund för anstånd. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad För att öka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden bör taket för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad höjas. Genom lagen (2016:1256) om beräkning av uppskovsbelopp i vissa fall är taket för uppskovsbelopp slopat för avyttringar av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter som sker –. Det tillfälliga slopandet av taket har varit avsett att bidra till ökad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden och ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet (prop. 2016/17:25 s. 14) genom att skapa flyttkedjor som underlättar rörligheten. Det är angeläget att underlätta rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden även på . Även om kapitalvinstbeskattningens utformning bara är en av flera olika faktorer som påverkar individers val av bostad finns det därför skäl att efter , när taket för uppskovsbelopp åter blir tillämpligt, höja taket. Det nya taket bör bestämmas till , vilket precis som tidigare multipliceras med den skattskyldiges andel av ursprungsbostaden. Med ett tak på bedöms av de som begär uppskov kunna få uppskov med hela kapitalvinsten. Det kommande förslaget bör träda i kraft och gälla för avyttringar som har skett efter . Skatt på kapitalägande – företagsskatter En finansiell kris kan ge upphov till utdragna perioder av minskad produktion och sysselsättning och djupa nedgångar på tillgångsmarknaderna. Detta kan i sin tur försämra de offentliga finanserna genom lägre skatteintäkter och högre offentliga utgifter. Enligt regeringens bedömning bör därför skatten på finanssektorn öka med hänsyn till de samhällskostnader som kan uppkomma i händelse av en finansiell kris. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter En punktskatt på avfall som förbränns bör införas. Skatten bör utformas enligt en nettobeskattningsmodell, vilket innebär att skatt ska tas ut för avfall som förs in till en skattepliktig anläggning och avdrag ska medges för avfall, ämnen eller föremål som upphört att vara avfall och som förs ut från anläggningen. Avfallsförbränningsanläggningar och samförbränningsanläggningar ska vara skattepliktiga anläggningar. Skatt ska dock inte betalas för farligt avfall, biobränsle, animaliska biprodukter eller avfall som förs in till en samförbränningsanläggning som huvudsakligen producerar material där avfallsförbränningen ingår i produktionen av materialet. Det sistnämnda undantaget förutsätter att materialet innehåller en del av avfallet eller dess restprodukter. Den som bedriver verksamheten på en avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggning ska vara skattskyldig. Skattesatsen bör vara per ton avfall. bör dock skattesatsen vara per ton avfall, och bör den vara per ton avfall. Det bör även göras en årlig omräkning av skattesatsen grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex. En sådan skatt bör kunna träda i kraft . Justerad skatt på drivmedel Koldioxidskatten som tas ut på bensin och diesel bör sänkas. Även energiskatten på bensin och diesel bör sänkas. För att motverka ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå när inblandningen av biodrivmedel ökar till följd av reduktionsplikten samt genom indexering av drivmedelsskatter 2020 föreslås att energiskatten på bensin och diesel sänks. Regeringen föreslår att skatten på koldioxid sänks, vilket medför att den generella skattenivån på fossilt kol upprätthålls även 2020 när andelen biodrivmedel i bensin och diesel är högre. Förslagen medför att skatten vid pump, utöver vad som följer av indexeringen med konsumentprisindex, inte höjs 2020. Sänkningarna görs i förhållande till de indexomräknade koldioxid- och energiskattesatser som annars skulle gälla utifrån nuvarande regelverk. Det kommande förslaget bör genomföras . Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter Skattesatsen för annonser och reklam sänks från till . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt höjs från till för ett beskattningsår. Ändringarna träder i kraft . En skatt på plastbärkassar bör införas. Skatten bör kunna tas ut fr.o.m. . Ändrade mervärdesskatteregler för e-handel mellan företag och konsumenter, det andra steget i det s.k. e-handelspaketet, bör enligt regeringen införas . Ändringarna i det andra steget innebär bl.a. att undantaget från mervärdesskatt vid import av försändelser med lågt värde slopas. Vidare blir elektroniska marknadsplatser (plattformar) i vissa fall skattskyldiga för mervärdesskatt för försäljning av varor från säljare i ett tredjeland som görs via plattformen. Den särskilda ordning för redovisning och betalning av mervärdesskatt (mini-one-stop shop) som gäller för elektroniska tjänster utökas till att gälla för alla tjänster och för viss omsättning av varor. Slutligen slopas den nuvarande omsättningströskeln för distansförsäljning av varor från andra EU-länder. I stället ska den EU-gemensamma tröskel som gäller för bestämmande av beskattningsland för elektroniska tjänster även gälla för unionsintern distansförsäljning av varor. remitterade ett förslag om det andra steget i e-handelspaketet. Förslaget bör träda i kraft . Tillkännagivande om ändringar av skatte- och avgiftsregler i rambeslutet för statens budget 2019 har tillkännagett (bet. 2018/19:FiU1 res. 5 under punkt 2, rskr. 2018/19:62) att regeringen ska återkomma med förslag om ytterligare ändringar i skatte- och avgiftsregler om avskaffad särskild löneskatt för äldre skatteändringar för att underlätta entreprenörers generationsskiften utökat tak och utvidgat RUT-avdrag fryst överindexering av bensinskatt sänkt skatt för diesel i jord- och skogsbruket skattereduktion för gåvor i ideell verksamhet avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift höjd mervärdesskatt för naturguidning lämnade regeringen propositioner till med förslag om avskaffad särskild löneskatt för äldre (prop. 2018/19:82), nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag (prop. 2018/19:54), höjt tak för RUT-avdrag (prop. 2018/19:89), befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för bensin och diesel (prop. 2018/19:94), återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet (prop. 2018/19:92) och avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift (prop. 2018/19:45). Regeringen beslutade också att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda utvidgningar av RUT-avdraget (dir. 2019:26). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) gjort bedömningen att flygskatten och den lägre mervärdesskatten för naturguidning bör behållas liksom nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person (s.k. växa-stöd). Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivanden om skatte- och avgiftsregler som regeringen i budgetförslaget inte anser är slutbehandlade tillkännagav att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). tillkännagav (bet. 2014/15:KU12 punkt 5, rskr. 2014/15:195) vad anfört om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. När det gäller den stegvisa avvecklingen ansåg att den bör finansieras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. Utvärdering av utjämningsordningen mellan och tillkännagav (bet. 2011/12:SkU13, rskr. 2011/12:170) att förhandlingar bör inledas med i syfte att förbättra balansen mellan bosättningskommun och arbetskommun vid beskattning av gränspendlare i . För att möjliggöra ett ställningstagande i frågan pågår ett gemensamt arbete med för att utvärdera den utjämningsordning som finns avtal mellan och om vissa skattefrågor (SFS 1996:1512, bilaga 4). diskussioner utgör utgångspunkten för hur denna utvärdering ska genomföras. har i två tillkännagivanden begärt att regeringen ska se över reglerna om det skatterättsliga företrädaransvaret och överväga om de bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten samt förbättra villkoren för företagare och företagande (bet. 2014/15:SkU20 punkt 7, rskr. 2014/15:169 och bet. 2017/18:SkU12 punkt 12, rskr. 2017/18:202). Som en följd av det första tillkännagivandet fick både och Statskontoret regeringsuppdrag i fråga om företrädaransvaret, vilka redovisades respektive . Med anledning av de båda tillkännagivandena avser regeringen att tillsätta en utredning om det skatterättsliga företrädaransvaret. Tillkännagivandena är inte slutbehand-lade. Under denna rubrik redovisas motionärernas förslag om förändringar på skatte- och avgiftsområdet. Föreslagen återfinns i de motioner som behandlas i utskottets förslag till riksdagsbeslut 2 e Ändringar i skatte- och avgiftsregler. I motionen framhålls att det svenska folket betalar bland världens högsta skatter och också ska kunna räkna med att varje krona gör så stor nytta som möjligt. En skattereform ska utgå från de samhällsproblem som behöver lösas. Skattereformen bör göras i syfte att skapa fler jobb, öka tillväxten och värna sammanhållningen. Lägre skatt på låga inkomster är en central del av en moderat skattereform. Skattesystemet ska också uppmuntra till ett längre arbetsliv, och skatten för de kommer därför också att sänkas i motsvarande grad. föreslår att nivån på den statliga inkomstskatten trappas ned och att värnskatten avskaffas. satsar därför på att sänka den statliga inkomstskatten 2020–2022. Vidare satsar för att avskaffa värnskatten. avslår regeringens förslag om ytterligare skattesänkningar för personer . I motionen föreslås sänkt skatt på pension, vilket uppges sänka skatten dubbelt så mycket och för dubbelt så många pensionärer som enligt regeringens budgetproposition. För en pensionär med mellan och i pension innebär förslaget en skattesänkning som motsvarar mer i disponibel inkomst . Vidare föreslås en förstärkning av jobbskatteavdraget så att alla som tjänar får en skattesänkning som motsvarar . avvisar regeringens förslag till skattereduktion för boende i kommuner som i sin helhet ingår i stödområde A eller B. vill se över hur bättre regler för personaloptioner i tillväxtföretag kan införas. Motionärerna föreslår också att expertskatten görs mer konkurrenskraftig. En kritisk faktor för att möjliggöra investeringar i är tillgången på kompetens. För ett litet men teknologiskt avancerat land som kommer det inte att vara möjligt att utbilda all den kompetensen i . Då krävs det att är ett attraktivt land för högutbildade personer att flytta till. Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. avvisar regeringens förslag till sänkta arbetsgivaravgifter för unga, s.k. ingångsavdrag. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter vill gradvis avskaffa ränteavdragen för lån utan säkerhet. Vidare föreslår motionärerna att fastighetsskatten på obebyggd tomtmark ska höjas från till . Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter vill införa ett klimatskatteavdrag för basindustri som investerar i teknik som kan minska eller helt eliminera utsläppen. Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter avvisar regeringens förslag till en punktskatt på avfall som förbränns. I budgetmotion föreslås att skatten på bensin och diesel sänks med per liter. finns det nedsättningar av energiskatten för vissa typer av elanvändning men inte för annan, liknande användning. vill att skattenivåerna för olika fordonstyper som drivs på el utjämnas. vill att den höjda skatten på kraftvärme avskaffas. Flygskatten bör avskaffas. anser att flyget ska bära mer av sina miljökostnader men menar att den nuvarande flygskatten inte är ett lämpligt sätt att göra det på. Regeringens förslag till skatt på bärkassar avvisas. Vidare anser att kemikalieskatten bör avskaffas. Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt I budgetmotion höjs den reducerade momsen från till som den sänkta momsen på mindre reparationer och naturguidning återställs. föreslår att värnskatten behålls i nuvarande form med normal indexering av skiktgränserna. Vidare föreslår man att ett nytt jobbskatteavdrag införs för såväl tjänste- som pensionsinkomster på motsvarande . Skillnaden i beskattning av inkomst av tjänst och pension avskaffas helt. Milersättningen bör enligt höjas från per mil till per mil. Ersättningen har legat på denna nivå , då den ökade med . säger nej till förändringar av befintligt reseavdrag som föreslagits i januariöverenskommelsen. Den särskilda inkomstskatten för personer som är bosatta utomlands bör återställas från till tidigare . Förmånsbeskattningen av privata sjukvårdsförsäkringar bör avskaffas. Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. föreslår att den allmänna löneavgiften för de första två anställda i samtliga företag tas bort, upp till ett tak på per anställd och år, . Vidare föreslås en utredning av möjligheten att höja pensions-avsättningarna inom arbetsgivaravgiften, som den allmänna löneavgiften sänks i motsvarande grad för att bibehålla kostnadsneutralitet för företagarna, så att en generell höjning av pensionsåldern inte blir nödvändig. avvisar regeringens förslag till sänkta arbets-givaravgifter för unga, s.k. ingångsavdrag. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter föreslår att en utfasning av ränteavdragen , 2021–2025, ska påbörjas. föreslår också ett system för privat pensions-sparande, där man inte gör något skatteavdrag vid själva insättningarna och inte heller drabbas av reavinstbeskattning när man säljer exempelvis fonder eller aktier utan i stället betalar en väldigt låg schablonskatt. Förslaget är att denna schablonbeskattning uppgår till av föregående års statslåneränta. Skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar bör återställas till nivån före regeringens senaste höjning från . Vidare föreslår att taket på fastighetsavgiften för småhus ska sänkas från av inkomsten även för pensionärer och utsatta grupper. Den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder bör avskaffas genom att dessa bostäder klassificeras som elevhem. föreslår att schablonavdraget för andrahands-uthyrning ska höjas . Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter avvisar regeringens förslag till en punktskatt på avfall som förbränns. Vidare föreslår man att hela indexeringen på bensinskatten avskaffas. Enligt motionärernas förslag sänks skatten på diesel och bensin med per liter. Man vill också reformera reduktionsplikten, vilket leder till ytterligare prissänkning vid pump. Skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål föreslås sänkas till dansk nivå (per liter). Systemet med bonus–malus bör avskaffas. vill också återställa skatten på kraftvärmeverk. Som ett led i en större strategi att värna glesbygdens intressen och hålla ihop avvisar flygskatten. Även regeringens förslag till skatt på plastbärkassar avvisas av . Kemikalieskatten bör avskaffas. Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt föreslår att momsen på restaurang- och cateringtjänster samt på burkar och flaskor återställs till ordinarie momssats om . föreslår sänkt skatt för alla inkomster . På inkomster föreslår man att jobbskatteavdraget börjar trappas av. föreslår också att skiktgränsen för statlig skatt räknas upp i något långsammare än vad regeringen föreslår Vidare föreslår man att hela skatteklyftan för ålderspensionärer med inkomster tas bort. föreslår att skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer tas bort. En skattereduktion på avgifter till fackföreningar föreslås , och en skattereduktion på avgiften till arbetslös-hetskassor föreslås . Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. avvisar regeringens förslag till sänkta arbetsgivaravgifter för unga, s.k. ingångsavdrag. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter föreslår att ränteavdragen trappas ned till 2020 och till . föreslår också att avdragsrätten för ränteutgifter ska begränsas till maximalt , dvs. att avdragsrätten för ränteutgifter därutöver ska avskaffas. Dagens 3:12-regler har kommit att utnyttjas för det som de var tänkta att motverka, nämligen inkomstomvandling. Detta var bakgrunden till utredningen av skattereglerna för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75) som 2017 mynnade ut i lagrådsremissen Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag. Lagrådsremissen innehöll olika förslag för att minska inkomstomvandlingen, bl.a. förslag om att höja skattesatsen för utdelning och kapitalvinst. föreslår att skattereglerna för delägare i fåmansbolag ska reformeras i enlighet med den tidigare lämnade lagrådsremissen. föreslår att skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning höjs enligt följande gränsvärden: 75 000–en skattesats om , 150 000–en skattesats om , 300 000–en skattesats om och från och uppåt en skattesats om . föreslår också att en arvs- och gåvoskatt ska införas. Förslaget innebär ett fribelopp på , dvs. arvs- och gåvobelopp upp till den gränsen ska inte beskattas. föreslår vidare att en ny förmögenhetsskatt ska införas. Förmögenhetsskatten ska gälla på hushållsnivå och appliceras på hushållets nettoförmögenhet. Nettoförmögenheter ska undantas från skatt. vill komplettera den kommunala fastighetsavgiften med en statlig fastighetsskatt på på den del av taxeringsvärdet som överstiger . föreslår också att dagens begränsningsregel, som innebär att pensionärer inte ska behöva betala av sin inkomst i avgift, ska utökas till att omfatta alla. Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter föreslår att en bankskatt ska införas . föreslår också att bolagsskatten ska höjas och återgå till . Av fördelningspolitiska skäl föreslår att investeraravdraget ska avskaffas. Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter föreslår återförd effektskatt på kärnkraftsreaktorer med per megawatt och månad 2021 och per megawatt och månad 2022. föreslår att en beskattning av konstgödsel i likhet med den som avskaffades 2009 införs, men med en något högre beskattning på kväve-komponenten för att minska läckaget av kväve. Skattesatsen på kväve höjs enligt förslaget jämfört med den gamla skatten. anser inte att avskaffad värnskatt är prioriterat. I deras budgetmotion föreslås en ytterligare höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt 2020 och en extra höjning även som skulle innebära att skiktgränsen blir ca , inklusive indexuppräkning. I motionen föreslås även en bred skattesänkning för alla hushåll. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att ha arbetat är skattesänkningen konstruerad så att de som jobbar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har försäkringsinkomster. Personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster får en skattesänkning på av inkomsten . För de som har arbetslöshetsersättning, föräldrapenning, förtidspension och aktivitetsersättning är skattesänkningen hälften så stor, av inkomsten. föreslår ett dubbelt jobbskatteavdrag för personer upp till som uppbär någon form av arbetsmarknadspolitisk anställning, för nyanlända , för långtidsarbetslösa som går till arbete baserat på hur länge de varit frånvarande från arbetsmarknaden samt med dubbelt jobbskatteavdrag för den som tagit akademisk examen . I motionen föreslås dessutom en ytterligare utökning av jobbskatteavdraget utöver det redan dubbla jobbskatteavdraget. I motionen föreslås också en fast skattereduktion som initialt uppgår till per förälder/vårdnadshavare och månad. Reformen byggs ut stegvis med per förälder 2021 och sedan per förälder . säger nej till regeringens förslag till skattereduktion för boende i kommuner som i sin helhet ingår i stödområde A eller B. Vidare föreslås ett kraftigt breddat optionsprogram för unga och växande företag. föreslår ett förändrat förmånsvärde för dyra bilar. Vidare föreslår man att milersättningen i reseavdraget höjs till och att avdragstaket höjs till . vill sänka den särskilda inkomstskatten för personer som är bosatta utomlands som regeringen höjde från fr.o.m. . Vidare vill utreda hur jägare ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt. I motionen föreslås att ett förmånligt bosparande utreds och införs, som förval för alla unga mellan med inkomst av tjänst. Skattereduktion ska ges på inkomster som uppgår till eller mer . Skattereduktionen ska beräknas på lön efter skatt som avsätts till ett bosparande, och skattereduktion ska medges av beloppet. Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. säger nej till regeringens förslag till sänkta arbetsgivar-avgifter för unga, s.k. ingångsavdrag. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter säger nej till regeringens höjda tak för uppskov på reavinstskatten vid avyttring av privatbostad. I stället vill ta bort uppskovstaket. föreslår vidare att betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Vidare föreslås att ränteavdraget sänks samt att taket för fullt ränteavdrag ska sänkas . föreslår också att skatten på investeringssparkontot ska sänkas upp till ett visst sparbelopp.