bet · H601KU30 · 2019-05-10 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rör frågor om bl.a. statsskicket, successionsordningen, statschefens uppgifter och immunitet, apanaget, ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, medlemskapet i Europeiska unionen (EU) och internationellt samarbete samt frågor kopplade till EU-samarbetet. Det finns även motionsyrkanden om formerna för grundlagsändringar, nationella folkomröstningar, medborgarinitiativ, regeringsbildning, mandatperioden efter ett extra val, kontrollen av en övergångsregering och granskning. Andra motioner rör en minskning av antalet riksdagsledamöter, byte av partitillhörighet och ledamotsuppdraget, regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag. Det finns även motionsyrkanden om en författningsdomstol, normprövning, Lagrådets granskning, domstolarnas oberoende och rättskipningens självständighet samt uppgifter. Vidare behandlas motioner om bestämmelser om , det svenska språket, helgdagar, nationella minoriteter, minoritetsspråken och svenskt medborgarskap. Andra motioner rör penningenheten, den offentliga äganderätten och public service. I betänkandet finns 25 reservationer (M, SD, C, V, L) och två särskilda yttranden (SD, KD respektive L). Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet två tillkännagivanden. Enligt det ena tillkännagivandet bör riksdagsstyrelsen tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över vissa bestämmelser om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget. Det andra tillkännagivandet är till regeringen om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över regleringen av krigsdelegationen. Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statsskicket och statschefens uppdrag Medlemskapet i EU och internationellt samarbete Frågor kopplade till EU-samarbetet Formerna för grundlagsändringar m.m. Förhållandet mellan regeringen och En minskning av antalet riksdagsledamöter Byte av partitillhörighet och ledamotsuppdraget Utredning om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget Regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag Domstolarnas oberoende och rättskipningens självständighet Bestämmelser om och det svenska språket Nationella minoriteter och minoritetsspråken Bestämmelser om svenskt medborgarskap 1.Statsskicket, punkt 1 (SD) 2.Statsskicket, punkt 1 (V) 3.Vissa av successionsordningens bestämmelser, punkt 2 (V) 4.Statschefens uppgifter, punkt 3 (SD) 5.Statschefens immunitet, punkt 4 (V) 6.Ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, punkt 6 (V) 7.Medlemskapet i EU och internationellt samarbete, punkt 7 (SD) 8.Frågor kopplade till EU-samarbetet, punkt 8 (L) 9.Formerna för grundlagsändringar m.m., punkt 9 (M) 10.E-petition, punkt 11 (SD) 11.Regeringsbildning, punkt 13 (SD) 12.Konstitutionsutskottets granskning, punkt 16 (SD) 13.Regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag, punkt 20 (SD) 14.En författningsdomstol, punkt 21 (C, L) 15.Normprövning, punkt 22 (SD) 16.Normprövning, punkt 22 (L) 17.Lagrådets granskning och normprövning, punkt 23 (M) 18.Domstolarnas oberoende, punkt 24 (M) 19.Rättskipningens självständighet, punkt 25 (M) 20.Bestämmelser om och det svenska språket, punkt 27 (SD) 21.Bestämmelse om helgdagar, punkt 28 (SD) 22.Nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 29 (SD) 23.Nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 29 (L) 24.Bestämmelser om svenskt medborgarskap, punkt 30 (SD) 25.Penningenheten, punkt 31 (SD) 1.Formerna för grundlagsändringar m.m., punkt 9 (L) 2.Lagrådets granskning och normprövning, punkt 23 (SD, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2018/19:224 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:755 av m.fl. (S, C, L, MP, V) yrkande 1, 2018/19:1620 av m.fl. (S) och 2018/19:2119 av (S). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Vissa av successionsordningens bestämmelser 2018/19:755 av m.fl. (S, C, L, MP, V) yrkandena 3–5. Reservation 3 (V) 2018/19:51 av (SD) och 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 4 (SD) 2018/19:224 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:755 av m.fl. (S, C, L, MP, V) yrkande 2. Reservation 5 (V) 2018/19:502 av (L) yrkandena 1–3. Ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet 2018/19:224 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:755 av m.fl. (S, C, L, MP, V) yrkande 6. Reservation 6 (V) Medlemskapet i EU och internationellt samarbete 2018/19:14 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10. Reservation 7 (SD) Frågor kopplade till EU-samarbetet 2018/19:109 av (SD) och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 8 (L) Formerna för grundlagsändringar m.m. 2018/19:1240 av (M) delyrkande 1, 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2812 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 9 (M) 2018/19:192 av (SD) och 2018/19:214 av (SD). 2018/19:345 av (SD) yrkande 1. Reservation 10 (SD) 2018/19:514 av och (båda L) yrkande 1. 2018/19:126 av m.fl. (SD). Reservation 11 (SD) Mandatperioden efter ett extra val 2018/19:1260 av (M). Kontrollen av en övergångsregering 2018/19:2349 av (C). 2018/19:124 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation 12 (SD) En minskning av antalet riksdagsledamöter 2018/19:76 av (SD), 2018/19:1017 av Boriana (M) yrkande 1 och 2018/19:1942 av (C). Byte av partitillhörighet och ledamotsuppdraget 2018/19:341 av (SD) yrkande 1, 2018/19:445 av och (båda SD) yrkande 2, 2018/19:1192 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1255 av (M). Utredning om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget ställer sig bakom det som utskottet anför om att riksdagsstyrelsen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över vissa bestämmelser om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. Regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag 2018/19:124 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:1103 av (M). Reservation 13 (SD) 2018/19:208 av (SD), 2018/19:1022 av (M), 2018/19:1849 av (M), 2018/19:2457 av Skånberg m.fl. (KD) och 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 14 (C, L) 2018/19:124 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (L) Lagrådets granskning och normprövning 2018/19:2812 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 17 (M) 2018/19:1240 av (M) delyrkande 2 och 2018/19:2812 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 18 (M) 2018/19:2812 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 19 (M) 2018/19:345 av (SD) yrkande 2. Bestämmelser om och det svenska språket 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5 samt 2018/19:1351 av (SD) yrkande 3. Reservation 20 (SD) 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 21 (SD) Nationella minoriteter och minoritetsspråken 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (L) Bestämmelser om svenskt medborgarskap 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 24 (SD) 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 25 (SD) 2018/19:1619 av och (båda S). 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 2. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över regleringen av krigsdelegationen och tillkännager detta för regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar ca 70 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om författningsfrågor, se bilaga. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. statsskicket, successionsordningen, statschefens uppgifter och immunitet, apanaget, ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, medlemskapet i EU och internationellt samarbete samt frågor kopplade till EU-samarbetet. Det finns även motionsyrkanden om formerna för grundlagsändringar, nationella folkomröstningar, medborgarinitiativ, regeringsbildning, mandatperioden efter ett extra val, kontrollen av en övergångsregering och granskning. Andra motioner rör en minskning av antalet riksdagsledamöter, byte av partitillhörighet och ledamotsuppdraget, regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag. Det finns även motionsyrkanden om en författningsdomstol, normprövning, Lagrådets granskning, domstolarnas oberoende och rättskipningens självständighet samt uppgifter. Vidare behandlas motioner om bestämmelser om , det svenska språket, helgdagar, nationella minoriteter, minoritetsspråken och svenskt medborgarskap. Andra motioner rör penningenheten, den offentliga äganderätten och public service. Statsskicket och statschefens uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avskaffa monarkin och införa republik, om att stärka monarkins ställning, om att ändra vissa bestämmelser i successionsordningen, om att statschefen ska överta vissa av talmannens uppgifter, om att statschefen inte ska åtnjuta total åtalsimmunitet, om apanaget och om ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V), 3 (V), 4 (SD), 5 (V) och 6 (V). Frågor som på olika sätt rör statsskicket och statschefens uppdrag tas upp i flera motioner. m.fl. (V) efterlyser i kommittémotion 2018/19:224 yrkande 1 att den kommande parlamentariska kommittén med uppdrag att överväga utformningen av anslaget till hovet även bör utreda det svenska statsskicket i syfte att införa republik. I motion 2018/19:755 av m.fl. (S, C, L, MP, V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppdrag att avskaffa monarkin. Att monarkin bör avskaffas framförs även av m.fl. (S) i motion 2018/19:1620 och av (S) i motion 2018/19:2119. Motionärerna anför bl.a. att det nuvarande systemet med monarki är otidsenligt och att det inte går att förena med demokrati och grundläggande rättigheter. Enligt motionärerna ska en statschef tillsättas enligt demokratiska principer, och all offentlig makt ska utgå från folket och genom folkets val. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:127 yrkande 13 att det bör införas en skrivning i grundlag om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar. Motionärerna anför bl.a. att det är angeläget att säkerställa att förblir en monarki och att det förut fanns en bestämmelse i successionsordningen som motsvarar förslaget. Vissa av successionsordningens bestämmelser m.fl. (S, C, L, MP, V) yrkar i motion 2018/19:755 att regeringen bör återkomma till med förslag om att avskaffa bekännelsetvånget för statschefen, dvs. en religionsfrihet för alla medborgare (yrkande 3), successionsordningens krav på att prinsar och prinsessor av det svenska kungahuset inte får ingå äktenskap i det fall regeringen efter begäran från kungen inte lämnat sitt samtycke därtill (yrkande 4) och förbudet för tronföljare att lämna riket utan kungens vetskap och samtycke (yrkande 5). Motionärerna anför bl.a. att det faktum att man i lag inskränker vuxna människors religionsfrihet och rörelsefrihet och kräver samtycke för ingående av äktenskap inte kan klassas som annat än en kvarleva från forna tiders samhällsstruktur där ätten spelade en avgörande roll för människors sociala status. Till dess att monarkin avskaffas bör dessa principer enligt motionärerna förändras. I motion 2018/19:51 begär (SD) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra regeringsformen så att statschefen åter får ansvaret att föreslå ny statsminister för och tillkännager detta för regeringen. Motionären framhåller att det parlamentariska läget har förändrats efter valet och att det är angeläget att ansvaret för att föreslå en ny statsminister för flyttas tillbaka till statschefen, som står helt utanför partipolitiken. Även m.fl. (SD) efterlyser i kommittémotion 2018/19:127 yrkande 14 att monarkens uppgift att utse regeringen ska återinföras. Motionärerna anför att det i alla andra parlamentariska och demokratiska monarkier är statschefen, dvs. monarken, som formellt leder arbetet med att utse en regeringsbildare och att detta även bör gälla i . Enligt motionärerna är det logiskt att statschefen, i egenskap av statens främsta företrädare, leder arbetet med att finna en lämplig kandidat till posten som regeringschef. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2018/19:224 yrkande 3 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda monarkens totala åtalsimmunitet i syfte att upphäva denna immunitet och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anför att det oavsett hur en statschef utses inte är rimligt med total åtalsimmunitet. Enligt motionärerna bör statschefens immunitet motsvara den begränsade immunitet som gäller för ledamöter. Även m.fl. (S, C, L, MP, V) efterlyser i motion 2018/19:755 yrkande 2 ett tillkännagivande om att statschefens åtalsimmunitet bör avskaffas. I motion 2018/19:502 yrkar (L) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska apanagets storlek (yrkande 1), om att ta fram tydliga regler för vem som får ta del av apanaget och vad det får användas till (yrkande 2) och om att utreda om statschefen i stället för apanage bör få samma lön som statsministern och talmannen (yrkande 3) och tillkännager detta för regeringen. Motionären framhåller att kungen fritt får disponera sin inkomst i form av apanage utan att redovisa kostnader eller betala inkomstskatt. Statsministern och talmannen får i stället lön och betalar inkomstskatt. Vidare anför motionären att samtliga kungligheter som ingår i tronföljden får ta del av apanaget och att kungen bestämmer hur apanaget ska fördelas. Ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet m.fl. (V) yrkar i kommittémotion 2018/19:224 yrkande 2 att den kommande parlamentariska kommittén med uppdrag att överväga utformningen av anslaget till hovet även bör utreda ett system för att granska och öka insynen i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. I motionen anförs att statschefen har specificerade uppgifter som självklart borde kunna granskas på samma sätt som all annan verksamhet som finansieras med offentliga medel. Motionärerna framhåller att det ibland framförs synpunkter på att monarken måste få ha sin privata ekonomi i fred och att det därför inte går att granska kungahuset på samma sätt som annan verksamhet. En lösning skulle enligt motionärerna kunna vara att monarken får ett arvode för sitt uppdrag och att detta arvode används för finansiering av privata utgifter. Kostnader för representation, statsbesök och andra uppgifter som ingår i uppdraget bör finansieras genom anslag till kungliga hovstaterna. Dessa omkostnader blir då enligt motionärerna tydligt avskilda från monarkens privata ekonomi och borde utan svårigheter kunna granskas. tillkännagivande 2011 om ökad insyn i hovstatens verksamhet var enligt motionärerna ett beslut i rätt riktning, men de efterlyser ytterligare åtgärder för att öka insynen i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Även m.fl. (S, C, L, MP, V) begär i motion 2018/19:755 yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till krav på insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Enligt 1 kap. 1 § första stycket regeringsformen (RF) utgår all offentlig makt i från folket. I andra stycket sägs att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Av inledningskapitlet i regeringsformen följer vidare att är folkets främsta företrädare (1 kap. 4 §) och att kungen eller drottningen som enligt successionsordningen innehar tron är rikets statschef (1 kap. 5 §). Förutsättningarna för att få tjänstgöra som statschef anges i 5 kap. RF. Endast den som är svensk medborgare och har fyllt får tjänstgöra som statschef (2 §). Den som tjänstgör som statschef får inte vara statsråd eller utöva uppdrag som talman eller riksdagsledamot. För kungen som statschef gäller därutöver krav på en viss trosbekännelse (4 § successionsordningen). Successionsrätten till tron för manliga och kvinnliga efterkommande till kung regleras i successionsordningen, som är en grundlag. Successionsordningen reglerar alltså successionsrätten endast för en särskilt angiven krets av personer, och om det inte längre finns någon successionsberättigad har grundlagen inte längre någon adressat (se bl.a. m.fl., Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 649). Av 5 kap. 5 § RF följer att om kungahuset utslocknar väljer en riksföreståndare som ska fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. väljer en vice riksföreståndare. Detsamma gäller om kungen eller drottningen som är statschef dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt . Att kungahuset utslocknar innebär att det inte längre finns någon successionsberättigad och inte heller kan väntas någon sådan. För denna situation föreskriver regeringsformen alltså endast att utser en riksföreståndare och en vice riksföreståndare. Tanken med bestämmelsen är enligt motiven att ska få rådrum att ta ställning till den framtida statsformen (prop. 1973:90 s. 175 f.). Enligt motiven kan det knappast komma i fråga att i regeringsformen ge föreskrifter om val av ett nytt kungahus. framgår det av motiven att en ordning med en permanent riksföreståndare torde stå i viss motsättning till bestämmelsen i regeringsformen om att kungen är rikets statschef (jfr 1 kap. 5 § RF). Enligt motiven finns det emellertid inte någon skyldighet att välja ett nytt kungahus. Av denna anledning upphävdes också i samband med införandet av den nya regeringsformen bestämmelsen i successionsordningen om att vid kungahusets utslocknande skulle välja ett nytt kungahus (prop. 1973:90 s. 486). Riksföreståndare och vice riksföreståndare väljs av på sätt som framgår av riksdagsordningen (RO). Valet gäller till dess beslutar annat. Vissa av successionsordningens bestämmelser Som har redovisats ovan regleras successionsrätten till tron för manliga och kvinnliga efterkommande till kung i successionsordningen. I 2 § regeringsform föreskrevs att kungen alltid ska vara av den rena evangeliska läran, sådan som den i den oförändrade augsburgska bekännelsen samt mötes beslut är antagen och förklarad. I 4 § successionsordningen hänvisas när det gäller kungen till redovisad bestämmelse regeringsform samt föreskrivs att också prinsar och prinsessor av det kungliga huset ska ”uppfödas i samma lära och inom riket”. Den i familjen som inte bekänner sig till samma lära utesluts från all successionsrätt. Det framgår vidare av 5 § successionsordningen att en prins eller en prinsessa av det kungliga huset inte får gifta sig, om inte regeringen på begäran av kungen har lämnat sitt samtycke till giftermålet. Gifter sig en successionsberättigad prins eller prinsessa utan detta samtycke, mister han eller hon sin successionsrätt. Så blir fallet även för prinsens eller prinsessans barn och efterkommande. Av 7 § successionsordningen följer att tronföljaren inte får resa utomlands utan kungens vetskap och samtycke. I samband med införandet av den nya regeringsformen inskränktes statschefens uppgifter till att avse vissa funktioner (prop. 1973:90 s. 170 f.). Närmare bestämmelser om statschefens uppgifter finns i regeringsformen och riksdagsordningen. Regeringsskifte äger enligt 6 kap. 6 § RF rum vid en särskild konselj inför statschefen. Av 10 kap. 12 § RF följer att statschefen är ordförande vid sammanträden med . Statschefen förklarar också enligt 3 kap. 6 § RO öppnat, och han eller hon får avge en ämbetsförklaring inför kammaren (6 kap. 17 § RO). Av motivuttalandena framgår att statschefens uppgifter i övrigt bestäms genom sedvana (prop. 1973:90 s. 173). Rollen som rikets främsta företrädare i förhållande till andra länder anses vara av särskilt intresse. Enligt folkrätten ackrediteras andra länders sändebud hos statschefen, och det är han eller hon som undertecknar de svenska sändebudens kreditivbrev. Vidare fullgör statschefen inrikes representationsuppgifter av mer eller mindre officiell karaktär inom skilda områden i samhällslivet. Av regeringsformen framgår vidare att statschefen ska hållas underrättad om rikets angelägenheter av statsministern, och när det behövs sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap (5 kap. 3 §). Innan statschefen reser utomlands ska han eller hon samråda med statsministern. När en statsminister ska utses kallar talmannen företrädare för varje partigrupp inom till samråd (6 kap. 4 § första stycket RF). Talmannen överlägger med de vice talmännen och lämnar sedan förslag till . Enligt 6 kap. 4 § andra stycket RF ska , utan beredning i utskott, pröva förslaget genom omröstning. Om mer än hälften av ledamöter röstar mot förslaget är det förkastat. I annat fall är det godkänt. Enligt 5 kap. 8 § RF kan kungen eller drottningen som är statschef inte åtalas för sina gärningar. Statschefen har alltså straffrättslig immunitet. Skyddet gäller oberoende av om statschefen kan anses ha begått gärningen under utövandet av uppdraget som statschef eller som privatperson. Bestämmelsen om skydd mot åtal utesluter även att statschefen ställs till ansvar för brott på annat sätt än genom åtal, t.ex. genom strafföreläggande. Det anses inte att statschefen i och för sig står över lagen, men han eller hon kan inte ställas till ansvar för brott. Den rättsliga immuniteten gäller dock enligt förarbets-uttalanden inte civilrättsliga frågor (prop. 1973:90 s. 175). Sådana anspråk mot statschefen, t.ex. i fråga om skadestånd, kan alltså framställas i domstol. Av 4 kap. 12 § RF följer att talan inte får väckas mot den som utövar eller har utövat ett uppdrag som riksdagsledamot på grund av hans eller hennes yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget, om inte har medgett det genom ett beslut som minst fem sjättedelar av de röstande har enats om. Utan ett sådant medgivande får en person inte heller berövas friheten eller hindras från att resa inom riket på grund av yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget. Om en riksdagsledamot misstänks för brott i annat fall, ska bestämmelser i lag om gripande, anhållande eller häktning tillämpas endast om han eller hon erkänner brottet eller har tagits på bar gärning eller om det är fråga om ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Bestämmelserna i bl.a. 4 kap. 12 § och 5 kap. 8 § RF utgör inte hinder mot att uppfyller sina åtaganden med anledning av Romstadgan för eller i förhållande till andra mellanfolkliga brottmålsdomstolar (10 kap. 14 § RF). Apanaget och insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten får användas för utgifter för statschefens officiella funktioner inklusive utgifter för kungafamiljen samt för kungliga hovstatens och kungliga slottsstatens förvaltningsutgifter (prop. 2018/19:1 utg.omr. 1 s. 15). Kungliga hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation som i dagligt tal kallas hovet och som har till huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. En annan uppgift är att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. I budgetsammanhang delas hovet in i kungliga hovstaten (hovstaten) och kungliga slottsstaten (slottsstaten). Till hovstaten hör med kansli, en ekonomi- och personalavdelning, och en informationsavdelning (se bl.a. prop. 2018/19:1 utg.omr. 1 s. 15 f.). De anslagsmedel som avser hovstaten finansierar kostnader för bl.a. representation, statsbesök, resor, transporter och personal. Anslaget täcker även sådana levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefs-funktionen. Slottsstaten omfattar Husgerådskammaren, inklusive , och .