bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — Data från rapporten ska omgående skickas till Nationella operativa avdelningen. I de allmänna råden anges även följande: Skjutvapen är ett hjälpmedel som innebär en synnerligen kraftig våldsanvändning och som i princip är avsett för situationer där sådant våld måste användas som en yttersta utväg för att lösa en tjänsteuppgift. Av kungörelsen (1969:84) om polisens användning av skjutvapen följer att varningsskott får avlossas endast om samtliga förutsättningar för verkanseld är uppfyllda. Enligt 7 § kungörelsen om polisens användning av skjutvapen ska det vid skottlossning mot person eftersträvas att endast för tillfället oskadliggöra honom. Verkanseld bör därför om möjligt i första hand riktas mot benen. Skott bör inte avlossas, om polismannen inte själv ser den som skottet ska avlossas mot, och det är därför olämpligt att skjuta genom t.ex. en vägg eller en dörr. Skjutning mot fordon i rörelse är förenat med avsevärda svårigheter och stora risker. Effekten på en bil av ett skott från en tjänstepistol är starkt begränsad, varför andra åtgärder för att stoppa bilen eller undgå faran bör väljas i första hand. Om det uppstår en misstanke om att en anställd inom har begått ett brott ska det utredas av för särskilda utredningar. Alla ärenden som kommer in till avdelningen ska lämnas över till en åklagare som beslutar om en förundersökning ska inledas eller inte. Detta regleras i förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare. Förordningen gäller vid handläggning av ärenden där det i en anmälan har påståtts att en anställd inom polisen har gjort sig skyldig till något brott som har samband med anställningen eller på något annat sätt har handlat felaktigt i sin myndighetsutövning eller en person har skadats allvarligt antingen under vistelse i en polisarrest eller genom något som en anställd inom polisen har gjort i anställningen, eller det i något annat fall kan bli fråga om att inleda förundersökning mot en anställd inom polisen för brott som har samband med anställningen. I regleringsbrevet för avseende gavs myndigheten i uppdrag att, mot bakgrund av anslagsförstärkningar för intern tillsyn 2017, redovisa hur den interna tillsynen bedrivs med avsikten att stärka rättssäkerheten för enskilda. Av redovisningen ska framgå hur tillsynen kontrollerar att den verksamhet som granskas genomförs i enlighet med gällande rätt och likvärdigt över hela landet, på vilket sätt den bidrar till myndighetens utvecklingsarbete, hur den förhåller sig till annan pågående tillsyn inom området och hur oberoendet i förhållande till myndighetens övriga verksamhet säkerställs. Utskottet har tidigare behandlat motioner om ett ändrat förhållningssätt mot poliser i nödvärn. I betänkandet om polisfrågor (bet. 2016/17:JuU18 s. 35) anförde utskottet att det var viktigt att det finns rutiner för att följa upp vad som skett i de fall då en polis avlossat sitt skjutvapen. Utskottet ansåg att gällande regelverk hade en ändamålsenlig utformning. Något tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som anförts i motionen borde därför inte göras. Utskottet behandlade en likalydande motion genom s.k. förenklad beredning i betänkandet om polisfrågor . Polisen har av staten fått rätten att under vissa omständigheter använda våld och att i sin tjänsteutövning använda vapen. Som anförs i allmänna råd är skjutvapen ett hjälpmedel som innebär en synnerligen kraftig våldsanvändning och som i princip är avsett för situationer där sådant våld måste användas som en yttersta utväg. Utskottet anser därför, liksom tidigare, att det är viktigt att det finns rutiner för att följa upp vad som har skett när en polis har avlossat sitt tjänstevapen. Som framgår ovan finns det ett regelverk som behandlar sådana situationer. Enligt utskottet är dessa regler ändamålsenliga. Det finns därför inte anledning till något sådant tillkännagivande som efterfrågas i motion 2018/19:363 (SD) om att ändra rutinerna. Utskottet är i linje med det anförda inte heller berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande om en utökad nödvärnsrätt för poliser, så som efterfrågas i motion 2018/19:132 (SD) yrkande 18. Utskottet har förståelse för det som anförs i motion 2018/19:2386 (C) om värdet av att införa en ”lex ” för polisen. Det har enligt utskottet emellertid inte framkommit tillräckliga skäl för att föreslå ett tillkännagivande om ett sådant system. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om polisens utrustning, bl.a. vapen, uniformer och fordon och om ett utrustningslyft. Jämför reservation 38 (SD), 39 (KD) och 40 (M, KD). (SD) begär i motion 2018/19:47 att all myndighetsutövning ska vara neutral och att uniformer ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer. Även i kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om neutrala polisuniformer. I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 30 anförs att polisen i större utsträckning bör få bära tjänstevapen . I motion 2018/19:2971 av (KD) yrkande 1 anförs att det bör tillsättas en utredning för att se över vapenlagen, vapenförordningen och tillämpningen av FAP 104-2 (föreskrifter och allmänna råd om polisens skjutvapen m.m.) med syfte att se över möjligheten att under vissa omständigheter låta poliser bära vapen utanför tjänst. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2018/19:1121 yrkande 13 att det ska säkerställas att polisfordon är rätt utrustade. Fordon för kontroll av den yrkesmässiga trafiken ska enligt motionärerna i huvudsak vara bussar eller av skåpmodell där det kan rymmas både arbetsplatser och förhörsplatser. Fordonen ska även vara utrustade med nödvändig teknisk utrustning för avrapportering, radioanrop, it-funktioner och med larmanordning i form av blåljus och siren. I motion 2018/19:1536 av (M) yrkas att man överväger möjligheten för polisen att använda kroppsskanner. Om polisen fick möjlighet att använda kroppsskanner för att kroppsvisitera personer skulle man både öka säkerheten för dem som ska visiteras och för de poliser som utför visitationen. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2018/19:2453 yrkande 4 att fler alternativa vapen till polisen ska utredas. Motionärerna anser att polisen ska få möjlighet att skjuta gummikulor, använda elpistol och ha tillgång till vattenkanon vid demonstrationer och stora upplopp. Dessa är vapen som är mindre skadliga än de skjutvapen polisen har och skulle kunna hjälpa polisen att bättre hantera svåra situationer. I yrkande 6 anförs att en viktig del i att förenkla och renodla polisens arbete och på så sätt få ut mer polisiärt arbete per enskild polis är att komma till rätta med det omoderna avrapporteringssystemet. Att poliser i yttre tjänst kan använda smarta telefoner för avrapportering och slagningar i register förenklar arbetet. Vidare bör t.ex. ANPR-kameror med automatisk nummerplåtsavläsning användas i fler polisbilar och utvecklas ytterligare. Det är en kamera som monteras i polisbilen och som läser av mötande bilars registreringsnummer och larmar om en bil har körförbud, är eftersökt, stulen, oskattad, oförsäkrad eller obesiktigad. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 23 påkallas ett utrustningslyft inom polisen. För ett tryggt och verkningsfullt arbete måste enligt motionärerna polisen ha tillgång till modern utrustning och till sådan utrustning som anses vara behövlig. Ett utrustningslyft bör därför genomföras, som bl.a. ska syfta till att samtliga poliser i yttre tjänst ska ha en modern skyddsutrustning. trädde nya föreskrifter och allmänna råd om polisens uniformer i kraft (PMFS 2018:12, FAP 798-1). I dessa finns bestämmelser om polisens uniformer, vem som ska eller får bära uniform och om hur uniform ska eller får bäras. Bestämmelserna gäller för all personal inom polisen och i tillämpliga delar även för studerande vid polisutbildningen. Bland annat framgår i 6 kap. 8 § hur s.k. övriga uniformspersedlar, t.ex. religiösa huvudbonader, men även andra persedlar som livremmar, skor och halsdukar, ska eller får bäras. Exempelvis får huvuddukar, kippor och turbaner bäras vid all tjänstgöring. Huvuddukar och kippor ska utomhus bäras under föreskriven mössa. Huvudbonaderna får bäras tillsammans med hjälm endast om säkerheten inte eftersätts, får inte förses med tjänstetecken och ska vara mörkblå eller svarta. får, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från dessa föreskrifter (7 kap.). Enligt föreskrifter och allmänna råd om polisens skjutvapen m.m. (PMFS 2016:5, FAP 104-2) tillhör tjänstevapen som tilldelas poliser respektive Säkerhetspolisen och tilldelas polisen för att bäras och användas i tjänsten. En polis får än tjänstgöringstid handha, bära eller bruka tjänstevapnet endast i enlighet med vissa undantag (25 §). Exempelvis får det beslutas att en polis, vid övning för tjänsten, under ett polismästerskap i eller vid övning inför en sådan tävling, får bära och använda det skjutvapen han eller hon har tilldelats. Om en polisman ska tjänstgöra på annan ort än den där det tilldelade tjänstevapnet normalt ska förvaras, och det är mellan tjänstgöringstillfällena och långt avstånd mellan bostadsorten eller uppehållsorten och det ordinarie förvaringsstället, får det vidare beslutas att polisen får ta med vapnet mellan tjänstgöringstillfällena. Dessutom får det, om det finns synnerliga skäl, beslutas att en polisman som är utsatt för ett allvarligt hot med anledning av tjänsten får bära den tjänstepistol han eller hon har tilldelats (26–28 §§). I polisens årsredovisning anförs under rubriken följande i fråga om projektet 2018: Fordonen är väldigt många polisers arbetsmiljö. De ska skydda i många situationer och vara funktionella för det som behövs i en polis vardag. Därför startades det strategiska projektet 2018. Projektet beräknas vara klart vid utgången av 2019. Projektet säkerställde kravställningen för personbil och minibuss så det blir klart för upphandling . De nya fordonen kommer, i så stor omfattning som möjligt, att vara enhetliga och standardiserade. Det förenklar bland annat utbildning och service. Ju högre enhetlighet, desto lättare blir det för personalen att röra sig mellan områden, kunna arbeta på flera platser och ändå kunna vara trygga i fordonens olika funktioner. Dessutom ska projektet medföra bland annat sänkta kostnader för bränsle, reparationer och trafikskador, miljöförbättringar genom lägre bränsleförbrukning och avgasutsläpp, samt en förenklad inköpsprocess, kortare leveranstider och lägre byggnationskostnader. Den första etappen av Polisbil 2018 som blev klar avsåg hundfordon vilka ska bytas ut . Regler om kroppsvisitationer finns i 28 kap. 11 och 13 §§ . Med kroppsvisitation avses en undersökning av kläder och annat som någon bär på sig samt av väskor, paket och andra föremål som någon har med sig. Reglerna är teknikneutrala. Skannerutrustning är dock fast monterad, något som hindrar att en kroppsvisitation kan göras på den plats där personen som ska visiteras och polisen som ska göra visitationen befinner sig. Enligt uppgift från pågår det inte något lagstiftningsärende som har någon anknytning till kroppsskannerutrustning. Det finns inte heller några planer i övrigt som berör frågan. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om polisens särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom polisen (PMFS 2016:8, FAP 933-1). Begreppet särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning innefattar t.ex. skjutvapen som tilldelats en polis som personlig utrustning eller som förstärkningsvapen, OC-spej, batong, fängsel och spottskyddshuva eller annat hjälpmedel som huvudsakligen är avsett att kunna användas vid situationer där en polis har befogenhet att använda våld mot en person samt andra hjälpmedel som är avsedda att stoppa fordon. Av de allmänna råden framgår att då särskilda hjälpmedel för våldsanvändning behöver användas i polistjänsten får endast sådana hjälpmedel användas som godkänts av nationella operativa avdelning (se förteckning över godkända särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom polisen, POL-109-3098/05) eller som har reglerats särskilt i föreskrifter och allmänna råd. har utfärdat nya föreskrifter och allmänna råd om tårgas (FAP 104-3, PMFS 2018:15) som började gälla . Av 6 § framgår att tårgas endast får användas vid ingripanden i vissa farliga situationer, t.ex. när någon genom hot med vapen bedöms vara särskilt farlig, och i vissa fall mot en folksamling, t.ex. när det bedöms vara nödvändigt att skingra en folksamling som visar en avsikt att med förenat våld gå till angrepp av allvarlig karaktär. Tårgas bör användas med stor restriktivitet. föreskrifter och allmänna råd om försöksverksamhet med elchockvapen, (FAP 104-7, PMFS 2017:8) trädde i kraft och gäller t.o.m. . Författningen innehåller bestämmelser om vad som gäller vid försöksverksamhet med elchockvapen. Syftet med försöksverksamheten är att utvärdera om det skulle ge positiva effekter att införa elchockvapen, som exempelvis minskad våldsnivå samt färre och mindre skador i samband med ingripanden. En extern utvärderare, , har genomfört två enkätundersökningar inom ramen för utvärderingen. Elchockvapen användes i genomsnitt . följer noga upp alla situationer där elchockvapen använts för att kunna vidta åtgärder om myndigheten ser tendenser att poliser använder elchockvapen på ett felaktigt sätt. Det är ännu för tidigt att dra några säkra slutsatser om huruvida det ger önskade effekter att införa elchockvapen. genomförde en utbildning i elchockvapen för nyanställda och för dem som inte tidigare genomgått utbildningen i lokalpolisområden och enheter som deltar i försöksverksamheten. Totalt har ca 700 poliser genomgått utbildningen (årsredovisning , s. 84). Förkortningen ANPR står för automatic number plate recognition. ANPR är ett system som med hjälp av en kamera läser av registreringsskyltar och matchar dem mot olika register där fordonsbrister och avvikelser finns registrerade. Systemet används av polisen för att hitta i första hand fordon med brister men även kriminella personer. Automatisk avläsning av registreringsskyltar bygger på en teknologi där bilderna från kameran analyseras i datorn. Först identifieras förekomsten av en registreringsskylt i bilden, därefter omvandlas bilden av registreringsskylten till text. Det tolkade registreringsnumret jämförs sedan mot en databas som innehåller fordon med brister. Om ett avläst registreringsnummer förekommer i något av registren larmar systemet. Fordonet kan därefter stoppas för att kontrolleras vidare. I den överenskommelse som , , , , och träffade (den s.k. terrorismöverenskommelsen) konstaterades bl.a. att behöver fortsätta arbetet med att höja grundförmågan hos de poliser som först kommer att finnas på plats vid ett eventuellt terrorattentat, nämligen poliser i yttre tjänst. Grundförmågan ska enligt överenskommelsen höjas genom att säkerställa att poliser i yttre tjänst har aktuell och fortlöpande utbildning för att förebygga och hantera terrorattentat och att det finns tillgång till rätt utrustning och vapen. I polisens nationella operativa avdelnings () rapport från Utvärdering av den nationella särskilda händelsen – hantering av attentatet i (A221.942/2017) anförs bl.a. följande (s. 24 f.): De första patrullerna som svarade på larmet om pågående attentat på hade inte förstärkningsvapen i fordonen. Flera har uppgett att de saknar MP5-utbildning och därför inte hade möjlighet att använda förstärkningsvapen under händelsen. Många har också uppgett att det saknades ballistiska hjälmar samt tunga västar, eller att dessa inte fanns i rätt storlek. Flera har lyft behovet av att få ha med sig extra ammunition till tjänstevapnet. Vid flertalet intervjuer och även i enkäten framgår behovet av att ha förstärkningsvapen förvarat i polisens fordon för att kunna använda dessa vid akuta händelser där behovet uppstår. finns en riktlinje inom som gör det möjligt att förvara förstärkningsvapen i fordon försedda med godkänd låsanordning (riktlinjer för mobil förvaring av förstärkningsvapen, PM 2016:59). Även i det fortsatta arbetet med riskminimerande insatser har mängden tillgänglig utrustning och utbildad personal varit begränsande för förmågan att placera ut poliser med förstärkningsvapen. Det är tydligt att tillgången på skyddsutrustning, förstärkningsvapen och antal utbildade i förstärkningsvapen skiljer sig både mellan och inom polisregionerna. Det saknas dock nationella riktlinjer inom angående i vilken omfattning förstärkningsvapen eller tung skyddsutrustning ska finnas tillgängligt. Ytterligare en problematik är att beväpnad civilklädd polispersonal misstagits för gärningsmän. Även insatsresurser misstogs för gärningsmän, på grund av utseende i uniform, beväpning och fordon. Detta innebär en risk för att poliser agerar mot andra poliser. Sannolikt kommer ingripandepoliser vara först på plats för att ingripa mot gärningsmän vid ett terrorattentat. Det är därför av vikt att ingripanderesurserna har rätt utrustning och kompetens. […] Det finns behov av att tillse tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen (inklusive utbildning) till en nivå där det är hotet, och inte mängden tillgänglig utrustning, som avgör vilken utrustning/vapen som ska användas. Eftersom terrorattentat vanligtvis är över på krävs snabb tillgång till förstärkningsvapen för att öka den operativa förmågan i responsen. Detta säkerställs om förstärkningsvapnen medförs i polisfordon. I ett svar på en skriftlig fråga om polisens skyddsutrustning (fr. 2017/18:1152) anförde justitie- och inrikesminister följande: har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att komma tillrätta med problemen kring bristen i fråga om polisens skyddsutrustning. En förutsättning för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag är att medarbetarna känner sig trygga och har en god arbetsmiljö. Regeringen har därför gett i uppdrag att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet. Därför pågår nu ett arbete inom myndigheten att utveckla skyddet av medarbetarna där bland annat frågor om utrustning ingår. Det är ansvar att säkerställa att det utvecklas eller finns tillgång till skyddsutrustning som motsvarar de behov som identifierats. Utvecklingsarbetet bedrivs utifrån ett medarbetarperspektiv och med referensgrupper som i förekommande fall består av poliser som arbetar i yttre tjänst. Utrustningen upphandlas enligt gällande regelverk och precis som i alla former av upphandlingar kan det ta olika att genomföra dem beroende på komplexitet och tillgång på marknaden. Regeringen anser dock att förmåga att ingripa mot organiserad brottslighet och terrorism behöver öka snabbare än planerat. Därför satsar regeringen i vårändringsbudgeten som bland annat syftar till att ska kunna säkra en adekvat tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen samt ytterligare utrustning till Nationella bombskyddet. I regleringsbrevet avseende anförde regeringen följande. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att resurser för att stärka insatsförmåga ska tillföras myndigheten. uppdras därför att fortsätta arbetet med att höja grundförmågan hos poliser i yttre tjänst genom att säkerställa att de har aktuell och fortlöpande utbildning för att förebygga och hantera terrorattentat och att det finns tillgång till rätt utrustning och vapen. ska också säkerställa att det finns tillgång till taktiska övningsplatser som motsvarar de behov myndigheten själv pekat ut. Därutöver ska säkerställa en förstärkt regional insatsförmåga över landet. Vidtagna åtgärder ska delredovisas till regeringen () och slutredovisas . Utskottet behandlade ett antal motionsyrkanden liknande de nu aktuella om hur polisens uniformer ska se (bet. 2013/14:JuU14 s. 14, 22 och 26). De då aktuella motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till att detta måste vara en sak för att besluta om. Utskottet påtalade även att också utfärdat nya föreskrifter om detta. följde utskottets förslag (prot. 2013/14:71). I betänkande 2014/15:JuU16 vidhöll utskottet sin uppfattning att hur polisens uniformer ska se ut är en fråga för (s. 35). I de senaste årens betänkanden om polisfrågor har motionerna behandlats genom s.k. förenklad beredning och avslagits. Utskottet behandlade senast i förra årets betänkande om polisfrågor (2017/18:JuU13) motioner om innehav av tjänstevapen med liknande innehåll som de nu aktuella. Utskottet ansåg att reglerna om polisens tjänstevapen och i vilka situationer dessa får bäras utom tjänsten var väl avvägda och var därför inte berett att ställa sig bakom motionerna (s. 15). Utskottet behandlade en motion om att använda kroppsskanner vid visitationer i betänkande 2016/17:JuU18. Utskottet anförde att frågorna om vilka hjälpmedel och vilken ammunition som polisen ska använda i första hand är frågor som har att hantera på egen hand och avstyrkte bl.a. den motionen (s. 27 f.). Liknande yrkanden om alternativa vapen som det nu aktuella behandlades i bet. 2016/17:JuU18. hade då informerat utskottet om att rikspolischefen hade fattat beslut om ett pilotprojekt om användning av elpistoler. hade vidare informerat om att det inte pågick något arbete inom som var inriktat på att införa gummikulor eller vattenkanoner. Utskottet anförde att det, när det gällde frågan om polisens utrustning och att utrusta polisen med alternativa vapen och hjälpmedel, noterade att ett pilotprojekt om att använda elpistoler var planerat att sättas igång . Detta arbete borde inte föregripas. Vidare ansåg utskottet att frågorna om vilka hjälpmedel och vilken ammunition som polisen ska använda i första hand är frågor som har att hantera på egen hand. Vid behandling av motioner om polisfrågor (bet. 2015/16:JuU20) behandlade utskottet motionsyrkanden som efterfrågade effektivare avrapporteringssystem och uppdaterade tekniska verktyg. Utskottet beskrev därvid (s. 18) arbete som då hade initierats för att effektivisera avrapporteringen och noterade att myndigheten hade infört en nationell it-organisation och en ny it-plan. Utskottet avstyrkte motionerna mot bakgrund av det arbete som då pågick. Liknande yrkanden behandlades påföljande år genom s.k. förenklad beredning och avstyrktes av utskottet. Utskottet behandlade i betänkande 2017/18:JuU13 en motion om vikten av att polisen har tillgång till ändamålsenlig skyddsutrustning. Utskottet noterade att det hade konstaterats i terrorismöverenskommelsen att bl.a. behöver se till att de poliser som är först på plats vid ett eventuellt terrorattentat har tillgång till rätt utrustning och att frågan om skyddsutrustning även lyfts fram i Noas utvärdering av hantering av attentatet i . Mot denna bakgrund utgick utskottet från att regeringen skulle följa frågan och vidta de åtgärder som behövs för att polisen ska ha tillgång till lämplig skyddsutrustning, och avstyrkte motionen (s. 15). Det är utskottets uppfattning att polisen för ett tryggt och verkningsfullt arbete måste ha tillgång till en modern utrustning som också möter polisens behov i olika situationer. Det framgår dock, bl.a. genom Noas utvärdering av den nationella särskilda händelsen (se ovan), att det finns väsentliga brister i fråga om den utrustning som särskilt ingripandepoliser har tillgång till. förmåga att ingripa mot organiserad brottslighet och terrorism behöver öka. Bland annat finns det ett behov av att snabbare än planerat se till att kan säkra en adekvat tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen samt ytterligare utrustning till Nationella bombskyddet. Poliser i yttre tjänst behöver också utrustas med kroppsburna kameror. fick 2018 i uppdrag att höja grundförmågan hos poliser i yttre tjänst och säkerställa att de har tillgång till rätt vapen och utrustning. anslag ökades med , bl.a. för att göra ett utrustningslyft med syfte att samtliga poliser i yttre tjänst ska ha modern skyddsutrustning.