bet · H701UbU1 · 2019-12-12 00:00:00 — Motionärerna anser att det är viktigt att svensk grundforskning av högsta kvalitet även fortsättningsvis kan stödjas och främjas. Motsvarande förslag finns i yrkande 8. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 3:3 : Förvaltning minskar med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. I kommittémotion 2019/20:2649 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med för att verksamheten enligt motionärerna är överfinansierad. I stället ska lärosätenas basanslag för utbildning och forskning öka. Vidare föreslås en höjning av anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet med för att göra det möjligt att nå målen för svensk rymdforskning och rymdverksamhet, stärka den internationella konkurrenskraften och öka möjligheten att delta i olika forskningsprojekt. Därutöver föreslår motionärerna att ett nytt anslag, 99:12 , tillförs . Forskning och ny kunskap är avgörande för att möta globala och nationella samhällsutmaningar. Utskottet ser positivt på regeringens ambition att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken både nationellt och inom EU ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar. Det är mycket angeläget att behåller sin position som en ledande forskningsnation. I forskningspropositionen (prop. 2016/17:50) aviserades successiva anslagsökningar för universitetens och högskolornas forskningsanslag, vilka nu genomförs. Det innebär en ökning av de universitets och högskolors forskningsanslag som ingår i den kvalitetsbaserade resursfördelningsmodellen med . Utskottet välkomnar denna ökning. Utskottet konstaterar att svensk rymdforskning har en stark position internationellt. För att den ska kunna behållas och även utvecklas görs en satsning som gör att i större utsträckning kan delta i internationella rymdsamarbeten, vilket gagnar svensk rymdforskning. Vidare kan Rymdstyrelsen ta sig an de långsiktiga mål som anges i den nationella rymdstrategin som behandlade (skr. 2017/18:259, bet. 2018/19:UbU3). Utskottet vill inte föregripa nästa forskningspolitiska proposition som planeras att överlämnas till och finner därför inte anledning att föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning av ovanstående motionsyrkanden. Med hänvisning till de initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området anser utskottet att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom området Forskning är väl avvägda. Sammanfattningsvis har utskottet här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom området Forskning och att avstyrka samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). 7 Anslag för gemensamma ändamål Regeringen föreslår fyra anslag för gemensamma ändamål om sammanlagt och ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för gemensamma ändamål (avsnitt 7.1 i propositionen). Under varje anslag återfinns anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. Det finns också en s.k. härledningstabell där det framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Anslaget 4:1 Internationella program Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att främja internationella kontakter inom EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Anslaget får även användas för att medfinansiera EU-medel inom Universitets- och högskolerådets ansvarsområde och genomföra stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. Universitets- och högskolerådet kommer att bevilja stipendier för senare läsår. Anslaget 4:2 Avgift till och Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till . Anslaget får även användas för utgifter för Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM) samt utgifter för de Unescokonventioner som har ratificerat. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 4:3 Kostnader för Svenska Regeringen anger att anslaget får användas för Svenska förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bevakning och genomförande av verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Anslaget får även användas för utgifter för statistik, analyser och prognoser inom dessa områden. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Utskottet anser att regeringens förslag om anslag för gemensamma ändamål och ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden är väl avvägda. Utskottet har därmed redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). Statens budget inom utgiftsområde 16 (M) (M), (M) och (M) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för (mot. 2019/20:3060). I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning läggs fram i motion 2019/20:3297. Eftersom genom sitt beslut i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i utskottets beslut när det gäller statens budget inom utgiftsområde 16. I stället lägger vi fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområdet. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 16 innebär följande. Alla ska ha rätt till en bra skola och ingen ska lämna utan de kunskaper som behövs för jobb och fortsatta studier. Skolan är, och ska vara, den del av välfärden som inte bara möjliggör en trygg framtid utan också utjämnar livschanser. På många skolor bedrivs utbildning i världsklass som hjälper eleverna att upptäcka nya världar. finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum, vilket gör att inte alla elever får samma möjligheter till en god utbildning. Det finns t.ex. skolor i där mindre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. Utan slutförd gymnasieutbildning ökar risken att hamna i utanförskap. En av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap är att höja kunskapsresultaten i svensk skola. När skolan fungerar för alla och i hela stärks sammanhållningen. Alla barn förtjänar en bra start när de börjar skolan. prioriterar därför reformer för att förskolan ska kunna fortsätta att utvecklas och bli en god brygga över till skolans undervisning. Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. För de barn som aldrig eller sällan möter det svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Språkförskolan innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Vi föreslår också kompetensutveckling för förskollärare för språkundervisning. I avvaktan på den lagstiftning om obligatorisk språkförskola för nyanlända barn som regeringen ska återkomma till med föreslår 2020 som huvudmän kan söka för att påbörja införandet av en språkförskola, dels sökbara, dels till inrättandet av språkförskolan. föreslår också reformer som ska stärka elevers lärande och kunskaper. Vi vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 . Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till en ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar, och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Dagens lärare i förskoleklassen har viktiga kunskaper om barnens tidiga lärande som måste tas till vara. Det är därför viktigt att dessa lärare får möjlighet att komplettera sin kompetens i t.ex. läs- och skrivinlärning och bedömning. Svensk utbildningspolitik ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på kunskap. Vi kan inte acceptera att har hamnat efter andra länder när det gäller kunskapsnivåer. Elever i svensk skola har betydligt mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara länder. Vi anser att skolan i än högre grad ska fokusera på viktiga baskunskaper som att läsa, skriva och räkna. Därför vill vi öka undervisningstiden med mer per dag med start på lågstadiet. Tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. Lovskola är ett annat sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. Vi vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för elever som inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Dessa satsningar görs inom utgiftsområde 25. Varje elev i har rätt till en bra utbildning. Det ska inte spela någon roll vilken skola man går i utan alla skolor ska vara bra skolor. föreslår mer än vad regeringen föreslår för medel till Skolinspektionen. Vi vill att Skolinspektionen ska få ett utökat uppdrag att granska alla landets skolor i förhållande till ett antal nationella kvalitets- och kunskapsmål. Därefter ska de skolor som behöver det få stöd och resurser att genomföra de förändringar som behövs för att vända resultaten. Det kan handla om fler lärare, utökat specialpedagogiskt stöd eller förändringar i skolans ledning och styrning. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas, och ytterst stängas. Allt fler skolor anställer nu lärarassistenter för att avlasta lärarna med det administrativa arbetet så att lärarna kan fokusera på kärnverksamheten, nämligen undervisningen. Detta är en positiv utveckling som bidrar till att uppvärdera läraryrket. Jobbet som lärarassistent kan också vara en första väg in i skolans värld för ungdomar. I skolor i utsatta områden är behovet av administrativ avlastning ofta särskilt stort. Arbetsmiljön för lärarna på dessa skolor är en anledning till att många skickliga lärare väljer bort att arbeta där då timmarna inte räcker till för att klara den höga arbetsbelastningen. tillförde medel i budgeten till fler lärarassistenter i skolor i utsatta områden. Till skillnad mot regeringen anser vi nu att ytterligare riktade medel för detta inte är nödvändigt utan tillför i stället skolan resursförstärkning under utgiftsområde 25. anser att regeringen gör en felaktig prioritering när den satsar på statsbidrag för stärkt likvärdighet. Det finns flera signaler som tyder på att bidraget inte når sitt syfte. Vi väljer att minska antalet specialdestinerade statsbidrag och tillför i stället medel till kommunerna direkt, i syfte att undvika skattehöjningar och neddragningar på kärnverksamhet såsom skolan. Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. måste mer göras för att fler av våra skickligaste lärare ska söka sig till de skolor som har de största utmaningarna. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheten att göra karriär och utvecklas i yrket. Därför vill vi att den införda höjningen av lärarlönerna med ska ligga kvar. Vi står också bakom utbyggnaden av karriärtjänstsystemet och satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden med ett lönetillägg på . anser att det är viktigt att svensk grundforskning av högsta kvalitet även fortsättningsvis kan stödjas och främjas. Därför föreslår vi att forskningsresurser ökar med . För att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen föreslår vi att pris- och löneomräkningen (PLO) reduceras på vissa förvaltningsanslag. Statens budget inom utgiftsområde 16 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotionen Vi tryggar välfärden – förslag till statsbudget 2020 (mot. 2019/20:2682). I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning läggs fram i motion 2019/20:2649. Eftersom genom sitt beslut i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i utskottets beslut när det gäller statens budget inom utgiftsområde 16. I stället lägger vi fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområdet. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 16 innebär följande. Vårt samhälle är beroende av ett bra och högkvalitativt utbildningssystem för att fungera och utvecklas. anser att det behövs fler satsningar inom skola och utbildning. På vissa områden är problemen akuta och det finns behov av riktade åtgärder. Vi föreslår dels en större satsning på förskolan, en förskolemiljard, dels en större satsning på att öka tryggheten i skolan, en trygghetsmiljard. Vad som ingår i dessa satsningar framgår i det följande. I förskolan läggs grunden för barnens framtid. Vistelsen ska innebära bästa tänkbara omsorg, trygghet, stimulans för utveckling, lärande samt ge en god arbetsmiljö för barn och personal. är dock personaltätheten för låg för att detta ska gälla. Förutom negativa effekter för barnen finns det risk för sjukskrivningar och personalomsättning. I förskolan behövs därför mer personal som personalens arbetsvillkor behöver förbättras. Vi satsar för att skapa möjlighet till att varje förskolepersonal ska ansvara för högst fem barn för att förbättra vistelsen för barnen och arbetsförhållandena för personalen. Fritidshemsverksamheten är av stort värde för många barn och ungdomar. Liksom i är vistelsemiljön, arbetsmiljön och personalens förhållanden viktiga. Vi satsar för att personaltätheten ska kunna öka så att en personal ansvarar för högst 20 barn och ungdomar. Med ökad personaltäthet ökar möjligheten att t.ex. bistå med läxläsning. Såväl förskolepersonal som grundskolelärare och fritidspedagoger behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Det bör vara självklart att varken barn eller personal vistas i verksamheten då de är sjuka. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten för personalen att stanna hemma när det behövs. Ett slopat karensavdrag skulle medföra flera hälsoeffekter, såväl för personal som barn och föräldrar, och vi föreslår en sammanlagd satsning på för att avskaffa detta. anser att Skolinspektionen ska få större mandat och ansvar, med utökad verksamhet och mer resurser, och vi föreslår en satsning på till myndigheten. Skolinspektionens rutiner gällande kravställande, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök behöver också utvecklas och öka. Myndigheten ska i större utsträckning göra t.ex. oanmälda inspektioner och också ställa krav på att de missförhållanden som uppmärksammas ska åtgärdas skyndsamt. Otillräckliga åtgärder ska medföra kännbara konsekvenser. Om det råder påtagliga missförhållanden ska staten ta över. Fler skolverksamheter behöver kontrolleras oftare än vad som görs , speciellt religiösa skolor. För de elever som har svårt att fungera i en normal skolsituation behövs extra satsningar. Vi anser att det ska införas ett system med jourklasser i mindre orter och på mindre skolenheter och jourskolor i större orter och på större skolenheter. Berörda elever kan ges mer stöd och undervisning, och övriga elever får större möjligheter till studiero samt en lugn och trygg miljö i klassrummet. Vi vill satsa för jourklasser och jourskolor. Det behövs en förstärkning av samtliga personalkategorier i skolan, och vi föreslår att riktas mot en sådan satsning. Förutom lärare behöver även uppgifter och professioner utanför själva undervisningen stärkas, t.ex. personal inom it, administration, lokalansvar och vaktmästeri. anser att lärarnas arbets- och anställningsvillkor behöver utvecklas och att löneutvecklingen ska ställas i relation till detta. Vi föreslår en karriärtjänstmodell för lärare. Den ska baseras på utveckling, samordning, mentorskap och krav på höjning av elevresultat. Vi avvisar regeringens modell för förstelärare då vi anser att den är ojämlik. Vi anser inte heller att den stora del av satsningen som ges till förstelärare i utsatta områden är rimlig. Vi avvisar även regeringens satsning på det s.k. likvärdighetsbidraget. Vi menar att bidrag behöver vara mer specificerade och riktade än detta bidrag för att bli slagkraftiga. behöver stärkas och effektiviseras. Studie- och yrkesvägledarnas roll och ansvar behöver förtydligas och samordnas, digitalt vägledningsstöd behöver utvecklas och karriärvägledningsperspektivet behöver förstärkas i olika skolämnen. Det behövs åtgärder mot hedersproblematik inom skolan. Vi vill att utbildning om hedersproblematik ska ingå som en obligatorisk del av lärarutbildningen samt att redan anställda lärare och övrig skolpersonal ska få en obligatorisk fortbildning om hedersproblematik. Kunskapen ska stärka personalen i deras yrkesroll så att de på bästa sätt kan stödja utsatta elever och verka för att svenska grundläggande värderingar fortsatt gäller i skolan. Den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar kraftigt. Det behöver utredas hur elevhälsan kan stärkas och ges bättre förutsättningar att möta, och vid behov behandla, elever som mår psykiskt dåligt. Vi föreslår en satsning på för elevhälsan. Det behövs ytterligare satsning på utbildning och möjligheter kopplat till tekniska yrken. Ungdomar som inte fått arbete efter avslutad teoretisk utbildning ska få en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en s.k. teknikbrygga. Under två terminer får eleven stärka sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen och därefter genomföra en statligt finansierad praktiktermin hos ett lokalt industriföretag. En levande landsbygd är betydelsefull för att hela ska leva. Servicefunktioner och grundläggande samhällsfunktioner, t.ex. skolverksamhet, behövs även i glesbygden. Vi vill göra en satsning på för att stödja glesbygdsskolor där det finns risk för nedläggning på grund av tillfälligt sviktande elevunderlag. Inom högre utbildning är egenansvar och självstudier inom utbildningen viktigt. Lika viktigt är att det förekommer lärarledd undervisning i tillräcklig utsträckning. Av denna anledning behöver lärartäthet och lärarledd undervisning öka, och vi satsar för detta ändamål. Lärarutbildningarna behöver styras utifrån ett kvalitetsperspektiv, inte minst för att höja läraryrkets attraktionskraft. Nationella prov behöver införas inom lärarutbildningen. Vi avsätter för kostnader för att införa ett sådant prov. infördes ett produktivitetsavdrag för högskoleväsendet, vilket innebar att anslagen till högskolorna skulle få ett avdrag motsvarande den summa som den privata tjänstesektorn lyckats effektivisera sin verksamhet . Effektivisering är positivt, men för att behålla kvalitet inom utbildning kan inte effektivisering drivas alltför långt. Produktivitetsavdraget ska därför avskaffas. Anslag ska förmedlas direkt till lärosätena i stället för till de vetenskapliga råden. sker en direktfinansiering på av forskningen på lärosätena. För att erhålla en högkvalitativ och självständig forskning ska andelen basanslag uppgå till på våra högskolor, vilket är vanligt för de mest framgångsrika utländska universiteten. Vi vill att anslag till lärosätenas basanslag för utbildning och forskning ökas med medan anslag för forskning och forskningsinformation vid minskas med . Det statliga anslaget ska dras in för Nationella sekretariatet för genusforskning. Omotiverade tidigare påslag för konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid samt konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå på avslås. Forskning behöver i större utsträckning finansieras genom ett statligt tekniskt forskningsinstitut. vill här göra större satsningar för en utökning av verksamheten samt en utveckling av kvaliteten och satsar för detta ändamål. Det är ett led i vår strävan att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning. Samhällsnyttan med rymdforskning och rymdverksamhet är stor. Rymdstyrelsen är i behov av satsningar för att kunna delta inom olika forskningsprojekt. För att öka möjligheter att medverka, öka konkurrensförmågan, utveckla ny teknologi och få möjlighet till nya marknader och nya jobbtillfällen, satsar vi ytterligare på rymdforskningen och rymdverksamheten. Statens budget inom utgiftsområde 16 (V) (V) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotionen En plan för jämlikhet och grön omställning (mot. 2019/20:2915). I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning läggs fram i motion 2019/20:2695. Eftersom genom sitt beslut i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår jag från att delta i utskottets beslut när det gäller statens budget inom utgiftsområde 16. I stället lägger jag fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområdet. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 16 innebär följande. menar att utvecklingen i skolan har gått åt fel håll. All forskning indikerar att betydelsen av elevers sociala bakgrund, klasstillhörighet och etniska bakgrund för skolresultaten ökar. Undersökningar visar även att likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats . Skillnaderna i resultat och kunskaper har ökat mellan elever, skolor och kommuner. anser att alla barn oavsett bostadsort, klassbakgrund och etnisk bakgrund ska garanteras en bra skola i stället för att dagens segregerande skolvalssystem ska gälla. Alla elever ska ha samma rätt till kunskap, lärande och utveckling, oavsett bakgrund och förutsättningar. Alla elever ska kunna lita på att de går i en bra skola. För att uppnå detta krävs en nationellt likvärdig och jämlik skola. För att ett skolsystem ska vara riktigt bra krävs att fokus är på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. anser att skolans mål ska vara att ge eleverna den bästa kunskapen, inte att generera vinst till privata bolag. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. stödde kommunaliseringen av skolan och menade att ett kommunalt driftsansvar för skolverksamheten skulle ses som ett led i en ökad decentralisering och demokratisering av den offentliga sektorn. I samband med reformen lyfte dock en rad farhågor.