bet · H601KU20d3 · 2019-01-01 00:00:00 — Men regeringen hade inget behov av att offentligt kritisera generaldirektören utan ville i stället blicka framåt. Det var avsikten, men det har i stället gjort att det kanske har varit lite otydligt varför regeringen fattade det här beslutet. (V): Du sa tidigare att det var osedvanligt många dialoger i kontakterna med jämfört med andra myndigheter. Skulle du kunna utveckla lite grann hur det brukar vara? : Man kan säga så här: Hur de här dialogerna går till med olika myndigheter ser väldigt olika ut. Det finns lite olika kultur på olika departement, och det har också utvecklats olika traditioner i kontakterna mellan olika myndigheter. Det beror delvis på hur stora de är och också på hur mycket pengar de hanterar och en del annat. När det gäller de myndigheter som jag tidigare hade ansvar för, , och andra, träffade jag dem formellt kanske två gånger per termin, ungefär. Sedan fanns det löpande diskussioner i olika sakfrågor. Med hade departementet en tradition där generaldirektören och statssekreteraren träffades var sjätte vecka, och det är tätt. Förutom det har man formella myndighetsdialoger kanske bara en eller . Men här kallade man till flera sådana träffar tillsammans med bland andra Arbetsförmedlingen men också Inspektionen för vård och omsorg. I båda fallen handlade det om att det var behov av bättre samverkan. (V): sa du också, , att det var en del åtgärder som vidtogs som inte skulle ha behövts med hänvisning till socialförsäkringsbalken. Som jag har förstått det, i alla fall, ansåg ni att det kanske behövdes ett annat ledarskap på myndigheten. Då undrar jag bara hur det kommer sig att man också förnyade regleringsbrevet med ett tydligare uppdrag, i alla fall enligt vad Begler har sagt via en medieuppgift. : Får jag höra själva frågan en gång till? Jag hängde inte riktigt med. (V): Jag förstod det som att ni bedömde det på departementet som att det behövdes ett förändrat ledarskap. Men har jag förstått det som att man också förnyade och förtydligade regleringsbrevet. Jag bara undrar om det är ledarskapet som man har tankar kring – då kanske man egentligen inte hade behövt förtydliga regleringsbrevet. : gjordes en rad förändringar i regleringsbrev, och det gavs en del särskilda uppdrag. Ungefär vid förde vi väldigt intensiva diskussioner om det var så att vi kunde använda de formella instrumenten ytterligare, ändra ytterligare i regleringsbrev och kanske till och med gå in och ändra i instruktionen för myndigheten för att tydliggöra samverkansfrågorna. Eller var det så att vi någonstans hade kommit till vägs ände därför att det ytterst handlade om ledarskapet? Det var liksom där diskussionen kom. Men det regeringen slutligen valde att göra var att dels byta ut generaldirektören och tillsätta en överdirektör, dels göra förändringar i regleringsbrevet. Det skedde alltså flera olika saker. Vi satte också igång en process med att rekrytera en ny generaldirektör där vi hade kommit väldigt långt, men den fick dessvärre pausas efter valet när det blev en övergångsregering. Då fick vi helt enkelt pausa och frysa den processen. Skånberg (KD): Fru ordförande! Tack, före detta statssekreteraren, för svar så här långt! Återigen ska inte KU pröva i sak om det var lämpligt eller inte lämpligt att avsätta generaldirektören utan om det har gått rätt till. Alldeles , om jag inte misshörde mig, sa före detta statssekreteraren att regeringen avsatte generaldirektören. Då finns det tre sätt, så som frågan var tidigare: att avskeda, att förflytta eller att göra en frivillig överenskommelse. På den fråga som fru ordförande ställde tidigare uppfattade jag svaret som att det var en frivillig överenskommelse. Det bekräftade vad vi har fått för svar i de skriftliga svaren tidigare. Men jag har svårt att få ihop uppfattningen att det är en frivillig överenskommelse med egna ord. Hon säger på presskonferensen: Jag kan säga att jag faktiskt blev väldigt förvånad. Jag hade väldigt gärna velat slutföra det uppdrag som jag hade fått från regeringen. Hon säger också: Jag tycker att det är väldigt bra om KU prövar detta. Hon protesterade mot förflyttningen. Var det verkligen en frivillig överenskommelse? : Om jag använde begreppet ”avsatte” var det felaktigt. Precis som jag sa som svar på en tidigare fråga handlade det om en frivillig överenskommelse. Den var frivillig såtillvida att generaldirektören var överens med regeringen om att om det inte finns ett förtroende kan man inte fortsätta. Däremot tycker inte den tidigare generaldirektören … hon förstod inte den kritik som regeringen hade. Hon delade inte denna kritik. Hon höll inte med om den, och i den meningen fanns det naturligtvis en frustation över att inte få fortsätta eftersom i hennes ögon hade ingenting brustit. Där var det helt enkelt olika bedömningar, men var hon väldigt tydlig – även i samtal långt innan regeringen fattade det här beslutet – med att om det finns en bristande tillit finns den inte. Då kan man inte ha den här typen av uppdrag. Där fanns samsynen om förtroendefrågan. Skånberg (KD): Tack så mycket för svaret! statssekreteraren: Hon motsatte sig inte i praktiken en förflyttning. Det är ju riktigt; hon band sig så att säga inte vid sin arbetsplats, utan medgav att hon förflyttades. Men hon gjorde det under protest. Är det verkligen en frivillig överenskommelse när det görs under protest? Är det inte att tänja arbetsrättsliga villkor väldigt, väldigt hårt att någon pressas att gå under protest? : Återigen: Det är en protest över skälen för förtroendefrågan. Det var uppenbarligen där det fanns olika åsikter. Men sedan kan vi konstatera att generaldirektören inte heller överklagade regeringens beslut, så då kan man väl säga att det fanns en form av godkännande även där. (MP): Fru ordförande! Jag har inga ytterligare frågor. (L): Ordförande! Tack, före detta statssekreteraren, för de svar som är avgivna! Jag skulle vilja fortsätta lite på de två föregående frågeställningarna, som jag tycker väcker en del fortsatta följdfunderingar och följdfrågor. Låt oss gå tillbaka till pressträffen , alltså , då kritiken både ute i medierna och i samhället i övrigt hade växt sig ganska stark mot . Men pressträffen handlade egentligen om en hyllning – för att använda ett kanske starkt ord i sammanhanget – till generaldirektörens duglighet och till vilket väl utfört arbete hon hade gjort som hon hade varit generaldirektör. Och ändå blir slutsatsen att hon ska entledigas från sitt uppdrag och förflyttas. meddelar statsrådet då, vid den pressträffen, att man inrättar en överdirektör på med uppdraget att arbeta för bättre samarbete med andra myndigheter. Hade en sådan åtgärd inte varit lämpligare vid tillfället i stället för att gå den här ganska drastiska omvägen att tillsätta en tillförordnad direktör – på två myndigheter blir fallet, eftersom man gjorde en förflyttning även av, vad jag förstår, från socialförsäkring till och andra upp… andra arbetsuppgifter – och försätta myndigheten i en ganska svår arbetssituation? : Ja, som jag sa tidigare övervägde regeringen flera olika alternativ, eftersom det här är ett väldigt svårt beslut att fatta. Det är ju ett väldigt, i någon mening, dramatiskt beslut, som får stora konsekvenser både för enskilda och för verksamheten. Men det är … Efter de samtal som statsrådet hade med generaldirektören så blev det klart att det här förtroendet och tilliten inte fanns. Och att inrätta en överdirektör när generaldirektören inte riktigt tror på det uppdraget … det är ju inte riktigt rimligt, helt enkelt. Så därför valde regeringen … ja … den mer besvärliga vägen, ska man säga, vilket ju naturligtvis på många sätt inte var ett enkelt beslut. Det var det verkligen inte. (L): Tack, före detta statssekreteraren! Jag … Ska jag tolka det så att det var själv som tackade nej till erbjudandet om att få en överdirektör med arbetsuppgifterna? Nej, så ska man inte tolka det. Men … Utan det var en bedömning som gjordes sammantaget. (M): Om det förstått … Om jag har förstått regeringen … regeringens representant korrekt här så är alltså regeringens linje att generaldirektören har flyttats frivilligt till en tjänst i … på riksdags… eller på . Och med tanke på att hon i media har kallat för elefantkyrkogård och kommenterat flytten med bland annat följande citat: ”Jag kanske säger att jag faktiskt blev väldigt förvånad. Jag hade väldigt gärna velat slutföra uppdraget som jag hade fått ifrån regeringen.” Är det inte lite väl tillspetsat att kalla det för en frivillig handling att gå med på att flyttas till ? Det är ju inte så att hon liksom har uttryckt en glädje inför det här nya uppdraget hon har fått. Utan är det inte ganska tydligt, och det som jag tror att de flesta har spekulerat kring, att det här inte är en trovärdig förklaring? Utan det här är så att man sent omsider insåg att man inte hade … att man inte hade en … eller att det här rörde sig om en politiskt motiverad förflyttning och att man sent omsider insåg att det inte förelåg synnerliga skäl och att man nu måste på något sätt liksom skylla ifrån sig den här situationen med att det faktiskt var frivilligt. Rör det sig inte här om en typisk situation där en arbetsgivare använder sin maktposition gentemot en anställd och i praktiken pressar vederbörande till att acceptera en förflyttning och att det i sig är ett tänjande utav arbetsrättens principer? : Om det hade varit av politiska skäl så hade … är ju då tidpunkten väldigt illa vald. Att göra så väldigt nära ett val kan ju bara spä på spekulationerna. Men återigen är det ju så att kritiken som regeringen hade inte delades. Generaldirektören höll inte med om det. Så där fanns ju inte en samsyn. Men det fanns en samsyn. Generaldirektören är en sådan erfaren generaldirektör och statstjänsteman att hon vet att om det inte finns ett förtroende ifrån regeringen för myndighetschefens sätt att leda myndigheten så fungerar inte ett samarbete. Det var där vi … det fanns en samsyn – däremot inte i hur arbetet genomfördes. Och det kan uppfattas som hårklyverier, men det är en stor skillnad. Och precis som jag sa i min inledning så är det ju så att en generaldirektör, en myndighetschef, ska ju genomföra regeringens och beslut, direktiv och ambitioner. Det tyckte inte regeringen att det gjordes fullt ut. Där fanns ju då … Den kritiken delade ju då inte myndighetschefen. Men som sagt hon visste ju, och hade själv också vid flertalet … uttryckt: Finns det inte förtroende för mitt sätt att leda verksamheten så kan jag inte vara kvar. Det sa hon . (V): Ordförande! Var det enbart när var generaldirektör för som det var möten oftare med än med andra myndigheter? : Jag tror att traditionen på att träffa myndighetschefer från relativt tätt har funnits även tidigare med tidigare statsråd och statssekreterare. Men som sagt, de här gemensamma dialogerna med andra myndigheter har nog varit lite speciellt. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, , för svaren så här långt! Jag får fortfarande inte ihop frågan om frivilligheten. Hon sa att hon hade velat slutföra sitt uppdrag. Hon sa inte: Jag byter gärna tjänst, men jag vänder mig mot motiveringen. Hon hade inte en invändning just mot beslutets motivering; hon hade en invändning mot beslutet. Dessutom så såg , i sitt svar till mig alldeles , det som ett kvitto på att hon gjorde det frivilligt, nämligen att hon inte överklagade. Det är ju inte riktigt sant. Hon ville få frågan prövad av KU. Det var ju faktiskt en prövning så god som någon. Hon höll inte med om att det var frivilligt, utan hon hade faktiskt blivit avskedad och på ett sätt som strider mot de arbetsrättsliga villkoren, så som vi nu hör det. Hur kommenterar hennes önskan att få saken prövad av KU, eftersom hon inte delar synen att det var frivilligt? : Vi uppfattade att vi var överens om att hon inte kunde vara kvar. Och i det avseendet var det frivilligt, eftersom det här förtroendet från regeringens sida inte fanns. Däremot så när det gäller prövningen var det ju inte frivilligheten hon ville skulle prövas, utan det var ju hur beslutet hade fattats. Det var det hon ville få prövat. Blev det rätt nu? Skånberg (KD): Vill före detta statssekreteraren utveckla sista meningen en gång till? : Men vi uppfattade som sagt att vi var överens om att hon inte kunde vara kvar, helt enkelt. Och i den meningen så menar vi att det var frivilligt, helt enkelt. Skånberg (KD): Så fast hon inte tycker att det var frivilligt – hon vill att KU ska överpröva den här frågan – så vidhåller och regeringen åsikten att det var frivilligt i alla fall. Vad är då frivillighet? : Nej, jag kan bara upprepa vad jag har sagt tidigare. Vår … Eftersom det fanns en samsyn kring att det måste finnas ett förtroende för en myndighetschef för att leda verksamheten och det förtroendet inte fanns … den samsynen fanns hos … mellan generaldirektören och regeringen. Men skälen för det bristande förtroendet … där skilde sig åsikterna åt, helt enkelt. Ordföranden: Då har jag ingen ytterligare på min talarlista. Klockan är , och jag ger ordet till , . (M): En mycket kort fråga, fru ordförande, som anknyter till fru ordförandens tidigare fråga där svarade: Om man inte hade gjort detta frivilligt så hade det lett till en förflyttning, och då hade ansett att det fanns särskilda skäl. De särskilda skälen hade då, antar jag, grundat sig i att det var det här bristande förtroendet mot bakgrund av att man inte ville verkställa det som har redogjort för. Är det verkligen särskilda skäl? Min uppfattning eller min känsla är väl att det är någonstans här man börjar förlora förtroendet för en generaldirektör. Vad hade kunnat vara mildare som innebär att man hade förlorat förtroendet men som inte hade varit särskilda skäl? Eller är det inte ett väldigt långt steg att säga att det här också hade varit särskilda skäl, någonting som väl annars hade varit om man hade begått något … någon allvarlig gärning, som allvarligt hade skadat förtroendet för myndigheten man leder? : blir det här ju ett lite hypotetiskt resonemang. Men vår bedömning är nog ändå att det hade funnits synnerliga skäl för omedelbar förflyttning. Det är ju då det är synnerliga skäl. Och det var ju för att, enligt regeringens bedömning, myndigheten inte leddes på ett från allmän utgångspunkt godtagbart sätt. Det är ju ett av skälen. Ett annat skäl skulle kunna ha varit om man ska göra organisationsförändringar och bedömer att den myndigheten behöver en ny ledning av det skälet eller så. Men det var ju inte riktigt vad det handlade om här. 2018/19:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR Ordföranden: för det! Då har vi inte några ytterligare frågor, och då vill jag å vägnar tacka för att hon kom hit och har svarat på utskottets frågor. Därmed lämnar vi punkt 2, och utskottet ajournerar sitt sammanträde till . Bilaga B5 F.d. generaldirektör vid Granskningsärende 15 Regeringens styrning av (se avsnitt 3.1) Ordföranden: är , och återupptar sitt öppna sammanträde. Vi ska gå in på punkt 3, Utfrågning med före detta generaldirektören . Ärendet G15 gäller regeringens styrning av . Vi hälsar välkommen till . Tack för att du har kommit hit för att svara på våra frågor! Det kommer att gå till på följande sätt: Jag kommer att ge ordet för en egen inledning om max . Därefter kommer anmälande parti, i det här fallet , att inleda frågorna. Sedan kommer jag att ge ordet till partierna i storleksordning. Om det finns tid kan det bli ytterligare en frågerunda med partierna i storleksordning. Skulle utskottet vara på väg att komma in på sekretessbelagda uppgifter finns det möjlighet att ta det i ett slutet sammanträde efter att den öppna delen av sammanträdet är avslutad. Återigen välkommen hit, ! : Tack så mycket, fru ordförande! Också för möjligheten att bringa ordning i lite fakta och svara på frågor . Jag tänker berätta om det uppdrag jag fick , sedan om säkerhetsfrågor för att slutligen gå in på kommunikation. Lite kort om mig själv: Jag har jobbat på myndigheten , varav två som generaldirektör innan jag fick avgå och förflyttades till . Jag har en bakgrund inom bygg, it, telekom och energi inom såväl statlig som och privat verksamhet. Jag drivs av att utveckla verksamheter, människor och mig själv. Uppdraget jag fick som generaldirektör handlade mycket om utveckling av affärsverket. Ordet utveckling nämndes – jag kommer inte riktigt ihåg – sju eller nio gånger av dåvarande statssekreteraren då jag presenterades som ny generaldirektör på myndigheten. Och det har vi använt som en ledstjärna, att utvecklas. Det gällde förstås utveckling för att möta den pågående energiomställningen, inklusive energiöverenskommelsen, och den europeiska elmarknadskopplingen och att utvecklas till en modern myndighet. Vi tog tag i att förbättra styrningen och samarbetet såväl inom verket som med kunder och intressenter – allt för att stötta den beslutade klimatpolitiken. Under myndighetsdialogen har vi bland annat redovisat ett gediget strategiarbete som har genomförts med medarbetare och styrelse, redovisat en omorganisation med tydligare fördelning av ansvar och haft en dialog kring insynsrådet för elberedskap. Det gjorde att regeringen beslutade 2018/19:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR om ledamöterna i insynsrådet för elberedskap, så att vi kunde starta om det vila – väldigt bra. har vi påbörjat resan med att förändra kulturen – det tar att förändra en kultur, och den blir aldrig klar – bland annat genom att ha ett inkluderande och tillitsbaserat ledarskap med en hög grad av ansvarstagande. Vi hade börjat få kvittens på förändringarna, även från många i branschen. Jag hade gärna fortsatt att vara generaldirektör med vårt viktiga arbete med sakfrågorna men också med förändringsarbete. Det är ett arbete som jag är stolt över. Om vi går över till säkerhetsfrågorna kan jag börja med säkerhetsprövningen av chefer. fick ni höra lite historik. Det finns ett regeringsbeslut från om placering av befattningar i säkerhetsklass. Och beslutade den dåvarande generaldirektören att inga nyanställningar sker i klass 3. I Dagens Nyheters artiklar berättas väsentligen mer än jag kan säga med hänsyn till sekretess. De säkerhetsfrågor de skrev om var avklarade , med den vetskap som fanns då. Vid en förnyad genomgång gjorde vi två stycken incidentanmälningar på grund av undantag. Dessa är nu genomgångna helt utan anmärkning. Jag tänker gå in på omorganisationen igen. får Säkerhetspolisen ett samtal från myndigheten och skriver därefter ett pm där man vill ha svar på om omorganisationen verkligen stöttar ett gott säkerhetsskyddsarbete. Ett möte tar vid mellan ansvarig divisionschef och en tillförordnad avdelningschef. Säkerhetspolisen stöttar förslaget fullständigt. Slutligen kommer vi till driftövervakningssystemet. Ni fick en historik . Jag tar vid då styrgruppen beslutar att överlämna systemet i drift. är det idrifttagning, det vill säga efter att jag har tillträtt. , det vill säga 2017, är vi några stycken, inklusive jag, som får ett pm från dåvarande säkerhetsskyddschefen. Det står att vi bör ta en förnyad diskussion om registerkontroll enligt svensk lag. Jag tolkar inte detta som ett bör utan som ett ska och beslutar om en omedelbar avtalsförhandling med de amerikanska konsulterna. Tilläggas bör att amerikansk prövning görs, och säker inloggning har funnits . finns ett nytt säkerhetsskyddsavtal påskrivet. Även detta anmäls som en incident. Anmälan om incidenter görs helt enkelt vid behov. Totalt har tre incidenter anmälts till Säkerhetspolisen. Samtliga är genomgångna utan anmärkning eller krav på åtgärder. begär jag tillsyn av Säkerhetspolisen efter två av dessa tre incidenter. Säkerhetspolisen är tillsynsmyndighet för säkerhetsfrågor gentemot bland annat . Den pågår, och den kommer nog att pågå under det här året. Min uppfattning är att gör ett mycket seriöst och bra arbete med säkerhetsfrågor. Bland annat tydliggjorde vi rollen som säkerhetsskyddschef , det vill säga efter att jag tillträdde. Utbildningar genomfördes , utbildningar i säkerhetsskydd och säkerhetsprövningar, så att cheferna lättare skulle klara av vad det är som gäller. Ingen får ett passerkort eller tillgång till it-miljö som de inte har rätt att ha tillgång till innan säkerhetsprövning är genomförd, och säkerhetskyddschefen kvitterar detta skriftligen. anställde också fler till säkerhetsområdet och slog ihop säkerhetsfrågorna, alltifrån it-säkerhet till skyddsfrågor, i en enhet i omorganisationen – det vill säga det som Säkerhetspolisen tyckte var klokt. Slutligen ska jag gå in på kommunikationsfrågorna. Vi styrs av en instruktion samt av årliga regleringsbrev men självklart också av lagar, i det här fallet säkerhetsskyddslagen. I och med denna granskning startade myndigheten en krisledningsorganisation. Den ordinarie verksamheten behövde också fungera under granskningen. Ett tjugotal förfrågningar gjordes från om begäran av utlämning. Också privatpersoner och andra medier hörde av sig. Krisledningen gav kontinuerlig information till Miljö- och från . Och hade jag tillsammans med den nye säkerhetsskyddschefen och den tillförordnade kommunikationschefen ett möte med statsrådet, statssekreteraren, expeditions- och rättschefen samt enhetschefen på departementet för att presentera mer fakta. De åtgärder jag då presenterade ansågs kloka. Jag nämner några: att jag hade begärt tillsyn av Säkerhetspolisen, att jag hade startat en utredning om konsultinköp 2018 och att jag hade fortsatt att införa den handlingsplan som påbörjats kring arbete med risken för oegentligheter. Efter det här, , gavs också information till näringsutskottet. Den gedigna risk- och sårbarhetsanalys som arbetades fram samt tillsynen från Säkerhetspolisen ger myndigheten ännu bättre förutsättningar för ett lyckat säkerhetsarbete. Men alla organisationer består som ni vet av människor, som kan göra fel, i de allra flesta fall omedvetet och i god tro. Men i en lärande organisation där man lyfter fram incidenter och lär sig av dem lyckas man bättre. Tack för ordet! Ordföranden: för det, ! Innan vi går vidare till frågorna ska jag understryka att det inte är vi granskar utan regeringen och statsrådets tjänsteutövning. Det är som har upprättat anmälan, och jag kommer att föra ordet. Jag vill gå tillbaka lite i tiden. nämnde risk- och sårbarhetsanalysen . Där anges följande under rubriken och brister kopplade till informationssäkerhet för samhällsviktig verksamhet: Bristande kravställning och uppföljning av informations- och it-säkerhet vid upphandlingar, utkontraktering eller användning av måltjänster. problematiskt är att säkerställa kontroll i situationer där leverantörer kan tänkas använda underleverantörer. Med anledning av detta har svarat skriftligt till att, jag citerar, Miljö- och har bedömt att några särskilda åtgärder inte varit nödvändiga med anledning av de aktuella risk- och sårbarhetsanalyserna. har fått en kopia av dessa samt Miljö- och bedömningar, slut citat. Då vill jag fråga, : När gav de här signalerna om brister i arbetet med säkerhetsskydd och informationssäkerhet till departementet, gavs det då några instruktioner från departementet angående säkerhetshöjande åtgärder? : Nej, det har det inte gjorts. Ordföranden: för det! Kan minnas att ansvarigt statsråd eller tjänstemän över huvud taget har reagerat på bristerna i säkerhetsskydd och informationssäkerhet som myndigheten informerade om? : En klarställande fråga där: Informerade om eller tidigare? Ordföranden: den risk- och sårbarhetsanalysen, och om det var det på några före detta som ni fick någon återkoppling från departementet. : Vi har redogjort för vår it-miljö till departementet och diskuterat hur den har sett ut – allt för att klarställa att det fungerar väl men att det finns en utmaning och att man alltid måste jobba med frågan. En underleverantör som kommer in under en annan leverantör råkade verket nämligen ut för en gång, 2016, och fick då göra en incidentanmälan. Det är alltså frågor som man ständigt måste jobba med. Och det kvitterade departementet, att det är oerhört viktigt.