bet · H601FiU21 · 2019-01-07 00:00:00 — ser i Formas en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation på områden med koppling till miljö, skogsbruk och jordbruk. Landsbygdspolitiken utgör en helhet, och där ser vi det som en stor fördel att svenska areella näringar ligger i framkant vad gäller forskning och utveckling. Vår målsättning är att växla upp ansträngningar på dessa områden, inte använda Formas som en budgetregulator. Dagens investeringsstöd för installation av solceller kan på goda grunder ifrågasättas eftersom solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktionsöverskott. beslutade att anvisa mindre till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen med motiveringen att stödet till solceller stegvis bör fasas ut och subventionsgraden för stöd sänkas till möjligt. Regeringen anser dock att investeringsstöd för installation av solceller ska uppgå till av kostnaden för företag och för privatpersoner, i fråga om såväl material som installationen. Eftersom anslaget avser investeringsstöd till solceller samt stöd till energilagring avvisar höjningen av stödnivån från till . ser ett skriande behov av att öka anslagen för svensk infrastruktur i sin helhet gällande järnvägstrafik, vägtrafik, sjöfart och luftfart. Vi avvisar en minskning av transportinfrastrukturanslaget eftersom svensk infrastruktur är kraftigt eftersatt och underfinansierad. Regeringen anslår vidare för upphandling av internationell tågtrafik . Anslaget får även finansiera juridisk, ekonomisk eller annan expertis som kan krävas vid upphandlingen. Anslaget syftar till att medge ökat resande på ett sätt som ändå innebär låga utsläpp av växthusgaser. järnvägsnät, vilket är till för såväl resenärer som de företag som nyttjar godstransporter med tåg, präglas av ett kraftigt eftersatt underhåll och kapacitetsbrist. För att komma till rätta med såväl underhållsbehovet som behovet av ökad kapacitet behövs större investeringar och mer resurser för underhåll. Utbyte av kontaktledning, ställverk, spårväxlar m.m. är väsentligt för att få tågen att hålla tidtabellen, och utbyggnad av dubbelspår på många sträckor är också en förutsättning för att öka kapaciteten på det svenska järnvägsnätet. Efterfrågan på nattåg såväl för inrikes transport som för att resa ut i är att anse som låg, i synnerhet ställt mot det behov som finns för regionala, lokala och interregionala resor . Flera nattågslinjer i har dragits in på grund av bristande efterfrågan och även i har hotet om avvecklad nattågstrafik hängt i luften. Till exempel gav SJ beskedet 2013 att nattåget linjen på –skulle läggas ned på grund av att det helt enkelt inte var lönsamt, och även Norrlandslinjerna har brottats med lönsamhetsproblem och nedläggningshot. Att de begränsade medel som finns används där behovet är som störst är därför av största vikt. vill därför prioritera medel till järnvägssektorn där nyttan är störst, med hänsyn tagen till såväl persontrafik som godstrafik, och därmed stärka såväl underhåll som investeringar i det svenska järnvägsnätet. Vi avvisar därför denna anslagsökning. Nej till nedsättning av arbetsgivaravgifter Vi motsätter oss regeringens olika förändringar av arbetsgivaravgifter, och däribland förslaget om särbehandling av åldersgrupper vid nedsättning av arbetsgivaravgifter. I realiteten är detta en typ av åldersdiskriminering. I stället föreslår vi i vår budgetmotion omfattande reformer som i praktiken slopar den allmänna löneavgiften för företag med upp till tre anställda. Utan tröskeleffekter ger detta en generell skattelättnad som gynnar företagande, och effekten blir tydligast för småföretag. Nej till vissa momsnedsättningar Regeringen går fram med en sänkning av mervärdesskatten på naturguidning från till . Även om naturguidning främjar lokalturism och därmed ger positiva effekter för lokalsamhällen är det problematiskt att prioritera en specifik bransch genom skatteincitament i form av nedsatt moms. Regeringen tillämpar alltså olika momssatser beroende på bransch och politiska prioriteringar. Detta riskerar att leder till ökad byråkrati och gränsdragningsproblematik. vill se över momssystemet i sin helhet och arbeta för ett system som undviker snedvridande incitament för konsumtionen och tar sin utgångspunkt i en jämnt tillämpbar beskattning. Nej till höjd kemikalieskatt Den s.k. kemikalieskatten innebär en punktskatt på elektronik och vitvaror. Skatten baseras på varans vikt och tar liten hänsyn till i vilken utsträckning miljön belastas eller om kunden utsätts för ohälsosamma ämnen. Utvärderingar av kemikalieskatten visar på omfattande intäktsbortfall för den svenska handeln och en högre andel inköp från utlandet som resultat, vilket har slagit hårt mot svenska arbetstillfällen. Kemikalieskatten, som kan uppgå till ett pålägg per vara, har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska webbplatser. De uteblivna intäkterna har försämrat förutsättningarna för industriell utveckling och detaljhandel i . Företagens anpassning till det nya läget har medfört att de har flyttat delar av sin verksamhet bort från . Följden blir att svenska arbetstillfällen går förlorade, vilket innebär lägre skatteintäkter. Vilka konkreta fördelar detta har inneburit för miljön har ingen kunnat svara på. generellt tolkar vi det som att skatten har sålts in till allmänheten som ”gynnsam för miljön” när det egentliga syftet verkar vara att beskatta konsumenterna. Nej till ändrad bränslebeskattning av värmeproduktion Detta innebär i realiteten en skattehöjning för kraftvärme, vilket slår mot industrin och elkonsumenterna. Det är vår uppfattning att kraftvärmeindustrin i mycket hög grad har anpassat sig till samhällets miljökrav. Det som regeringen nu föreslår kommer att leda till minskad kraftvärmeproduktion och ökad import av el. Eftersom och har en betydande andel kolkraft i sin elproduktion innebär ökad import till en ökning av utsläppen av växthusgaser. Flygskatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka för en minskning av flygresandet i en regional, europeisk och global kontext. Vid resor från en svensk flygplats varierar skatten beroende på destination. Även efter att flygskatten nu har införts beräknas antalet flygresenärer att öka, även om ökningen dämpas relativt. Av de resor som uteblir kommer en del att genomföras med annat transportslag. Syftet med flygskatten, att minska utsläppen av växthusgaser, blir därmed mindre tydligt. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står därmed inte i proportion till kostnaderna. Flygsektorn ingår redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Vi vill därmed avskaffa den införda flygskatten och vi vill även se över driftsstödet som är kopplat till merkostnader som uppstått till följd av flygskatten, samt de administrativa kostnaderna. Avtrappad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet är i grunden positivt inställt till att gruvindustrins skattereduktioner i fråga om energiskatt och koldioxidskatt för diesel fasas ut. Vi motsätter oss däremot att det sker så snabbt som regeringen föreslår. har i stället en egen modell där vi stegvis avvecklar skattenedsättningen för diesel i gruvindustriell verksamhet för att branschen ska ges en möjlighet att anpassa sig till de nya förutsättningarna. bör godkänna en ändrad beräkning av inkomster i statens budget enligt vad som följer av vad vi föreslår i denna reservation. 3.Vårändringsbudget (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Utgiftstaket för staten =utskottet Ändrad inkomstberäkning, ändrade utgiftsramar, nya och ändrade anslag och beställningsbemyndiganden a)godkänner ändrad beräkning av inkomster enligt vad som framgår av reservationen, b)godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag i enlighet med förslag i bilaga 2, 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 9, bifaller delvis proposition 2018/19:99 punkterna 35–37 och avslår motionerna 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1, 2, 10 och 11. Lagstiftning och andra förslag som ligger till grund för inkomstberäkning a)dels avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi i de delar det avser 6 a kap. 1 § 13 och antar lagförslaget i övrigt med den ändringen att orden ”och 3 §” i 1 kap. 11 a § 2 ska utgå, dels ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att avskaffa nedsättningen för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet med en tredjedel och tillkännager detta för regeringen, b)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, c)avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), d)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980), e)avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021, Därmed bifaller proposition 2018/19:99 punkterna 6–10 och motionerna 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5, 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkandena 3–8 och 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkandena 4–7, bifaller delvis proposition 2018/19:99 punkt 1 och motion 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2018/19:99 punkterna 2–5 och motionerna 2018/19:3085 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkandena 3 och 8. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning =utskottet Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap =utskottet Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd =utskottet Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg a)=utskottet b)avslår regeringens förslag till användning av anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna. Därmed bifaller proposition 2018/19:99 punkt 17 och motion 2018/19:3094 av m.fl. (V) yrkande 2 och avslår proposition 2018/19:99 punkt 18 och motion 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) yrkande 9. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv =utskottet Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning =utskottet Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård =utskottet Utgiftsområde 22 Kommunikationer =utskottet Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel =utskottet Utgiftsområde 24 Näringsliv =utskottet Jag ställer mig bakom förslagen i följdmotion 2018/19:3094 av m.fl. (V). Det innebär följande. Motionsrätten när det gäller ändringsbudget innebär att man i en motion får avslå en föreslagen utgiftsökning, men man får inte föreslå egna utgiftsökningar (eller skattehöjningar). förslag till ändrade ramar och ändrade anslag ska ses mot den bakgrunden. Utöver de förändringar som föreslår i förhållande till regeringens förslag har invändningar på ett antal områden där det enligt gällande ordning inte är möjligt att föreslå förändringar. I och budgetreservation fanns en besparing på Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag med . Besparingen har fått Arbetsförmedlingen att planera för att lägga ned ca 130 kontor. Till största delen handlar det om små kontor i glesbygdsområden. Arbetsförmedlingen har också som ett resultat av nedskärningen varslat 4 500 anställda om uppsägning. Trots att regeringen har kritiserat och för besparingen väljer regeringen att inte skjuta till medel till Arbetsförmedlingen i vårändringsbudgeten. Detta är anmärkningsvärt och kommer att leda till försämrad service och ökad arbetslöshet. Det gör det också ännu svårare att se hur den varslade privatiseringen av stora delar av Arbetsförmedlingens verksamhet – en i sig omfattande men opreciserad förändring – ska kunna genomföras under annat än ytterligare kaotiska förhållanden. menar att detta är allvarligt och att agerandet är oansvarigt. bedriver ett mycket viktigt arbete för att främja en bra arbetsmiljö. Inspektionsverksamheten är största uppdrag. Mer än hälften av personalstyrkan jobbar med inspektion. För att kunna hålla samma nivå på inspektionsverksamheten har begärt . tilldelas dock inte några extra pengar i vårändringsbudgeten. Enligt kommer detta att leda till färre inspektörer, vilket påverkar inspektionsverksamheten negativt. är starkt kritiskt till att regeringen inte tilldelar de resurser som myndigheten ansökt om. Det är glädjande att regeringen föreslår att nedläggningen av Delegationen mot segregation, som skulle bli en effekt av bifallet till och budgetreservation, inte ska genomföras. Delegationen mot segregation yttrar sig över ansökningarna om bidrag från detta anslag. Den ökning som föreslås i vårändringsbudgeten avser dock statsbidrag som det redan har ingåtts avtal för. Regeringen föreslår däremot inte att själva statsbidraget enligt förordningen för statsbidrag till socioekonomiskt eftersatta kommuner ska återställas. Detta är olyckligt. var med och drev igenom detta statsbidrag, som har haft som mål att vara långsiktigt och leda till att viktiga samhällsproblem identifieras och angrips, och statsbidraget borde ha återställts. Regeringen gör i vårändringsbudgeten en större satsning på för att skolhuvudmännen ska kunna anställa lärarassistenter. ser att det finns stora behov av satsningar på skolan men menar att satsningen på lärarassistenter är att gå i fel riktning. Inte minst eftersom det ännu inte är klarlagt vilken roll lärarassistenterna ska fylla, vilka arbetsuppgifter de ska ha och vilka kvalifikationer som ska krävas för arbetet. Alla som jobbar i skolan med barn ska ha den kompetens som krävs för att jobba med barn. Regeringen har aviserat att ska få i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för lärarassistenter. Först när vi sett dessa kommer att ta ställning till behovet av en statlig satsning på lärarassistenter. De pengar som regeringen satsar på lärarassistenter genom att förstärka anslaget 1:5 inom utgiftsområde 16 bör således användas på ett annat sätt som bättre stärker skolan. Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna är kritiskt till att regeringen går vidare med förslaget om att korta ned vårdköerna genom prestationsbundna insatser och därmed påbörjar införandet av den s.k. kömiljarden. Modellen med prestationsbundna insatser bygger på new public management-systemet och innebär att korta, snabba nybesök premieras medan exempelvis multisjuka, äldre och de med komplexa behov trängs undan. Ett system där pengarna – i stället för patienternas vårdbehov – styr, leder fel. avvisar därför regeringens förslag om inriktningen och användningen av anslaget för detta inom utgiftsområde 9.Vårdköerna beror till stor del på att det inte finns tillräckligt med personal ens för att hålla befintliga vårdplatser öppna. vill därför se en generell resursförstärkning till vården för att möjliggöra för fler vårdplatser, fler anställda och förbättrad arbetsmiljö. Det finns överanvändning respektive underanvändning av vården som skapar en ojämlikhet. Det måste föras en politik som främjar att den person vars behov av vård är störst också är den som ska hamna först i kön. Det hade funnits goda skäl att tillföra sådana resursförstärkningar redan i denna vårändringsbudget, och vi beklagar att regeringen valt att inte göra det. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringens föreslagna användning av anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna avslås. Regeringen väljer att höja investeringsplanerna bl.a. på amerikanska luftvärnssystemet anslag inom utgiftsområde 6 avseende grund av att man valt att anskaffa det Patriot. Då anskaffningen redan är gjord föreslår inga ändringar i fråga om anslaget men vi vill framföra vår kritik mot processen att anskaffa Patriot och de risker som tagits i samband med det. Processen gick mycket fort, och framförde i samband med beslutet att det fanns goda skäl att avvakta med köpet till dess att en ordentlig försvars- och säkerhetspolitisk analys hade gjorts för att värna vår militära alliansfrihet. I och med anskaffningen av Patriot har tagit ytterligare ett kliv närmare den amerikanska militärindustrin, och detta är kritiskt till. Flera jämlikhetsreformer som förhandlade fram under den förra mandatperioden och som försvann i och med och budgetreservation, finns inte med i regeringens förslag till vårändringsbudget. Det handlar om avgiftsfri simskola för barn i förskoleklass, avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar och avgiftsfria lovaktiviteter. Dessa jämlikhetsreformer ökade möjligheterna till en mer meningsfull fritid för barn och unga och spelade stor roll i många människors liv. I stället för att återinföra dessa reformer prioriterar regeringen, tillsammans med och Liberalerna, att höja taket för RUT- avdraget. Det är ett svek mot landets barn och unga. Dessutom har regeringen valt att införa avdragsrätt för gåvor i stället för att återinföra avdragsrätten för fackföreningsavgiften. avvisar denna inriktning på den ekonomiska politiken. menar att det även behövs en utbyggnad av utbildningsplatser för att möta samhällsutvecklingen. Parallellt med detta krävs det också utökade satsningar på forskning för att utbildningen ska kunna hålla en hög kvalitet. Avsaknad av riktade statsbidrag till äldreomsorgen Det riktade statsbidrag på som tidigare fick igenom förlängdes inte i och med att och budgetreservation röstades igenom i . Detta statsbidrag har varit viktigt för att möjliggöra inte minst en god personalsituation inom äldreomsorgen. I och med att och budgetreservation röstades igenom i drogs dessa tillbaka. beklagar att regeringen valt att inte återställa detta statsbidrag och menar att det är allvarligt med tanke på de stora behoven för att säkerställa kvaliteten på äldreomsorgen för de äldre och också för personalens villkor och arbetsmiljö. Enligt en enkät som tidningen genomfört där frågan ställts till landets kommuner om vilka konsekvenserna detta får har två av tre kommuner svarat att det planeras för varsel. mening är att resursförstärkningar till äldreomsorgen är nödvändiga och att det är brådskande. Förslag till ändringar gällande inkomster Regeringen lägger i vårändringsbudgeten en rad förslag på ändrade inkomster. Bland annat föreslås att skatten på flygresor behålls och att mervärdesskattesatsen för naturguidning behålls. Detta görs trots att det fanns tillkännagivanden i och budgetreservation om att skatten på flygresor skulle slopas och momsen på naturguidning återställas. Detta är bra, och stöder dessa förslag i regeringens proposition. Vi finner det dock anmärkningsvärt att regeringen gått vidare med en rad andra skatteförslag från och budgetreservation, såsom slopad skattereduktion för medlemskap i fackförening (prop. 2018/19:45), höjt tak för RUT-avdrag (prop. 2018/19:89) samt skattereduktion för gåvor (prop. 2018/19:92). avvisar regeringens förslag och vi presenterar vår syn på dessa förslag i separata motioner. Nej till nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först anställda infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person. utökades nedsättningen till att även omfatta aktiebolag som inte har någon anställd. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda gäller . Reglerna om nedsatta arbetsgivaravgifter för den först anställda gäller t.o.m. . Regeringen föreslår i vårändringsbudgeten att nedsättningen av arbetsgivaravgiften för den först anställda förlängs till att gälla . Dessutom gör regeringen bedömningen att regelverket ska permanentas. stod bakom det ursprungliga regelverket, men vi ser inga skäl att göra det mer generöst eller att permanenta det. Förslagen torde ha högst Av fördelningspolitiska och offentligfinansiella skäl avvisar regeringens förslag. Regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 bör avslås. Nej till nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga Regeringen föreslår nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättning till ungdomar som vid årets ingång fyllt 15 men inte . Flera av remissinstanserna anser eller befarar att förslagen är ineffektiva, däribland Arbetsförmedlingen, ESV, , IFAU och LO. delar denna farhåga. Studier av tidigare sänkta sociala avgifter för unga tyder på att den föreslagna nedsättningen inte kommer att få några betydande långsiktiga effekter på sysselsättningen. Regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1775) om allmän löneavgift bör avslås. Vidare bör regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) avslås. Dessutom bör även regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) avslås. Nej till avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet anser att miljöskadliga subventioner ska avskaffas och står därför bakom att skattesubventioner av det här slaget avskaffas. anser dock att skattesubventionerna till diesel i gruvorna ska fasas ut och att det bör ske i tre steg i stället för att subventionerna avskaffas på en gång såsom regeringen föreslår. Regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi i den del som avser avskaffad skattenedsättning för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet bör avslås. Det behövs tydliga och långsiktiga regler för näringslivet. Att med så kort framförhållning som regeringen föreslår avskaffa en subvention som denna får ekonomiska konsekvenser för dem som berörs. Det finns mindre aktörer som kommer att drabbas hårt, och alternativ till diesel saknas för tillfället. Genom att fasa ut skattesubventionen i tre steg skapas förutsättningar för de företag och aktörer som påverkas att anpassa sig och börja göra nödvändiga investeringar, förändra driftsformen eller vidta andra åtgärder för att minska dieselanvändandet. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen återkomma till med förslag om att avskaffa skattenedsättningen för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet med en tredjedel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. bör godkänna en ändrad beräkning av inkomster i statens budget enligt vad som följer av vad som föreslås i denna reservation. Nej till borttaget krav på kollektivavtal för nystartsjobb Under förra mandatperioden vidtog regeringen ett antal åtgärder för att minska fusk, oegentligheter och överutnyttjande bland de subventionerade anställningarna. För nystartsjobb infördes bl.a. krav på anställningsvillkor som följer, eller är likvärdiga med, kollektivavtal. Genom att skärpa kraven skulle oseriösa arbetsgivare sållas bort. I vårändringsbudgeten aviserar regeringen att man avser att ta bort det förordningsreglerade kravet på nystartsjobb om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Detta förväntas, enligt regeringen, leda till fler nystartsjobb. Därigenom antas fler arbetslösa få ett nystartsjobb, vilket i sin tur beräknas minska utgifterna för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. är starkt kritiskt till att regeringen avskaffar krav på kollektivavtal för nystartsjobb. Det kommer att leda till att personer i nystartsjobb får sämre anställningsvillkor än andra anställda.