bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — Syftet är att främja elevers, såväl flickors som pojkars, kunskapsutveckling och att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper. – föreslå en modell för ämnesbetyg för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan – analysera hur denna modell ska förhålla sig till vuxenutbildningen – analysera om, och i så fall föreslå hur, kompensatoriska inslag ska införas i betygssystemet för alla skolformer som har betyg – föreslå sätt att synliggöra och dokumentera elevens kunskapsutveckling när kunskapsnivån inte motsvarar ett godkänt betyg – analysera konsekvenserna av utredarens förslag för behörighet och urval till högskoleutbildning och utbildningar – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . arbetar kontinuerligt med att utveckla bedömningsstöd i form av kartläggnings- och diagnosmaterial, prov och enskilda uppgifter med tillhörande bedömningsanvisningar och diskussionsmaterial. Syftet med bedömningsstöden är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. har också en bedömningsportal som riktar sig till lärare och ska fungera som ett stöd i arbetet med bedömning och betygsättning. har publicerat nya allmänna råd om betyg i , gymnasiet och vuxenutbildningen (). De nya råden syftar till att ge lärare, rektorer och huvudmän ett förtydligat stöd i arbetet med att sätta betyg, informera elever om betyg samt följa upp betyg. allmänna råd om betyg och betygsättning är rekommendationer om hur lärare, rektorer och huvudmän kan arbeta för att betygen ska bli så rättvisande och likvärdiga som möjligt. Betygsättningen ska vara rättssäker för eleverna samt vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. De allmänna råden behandlar även information om och uppföljning av betyg och betygsättning. I betänkande 2014/15:UbU11 (s. 20 f.) lämnade ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. I proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla, som överlämnades till , gjorde regeringen bedömningen att det befintliga regelverket tillåter att skriftlig dokumentation, av den typ som tillkännagivandet avsåg, upprättas inom ramen för en individuell utvecklingsplan i (10 kap. 12 och 13 §§ skollagen). När det gäller gymnasieskolan ansåg regeringen bl.a. att det inte finns skäl att anta att skriftliga ordningsomdömen skulle motivera eller stödja elever att påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. En organisation med skriftliga ordningsomdömen skulle dessutom kräva av lärarna att de ägnar tid åt att skriva och administrera omdömen också om elever vars attityder och beteenden inte på något sätt stör arbetsron. Inte heller , som föregick propositionen och som hade ett brett uppdrag att föreslå åtgärder för att fler ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, lämnade något förslag om skriftliga ordningsomdömen (SOU 2016:77). I propositionen bedömde regeringen att de förslag som lämnades i propositionen på ett bättre sätt än skriftliga ordningsomdömen kan bidra till att elevernas motivation och kunskapsinhämtning ökar och därmed till bättre studiero. Regeringen ansåg vidare att det är viktigt att lärarresurserna används för undervisning och stöd för eleverna. Regeringen angav därför att den inte hade för avsikt att vidta åtgärder för att elever i gymnasieskolan ska kunna få ett skriftligt ordningsomdöme. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat. I betänkande 2017/18:UbU23 (s. 39) delade utskottet regeringens bedömning i propositionen att tillkännagivandet om att införa skriftliga ordningsomdömen på högstadiet och i gymnasieskolan (bet. 2014/15:UbU11, rskr. 2014/15:201) är slutbehandlat. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder bedömer regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat (s. 171 –172). Skolinspektionen har i uppdrag att genomföra viss central rättning av elevlösningar på de nationella proven. Inspektionen har utifrån sådana ombedömningar dragit slutsatsen att lärare vid skolor där sambedömning förekommer är mer restriktiva i sin bedömning än lärare vid skolor där den ordinarie läraren ensam bedömer sina elevers provsvar (Skolinspektionen, Samverkan för en likvärdig bedömning, dnr 2015:1814). har lämnat tillkännagivanden med förslag om digitaliserade nationella prov med extern rättning (bet. 2015/16:UbU14 punkten 30, rskr. 2015/16:228) samt om digitala och centralt rättade nationella prov (bet. 2016/17:UbU17 punkten 10, rskr. 2016/17:250). I proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala föreslog regeringen att någon annan än den undervisande läraren bör bedöma elevernas provsvar på de nationella proven. Utskottet biföll regeringens förslag om ökade inslag av extern bedömning (bet. 2017/18:UbU5), (läs vidare nedan i avsnittet Nationella prov). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att förbättra kunskaperna i skolan (punkten 49) genom bl.a. följande. Läroplaner och kursplaner ska revideras i syfte att stärka betoningen på kunskap och faktakunskaper och för att uppmuntra flit och ambition (uppdrag till ). Ytterligare insatser kan prövas för att undvika betygsinflation, som externa examinatorer. Lärarna ska ges det bedömningsstöd de behöver för att betygen ska vara rättvisa och likvärdiga i hela landet. De nationella proven ska digitaliseras och ska rättas centralt (uppdrag till 2019) för att stärka likvärdigheten och öka attraktionskraften i läraryrket. Vidare ska skolor som vill kunna införa betyg från årskurs 4 (punkten 50). Reformen införs , då det nuvarande försöket upphör. När det gäller nya betyg i gymnasieskolan framgår följande (punkten 55). Man ska övergå till ämnesbetyg på gymnasiet och reformera betygssystemet genom att justera reglerna för sammanvägningen av olika delmoment inom ett betyg i ett ämne, så att ett enstaka lägre resultat i ett delmoment i ett ämne oftare kan kompenseras med goda resultat i andra delmoment. Denna ändring ska ske utan att utlösa en ny betygsinflation (utredning –2020, i kraft ). I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att lärarna ska få det stöd de behöver för att betygen ska bli rättvisa och likvärdiga i hela landet. Skolor som vill ska kunna införa betyg från årskurs 4. Ämnesbetyg ska införas i gymnasieskolan och betygsinflation ska bekämpas. Skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen på högstadiet och gymnasiet Kunskap kräver egna ansträngningar, men förmågan till kunskapsinlärning kräver också enligt utskottet att skolan är en trygg plats och att studiero råder. För ett stärkt fokus på ordning och reda anser utskottet att det ska vara möjligt för skolor att ge elever på högstadiet och gymnasiet ett skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen. Ordningsomdömet ska inte ingå i slutbetyget. Därmed tillstyrker utskottet motion 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 90. Övriga frågor om bedömning Utskottet vill framhålla vikten av en rättssäker och likvärdig bedömning. Utskottet vill också uppmärksamma att kontinuerligt arbetar med att utveckla bedömningsstöd och annat informationsmaterial för att skapa en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning, vilket också är syftet med bedömningsstöden. Exempelvis publicerade nya allmänna råd om betyg i , gymnasiet och vuxenutbildningen (). De nya råden syftar till att ge lärare, rektorer och huvudmän ett förtydligat stöd i arbetet med att sätta betyg, informera elever om betyg samt följa upp betyg. Betygsättningen ska vara rättssäker för eleverna samt vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. När det gäller yrkanden om bedömning, t.ex. att införa betyg från årskurs 4, vill utskottet hänvisa till den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna . I överenskommelsen är man överens om att förbättra kunskaperna i skolan (punkten 49) genom bl.a. följande. Läroplaner och kursplaner ska revideras i syfte att stärka betoningen på kunskap och faktakunskaper och för att uppmuntra flit och ambition (uppdrag till ). Ytterligare insatser kan prövas för att undvika betygsinflation, som externa examinatorer. Lärarna ska ges det bedömningsstöd de behöver för att betygen ska vara rättvisa och likvärdiga i hela landet. De nationella proven ska digitaliseras och ska rättas centralt (uppdrag till 2019) för att stärka likvärdigheten och öka attraktionskraften i läraryrket. Vidare ska skolor enligt överenskommelsen som vill kunna införa betyg från årskurs 4 då det nuvarande försöket upphör (punkten 50). När det gäller nya betyg i gymnasieskolan framgår följande av överenskommelsen (punkten 55). Man ska övergå till ämnesbetyg på gymnasiet och reformera betygssystemet genom att justera reglerna för sammanvägningen av olika delmoment inom ett betyg i ett ämne, så att ett enstaka lägre resultat i ett delmoment i ett ämne oftare kan kompenseras med goda resultat i andra delmoment. Denna ändring ska ske utan att utlösa en ny betygsinflation (utredning –2020, i kraft ). Vidare anförde statsministern i regeringsförklaringen från att lärarna ska få det stöd de behöver för att betygen ska bli rättvisa och likvärdiga i hela landet och att skolor som vill ska kunna införa betyg från årskurs 4. Ämnesbetyg ska införas i gymnasieskolan och betygsinflation ska bekämpas. I sammanhanget vill utskottet också hänvisa till den pågående (U 2018:03) som utreder och ska föreslå hur ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredaren ska även utreda och lämna förslag på justeringar i betygssystemet för alla skolformer. Syftet är att främja elevers, såväl flickors som pojkars, kunskapsutveckling och att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av det arbete som inletts och att utskottet inte vill föregripa detta arbete avstyrks motionerna 2018/19:378 (SD) yrkandena 6, 13, 14 och 16, 2018/19:418 (KD), 2018/19:1903 (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2731 (MP) yrkande 9 , 2018/19:2739 (MP) yrkandena 1, 2 och 3, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 78 och 2018/19:2835 (M) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. vissa nationella prov återinrättas och om att de nationella proven i årskurs 9 bör flyttas till årskurs 8. Jämför reservation 28 (M, C, KD, L), 29 (M, KD), 30 (SD), 31 (M) och 32 (C) samt särskilt yttrande 2 (C, L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 80 anför motionärerna att ett viktigt inslag i kunskapsuppföljningen är att de nationella proven behålls och utvecklas och att de prov som regeringen tagit bort under föregående valperiod återinrättas. Vidare anför motionärerna i yrkande 81 att för att få en mer likvärdig betygsättning ska de nationella proven digitaliseras och rättas externt, vilket också minskar lärarnas administrativa börda. I kommittémotion 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 1 vill motionärerna se över möjligheten att införa centrala prov där de nationella proven blir jämförbara och följer läroplanernas mål och genomförs i olika årskurser. Proven bör genomföras digitalt och rättas och bedömas externt av eller någon annan lämplig skolmyndighet. I yrkande 2 vill motionärerna se över möjligheten att införa nya diagnostiska prov i de tidiga årskurserna. Även de diagnostiska proven bör i huvudsak skrivas digitalt och rättas och bedömas externt. Med de nya centrala proven, med fler nationellt kvalitetssäkrade mätpunkter under elevernas skolgång, blir det enligt vad motionärerna anför i yrkande 3 möjligt att börja mäta skolors förädlingsvärde. Med förädlingsvärde avser motionärerna vad varje skola tillför varje elev i form av reella kunskaper och därmed fokusera mer på elevers progression. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att de nationella proven möjligt bör digitaliseras och rättas externt för att lätta på lärarnas arbetsbörda. I yrkande 7 anförs att de nationella proven i årskurs 9 bör flyttas till årskurs 8. Genom att ha proven i årskurs 8 får eleven enligt motionärerna större möjlighet att komplettera kunskaper som den saknar innan de sista betygen i årskurs 9 sätts. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att de nationella proven som är digitala ska rättas externt för att förhindra glädjebetyg och för att alla ska få en likvärdig och rättvis bedömning. Genom samarbete med andra skolenheter kan man enligt motionärerna lösa de praktiska svårigheter som kan uppstå vid mindre skolenheter. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 7 anförs bl.a. att de nationella proven bör hanteras och rättas av för eleven fristående examinatorer och att proven bör hållas kontinuerligt under skolåren för ökat fokus på elevernas kunskapsprogression. I motion 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkande 5 anför motionärerna att det inte bör införas fler nationella prov utan att man bör fortsätta den utveckling mot rättvisa, likvärdiga, digitala nationella prov som i regeringen inlett. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bemyndigas i skollagen att meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov (29 kap. 28 §). Regeringen har meddelat föreskrifter om nationella prov, t.ex. i vilka ämnen det ska finnas nationella prov och när de ska ges. Ytterligare föreskrifter om nationella prov har meddelats av . Nationella prov genomförs i vissa ämnen i årskurs 3, 6 och 9. Även i specialskolans årskurs 4, 7 och 10 samt i sameskolans årskurs 3 och 6 genomförs nationella prov. Syftet med proven är att stödja betygsättningen, förutom i årskurs 3 där syftet är att stödja bedömningen av uppnådda kunskapskrav. I årskurs 3 finns nationella prov i matematik och svenska eller svenska som andraspråk. I årskurs 6 finns det prov i engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk. I årskurs 9 finns det prov i engelska, matematik, svenska eller svenska som andraspråk samt i något SO-ämne och något NO-ämne. I gymnasieskolan finns det prov i engelska, matematik samt i svenska eller svenska som andraspråk. Vilka prov en elev ska göra beror på vilket program eleven går. Ändringar gjorda föregående valperiod blev de tidigare obligatoriska proven i NO- och SO-ämnen i årskurs 6 frivilliga för lärarna att använda (9 kap. skolförordningen [2011:185]). Därefter har skolförordningen ändrats igen, och fr.o.m. erbjuds inte längre några frivilliga prov utan i stället erbjuds frivilliga bedömningsstöd i NO- och SO-ämnen i årskurs 6. I ett pressmeddelande från regeringen med rubriken om målstyrning och utvärdering i , daterad , hänvisas till en överenskommelse mellan , , de gröna, , liberalerna och med bl.a. följande innehåll. ska behandla ett antal förslag som rör målstyrning och utvärdering i . Partierna är eniga om följande: De nationella proven genomförs, liksom , i årskurs 3 (svenska och matematik), årskurs 6 (svenska, matematik och engelska) och årskurs 9 (svenska, matematik, engelska, NO och SO). De hittillsvarande obligatoriska nationella proven i årskurs 6 i NO- och SO-ämnena görs frivilliga och överförs till provbanken. En översyn av de nationella provens omfattning, effekter och syfte genomförs. Målet är att i ökad utsträckning gå mot digitalisering och därigenom central rättning. Vidare gjorde regeringen ändringar i fråga om nationella prov i gymnasieskolan (8 kap. gymnasieförordningen [2010:2039]). Antalet obligatoriska nationella prov har minskats från sex till tre. De inledande proven har tagits bort i matematik, svenska och engelska. Nationella prov i de högsta avslutande kurserna är fortfarande obligatoriska. Vilken nivå som är den avslutande beror på vilket program och vilken inriktning eleven läser. De inledande proven blir i stället frivilliga. Det betyder att skolan kan välja att ändå ha proven kvar. Rektorn på varje skola kan ta beslut om att hålla de tidigare nationella proven också, t.ex. som ett stöd för betygsättning. Ändringen gäller de högskoleförberedande programmen. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att förbättra kunskaperna i skolan (punkten 49) genom bl.a. följande. De nationella proven ska digitaliseras och ska rättas centralt (uppdrag till 2019) för att stärka likvärdigheten och öka attraktionskraften i läraryrket. har lämnat tillkännagivanden med förslag om digitaliserade nationella prov med extern rättning (bet. 2015/16:UbU14 punkten 30, rskr. 2015/16:228) och om digitala och centralt rättade nationella prov (bet. 2016/17:UbU17 punkten 10, rskr. 2016/17:250). överlämnade Utredningen om nationella prov (U 2015:02) betänkandet Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning (SOU 2016:25). Utredningen föreslog en stegvis digitalisering av nationella prov och en mer likvärdig bedömning av proven. Regeringen beslutade propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14) och gjorde däri bedömningen att tillkännagivandena är färdigbehandlade (s. 21–22 och skr. 2017/18:75 s. 160 och 164). har emellertid inte instämt i regeringens bedömning att de två tillkännagivandena är slutbehandlade. Av betänkande 2017/18:KU21 (s. 25) framgår att utbildningsutskottet anser att dessa frågor inte har hanterats i enlighet med utbildningsutskottets tillkännagivanden. Därmed är dessa tillkännagivanden inte tillgodosedda. Se även utbildningsutskottets yttrande 2017/18:UbU5y. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 110 f.) att punkten åter är öppen. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder bedömer regeringen att punkten inte är slutbehandlad (s. 176). Digitalisering av nationella prov Med utgångpunkt i propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44) pågår arbetet med att digitalisera de nationella proven och bedömningsstöden. Syftet är att effektivisera det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygsättning. har i uppdrag att digitalisera de nationella proven och bedömningsstöden samt skapa möjligheter för extern bedömning av proven (U2017/03739/GV). genomför en försöksverksamhet med ett stegvist införande av digitaliserade prov och extern bedömning. Försöksverksamheten omfattar 100 skolenheter och ska pågå t.o.m. . ska eleverna även skriva uppsatserna i vissa nationella delprov på dator eller annan digital enhet. Målsättningen är att alla prov, i den mån det digitaliserade formatet är möjligt sett till kursplanernas innehåll, ska vara digitaliserade 2022. I enlighet med förslagen i propositionen ska resultat på nationella prov särskilt beaktas vid betygsättning. Provens och bedömningsstödens syfte att stödja betygsättningen respektive lärarnas bedömning av elevernas kunskaper har även tydliggjorts i berörda förordningar för respektive skolform. För att stärka kvaliteten i provsystemet har i uppdrag att utveckla gemensamma ramverk för utveckling av de nationella proven respektive de nationella bedömningsstöden. I ramverken ska bl.a. kvalitetskriterier för provverksamheten anges. Vidare har regeringen beslutat om bestämmelser på förordningsnivå som bl.a. reglerar den försöksverksamhet med digitalisering, extern bedömning och medbedömning som ska ansvara för. De ändrade bestämmelserna trädde i kraft . gjorde en delredovisning av regeringsuppdraget Att digitalisera de nationella proven m.m. (U2017/03739/GV), (dnr 2019:96). Av redovisningen framgår bl.a. följande. Enligt uppdraget ska alla nationella prov kunna genomföras digitalt 2022. har meddelat att en första leverans kan ske 2022 i samband med att prov i samhällsorienterande och naturorienterande ämnen i årskurs 9 samt engelska i kurs 5 och 6 på gymnasial nivå kan införas. Prov i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik genomförs digitalt /23 och påföljande läsår. För att prova och utveckla tjänstens bidrag till likvärdighet och effektivitet har inlett arbetet med 100 försöksskolor , och detta arbete kommer att pågå . har arrangerat ett informationsmöte för rektorerna på skolorna i försöksverksamheten. Med försöksskolornas hjälp utvecklar ett självskattningsverktyg för skolans digitala beredskap, som kallas LIKA-verktyget och utvecklas och tillhandahålls av Kommuner och Landsting (SKL). Att alla nationella prov ska vara digitala 2022 medför krav på skolhuvudmännens digitala beredskap. Bland annat kommer skolorna att behöva införskaffa nya eller uppgradera sina befintliga datorer och surfplattor så att de kan hantera webbläsare som stöder moderna webbstandarder. tar fram vägledning och stöd inför att de digitala proven införs. Skolinspektionen har i uppdrag att genomföra viss central rättning av elevlösningar på de nationella proven. Inspektionen har utifrån sådana ombedömningar dragit slutsatsen att lärare vid skolor där sambedömning förekommer är mer restriktiva i sin bedömning än lärare vid skolor där den ordinarie läraren ensam bedömer sina elevers provsvar (Skolinspektionen, Samverkan för en likvärdig bedömning, dnr 2015:1814). Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i flera motionsyrkanden om att de nationella proven ska digitaliseras och rättas centralt. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att förbättra kunskaperna i skolan (punkten 49) bl.a. genom att de nationella proven ska digitaliseras och rättas centralt (uppdrag till 2019) för att stärka likvärdigheten och öka attraktionskraften i läraryrket. Vidare vill utskottet hänvisa till det pågående arbetet med att digitalisera de nationella proven och bedömningsstöden med utgångspunkt i propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). Syftet är att effektivisera det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygsättning. har i uppdrag att digitalisera de nationella proven och bedömningsstöden samt skapa möjligheter för extern bedömning av proven (U2017/03739/GV). genomför en försöksverksamhet med ett stegvist införande av digitaliserade prov och extern bedömning. Försöksverksamheten omfattar 100 skolenheter och ska pågå t.o.m. . Enligt uppdraget till ska alla nationella prov kunna genomföras digitalt 2022. har meddelat att en första leverans kan ske 2022 i samband med att prov i samhällsorienterande och naturorienterande ämnen i årskurs 9 samt engelska i kurs 5 och 6 på gymnasial nivå kan införas. Prov i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik genomförs digitalt /23 och påföljande läsår. Utskottet följer med stort intresse detta arbete. När det särskilt gäller yrkandet om att de nationella proven bör behållas och utvecklas, och särskilt frågan om att de prov som regeringen tagit bort under föregående valperiod bör återinrättas, vill utskottet anföra följande. Regeringen har 2018 gjort ändringar när det gäller nationella prov i gymnasieskolan (8 kap. gymnasieförordningen [2010:2039]). Utskottet ser inga skäl att ändra på denna ordning. När det gäller de ändringar som gjordes i fråga om nationella prov i under föregående valperiod, byggde dessa på en överenskommelse mellan , , , , dåvarande liberalerna och de gröna (). Mot denna bakgrund avstyrker utskottet /19:378 (SD) yrkande 8, 2018/19:2739 (MP) yrkande 5, 2018/19:2826 (M) yrkandena 1, 2 och 3, 2018/19:2835 (M) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2841 (C) yrkande 7 och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkandena 80 och 81. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skollokaler och skolmiljön. Jämför reservation 33 (SD), 34 (KD) och 35 (L). I motion 2018/19:2669 av m.fl. (S) betonas vikten av trygga och moderna utemiljöer på skolor och förskolor. Regeringen bör enligt motionärerna överväga att utvärdera satsningen på förbättrade utemiljöer samt beakta behovet av en strategi för framtiden kring hur skolhuvudmän kan förbättra utemiljöerna i skolorna och förskolorna runt om i landet.