bet · H601KrU7 · 2019-03-08 00:00:00 — m.fl. (L) föreslår i motion 2018/19:2037 yrkande 9 ett tillkännagivande till regeringen om att skydda det gemensamma kulturarvet i världen. Motionärerna refererar till om skydd för kulturegendom i händelse av väpnad konflikt som undertecknat och anser att regeringen måste arbeta för att ställa de skyldiga till svars. Vidare menar motionärerna att regeringen bör öka stödet till enskilda arkeologer, författare och andra konstutövare och kulturarbetare i . Utskottet välkomnar att regeringen har gett i uppdrag att, i samarbete med bl.a. och Svenska samt i dialog med berörda aktörer, utarbeta en nationell världsarvsstrategi som bl.a. ska tydliggöra roller och ansvar i arbetet med de svenska världsarven. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av uppdraget när det redovisas . Vad gäller yrkandet om att ge världsarvsklassning vill utskottet uppmärksamma att förvaltas av Stiftelsen som innevarande år finansieras med ca från anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser. Utskottet tycker att det i sammanhanget är värt att lyfta fram att turism som är huvudman för tilldelade 2018 till . Utskottet finner inte några skäl till ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2018/19:2247 (S). Utskottet tycker att det är positivt att –2021 är medlem i den mellanstatliga kommittén Unescokonvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom. Utskottet vill understryka vikten av arbetet med att skydda kulturarvet runt om i världen. Utskottet är dock inte berett att förorda tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena och avstyrker därför motionerna 2018/19:1027 (S) och 2018/19:2037 (L) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det kyrkliga kulturarvet med hänvisning till kontrollstationen . Jämför reservation 11 (SD). (M) anser i motion 2018/19:864 att möjligheterna att hitta en långsiktig finansieringslösning för att förvalta kyrkobyggnader bör ses över. Motionären menar att det är av stor kulturell och historisk betydelse att gamla kyrkobyggnader inte förfaller. I motion 2018/19:651 yrkar m.fl. (SD) att regeringen bör utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Motionärerna för fram att de kyrkliga kulturminnena utgör den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. Vidare anser m.fl. (SD) i motion 2018/19:652 att det behövs en nationell handlingsplan för att skydda kyrkor som tas ur bruk (yrkande 1), och en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk (yrkande 2). Vidare vill motionärerna att regeringen utarbetar en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden (yrkande 3). I 4 kap. kulturmiljölagen finns bestämmelser om skydd för kyrkobyggnader, kyrkotomter, begravningsplatser och kyrkliga inventarier (kyrkliga kulturminnen). har enligt 4 kap. kulturmiljölagen rätt till viss ersättning för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen, s.k. kyrkoantikvarisk ersättning. Ersättningen uppgår till . Enligt den överenskommelse mellan staten och som gäller ska de kyrkliga kulturminnena hållas tillgängliga i minst samma utsträckning som tidigare och ska ha den kompetens som behövs för förvaltningen (Ku2000/470/Ka). Under överenskommelsens löptid ska s.k. kontrollstationer infalla . Den tredje kontrollstationen infaller 2019. Inför varje kontrollstation ska ta fram ett underlag som ska ligga till grund för en allsidig belysning av de kyrkoantikvariska frågorna. tillkännagav 2016 för regeringen att regeringen bör göra en fördjupad kartläggning av skyddsvärda kyrkor tillsammans med en analys av framtida kostnader (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Statskontoret rapporterade sitt regeringsuppdrag att i dialog med och göra en översyn av hur den kyrkoantikvariska ersättningen används och dess effekter (2018:28). Utskottet har med stort intresse tagit del av resultatet av Statskontorets översyn av den kyrkoantikvariska ersättningen och myndighetens bedömning att det huvudsakliga målet med ersättningen uppfylls väl men att samhälls-förändringar kan ge anledning till en större översyn av den kyrkoantikvariska ersättningen. Det finns enligt Statskontoret frågor att titta närmare på utifrån aktörernas behov, t.ex. upplever statliga myndigheter en otydlighet när det gäller deras roll i arbetet, länsstyrelserna önskar en statlig vägledning för hur den kyrkoantikvariska ersättningen ska fördelas och behöver utveckla ett gemensamt nationellt system för att kartlägga vård- och underhållsbehov. Utskottet kan konstatera att presenterade liknande slutsatser i redovisningen av sitt regeringsuppdrag att analysera och redovisa vilka effekter den kyrkoantikvariska ersättningen har haft för vården och bevarandet av det kyrkliga kulturarvet (Värdet av kyrkligt kulturarv – kyrkoantikvarisk ersättning 2002–2018). Regeringen har aviserat en skrivelse med anledning av kontrollstation. Utskottet ser ingen anledning att föregripa det kommande arbetet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:651 (SD), 2018/19:652 (SD) yrkandena 1–3 samt 2018/19:864 (M). Förvaltning av värdefulla kulturmiljöer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förvaltning av värdefulla kulturmiljöer. Jämför reservation 12 (KD), 13 (L), 14 (SD), 15 (SD) och 16 (SD). Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar m.fl. (S) vill i motion 2018/19:2197 att regeringen ser över möjligheterna till en mer rättvis och solidarisk finansiering av fornminnesutgrävningar. Motionärerna anför att betalningsbördan blir stor för enskilda kommuner som är fornlämningstäta och som är i behov av att bygga nya bostäder. (M) anser i motion 2018/19:721 att det behövs en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. Motionären menar att kostnaderna för arkeologiska utgrävningar är för höga och att de därför ställer många intressanta projekt på spel. I motion 2018/19:2914 anser m.fl. (KD) yrkande 64 att villkoren för inskränkningar i nyttjandet av mark där det finns större forn- och kulturlämningar behöver ses över. Motionärerna anför att den enskildes kostnader vid arkeologiska undersökningar ska vara rimliga och att även intrångsersättningens storlek måste diskuteras. m.fl. (L) menar i motion 2018/19:2590 yrkande 50 att det är viktigt att förekomsten av fornminnen beaktas vid bostadsbyggande samtidigt som det enligt motionärerna finns en målkonflikt med intresset av att pressa byggkostnaderna och öka byggandet. Motionärerna vill därför att förordningen (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer ses över. m.fl. (SD) yrkar i motion 2018/19:650 på tillkännagivanden till regeringen om kulturell planering (yrkande 1), samordning mellan myndigheter (yrkande 2) och nationell översyn av lagstiftning och kompetens (yrkande 3). Motionärerna menar att det politiska intresset är svagt. Motionärerna refererar även till en rapport från (2017) i vilken det framkommer att av kommunerna inte har tillgång till den antikvariska kompetens som de behöver. I motion 2018/19:889 yrkar (M) på ett tillkännagivande till regeringen om Lunds universitets historiska museum. Motionären anför att förfarandet kring statliga kompensationer för fornfyndshantering bör ses över för att säkerställa att Lunds universitets historiska museum ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete som huvudansvarig för att ta hand om fornfynd från hela . (SD) anser i motion 2018/19:5 att straffen för fornminnesbrott ska skärpas. Motionären menar att straffen är så låga att polisen inte utreder dem. I motion 2018/19:430 vill och (båda SD) ha ett starkare skydd för fornlämningar. Motionärerna refererar till artiklar i svensk dagspress med uppgifter om att gallringar av unika föremål genomförs av kostnadsskäl. Skador på fornlämningar i skogen m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:1281 yrkande 13 att ska utöka sin rådgivning om natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket, bl.a. genom att registrera okända forn- och kulturlämningar. och (båda C) yrkar i motion 2018/19:2422 på ett tillkännagivande till regeringen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde. Motionärerna menar att bevarandevärdet kan ifrågasättas med den stora mängd kolbottnar som finns. Det är samhällsekonomiskt oförsvarbart att spara alla lämningar orörda för framtiden. I stället är det enligt motionärerna bättre att välja ut några typiska exempel som sedan bör registreras och säkras. I 2 kap. kulturmiljölagen finns det bl.a. bestämmelser för skydd av fornlämningar och fornfynd. Här regleras även ansvar för fornminnesbrott. Straffskalan är böter respektive fängelse och fängelse i högst vid grova brott. Såväl enskilda som myndigheter ska visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. skyddar värdefulla kulturmiljöer. ger också länsstyrelser och kommuner möjlighet att inrätta kulturreservat. (2010:900) reglerar hur mark- och vattenområden ska användas samt hur den byggda miljön ska utvecklas. Krav på hänsyn till kulturmiljöer finns också i väglagen (1971:948), skogsvårdslagen (1979:429) och järnvägslagen (2004:519). Förordningen (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer reglerar att statsbidrag, i mån av tillgång på medel, får lämnas för vård av värdefulla kulturmiljöer, för att göra värdefulla kulturmiljöer tillgängliga, för att ta fram kunskapsunderlag, för arkeologisk undersökning vid bostadsbyggande och för arkeologisk undersökning vid mindre arbetsföretag. har godkänt nya mål för form- arkitektur- och designpolitiken (prop. 2017/18:110, bet. CKrU:1, rskr. 2017/18:316). tillträdde första riksarkitekt vid med uppgift att arbeta med genomförandet av de arkitekturpolitiska målen. ansvarar enligt sin instruktion för frågor om kulturarvet (SFS 2014:1585). Ansvaret omfattar i första hand frågor om kulturlandskap, kulturmiljöer, kulturföremål och museer. Häri ingår bl.a. att verka för att kulturvärden i bebyggelse och i landskap tas till vara samt att bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande. Enligt bestämmelserna i 2 kap. 17 § kulturmiljölagen får genom fyndfördelning överlåta statens rätt till fornfynd på ett museum som åtar sig att förvalta det på ett tillfredställande sätt (prop. 2016/17:116; bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Fynd med lågt informationsvärde ska kunna gallras så att inte möjligheterna att hantera de fynd som är angelägna att bevara blir lidande. Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar Utskottet menar att det är viktigt att hitta en god balans mellan nybyggnation och skyddandet av kulturmiljön. Eftersom området styrs av skilda regelverk är det centralt att berörda aktörer har relevant kunskap och ges goda förutsättningar att samverka. Därför välkomnar utskottet att regeringen har gett bl.a. , och i uppdrag att utarbeta vägledande strategier för kulturmiljöfrågor för att skapa ett mer samlat och strategiskt förhållningssätt till hur deras verksamheter påverkar kulturmiljön och bidrar till de nationella kulturmiljömålen (Ku2017/01563/KL). Utskottet ser fram emot att ta del av rapporten när den redovisas . Utskottet finner det glädjande att Statens centrum för arkitektur och design och har fått i uppdrag av regeringen att t.o.m. samla och redovisa kunskap om goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan integreras och tas tillvara i plan- och byggprocesser. Utskottet kommer att noga följa frågan. Utskottet konstaterar att Lunds universitets historiska museum är en del av Lunds universitets kultur- och museiverksamheter och att museibyggnaden har genomgått en renovering i Statens fastighetsverks regi. Utskottet noterar att i sin vägledning till sina föreskrifter för uppdragsarkeologi betonar att gallring av fynd alltid ska göras med stor försiktighet och tydligt motiveras utifrån den vetenskapliga inriktning och de frågeställningar som satts upp för undersökningen. Likaså vill utskottet påminna om att ordet vårda har ersatts med att ett museum åtar sig att förvalta ett fornfynd i 2 kap. 17 § kulturmiljölagen (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Syftet är att förtydliga att det mottagande museet har full förfoganderätt över de mottagna föremålen. Skador på fornlämningar i skogen Utskottet noterar att regeringen redovisar fortsatta utmaningar för kulturmiljövärdena. Inom skogsbruket är t.ex. skadenivåerna på forn- och kulturlämningar fortfarande höga (prop. 2018/19:1 utg.omr. 17 s. 87). bedömning är att det inte går att förvänta sig att skogsbrukets genomförande i enlighet med de nya målbilderna 2013/14 ännu ska ge utslag. Myndigheten tar bl.a. upp vikten av aktuella strategier, inventeringar och kunskapsunderlag, tillgång till antikvarisk kompetens samt resurser för vårdinsatser för att kunna främja kulturmiljöperspektivet. Utskottet noterar att det finns stora utmaningar på området och vill åter betona vikten av tvärsektoriellt arbete för att nå samsyn. Utskottet finner sammanfattningsvis inte skäl till tillkännagivanden om kostnader för arkeologiska undersökningar och inte heller när det gäller kulturmiljövård, skydd av fornminnen, fornminnesbrott, skador på fornlämningar i skog eller kolbottnar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:5 (SD), 2018/19:430 (SD), 2018/19:650 (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:721 (M), 2018/19:889 (M), 2018/19:1281 (SD) yrkande 13, 2018/19:2197 (S), 2018/19:2422 (C), 2018/19:2590 (L) yrkande 50 och 2018/19:2914 (KD) yrkande 64. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om immateriellt kulturarv med hänvisning till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 17 (SD), 18 (KD), 19 (SD) och 20 (SD) samt det särskilda yttrandet (M, C, L). m.fl. (SD) yrkar i motion 2018/19:649 att regeringen ser över möjligheterna att stärka och folkminnens (Isof) arbete med konvention om skydd av det immateriella kulturarvet (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att regeringen bör se över hur insamlande och levandegörande av de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven kan stärkas (yrkande 2). I yrkande 3 i samma motion anser motionärerna att regeringen bör låta Isof, i samråd med Forum för levande historia, bygga upp en kunskapsbas kring och utvärdera behovs-omfattningen av åtgärder för att bevara och synliggöra synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv. Motionärerna anser att det arbete som aktörer som Isof bedriver är ytterst värdefullt och en del av den samlade möjligheten att trygga vårt kollektiva minne. Säkra det immateriella kulturarvet m.fl. (KD) begär i motion 2018/19:2904 yrkande 5 att regeringen påskyndar arbetet med att säkra det immateriella kulturarvet. m.fl. (M) begär i motion 2018/19:1881 yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om Ålarvet på som ett internationellt kulturarv. Motionärerna menar att Ålarvet på ska upptas på internationella lista över immateriella kulturarv. Även m.fl. (M, C, KD) yrkar i motion 2018/19:2823 på ett tillkännagivande till regeringen om Ålakustens ålafiske som ett internationellt kulturarv på internationella lista över immateriella kulturarv. I motion 2018/19:1645 yrkar m.fl. (SD) på ett tillkännagivande om ökad hänsyn till god ortnamnssed och om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas. Motionärerna menar att det är principiellt felaktigt att radera de svenska ortnamnen i fjällvärlden och att de svenska och samiska namnen bör kunna samverka. I motion 2018/19:903 anser m.fl. (MP) yrkande 9 att Sápmi bör göras synligt. Motionärerna anför att staten bör uppmuntra användandet av ortnamn och andra namn på platser på samiska och att det samiska behöver ta större plats i det offentliga rummet. Svenskbefolkning i historiska utvandrarbygder m.fl. (SD) yrkar i motion 2018/19:1911 på ett tillkännagivande till regeringen om att uppmärksamma svenskbefolkningen i historiska utvandrarbygder (yrkande 1) och om att bevara, levandegöra och samla kunskap om utlandssvenskars dialekter och kulturer (yrkande 2). Motionärerna lyfter fram de flera tusen svenskar som utvandrade till –1920 och föreslår att Isof får uppdraget att förvalta och levandegöra kunskap om svenskbygdernas dialekter och kulturer. och folkminnen samlar in, bevarar och forskar om dialekter, ortnamn, personnamn och folkminnen och arbetar med språkvård och språkpolitik. Isof ska även utveckla arbetet med hur konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet ska tillämpas. I förteckningen Levande traditioner registrerar Isof förslag som bl.a. ska spegla mångfald, betona kulturarv som levande och föränderliga, uppmärksamma tidigare underrepresenterade gruppers kulturarv samt undvika stereotypisering och cementering av föreställningar. God ortnamnssed regleras i 1 kap. 4 § kulturmiljölagen. God ortnamnssed ska iakttas vid statlig och verksamhet, vilket innebär att hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl, ortnamn i övrigt stavas enligt vedertagna regler för språkriktighet om inte hävdvunna stavningsformer talar för något annat, påverkan på hävdvunna namn beaktas vid nybildning av ortnamn och namn på svenska, samiska, finska och meänkieli används så långt möjligt på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Regeringen lämnade skrivelsen Nystart för en stärkt minoritetspolitik (skr. 2017/18:282) till . Regeringen för bl.a. fram att det krävs ett långsiktigt arbete för de nationella minoriteternas språk och kultur, bl.a. genom ett handlingsprogram för bevarande av språken och genom att organiseringen av språkcentrum eller motsvarande funktioner utreds. och trädde nya regler i kraft inom politiken för de nationella minoriteterna. De nya reglerna syftar bl.a. till att stärka det grundläggande skyddet för de nationella minoriteternas språk och kultur och till att stärka de utökade rättigheter som finns inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska. Utskottet delar regeringens bedömning att och folkminnen arbetar aktivt för att utveckla tillämpningen av konvention om tryggandet av det immateriella kulturarvet, bl.a. genom nordiskt samarbete (prop. 2018/19:1 utg.omr. 17 s. 37). Utskottet kan konstatera att Ålarvet på är med i Isofs förteckning Levande traditioner i kategorin Natur och världsbilder. Utskottet noterar i sammanhanget att Isof föreslår i sin delredovisning av ett regeringsuppdrag (Språkcentrum för nationella minoritetsspråk – delrapport) att två nya språkcentrum inrättas: ett för finska i och ett för meänkieli med placering i och . Med anledning av motionsyrkandet om att ge Isof i uppdrag att bevara och synliggöra synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv vill utskottet lyfta fram att det allmänna har ett särskilt ansvar att skydda och främja det svenska teckenspråket enligt 9 § språklagen (2009:600). Utskottet menar att det finns bra stöd i 1 kap. 4 § kulturmiljölagen om god ortnamnssed för hur ortnamn ska användas på kartor, vid skyltning etc. i flerspråkiga områden. Utskottet vill också lyfta fram några av de lagändringar som är aktuella för att stärka de finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven. Ändringar i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk innebär bl.a. att kommuner och landsting ska anta mål och riktlinjer för sitt minoritetspolitiska arbete. Utskottet finner sammantaget inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:649 (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:903 (MP) yrkande 9, 2018/19:1645 (SD), 2018/19:1881 (M) yrkande 2, 2018/19:1911 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2823 (M, C, KD) och 2018/19:2904 (KD) yrkande 5. Uppmärksammande av brott mot mänskligheten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppmärksammande av brott mot mänskligheten med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 21 (SD). (S) yrkar i motion 2018/19:2246 på att regeringen undersöker möjligheterna att genomföra en riksomfattande informations-kampanj av samma typ som Levande historia om romernas utsatta situation i och . I motion 2018/19:2674 önskar m.fl. (S) ett minnesmonument för offren i folkmordet i och krigen på . Motionärerna menar att en viktig del av försoningsprocessen är att ge plats för sorgen och minnet av det som skett. (M) begär i motion 2018/19:1654 att Forum för levande historia bör få i uppdrag att genomföra en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten i enlighet med vad som tidigare gjorts inom detta må ni berätta om nazismens förbrytelser mot mänskligheten. Motionären refererar till en undersökning av 2007 som visade att av ungdomar inte har hört talas om Gulag. (SD) anser i motion 2018/19:1269 yrkande 2 att regeringen bör utreda hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut. Motionärerna menar att elever inte delgivits samma information och upplysning om kommunismens brott som om nationalsocialismens. m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:134 yrkande 6 att Forum för levande historias uppdrag bör utökas. Motionärerna menar att myndighetens uppdrag även bör lyfta fram islamismens antidemokratiska natur och brott mot mänskligheten. (L) anser i motion 2018/19:495 att Forum för levande historia bör få i uppdrag att informera om islamismens brott. Motionären anför att 2 000 av 3 000 våldsbejakande extremister i är islamister och att vi måste börja tala klarspråk om islamismens hot mot vår demokrati. I motion 2018/19:497 yrkar och (båda L) på ett tillkännagivande till regeringen om att ge Forum för levande historia i uppdrag att stödja kommuner som vill installera snubbelstenar. Forum för levande historia har till uppgift att vara ett nationellt forum som främjar arbetet med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Myndigheten ska sträva efter att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism inrättades och avslutade sitt uppdrag . Samma månad inrättades Center mot våldsbejakande extremism (CVE) med organisatorisk tillhörighet till . CVE ska utifrån kriminalpolitiska utgångspunkter stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Snubbelstenar (Stolpersteine) är minnesmärken i form av gatstenar som markerar byggnader och miljöer med anknytning till personer som fördrevs eller förintades av nazisterna 1933–1945. Varje sten bär en kortfattad inskrift: ”Hier wohnte” (Här bodde) samt namn, födelseår och namn på lägret han/hon fördes till och dödsår eller ”überlebt” (överlevde). Utskottet kan konstatera att Forum för levande historia arbetar aktivt på de områden som samtliga motionsyrkanden avser. Bland de insatser som myndigheten har genomfört kan nämnas fakta och fördjupning om antiziganism respektive om kriget i det med ett pedagogiskt material med fokus på folkmordet i och hur man går vidare efter en djup konflikt. Myndigheten har tagit fram underlag för workshoppar för klassrummet om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter utifrån historiska händelser och levnadsöden. Forum har också gett ut en film för elever fr.o.m. årskurs 9 t.o.m. gymnasiet, Från dröm till terror, som utforskar de brott mot mänskligheten som begåtts av kommunistiska regimer i , och . Just nu pågår bl.a. utställningarna Vi är romer, Antisemitism – då och och Spelar roll – en utställning om de som ser på och de som griper in. Forum för levande historia har också i regeringsuppdrag att samordna och följa upp ett 15-tal myndigheters arbete inom ramen för regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott.