bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Omställningen i transportsektorn har skett med en ökad andel förnybara drivmedel. Regeringen anför att det krävs en ökad effektivisering och elektrifiering. Det är dock viktigt även i fortsättningen med en helhetsbild när det gäller transportsystemet och fortsatt samverkan mellan berörda myndigheter. Ökad elektrifiering kommer att vara en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp i transportsektorn och industrin. Regeringen föreslår därför att det inom utgiftsområde 22 Kommunikationer avsätts fram för att en som ska påskynda arbetet med elektrifieringen av transportsektorn ska kunna tillsättas (prop. 2019/20:1 utg.omr. ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. Kommissionen ska vidare belysa finansieringsfrågor, hur el snabbt kan dras fram till vägar samt effekter på elförsörjningen av att godstrafiken ställer om. Den ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. I betänkande 2016/17:TU2 behandlade trafikutskottet regeringens proposition 2015/16:186 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel genom vilken och rådets direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen införlivas i svensk lagstiftning. Direktivets syfte är att främja utbyggnaden av en infrastruktur för laddningsstationer och tankstationer för att bl.a. stimulera konsumenternas efterfrågan på fordon som drivs med alternativa bränslen. En central punkt i direktivet är att varje medlemsstat ska upprätta ett nationellt handlingsprogram för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen. Handlingsprogrammet ska innehålla nationella syften och mål för utbyggnaden av laddnings- och tankstationer för olika typer av alternativa bränslen, såsom elektricitet, vätgas och naturgas, och olika former av stödåtgärder. Regeringen skickade ett sådant handlingsprogram till kommissionen . Regeringen har även presenterat en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering i skrivelsen En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238). De åtgärder som vidtagits redovisas liksom behovet av ytterligare åtgärder. Enligt regeringen behöver bli ett transporteffektivt samhälle genom samhällsplanering, fossilfria och energieffektiva fordon, fartyg och flyg som går på hållbara drivmedel samt överflyttning av transporter till järnväg och sjöfart. Utsläppen från luftfart behöver minska, och även sjöfarten behöver effektiviseras och förbättra sin klimatprestanda. lade skrivelsen till handlingarna (bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440). Vidare anförde statsrådet i sitt svar på fråga 2018/19:860 Satsningar på vätgas att det finns möjlighet för vätgasteknik som leder till kostnadseffektiva utsläppsminskningar att få stöd inom Klimatklivet samt för vätgasdrivna bränslecellsbussar att få stöd genom elbusspremien (klimatpremier). Statsrådet anförde att regeringen inte hade för avsikt att återkomma med förslag på ytterligare satsningar specifikt för vätgasteknik eftersom det redan finns befintliga satsningar där vätgasteknik har möjlighet att få stöd i de fall då den kostnadseffektivt bidrar till att nå de politiska målen. I propositionen 2019/20:1 utgiftsområde 20 anför regeringen att utvecklingssamarbetet fyller en viktig roll i arbetet med att bidra till genomförandet av globalt. kommer även fortsättningsvis att vara en ledande bidragsgivare till internationella klimatfonder. är den största givaren per capita till den gröna klimatfonden och engagemang inom fonden är fortfarande starkt, vilket också gäller för övriga multilaterala miljö- och klimatfonder. En effektiv och kraftfull klimatfinansiering från olika källor kommer att vara avgörande för genomförande av . Regeringens klimatdiplomati syftar också till att stärka det globala genomförandet av . Det framgår av Klimatredovisningen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20, bil. 1) att bidrar till klimatåtgärder via olika multilaterala och bilaterala kanaler. stöder det multilaterala samarbetet inom klimatområdet genom ett aktivt styrelsearbete i och genom bidrag till en rad internationella klimatfonder, såsom den gröna klimatfonden (GCF, ), klimatinvesteringsfonder (, ), Globala miljöfonden (GEF, Global Environment Facility), fonden för de minst utvecklade länderna (LDCF, ) och fonden för anpassning av Kyotoprotokollet (AF, ). tillhör de största givarländerna i samtliga dessa klimatfonder. En utvärdering som genomfördes konstaterade att , som finansierat drygt 300 projekt i 72 länder, lyckats bidra till genomgripande förändringar inom förnybar energi som bedöms bidra till att minska de globala utsläppen av växthusgaser. Enligt GCF:s rapport till klimatkonventionens parter har de 102 godkända projekten och programmen genererat ytterligare i samfinansiering från såväl offentliga som privata källor. Insatserna förväntas förbättra levnadsvillkoren för 276 miljoner människor och leda till minskade utsläpp av växthusgaser motsvarande koldioxidekvivalenter. ger också ett omfattande kärnstöd till organisationer som , FN:s miljöprogram och livsmedels- och jordbruksorganisation samt de multilaterala utvecklingsbankerna, vars verksamheter också innefattar klimatinsatser. har bidragit till att Världsbanksgruppen från till ökade sitt finansiella stöd till genomförandet av . Regeringen beslutade om en ny strategi för globala utvecklingssamarbete inom hållbar miljö, hållbart klimat och hav samt hållbart nyttjande av naturresurser 2018–2022. Vidare redovisar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 7) att bidrar – som en av de största givarna – genom fonden för de minst utvecklade länderna till utformande och genomförande av nationella handlingsplaner för klimatanpassning och till en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. har bidragit till att stärka fondens effektivitet, vilket 2018 resulterade i antagandet av en ny klimatanpassningsstrategi och ett arbetsprogram som bl.a. bygger på nationella prioriteringar och behov. Regeringen bedömer att den globala utvecklingen på miljö- och klimatområdet är negativ. Klimatrelaterade katastrofer drabbar redan utsatta befolkningar hårdast. Utsläppen minskar inte i den takt de måste för att vi ska nå målen i . I denna kontext har genom påverkansarbete och klimatbistånd bidragit till förbättrad institutionell kapacitet samt stärkt motståndskraft och anpassningsförmåga när det gäller klimatförändringar i samarbetsländerna. bistånd har även bidragit till att hejda förlusten av biologisk mångfald t.ex. genom utveckling av hållbart jordbruk. Regeringen ser positivt på de resultat som uppnåtts, som brådskan i klimatomställningen och bevarandet av biologisk mångfald kräver snabbare och mer omfattande insatser av fler aktörer. Vidare anför regeringen att kommer att stärka sitt stöd till den globala omställningen till klimatsmarta samhällen, som ett svar på att FN:s klimatpanel slagit fast att världens samlade utsläpp måste minska för att temperaturökningen ska kunna hållas . Stöd till klimatanpassning, förnybar energi och energieffektiviseringsåtgärder är viktiga verktyg för att styra om finansiella flöden från utsläppsintensiva och förorenande verksamheteter till att i stället bidra i den nödvändiga omställningen till en klimatmässigt hållbar utveckling. Regeringen avser att bidra med ytterligare finansiering till GCF . Stödet till Globala miljöfonden (GEF) ökar i enlighet med tidigare beslut, vilket bl.a. inkluderar ökat stöd till biologisk mångfald. ska verka för att klimat, miljö och energifrågor, inklusive havsfrågor, ges en central roll inom EU:s finansiering av gemensamma globala nyttigheter. EU:s system för handel med utsläppsrätter är ett styrmedel för att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser. EU:s utsläppshandel inleddes och principen för systemet är att begränsa utsläppen. Detta görs genom att en övre gräns sätts för hur stora de totala utsläppen från företagen i systemet får vara. Denna högsta tillåtna gräns kallas utsläppstak. Den kommer att sänkas successivt för att på så sätt minska utsläppen. Utsläppstaket beslutas av kommissionen. Det nuvarande utsläppstaket innebär att utsläppen från berörda företag ska minska till 2020 (jämfört med ). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att den såg ett behov av ytterligare åtgärder inom EU ETS och den aviserade därför ett förslag till utsläppsbroms i utsläppshandelssystemet, ett program för att köpa in och annullera utsläppsrätter. Regeringen avsatte i och med satsningen. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) redovisade regeringen att den s.k. utsläppsbromsen skulle avskaffas. Regeringen anförde att när förslaget presenterades var det inte känt att EU:s medlemsstater utifrån ett svenskt förslag skulle föreslå en löpande annullering av utsläppsrätter. Förutsättningarna för utsläppsbromsen, så som den presenterades 2016, hade således förändrats och det fanns inget behov av en utsläppsbroms. När det gäller förslaget om en löpande annullering av utsläppsrättigheter beslutade rådet och om en reformering av handelssystemet med utsläppsrättigheter för kommande handelsperiod (2021–2030). Beslutet innebär bl.a. att det totala antalet utsläppsrätter ska minska fr.om. 2021 (vilket kan jämföras med dagens ). Syftet är att uppnå målet om utsläppsminskningar på , vilket är beslutat enligt för de verksamheter som ingår i utsläppshandeln. Beslutet innebär också att de utsläppsrätter som förs över i marknadsstabilitetsreserven (se nedan) och som överstiger föregående års auktionering, kommer att annulleras. Det innebär att mer än två miljoner utsläppsrätter kommer att annulleras 2023 och att det kan komma att annulleras utsläppsrätter framöver eftersom det finns ett stort överskott. arbetar för att utsläppsrätter i reserven ska annulleras. Enligt uppgift från byggdes ett stort överskott av utsläppsrätter upp –2012. Även efter 2013 har överskottet fortsatt att öka eftersom utsläppen samtliga år varit lägre än antalet utsläppsrätter. Överskottet har lett till låga priser på utsläppsrätter vilket gjort det mindre lönsamt för företag att minska utsläppen. Som en första åtgärd för att minska överskottet beslutades inom EU att auktioneringen av 900 miljoner utsläppsrätter –2016 skulle senareläggas till 2019–2020. För att undvika att stora överskott byggs upp infördes även 2019 en s.k. marknadsstabilitetsreserv. Reserven innebär att mängden utsläppsrätter som auktioneras ut justeras automatiskt. Innovativ teknik för miljö och klimat Under anslaget 2:2 redovisas regeringens förslag till stöd för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. föreslår regeringen att anvisar till anslaget. Som också redovisas under anslaget 2:2 är målet för forskningspolitiken att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen framhåller att nyttiggörande av miljö- och klimatforskning ofta resulterar i miljöteknik och innovationer. Vidare anförde statsminister i regeringsförklaringen att det svenska näringslivets ambitiösa klimatåtaganden imponerar. Folkligt engagemang, innovativa företag och tuffa klimatkrav leder till resultat. Ny miljöteknik och nya innovationer ger oss möjlighet att exportera produkter och tjänster som världen efterfrågar. Formas har i uppdrag att främja och stödja forskning inom området miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas verksamhet omfattar såväl grundläggande forskning som innovation och nyttiggörande. Vidare har Formas i uppdrag att arbeta med strategiska innovationsprogram tillsammans med och Verket för innovationssystem (). Utgångspunkten är att ledande aktörer från näringsliv, akademi och offentlig sektor själva definierar områden där de ser behov av, och möjlighet till, gemensamma insatser. Totalt finns 17 strategiska innovationsprogram som är knutna till någon av de tre myndigheterna. Programmet Smart Built Environment är knutet till Formas. Formas bidrar också med finansiering till programmen om nya biobaserade material, produkter och tjänster, Bio Innovation, och om resurs- och avfallshantering, RE:Source. Totalt fördelade Formas inom de strategiska innovationsprogrammen. Formas har fortsatt sitt engagemang och deltagit i och genomfört utlysningar enskilt eller i samverkan med andra länder, däribland bilaterala forskningsprojekt med , , och inom flera av EU:s partnerskapsprogram. Gemensam programplanering (joint programming initiative, JPI) initierades av kommissionen och EU:s medlemsstater 2009 för att samordna forskningsfinansiering och andra aktiviteter för de gemensamma samhällsutmaningarna. Formas deltar i sju av tio gemensamma programplaneringar (JPI) tillsammans med andra svenska aktörer. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) bedömer regeringen att arbetet med EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 och även det kommande ramprogrammet för forskning och innovation Horisont är viktigt för att svenska forskare ska kunna dra nytta av det europeiska samarbetet inom forskning och innovation. De planerade utlysningarna inom arbetsprogrammet –2020 ligger väl i linje med svenska intressen. Svenska aktörer bedöms ha goda möjligheter att delta i utlysningarna. Vidare anför regeringen att näringslivet är en central aktör för omställningen till ett klimatneutralt samhälle och för genomförandet av Agenda 2030. I den svenska industrin finns en växande insikt om att omställningen inte bara gör hållbarhetsmålen möjliga att nå, utan också ger konkurrensfördelar, och SEI har samarbetat med flera branscher som stålindustrin, gruvsektorn, transportföretagen och skogsnäringen som ser ett behov av att ta fram nya och innovativa tekniklösningar, främja samhällsnytta och öka sin lönsamhet. Många internationella avtal bygger på resultat från forskning, utveckling och innovation och många svenska forskare är aktiva i internationella forskningssamarbeten. Regeringen anser att forskning och innovation om miljö- och klimatfrågor är viktig för att skapa en grund att stå på och för att hitta lösningar för att hantera de globala klimat- och miljöutmaningarna. Forskning, teknikutveckling och innovation behövs när det gäller smart teknik, förnybara material och förnybar energi som ska bygga framtidens samhälle. Regeringen bedömer att har goda möjligheter att fortsätta vara en ledande forskningsnation. Vidare redovisas i budgetpropositionen att och luftvårdsforskning (SIVL) får statlig finansiering för samfinansierad forskning vid IVL . Medlen ska gå till forskning som ligger nära användarna av forskningsresultaten. Forskningen samfinansieras t.ex. med aktuell bransch, näringsliv eller EU. IVL bedriver forskning och uppdragsverksamhet inom hela miljö- och hållbarhetsområdet. Totalt samfinansierade IVL 79 projekt varav 17 är projekt inom EU:s forskningsprogram. disponerade SIVL i statlig finansiering varav för samfinansierad forskning vid IVL. Genom samfinansiering med näringslivet (24,) och med EU () resulterade detta i ett totalt utfall för forskningsfinansiering på . Som en del av regeringens satsning Rent hav i budgetpropositionen infördes ett riktat statsbidrag för strandstädning i kustkommuner, en satsning med 2018–2020. har i samarbete med Havs- och vattenmyndigheten genomfört utlysningar om bidrag för strandstädning till havsnära kommuner. Kommuner, enskilt eller tillsammans, kan ansöka om bidrag för strandstädning. Stödet kan vara av kostnaderna. Bidraget delas ut med stöd av förordning (2018:58) om bidrag till strandstädning och syftar till att samla in avfall som har flutit i land på havsstränder. Det innebär även att annat avfall som finns på stränderna samlas in, samt inbegriper åtgärder som behövs för att det insamlade avfallet ska bli behandlat. Det inbegriper även uppföljning och utvärdering av projektet. Av regleringsbrev framgår att får användas för bidrag i enlighet med förordningen (2018:58) om bidrag till strandstädning för att stödja kommuners arbete med att samla in och hantera plastavfall och annat avfall som flutit iland på stränder vid havet. beslutar om fördelningen av medlen efter dialog med Havs- och vattenmyndigheten. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att strandstädningsbidraget på som regeringen beslutade om 2018 delades ut till 30 kommuner och totalt avfall samlades in längs stränderna. Klimatanpassade och gröna städer Som framgår under anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen införde regeringen ett investeringsstöd för gröna städer i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Stödet syftade till att öka främst kommunernas möjligheter att vidta åtgärder för grönare städer, stadsnära grönska, ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. Stödet stärkte förutsättningarna för att städerna skulle utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser där människor möts och innovationer skapas. Regeringen anförde att stödet kompletterar regeringens andra verktyg för att öka städernas möjligheter att lösa dagens miljö- och klimatutmaningar, som stadsmiljöavtalen och Klimatklivet. Som nämns under anslaget 1:18 föreslår regeringen i budgetpropositionen ett något utvidgat stöd till åtgärder som både främjar stadsgrönska och ekosystemtjänster i områden och som stärker den sociala hållbarheten och tryggheten i städer och samhällen. Satsningen är en fristående fortsättning på det tidigare stödet Gröna städer. Ett annat verktyg som kommuner kan använda för att hantera miljö- och klimatutmaningar är som nämns ovan stadsmiljöavtalen. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) redovisas att regeringen införde ett särskilt stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, de s.k. stadsmiljöavtalen. Stödet är avsett för kommuner och landsting och uppgår till –2029, dvs. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Stödet innebär möjligheter för kommuner och landsting att få i statlig medfinansiering till infrastruktur för kollektivtrafik och även för cykling. Regeringen beslutade att ändra förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer så att stadsmiljöavtalen breddas till att även omfatta åtgärder för godstransportlösningar. Ändringen trädde i kraft . har fattat beslut om ca . Regeringens satsning Klimatklivet innehåller också stöd som kommuner kan ansöka om för att hantera miljö- och klimatutmaningar. För mer information se anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisas att regeringen gav i uppdrag att utlysa medel för att stödja forskning och utveckling av hållbara biobränslen för flyg samt inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Vid slutet av året hade elva program fått stöd, inklusive för ett innovationskluster för fossilfria flygtransporter och kraftvärmeintegrerad flygbränsleproduktion. Regeringen tillsatte en särskild utredare att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen kan främjas för att minska utsläppen (dir. 2018:10). Utredningen har haft i uppdrag att analysera hur flygets användning av biodrivmedel kan främjas, vid behov föreslå hur styrmedel som är lämpligast bör utformas, belysa vilka styrmedel som bäst kan främja en långsiktig och storskalig produktion av biodrivmedel för flyg i samt bedöma vilken inblandning av biodrivmedel som är rimlig att uppnå med hänsyn till pris, tillgång och efterfrågan i andra sektorer. Uppdraget har inte omfattat skatter. Utredningen redovisade sitt betänkande . Enligt utredningen finns det goda möjligheter att producera biojetbränsle i . Utredningen konstaterar att har god tillgång på biomassa för produktion av biodrivmedel, i synnerhet lignocellulosa från skogs- och jordbruk samt massaindustri. I betänkandet föreslår utredningen bl.a. att ges i uppdrag att analysera frågan om ett investerings- eller driftsstöd ska utvecklas för produktionsanläggningar med ny teknik som initialt är för kostsam för att kunna konkurrera i reduktionsplikten. Betänkandet har varit på remiss och bereds i . För mer information om pågående forskning och innovation kring biojetbränsle, se anslaget 2.2. I regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288) föreslog regeringen en förstärkning av anslaget 1:19 Industriklivet som ska minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser. Stödet uppgår 2019 till . föreslog regeringen ett utökat bemyndigande för Industriklivet som möjliggör stöd till större och mer långsiktiga projekt och att skulle avsättas för åtgärder som innebär negativa utsläpp av växthusgaser. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen om Industriklivet för att utvidga det till att även inkludera åtgärder som innebär negativa utsläpp. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) föreslår regeringen att anslaget 1:19 Industriklivet stärks för att finansiera tekniksprång och understödja industrins ambitioner att ställa om. Regeringen föreslår vidare att satsningen på teknikutveckling för minusutsläpp av växthusgaser som inleddes fortsätter. Av denna anledning anser regeringen att bör tillföras anslaget . För mer information, se anslaget 1:19. I sitt svar på den skriftliga frågan 2018/19:860 av (SD) Satsningar på vätgas anförde statsrådet följande: Som konstaterar undertecknade den icke-bindande deklarationen som innebär att EU:s medlemsstater ska forska kring, och utveckla, vätgas som energikälla och fordonsbränsle. Regeringen genomför en rad satsningar där vätgasteknik har möjlighet att få stöd. Den energiforskning som finansieras med bidrag från () styrs av det riksdagsbundna målet att forskning och innovation på energiområdet ska bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Utifrån detta beslutar självständigt om medel till forskningsprojekt, oavsett teknik, som behövs för att uppnå de riksdagsbundna målen. Genom regeringens långsiktiga satsning Industriklivet kan industrin få stöd att ställa om till ny teknik för att minska sina processrelaterade utsläpp av växthusgaser. Det första projektet som beviljats stöd inom Industriklivet, Hybrit, gäller just vätgasteknik för att möjliggöra stålproduktion utan att använda kol. Vidare finns det möjlighet för vätgasteknik som leder till kostnadseffektiva utsläppsminskningar att få stöd inom Klimatklivet samt för vätgasdrivna bränslecellsbussar att få stöd genom elbusspremien. Med anledning av de redan befintliga satsningar där vätgasteknik har möjlighet att få stöd i de fall då den kostnadseffektivt bidrar till att nå de politiska målen så avser regeringen inte att återkomma till med förslag på ytterligare satsningar specifikt för vätgasteknik. Med bidrag från har tidigare (), () och investerat i byggandet av ett lager för vätgas vid Hybrits pilotanläggning för fossilfritt stål. Vätgaslagret beräknas vara i drift . Vidare invigdes den första anläggningen för produktion av vätgas i . Anläggningen är en del av en nationell testbädd där forskningsinstituten och med stöd från industrin fått medel från för att testa och utvärdera olika tillämpningar för elektrolys och vätgaslagring. I testbädden ska olika tillämpningar för elektrolys och vätgaslagring kunna testas och utvärderas. tillkännagav i betänkande 2016/17:MJU22 behovet av förenklade och förkortade tillståndsprocesser.