bet · H701UFöU2 · 2019-12-06 00:00:00 — När det gäller motionsyrkandena som fokuserar på materiellt och humanitärt stöd till respektive återuppbyggnad av Nineveslätten kan utskottet konstatera att behovet av återuppbyggnadsinsatser och humanitärt stöd är stort. Runt 6,7 miljoner irakier är i behov av humanitär hjälp. 1,6 miljoner internflyktingar har ännu inte kunnat återvända hem på grund av säkerhetsläget och avsaknad av fungerande samhällstjänster. Utskottet vill framhålla breda engagemang i . Det svenska väpnade bidraget till den militära utbildningsinsatsen är en del av omfattande stöd för att främja ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt samhälle i . beslutade om en femårig strategi för utvecklingssamarbetet med . Det finansiella stödet kommer att uppgå till . En betydande del av stödet går till insatser för återuppbyggnad och stabilisering efter konflikten med Daesh. har via strategin för utvecklingssamarbetet med bidragit med till . Denna fond finansierar återuppbyggnad av infrastruktur såsom skolor, sjukvårdsinrättningar, vatten- och elnät. Utöver utvecklingssamarbetet har ett omfattande humanitärt stöd till som uppgår till ca . Som ytterligare en del i engagemang i bidrar med en person till den Natoledda insatsen (Nato Mission ) som genomför långsiktiga insatser för att bygga upp kapaciteten hos de irakiska säkerhetsstyrkorna. Detta bidrag har beretts av i betänkande 2019/20:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Regeringen bedömer enligt propositionen att det svenska militära bidraget sammantaget verkade i linje med och bidrog till de angivna målen. Regeringens bedömning är att det svenska styrkebidraget också bidragit till en positiv utveckling av de irakiska försvarsstyrkornas och koalitionens samlade förmåga att stå emot och besegra Daesh. konstaterar regeringen att bidrag till den militära utbildningsinsatsen i måste värderas utifrån en helhetsbedömning. engagemang på andra områden – politiskt, utvecklingspolitiskt och humanitärt, samt utvecklingen i sin helhet inom ramen för det internationella samfundets engagemang i – måste vägas in i resultatutvärderingen, också inför beslutet om förlängning av insatsen efter . I ett motionsförslag anförs att regeringen ska göra en utvärdering som propositionen avser. Utskottet konstaterar att regeringen i sin skrivelse 2016/17:196 samlade politik för internationell civil och militär samverkan har uttryckt hur centralt systematisk återrapportering och erfarenhetsinhämtning är för möjligheten att dra lärdomar av bidrag till internationella insatser. Enligt denna skrivelse ska regeringen verka för en effektiv regelbunden uppföljning, nationellt och internationellt, av pågående insatser. Regeringen konstaterar också i denna skrivelse att en regelbunden uppföljning av insatsernas mandat är viktig för att kunna bedöma hela insatsens effektivitet. Utskottet anser att det krävs fortlöpande utvärdering och erfarenhetsinhämtning för att ska kunna dra lärdomar av sitt deltagande i internationella insatser. Utskottet förutsätter i likhet med i betänkande 2018/19:UFöU2 att regeringen kontinuerligt ser över mål-formuleringarna i syfte att göra målen uppföljningsbara och att utveckla utvärderingen. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. Kostnaderna är beräknade utifrån den justerade beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Mot bakgrund av det som anges ovan föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2019/20:28. Utskottet förordar därmed att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande i t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh i . Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh i (Regional Government) i . Därmed bifaller delvis proposition 2019/20:28 och motionerna 2018/19:1370 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:764 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:3410 av m.fl. (SD) yrkande 1. stöd till i kampen mot terrorsekten staten (IS) har varit mycket uppskattat, och relationen mellan och samt peshmerga är mycket god. De utbildningsinsatser som vårt land bidragit med har dels inneburit en ökad möjlighet för humanitärt stöd till civila i landet, dels en ökad möjlighet till självförsvar när terrorister har slagit till. Vi är i grunden positiva till den här sortens insatser och menar att de svenskar som tjänstgjort i landet förtjänar ett stort tack för sin insats. Insatsen har till för inte så länge sedan av flera skäl främst riktats till området kring huvudstad och den kurdiska regionen snarare än till övriga . har utmärkt sig med en förhållandevis god demokratisk och ekonomisk utveckling samt som en av de främsta och mest effektiva krafterna mot IS. Därtill har kurderna i varit en ovärderlig kraft som skyddat de många civila som flytt från såväl som i takt med att extremister härjat fritt. IS har tryckts tillbaka. Dock har IS-celler slagit till i ett antal områden, varför det fortfarande finns skäl att bidra med utbildning till peshmergastyrkor i . Vi har även tvingats se ökade slitningar inom , vilket är mycket oroväckande. Den irakiska regeringen har, trots diplomatiska medlingsförsök från , tidigare valt att angripa och inta KRG-kontrollerade områden. I dessa anfall, som i stor utsträckning bestått av Iranstödda shiamiliser, har man använt sig av amerikanska stridsvagnar och materiel ämnad att bekämpa IS och andra terrorgrupper. Det är därmed tydligt att det är fullkomligt orimligt att ska bidra till att stötta en regering som använder sig av internationellt stöd för att angripa den egna befolkningen. Efter det senaste valet är det också tydligt att de två största partierna i landet är radikala shiamuslimska partier, vars väpnade grenar har gjort sig skyldiga till omfattande krigsbrott. styre har även mycket goda relationer till , som också har fått ett allt större inflytande i landet. Under ärendets beredning har utskottet uppmärksammats på flera anmärkningsvärda uppgifter som rör försvarsminister. Vi noterar att det finns misstankar om att försvarsminister ska ha gjort sig skyldig till brott enligt svensk lagstiftning och internationell rätt och att berörda myndigheter utreder dessa misstankar. Vi konstaterar att förtroendet för den nationella ledningen av försvarsmakt har skadats inte bara genom brottsmisstankarna utan också genom det irakiska försvarsdepartementets agerande till följd av uppgifterna om försvarsministern. De uppgifter som framkommit om den irakiska försvarsministern och de brott han nu misstänks och utreds för gör att bör skicka en stark och tydlig politisk signal genom en förändring av insatsens mandat. Det är fullständigt oacceptabelt att bidrar med utbildning av irakiska säkerhetsstyrkor som ligger direkt under det irakiska försvarsdepartementet och således den irakiska försvarsministern, som av olika berörda myndigheter utreds för brott, varav det värsta är brott mot mänskligheten. är det svenska bidraget stationerat på Tajibasen, nordväst om . Regeringen har enligt propositionen kontinuerlig beredskap att anpassa eller avbryta det svenska militära bidraget till . bör därför meddela ledningen av koalitionen att en förutsättning för att fortsätta det svenska deltagandet är att den svenska insatsens mandat ändras till att riktas enbart till under förutsättning att stödet används som det är tänkt. Stödet ska vara ämnat att bekämpa terrorism och säkra regionens självförsvar och framgent. Vi har ända sedan man aviserade omgruppering från till Taji varnat för vilka konsekvenser detta kunde få, vilka vi nu ser uppenbara sig. Om inte den svenska insatsen återgår till bör den avvecklas. Vårt förslag är därför att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer, med det geografiska mandatet knutet till , till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Övriga frågor, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1370 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:764 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 samt 2019/20:3410 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5 och 2019/20:3412 av m.fl. (L) och 2019/20:3415 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Eftersom den irakiska politiken har starka etniska skiljelinjer är det viktigt att alla befolkningsgrupper i har möjlighet att få skydd från militära styrkor. Därför behöver den globala koalitionen även stödja bygget av kristna – och i den takt sådana bildas – yazidiska självförsvarsgrupper. Kristna och yazidier är bland de svagaste minoriteterna i landet, och deras möjlighet till självförsvar är en förutsättning för att skapa den autonoma provins som utlovat. Vi anser att regeringen bör använda begränsade resurser där de gör mest nytta och öka stödet till humanitära insatser i konfliktområden. Regeringen bör stötta minoriteterna som bor på så att de får behålla sin identitet, bidra till återuppbyggnaden efter islamisternas härjningar samt stödja de självförsvarsstyrkor som ger befolkningen skydd och trygghet. Återbyggnad av området är av yttersta vikt för att förebygga nya konflikter. Utbildningsinsatsen är i sig viktig, men inte tillräcklig för att på ett ändamålsenligt sätt kunna stödja de kurdiska, irakiska och eventuellt de kristna och yazidiska styrkorna. Därför vill vi att regeringen utreder behov av och möjligheter till materiellt stöd. Därmed avses inte krigsmateriel utan annat specialiserat materiellt stöd. Det kan röra sig om kommunikations- och sjukvårdsutrustning, mobila internetanslutningar och datorer och små, förarlösa övervakningsplan liknande de som använts i Afghanistaninsatsen. Övriga frågor, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3415 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:1370 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:764 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4, 2019/20:3410 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5, 2019/20:3412 av m.fl. (L) och 2019/20:3415 av m.fl. (V) yrkande 1. I propositionen nämns att kommer att bidra med en person till den Natoledda insatsen Nato Mission in (NMI). Jag är kritisk till att försvar i allt högre utsträckning integreras i Natos strukturer och med Natoländernas försvarsorganisationer. Det svenska försvarets integration med Nato har pågått . har Nato och Natoländer genomfört tre misslyckade krig i , i och i . Dessa krig har bidragit till stort lidande, till att miljontals människor tvingats på flykt samt till framväxten av terrororganisationen . deltagande i har utvärderats med förödande kritik, men trots det fortsätter det organisatoriska hoptvinnandet med både Natostrukturer och Natoländer. som deltagande i Natoinsatser drar resurser från eget försvar är det svårt att se på vilket sätt det höjer försvarsförmåga. Strävan efter ökad interoperabilitet gör dessutom alltmer beroende av Nato och skapar bilden av som en inofficiell Natomedlem. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i , punkt 1 (V) (V) anför: Jag står bakom den svenska insatsen i . Det finns ett flertal osäkerhetsfaktorer kring den militära utbildningsinsatsen i – våldet mot och dödandet av civila som protesterar mot ojämlika livsvillkor och korruption, regeringsombildningen och det osäkra politiska läget i , och dess presidents långsiktiga strategi för . Sammantaget hade det därför varit värdefullt om på nytt hade kunnat ta ställning till militära insats i inför sommaruppehåll 2020. När det inte finns någon majoritet för denna ordning ställer vi oss ändå bakom propositionens förslag till tidsram då vi anser att det internationella samfundets engagemang i att motverka Daesh är viktigt att manifestera och stödja. Övriga frågor, punkt 3 (L) (L) anför: Jag ställer mig bakom den av regeringen föreslagna förlängningen av det svenska deltagandet i den internationella militära utbildningsinsatsen i . Vi välkomnar att utskottet uppmanar regeringen att konsekvent återkomma med en kvartalsrapportering om det svenska bidraget. Det är angeläget att göra en tydligare utvärdering av insatsen som propositionen avser mot konkreta och mätbara mål som även kan följas upp under dessa möten. Som ett led i fördelningen av ansvarsuppgifter inom koalitionen förflyttades den svenska närvaron i från Kurdistanregionen till Bagdadkontrollerade områden. Det kan diskuteras ifall förflyttningen ger fel politiska signaler, men för att värna våra svenska deltagares säkerhet behöver vi följa koalitionens riskanalyser, som vi konsekvent måste utvärdera säkerhetsläget och de brister som kan förekomma, likt FOI tar upp. Jag värnar rätt till självbestämmande och vill betona att den geografiska platsen för insatsen inte får rubba stöd till som en federal stat där minoriteters och regioners befogenheter och rättigheter inte urholkas. Utbildningsinsatsen i får inte i något avseende leda till en legitimering av en fortsatt inskränkning av kurders rättigheter och kurdiskt självbestämmande. Jag noterar att den nu aktuella propositionen visserligen innehåller en tydlig målbeskrivning för den svenska insatsen. framgår det inte av propositionen hur insatsens måluppfyllelse konkret ska utvärderas. I stället nämns att bidraget till OIR (Operation Inherent Resolve) ska utvärderas utifrån en helhetsbedömning, och i sammanhanget nämns att ”politiska, utvecklingspolitiska och humanitära engagemang på andra områden samt utvecklingen i sin helhet inom ramen för det internationella samfundets engagemang i måste vägas in i resultatutvärderingen”. Detta är visserligen relevant, men det motsäger inte behovet av en särskild utvärdering av det svenska deltagandet i den internationella militära utbildningsinsatsen. På motsvarande sätt bör andra svenska internationella insatser utvärderas och löpande analyseras. Redogörelser om oproportionerligt våld i , civila dödstal och irakiska truppers missbruk av maktutövning måste tas på allra största allvar. Den måste fördöma förekomsten av onödigt lidande och krigsbrott som vi säkerställer, i det längsta, att det svenska bidraget inte medverkar till en negativ våldsspiral. Konkreta och mätbara mål är ett steg, men den svenska insatsen måste dessutom ges adekvat utbildning inom mänskliga rättigheter och internationell rätt, vilket i förlängningen även bör stärka utbildningens syfte i . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:28 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i : medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh (avsnitt 8). 2019/20:3410 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att det svenska militära bidraget genom utbildningsinsatsen i riktas till (Regional Government) för att bidra i kampen mot terrorism och underlätta framtida självförsvar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att självförsvarsgrupper för svaga grupper som yazidier och kristna inkluderas i koalitionens stödinsatser och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja uppbyggnaden av området Nineveslätten i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3412 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om mål för och utvärdering av svenskt deltagande i internationella insatser, inklusive den i , och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3415 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tydliggöra att utbildningsinsatsen har i uppdrag att utbilda de irakiska styrkorna i respekt för mänskliga rättigheter och folkrätten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ska delta i den Natoledda insatsen Nato Mission in (NMI) och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /19 2018/19:1370 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att det svenska militära bidraget genom utbildningsinsatsen i riktas till (Regional Government) för att bidra i kampen mot terrorism och underlätta framtida självförsvar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att självförsvarsgrupper för svaga grupper som yazidier och kristna inkluderas i koalitionens stödinsatser och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /20 2019/20:764 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att det svenska militära bidraget genom utbildningsinsatsen i riktas till (Regional Government) för att bidra i kampen mot terrorism och underlätta framtida självförsvar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att självförsvarsgrupper för svaga grupper som yazidier och kristna inkluderas i koalitionens stödinsatser och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd och tillkännager detta för regeringen.