bet · H601KrU15 · 2019-04-15 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkande 5. lyfter i sitt intressepolitiska program det faktum att slagit fast att idrottens särart inte utgör grund för något absolut undantag från tillämpning av . Det innebär att de konkurrensrättsliga reglerna kan tillämpas inom idrotten. Sammantaget med ett lågt krav för att en verksamhet i konkurrensrättslig bemärkelse ska bedömas som ekonomisk verksamhet blir detta mycket problematiskt, anser jag. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle uppmärksammar också frågan och gör bedömningen att det finns behov av att hitta en balans mellan respekten för de EU-rättsliga principerna och idrottens särart. Därför finns det enligt utredningen skäl för regeringen att verka för ett klargörande av det EU-rättsliga läget i frågan. anser att ideella föreningars verksamhet inte ska omfattas av konkurrenslagstiftningen. Regeringen bör därför återkomma med förslag i syfte att garantera civilsamhällets organisationers särart i förhållande till konkurrenslagstiftningen. Stöd till trossamfund m.m., punkt 1 (SD) (SD), i (SD) och (SD) anför: Vi har i huvudsak samma uppfattning som motionärerna i motion 2018/19:440 (SD) gällande Muslimska , men vi har valt att inte reservera oss vad gäller yrkandena 5 och 7. Detta med anledning av att syftena med dessa yrkanden ändå kan uppnås genom andra yrkanden som vi har valt att reservera oss till förmån för. Detta gäller yrkanden om att utreda Muslimska etablering i och att stoppa stöd till nämnda rörelse och dess underorganisationer. Särskilt yttrande som har raderats Bidrag till organisationer som sanktionerar hedersrelaterad brottslighet, punkt 4 (C, L) (L) och Per Lodenius (C) anför: Vi anser att det är oacceptabelt att organisationer och religiösa samfund på olika sätt accepterar hedersrelaterad brottslighet. Sådana organisationer ska aldrig stödjas av staten med offentliga medel. Åtgärder måste vidtas så att det säkerställs att inga offentliga medel utbetalas till föreningar eller religiösa samfund som genomför barnvigslar eller sanktionerar annan hedersrelaterad brottslighet. Vi är medvetna om att gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att offentliga bidrag inte ska ges till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet och att regeringen angett att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Vi vill dock understryka frågans vikt. Förenklade regler för administration m.m., punkt 7 (C) Per Lodenius (C) anför: Olika föreningar och organisationer såsom och bygdegårdsrörelsen gör ett viktigt jobb på landsbygden och fyller en viktig funktion när kyrkan och lanthandeln är de naturliga mötesplatserna. Idrottsföreningar är aktörer som bygger broar mellan stad och land, löser integration, skapar en bättre folkhälsa och framför allt en rolig fritidssysselsättning där alla kan vara med. Men tyvärr har situationen förvärrats för föreningarna genom sänkta ersättningar till föreningslivet och krångligare regelverk. vill se generella förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet som arbetar med insatser som leder till integration och gemenskap. Det är viktigt att ansökningsprocessen är ett effektiv och smidig men också att föreningslivets ideella engagemang och funktion i samhället värdesätts. Jag är medveten om att gjorde ett tillkännagivande till regeringen om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden och att regeringen angett att tillkännagivandet inte är slutbehandlat, men jag vill ändå lyfta fram att frågan är viktig och bör tas om hand skyndsamt. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:134 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt regelverk och tillsyn gällande bidrag till ideella föreningar och trossamfund och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:403 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag som grundar sig på utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att konsekvensutredningar ska göras gällande frågor som rör det civila samhällets organisationer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om hur det administrativa regelverket för civilsamhällets organisationer kan förenklas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur det administrativa stödet till civilsamhällets organisationer ska organiseras och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag i syfte att garantera civilsamhällets organisationers särart i förhållande till konkurrenslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag i syfte att reda ut oklarheterna avseende ideella föreningars ekonomiska verksamhet i förhållande till konsumenträtten och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att utreda vad som hindrar underrepresenterade gruppers deltagande i det civila samhällets organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:411 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en nationell samordning av landets interreligiösa råd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:440 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda Muslimska etablering i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda Muslimska kopplingar till terrorism och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa statligt stöd till Muslimska och dess underorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa statliga medel till Unga Muslimer och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra statliga medel till Islamiska i och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa kommunalt stöd till Muslimska och dess underorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av det ekonomiska stöd som betalats ut till organisationer inom Muslimska nätverk och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:443 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa samtliga kommunala bidrag till trossamfund som inte är kopplade till att bevara kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa samtliga skattefinansierade statliga bidrag till trossamfund som inte är kopplade till att bevara kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt granska stöd som går till trossamfund med en internationell koppling och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned stöd till trossamfund då tro är en privat angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:530 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en kartläggning av fenomenet omvandlingsterapi bör göras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort bidrag från organisationer som sysslar med omvandlingsterapi och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:735 av m.fl. (SD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dra in det statliga stödet till religiösa samfund som förminskar kvinnors roll i samhället, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1008 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en nedläggning av Myndigheten för stöd till trossamfund och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1282 av i m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag på hur regelverk och tillsyn ska skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1332 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekonomiska bidrag från staten till religiösa förbund och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1819 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av statens stöd till organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2182 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja lokala insatser och engagemang inom civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2259 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av statens stöd till civilsamhällesorganisationerna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2387 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för bättre stöd till samlingslokalshållarna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla regler och byråkrati för föreningslivets insatser på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utveckla modeller för partnerskap mellan ideella organisationer, offentliga organ och näringslivet för att skapa möjligheter till fler samarbeten och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en föreningsrättsutredning med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om goda förutsättningar för dem som bidrar till samhället genom sitt ideella engagemang, och detta tillkännager för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om trossamfund och ideella organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2690 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att tillräcklig hänsyn tas till civilsamhällets särart i utredningar och regelgivning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analys av konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning ska genomföras och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett tydliggörande av hur ett ideellt offentligt partnerskap (IOP) ska kunna genomföras inom ramen för dagens lagstiftning eller med de förändringar av lagstiftningen som krävs för att formen ska kunna användas och utvecklas, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av förstärkt kunskap hos offentliga aktörer för att man bättre ska förstå civilsamhällets särart samt om ytterligare utredning av minskat regelkrångel och förenklade bidragsansökningar för civilsamhällets organisationer, och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att värna civilsamhällets ställning i förhållande till näringslivet och det offentliga och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2735 av m.fl. (KD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara förslagen i utredningen för ett stärkt civilsamhälle för utveckling av bl.a. arbetsintegrerande sociala företag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2802 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett statligt utredningsstöd inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder så att inga offentliga medel utbetalas till organisationer som sanktionerar hedersrelaterad brottslighet, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2822 av (KD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för små gemenskaper såsom familjer, nära relationer och civilsamhället i övrigt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2863 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systematiskt sammanställa och sprida goda exempel på samverkan mellan civilsamhället och offentliga samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda idéburet partnerskap och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning och granskning av stöd till civilsamhällets organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2926 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inga offentliga bidrag ska betalas ut till odemokratiska organisationer och att åtgärder vidtas för att även regionala och lokala offentliga medel inte hamnar hos odemokratiska organisationer som motverkar svensk lag, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2967 av och (båda SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra stöd till föreningar, religiösa samfund eller organisationer som sanktionerar våld och förtryck i hederns namn, och detta tillkännager för regeringen. [1] Mål 9821-18. [2] 2018/19:33. Civila samhället inklusive trossamfund För såväl samhället som den enskilde individen är ett starkt civilsamhälle av stor vikt. Det är i mångt och mycket det sammanhållande kittet i vårt samhälle. Det för människor samman och bär i många avseenden upp vårt land. Det civila samhället är den grund av frivilliga sammanslutningar som vårt samhälle vilar på och som inte täcks av det offentliga. För oss moderater är samhället alltid större än staten. Därav är ett starkt civilsamhälle av yttersta vikt. Det civila samhället finns i alla hörn i vårt avlånga land, men det är kanske både viktigast och mest närvarande för människor på landsbygden, där det offentliga sällan är närvarande. Jag är uppvuxen på den östgötska landsbygden och vet vilken betydelse det civila samhället har både för bygden och för vardagslivet. , Skedevi kyrka och är exempel på sådant som för samman och håller samman människor i en viktig gemenskap. Våra idrottsföreningar ger barn och unga en meningsfull fritid. De gör ett viktigt arbete för att invandrare ska bli en del av det svenska samhället och utgör en arena för samvaro som för samman väldigt många människor i vårt land. Det finns också otaliga andra typer av föreningar och organisationer som gör stora och viktiga insatser i det civila samhället. Det handlar om bland annat välgörenhetsorganisationer, som på olika sätt hjälper behövande människor. Vid av året är det nog många av oss som har köpt en majblomma för att särskilt stödja alla barns rätt till ett liv utan fattigdom. Det handlar även om andra slags organisationer såsom pensionärsföreningar eller studieförbund. Det svenska civilsamhället är verkligen en rik flora av ideella krafter. En annan stor del av vårt civilsamhälle utgörs av trossamfunden. Kyrkan har ända sedan kristnandet av varit en väldigt viktig institution, om inte den viktigaste, i vårt samhälle. Till otaliga generationer har den bidragit till läskunnighet och utbildning, och den har givit sjukvård, social omsorg och inte minst en andlig hemvist. Även om roll inte är densamma som då har religionen och alla våra trossamfund i en väldigt viktig roll även i vår samtid. Över 8 miljoner människor i är medlemmar i något trossamfund, och det finns än fler gudstjänstbesökare än besökare såväl på fotbollsmatcher som i biosalonger. känns det dock som om trossamfunden och deras betydelse för de flesta i vårt land glöms bort. Religionsfriheten är helt central i ett demokratiskt land, och var och en har rätt att få tro vad man vill och utöva sin religion. Alla de trossamfund som finns och verkar i utgör alla, var för sig och tillsammans, en viktig gemenskap för väldigt många människor, och därmed för samhället i stort. fick sina första judiska församlingar. då fler samfund än fick lov att verka växte frikyrkorna kraftigt. har fått ett stort antal verksamma trossamfund inom olika religioner. har antalet religioner och samfund vuxit i snabb takt. Den gamla statskyrkan, frikyrkorna, invandrarsamfunden, judiska församlingar, moskéer och tempel utgör tillsammans det mångreligiösa landskap som många av oss, var och en och tillsammans med andra, har som andlig hemvist. Trossamfunden är också mer än andliga hemvister. Det är där många av oss döps, gifter oss och slutligen också begravs och får vår sista vila. Även om man själv inte är troende är det en plats där vi möts för att fira livet och mötas i kärlek men också i sorg. För många människor är de just mötesplatser, ett socialt sammanhang och ett skyddsnät. Det är vård av kulturarv, konserter och språkkaféer för invandrare. Vi har helt enkelt väldigt mycket att tacka alla våra trossamfund och alla församlingar för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Civila samhället inklusive trossamfund Trots att religionen för de allra flesta är något positivt och ger glädje och mening finns det också krafter som utnyttjar religionen till att sprida skräck och terror och för att upprätthålla normer och värderingar som vi aldrig kan acceptera. Religiösa motsättningar och intolerans hos fåtalet människor sprider hat i vår samtid med vedervärdiga handlingar, som senast i , där över 300 kristna fick sätta livet till för att de var just kristna, eller moskéattacken i , där minst 50 fick sätta livet till. Vi ser det även hos alla de judar som här i inte känner sig trygga och som får möta antisemitismens fula tryne i dagens . Vi ser det hos de flickor, men även pojkar, som inte bara tvingas leva under utan också upprätthålla normer som begränsar dem i deras liv. Homosexuella nekas leva öppet med sin kärlek. Barn tvingas gifta sig. Flickor förs ut ur landet och blir könsstympade. Alla dessa hemska handlingar och destruktiva normer försvaras inte sällan i religionens namn. Detta måste vi från politikens sida ta kraftfullt avstånd från och se till att inga organisationer eller trossamfund som upprätthåller värderingar och normer som dessa får medel från det offentliga. Jag vill avsluta med att säga att givetvis står bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 4 under punkt 4. Den berör just utbetalningar av offentliga medel till organisationer som upprätthåller dessa normer. Jag vill börja med att framhålla att jag ställer mig bakom samtliga reservationer från i det här betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. Civilsamhället, vilket också trossamfunden är en del av, måste vara ett mål i sig och inte endast ett medel för staten. Tvärtom ska staten vara en garant för ett livskraftigt och självständigt civilsamhälle som tillåts leva ett eget liv och som inte bara ges värde genom att det på olika sätt kan användas instrumentellt från politiskt håll. Ett instrumentellt handhavande av civilsamhället har vi sett för mycket av under den gångna mandatperioden då regeringen till exempel efter invandringskrisen försökte ställa om civilsamhället till en enda stor integrationsapparat. I civilsamhället skapas stora värden, och identiteter formas genom mellanmänskliga relationer. Frivilliga sammanslutningar sker i civilsamhället på bas av vänskapliga relationer, gemenskaper samt gemensam strävan. För många människor är denna sociala tillvaro en grundbult i hela den sociala tillvaron. Staten kan inte ersätta det fantastiska som kan växa fram ur civilsamhället. Men ett starkt samhälle kan byggas genom ett starkt civilsamhälle, om staten låter det frodas. Åtminstone verkar det som att några partier här i kammaren vill ha det så. Det är ju alltid något. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Civila samhället inklusive trossamfund Synsättet om att civilsamhället ska ges förutsättningar att få spira utan att för mycket statlig hand är inblandad är viktigt för oss sverigedemokrater - därmed inte sagt att organisationer inom det civila samhället ska kunna motta offentliga stöd, som i förlängningen kommer från skattemedel, och sedan göra vad som helst med dessa, tvärtom. Vad gäller frågan om att kontrollera vart offentligt stöd går, och hur det används, behöver vi från statens sida i stället bli strängare. Det är otroligt viktigt för att legitimiteten i hela systemet med offentligt stöd till civilsamhället ska bestå, inte minst i allmänhetens ögon. Ett problem som vuxit fram i är att det har dykt upp organisationer som mottar statligt stöd och inte vill vara en del av det svenska civilsamhället. Dessa vill i stället skapa ett slags parallellt civilsamhälle vid sidan av, där helt andra värderingar och normer ska råda i grunden än i i övrigt. Det kan till exempel handla om civilsamhälleliga organisationer som inte distanserar sig med trovärdighet från religiös extremism eller hederskultur. Dessa organisationer kan snarare verka för sådant, vilket är fullkomligt oacceptabelt. Så får det inte gå till i . När kulturutskottet behandlade det betänkande vi nu debatterar valde vi sverigedemokrater att aktivt ställa oss bakom flera yrkanden ur en enskild motion från ett par sverigedemokratiska riksdagsledamöter. Den motionen handlar om Muslimska och dess etablering i . Det är en fråga som vi i skulle ha behövt arbeta mer proaktivt med. Vi sverigedemokrater vill bland annat att offentligt stöd som går till organisationer som kan sägas representera Muslimska och dess underorganisationer ska stoppas. För att göra detta måste vi naturligtvis utreda hur Muslimska etablering i ser ut och vilken koppling organisationen har till sådant som terrorism. Vi vill också utreda konsekvenserna av det ekonomiska stöd som har betalats ut till organisationer inom Muslimska nätverk. Genom att ställa oss bakom denna enskilda motion vill vi särskilt uppmärksamma och sätta fokus på detta problem, även om det naturligtvis också finns andra organisationer som vi behöver komma åt och som driver en skadlig agenda men som kan ha en annan typ av ideologisk hemvist. kan givetvis ofta också vara en positiv kraft i och det svenska civilsamhället. Exempelvis kan det gälla frikyrkor som finns på landsbygd och i glesbygd, men också i större städer, som ofta bedriver ett fint arbete som bidrar till social sammanhållning i samhället över generationsgränser. Hur viktigt sådant socialt arbete som förekommer i olika religiösa samfund är ska naturligtvis inte underskattas. Men det gäller att kunna hålla två bollar i luften .