bet · H601AU9 · 2019-05-03 00:00:00 — 2018/19:744 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän visstid och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:753 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om utdrag ur brottsregistret vid nyanställningar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:757 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att Global får ett tydligt stöd och tillräcklig finansiering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:947 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän visstid och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1082 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om anställningstrygghet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1152 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjysta villkor i gig- och plattformsekonomin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1160 av Kadir Kasirga och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om entreprenörsansvar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1639 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att båda föräldrarna ska ha lagstadgad rätt att närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten utan att arbetsgivaren ska ha möjlighet att neka detta och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka den lagstadgade deltidsrätten till i stället för och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivilliga förskoledagar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1640 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att båda föräldrarna ska ha lagstadgad rätt till att närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten utan att arbetsgivaren ska ha möjlighet att neka detta och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1663 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera turordningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1866 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att reformera lagen om anställningsskydd (LAS) och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1897 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att förändra lagen om anställningsskydd och turordningsreglerna så att anställningsskyddet utgår från kompetens och inte anställningstid och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2039 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja gränsen för rätten att stanna kvar i arbetslivet till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur minimiregler för arbetsmiljöskydd och anställningsvillkor kan gälla för samtliga arbetsplatser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C): 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna om flexibla anställningsformer såsom visstidsanställning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2595 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra turordningsreglerna i LAS så att kompetens premieras i stället för anställningstid och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undantaget i turordningslistan bör utvidgas till att omfatta upp till fem personer för företag med upp till 49 anställda och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att provanställning bör förlängas från och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra lex och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en proportionalitetsprincip avseende strejkrätten och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiden mellan varsel och strejk bör förlängas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om före detta kriminellas möjligheter att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att stärka integrationen och för att få fler att lämna utanförskap för jobb och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagar och regler på arbetsmarknaden bör göras om för att sänka trösklarna samt öka flexibiliteten och tryggheten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka rätten till tjänstledighet för att starta företag från dagens till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2807 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen, och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningen från för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att turordningsreglerna i LAS i högre grad ska baseras på kompetens och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över företrädesrätten till anställning i LAS och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska kostnaderna för arbetsgivare i samband med uppsägningstvister och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till sympatiåtgärder bör begränsas genom införandet av en proportionalitetsprincip och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktioner bör införas kopplade till arbetstagarorganisationers skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra lex för att förbättra kompetensförsörjningen och rörligheten inom EU och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa inträdesjobb för att underlätta för nyanlända och unga med kort utbildning att få ett arbete och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2822 av (KD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla föräldrar bör få rätt till fem dagars tjänstledighet, t.ex. i samband med lov, studiedagar eller för att vara med sitt barn i skolan, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2829 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter till tjänstledighet för att starta företag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2842 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa inträdesjobb i syfte att skapa fler enkla jobb och sänka trösklarna för nyanlända och unga som står långt ifrån arbetsmarknaden, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att företag med under 50 anställda inte längre ska omfattas av turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare att säga upp personer som begår sexuella övergrepp eller trakasserar sina kollegor, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2918 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av inträdesjobb och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD): 88.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till tjänstledighet vid anhörigomsorg och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2992 av m.fl. (KD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktioner bör införas kopplade till arbetstagarorganisationers skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra lex och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningstiden från och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa förändringar i reglerna för konfliktåtgärder inom arbetsrätten och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2997 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje förälder ska ges rätt till 20 månaders tjänstledighet, utöver tjänstledighet med föräldrapenning, och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om en utvidgad rätt till föräldraledighet upp tills barnet fyller och tillkännager detta för regeringen. [1] un mot , 1, Byggettan och , C-341/05, EU:C:2007:809. ska vi debattera arbetsmarknadsutskottets motionsbetänkande AU9 om frågor rörande arbetsrätt. har några förslag för att förbättra svensk arbetsmarknad och tillväxt. Men först: Jag står självklart bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation nr 1. anser att det är hög tid att förbättra rörligheten och matchningen på svensk arbetsmarknad och ge fler möjlighet att få ett arbete. För att detta ska vara möjligt behöver turordningsreglerna reformeras. vill se turordningsregler som i högre grad är baserade på kompetens. En sådan turordning gör det nämligen möjligt för arbetsgivare att behålla de arbetstagare som är bäst lämpade för arbetsuppgifterna, vilket självklart stärker företagens konkurrenskraft som den enskildes anställningstrygghet inte blir alltför drabbad. Anställningsskyddet har en viktig roll i att skydda människor från godtyckliga uppsägningar, vilket givetvis bidrar till trygghet för arbetstagaren. kan ett alltför strikt anställningsskydd försvåra inträdet på arbetsmarknaden och försvåra för tillväxten och etableringen av nya företag. Ett skräckexempel på detta kan man se i . Som ett steg i att utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen vill vi förlänga tiden för provanställning i anställningsskyddslagen från . Vi anser att detta är ganska rimliga och måttliga förslag för att förbättra funktionen på svensk arbetsmarknad. Lågutbildade invandrare och ungdomar är det största problemet på svensk arbetsmarknad. Vi vill därför se ett införande av inträdesjobb, en lärlingsliknande anställningsform för nyanlända i och för unga upp till utan gymnasieexamen - alltså de facto före arbetskraftsinträdet. som vi diskuterar anställningar ska vi komma ihåg att det behövs entreprenörskap och företagande för att kunna anställa någon. Vissa entreprenörer är modiga och slänger sig med huvudet först nedför ett riskfyllt stup och misslyckas och misslyckas tills de når framgång. Andra människor är mer försiktiga, och måste ha ett företagsklimat som ger plats för alla typer av företagande och företagare. Idén om att entreprenören alltid ska vara en risktagande frifräsare är inget bra fundament att bygga ett brett företagsklimat på. Därför vill vi utöka möjligheten att få tjänstledigt från sin anställning för att starta företag från till - just för att alla företagare kanske inte är superrisktagare. Trots att arbetstagarorganisationer har en skyldighet att anmäla sina kollektivavtal till gör de inte det. Denna bestämmelse skapades för att utstationerade, alltså arbetskraft som tillfälligt arbetar i , skulle kunna följa de villkor som finns här. Facket och Socialdemokraterna har länge talat om att i ska svenska villkor gälla. Jag noterar att utskottsmajoriteten nöjt konstaterar att antalet anmälda kollektivavtal till har ökat från 26 till 52. Problemet är bara att det finns 670 kollektivavtal om löner och anställningsvillkor i . Hur ska svenska villkor gälla på svensk arbetsmarknad om man håller villkoren hemliga för de företag som tillfälligt utför projekt på vår arbetsmarknad? Jag förstår verkligen inte varför det ska vara så himla svårt för facken att skicka en e-post med ett pdf- dokument till . anser att det bör införas sanktioner mot de fackförbund som vägrar fullgöra sin lagstadgade skyldighet att skicka in sina kollektivavtal till . Detta var några av de förslag som vi har i motionsbetänkandet, men vill jag ta tillfället i akt att lyfta ett varningens finger, särskilt till undertecknarna av januariöverenskommelsen. Här riktar jag mig särskilt till Socialdemokraterna. Det har aviserats ganska stora renoveringar av svensk arbetsrätt och anställningstrygghet. I retoriken hör vi att invandrares arbetslöshet används som motiv för att förändra stora delar av svensk arbetsrätt och anställningstrygghet. Jag vill bara lyfta ett varningens finger och säga att detta nog inte är den mest effektiva modellen för att se till att invandrare får jobb. Invandrare i är arbetslösa främst på grund av lågt humankapital och svag utbildningsbakgrund. Detta är den främsta orsaken till att invandrare har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. De har svårigheter med språket, med kunskaper och med den extremt höga produktivitet som vi har i detta land efter att ha satsat på utbildning och produktivitetshöjningar och som vi skördar vinsterna av. De har svårt att hinna i kapp. Inga minskningar av anställningstryggheten kommer att åtgärda detta gap. Detta borde Socialdemokraterna känna till, men de verkar ha glömt det. Det finns en annan fara med denna retorik. Att slakta svensk arbetsrätt och anställningstrygghet och att inte göra detta måttligt utan göra det huvudstupa i någon form av pojkrumsliberal fantasi leder självfallet till att det etableras ett narrativ som kommer att vara: "De släppte in invandrarna, och slaktar de vår arbetsrätt." Denna ilska kommer inte att riktas mot pojkrumsliberaler, utan den kommer att riktas mot invandrare. Det är alltså invandrare som kommer att betala priset för de aggressioner som skapas. Varje gång någon får sparken kommer man nu att kunna säga: "Det var på grund av invandringen." Detta är faran i att använda invandrares arbetslöshet som motiv för att göra stora angrepp på svensk arbetsrätt. Jag vill lyfta ett varningens finger om det. Det finns en fara i detta narrativ. Det finns en fara i denna retorik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Jag ser fram emot en fin debatt. Vi ställer oss bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 5. Man kan konstatera att innan alla utredningar inom januariavtalet är färdiga är arbetsrätten ett ämne som vi inte riktigt vet var det landar. Man har förslag och utredningar inom områden som faktiskt anser vara viktiga. Det handlar om utökad tjänstledighet från arbetet kopplat till att bedriva näringsverksamhet, men man vill även se över ledighetslagstiftningen sett ur föräldraperspektivet. Detta är ämnen som har förslag om i en reservation i dagens betänkande. Även nya anställningsformer är ett ämne som berörs av januariöverenskommelsen, och där vet vi inte heller var regeringen landar. Vi kan konstatera att det internationellt finns flera olika varianter av framgångsrika former för lärlingsanställningar. Vi anser att det finns skäl att se över möjligheten att skapa en svensk modell efter de förutsättningar som finns på den svenska arbetsmarknaden. Detta, fru talman, bör ske i samarbete med arbetsmarknadens parter, och utgångspunkten ska vara att man ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna erbjudas efter behov och inte begränsas till en viss grupp av arbetssökande, och ersättningen ska bestå av en procentsats av den av parterna överenskomna ingångslönen. Sedan ska det även utgå ett handledarstöd till de företag som berörs. Vi anser att detta är en viktig fråga som tas väl emot av företagen och att regeringen bör utreda den i linje med reservation 5. Att debattera arbetsrätten utan att komma in på LAS är oundvikligt, men även här vet vi inte var regeringen landar då en utredning ska genomföras. Men att det blir stora förändringar kan vi vara överens om trots LO-ledningens skramlande med tomma tunnor, som bara blir löjeväckande och patetiskt när man själv har ställt sig bakom förslaget att låta och Liberalerna diktera villkoren för den svenska arbetsrätten. Intressant, fru talman, är att när tog fram sitt förslag om att öka undantagen från två till fem i företag med upp till tio anställda för att ge småföretagen möjlighet att behålla viktig kompetens blev vi av dåvarande regeringspartier - Socialdemokraterna och - kallade både arbetarfientliga och ett hot mot såväl den svenska modellen som kvinnors trygghet på arbetsplatsen. Lägst i debatten sjönk dock statsminister när han i en direktsänd tv-debatt påstod att minimala förslag om förändrade turordningsregler kraftigt skulle öka hot, våld och våldtäkter mot kvinnor på våra arbetsplatser. Det var ett uttalade som väckte stor kritik i hela och som visar vilken skev och naiv verklighetsförankring regeringen har , då det i själva verket är deras egen politik som är grunden till kvinnors utsatthet i dagens samhälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Jag hoppas att någon företrädare från regeringen och Socialdemokraterna här kan förklara för kammaren och tv-tittarna om man fortfarande står bakom sin statsministers uttalande, då detta är väldigt relevant när man nu själv ska se över och förändra lagen om anställningsskydd, och vad detta enligt Socialdemokraterna kommer att innebära för kvinnors trygghet på våra arbetsplatser. Jag vill först anmäla att vi ställer oss bakom reservation 22 om det som kallas lex och som innebär att man måste ha möjlighet att ha utstationerad personal även i på icke godtyckliga villkor. Här tänkte jag framför allt, eftersom det handlar om arbetsrätt, främst diskutera de stora förändringar som vi nu till slut, efter , ska göra i den svenska arbetsrätten. Detta har varit en fråga som har följt med svensk arbetsmarknadspolitisk debatt men som varken eller Socialdemokraterna, trots att de egentligen vetat att det var nödvändigt att göra förändringar, har vågat ta i. Äntligen kan vi göra det. Man måste komma ihåg att grunden för allt är att vi trots högkonjunkturen har hundratusentals människor som står utan arbetsplatser, som är utsatta och som aldrig får sitt första arbete. är ett rikt land med bra arbetskraftsdeltagande, men vi har tyvärr en arbetsmarknad som skapar fattigdom. Så var det inte från början. Den svenska arbetsmarknadsmodellen byggde på att staten inte ska gå in och reglera, utan detta ska parterna själva göra. Hela idén med den svenska modellen var att de själva skulle komma överens om löner och villkor. Men så kom regleringen under vänstervågen på det tidiga 70-talet, då denna tradition bröts. Vi fick in detaljerade regler, inte minst regeln om sist in, först ut, som krävde att den som har minst antal anställningsår, i praktiken den svagaste, ska sägas upp först. Motivet var att man skulle skydda de anställda, men i praktiken har det aldrig fungerat så. I praktiken innebär det att just den person som skulle skyddas inte får något jobb alls. I regel är det i första hand de små arbetsgivarna som ofta ger jobb till personer som står utanför. Fyra av fem nya jobb kommer där, ofta i små orter där man kämpar för att få in extra jobb för de mest utsatta. Men på grund av reglerna vågar arbetsgivarna inte anställa personer som är osäkra, för om det blir fel och man inte har råd vet man att regleringarna kommer att göra själva uppsägningen enligt lagen både dyr och komplicerad. Vad som än sägs här nu plötsligt från om att detta skulle vara något slags nyliberal klocka är detta småföretagens verklighet när de ska anställa, och det får ni på den bänken inte glömma bort. De som mest behöver komma in placeras längst bak i kön, längst bort från arbete - unga, långtidsarbetslösa, nyanlända och personer som har förlorat jobbet senare i livet och behöver komma igen. skyddar man över huvud taget inte ens dem som det är tänkt att man ska skydda. För det mesta är det faktiskt så. Många blir nämligen efter lång och trogen tjänst ställda när facket ändå anser att detta egentligen bara är ett förhandlingskort. Man förhandlar bort det för att få mer kompetens och andra bra saker i förhandlingarna. Då står den person som dröjde sig kvar på arbetsplatsen, som jobbade där extra länge i stället för att byta jobb, i en situation där hon eller han själv hamnar sist i kön. Och reglerna har inte skyddat denna person. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Det visar sig att människor på svensk arbetsmarknad känner sig mer otrygga, enligt olika index där man jämför olika undersökningar, än människor på arbetsmarknader där dessa regler inte finns. Vi måste komma ifrån detta. I stället för att förstöra chanserna för de mest utsatta att få jobb ska vi nå dit som alla egentligen vill komma, även fackföreningarna, nämligen att stärka människors kompetens, göra dem anställbara och göra dem starka på arbetsmarknaden. äntligen gör vi det som så många andra länder har gjort. har gjort det före oss med flexicurity, där reglerna gör det lättare för småföretagare att anställa. I gengäld får man en stark kompetensutveckling. genomförde denna reform , och det har gett den långsiktigt mest stabila arbetslösheten i och som alla strävar efter. kan äntligen också göra det och skapa vår egen flexicurity. Enligt den nya utredningen för att modernisera arbetsrätten ska regelbördan minska för de minsta företagen. Man ska skapa tydliga och konkreta undantag i dessa turordningsregler för att minska tillväxtbarriärerna för småföretag. Man ska minska kostnaderna i samband med tvister och uppsägningar och därmed göra det möjligt för många fler företag att anställa. ska man skapa denna nya balans, stärka kompetensutvecklingen och behålla de flexibla arbetsformer som vi har . Med denna utredning hoppas jag att vi också sätter en mycket stor press på arbetsmarknadens parter. De har hållit på och förhandlat denna fråga i olika former. Varenda gång som de har närmat sig målet har det stupat på mållinjen. hoppas jag att vi har skapat ett tryck på att de kanske ska kunna göra någonting ännu bättre ur deras synvinkel och hitta fram till en ännu starkare lösning. ligger bollen verkligen hos dem. De har ingen tid att förlora. Jag säger också att det är bråttom. Detta kommer i grevens tid. Svensk arbetsmarknad kommer säkert att bli tuffare framöver när konjunkturen vänder. De utsatta kommer säkert att bli mer utsatta när konjunkturen blir sämre. Ska vi nu öppna alla möjligheter för dem att komma in i jobb och skapa rörlighet och tryck på den svenska arbetsmarknaden, då är vår chans nu att ta tag i detta tabu som har funnits på den svenska arbetsmarknaden - att inte våga se hur det ser ut i verkligheten och att de regler som var tänkta att skydda drabbar de allra mest utsatta - och korrigera dessa orättvisor och därmed öppna arbetsmarknaden för fler. Vi behandlar arbetsrätten här, och har mycket att säga i fråga om den. Vi har 18 motionsyrkanden och 10 reservationer.