bet · H701UFöU3 · 2019-11-28 00:00:00 — av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3417 av m.fl. (M) och 2019/20:3411 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2019/20:3413 av m.fl. (L). har bidragit till FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma), men även till den EU-ledda utbildningsinsatsen EUTM i landet. Utöver det militära engagemanget i har skalat upp biståndsinsatserna till såväl som regionen i stort. Biståndet inkluderar hela skalan från humanitära insatser och satsningar på jämställdhet till klimatbistånd och utvecklingssamarbete. Det är bra att har gjort, och gör, omfattande insatser för att förbättra situationen i en av de mer oroliga regionerna i världen. Dock måste vi ha i åtanke hur vi använder de begränsade resurser som besitter på bästa sätt. har fram tills nu bidragit med kvalificerade underrättelseförband till Minusmainsatsen, förband som utgör en begränsad resurs och som även behövs för utbildning och insatser i närområde. Det faktum att Minusma är en FN-ledd insats har dessutom inneburit begränsningar i det svenska styrkebidragets möjligheter att agera. Ett exempel är FN:s problem att få fram relevant kapacitet för medicinsk evakuering. Det föreslagna svenska bidraget till Minusma ska dock utgöras av ett lätt skyttekompani med en nationell stödenhet parallellt med att den svenska basen i Timbuktu avvecklas. Försvarsmakten har pekat på problemen med svenskt deltagande i omfattande långvariga rotationsinsatser som den i . Dels har de en negativ påverkan på kritiska funktioner som uppföljning av säkerhetsläget, logistiskt stöd samt nationell ledning, dels pekar Försvarsmakten på att de internationella insatserna måste sättas i relation till uppbyggnaden av det nationella försvaret . Utifrån detta förordar Försvarsmakten att koncentrerar sina insatser till färre operationsområden samt att svenskt deltagande ska prioriteras i första hand till Natoledda insatser, i andra hand till EU-ledda insatser och i tredje hand till FN-ledda insatser. Vi anser att Försvarsmaktens synpunkter är relevanta mot bakgrund av de utmaningar som det svenska försvaret står inför . internationella insatser måste göra maximal nytta, och i ett försämrat säkerhetsläge i närområde måste de nationella behoven prioriteras. Vi får i samband med den kommande försvarspolitiska inriktningspropositionen anledning att återkomma till denna principiella fråga. En ytterligare aspekt som påverkar engagemang i är samarbetet inom EU, och särskilt det med . är det land som var först med en militär styrka på plats i efter att säkerhetsläget försämrats dramatiskt . Den franska insatsen Operation Serval 2013–2014 lyckades med att trycka tillbaka rebellerna och och förbättra säkerhetsläget i de norra delarna av . har fortfarande en större militär kontingent kvar i . Den svenska insatsen i har varit en del i det svenska stödet till efter terrorattentaten i och den franska begäran om stöd enligt artikel 42.7 i Lissabonfördraget. Det svenska försvars- och säkerhetssamarbetet med inom EU och i en bredare europeisk kontext har fördjupats . är det land som driver på att EU:s försvarssamarbete ska fördjupas, och gick med i det franskledda försvarssamarbetet European Intervention Initiative där även ingår. Slutligen är det värt att notera att den svenska strategin för utvecklingssamarbete med löper fram , dvs. som det föreslagna mandatet för den svenska militära insatsen. Strategin omfattar sammanlagt över perioden och kanaliseras såväl bilateralt via Sida som via kärnstöd till en rad FN-organ. Vi anser att biståndet framgent bör fokuseras på humanitära insatser, klimatbistånd och satsningar på jämställdhet. En viktig aspekt är att det måste finnas goda möjligheter till styrning och utvärdering av de insatser som görs. Erfarenheterna från den svenska insatsen i visar dessutom betydelsen av att biståndsinsatserna är väl koordinerade med de militära insatserna för att ge maximal effekt. Därför är det särskilt viktigt att eventuella förändringar i det militära bidraget taktas med den svenska biståndsstrategin för . Vi anser att det svenska militära bidraget till Minusma bör avvecklas i dess nuvarande form. Dock behövs det en gedigen genomlysning av vilka konsekvenser en sådan avveckling skulle få – det gäller såväl civilt som militärt på plats i , men även utifrån säkerhetspolitiska samarbeten. Därför bör regeringen återkomma till med en skrivelse som samlat redovisar hur regeringen ser på fortsatta engagemang i på lång sikt och vilka resurser som krävs – militära insatser, biståndsverksamhet samt de diplomatiska och politiska resurserna på plats i regionen. En sådan redovisning bör också inkludera en bedömning av vilka effekter en fortsatt större insats i kan ha på uppbyggnaden av det nationella försvaret. Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i , punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3411 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2019/20:3413 av m.fl. (L) och 2019/20:3417 av m.fl. (M). Enligt FN finns det lägen, särskilt i konfliktområden och områden som varit inblandade i konflikter i , när det är nödvändigt med säkerhetsfrämjande insatser för att också kunna bedriva ett effektivt biståndsarbete som främjar en positiv och hållbar utveckling i det aktuella landet. Även den svenska biståndsmyndigheten vittnar om att utmaningarna när det gäller att bedriva det svenska biståndsarbetet kan vara större där det inte finns en fredsbevarande styrka på plats. ska påpekas att det också finns tillfällen när det är väldigt viktigt att på marken särskilja de militära insatserna och de rent civila insatserna för att de civila och humanitära insatserna inte ska uppfattas vara inblandade i en militär konflikt. I den aktuella situationen i menar vi att en fungerande FN-ledd fredsfrämjande insats är en förutsättning för att kunna bedriva ett effektivt bistånd och nå en hållbar utveckling i landet. Den aktuella insatsen i har både ett FN-mandat och är ledd av FN. Enligt regeringens proposition är de humanitära behoven i och Sahelregionen fortfarande omfattande. Regionen är påverkad av de väpnade konflikterna, en degraderad miljö och ett förändrat klimat. Enligt FN är 3,9 miljoner människor i i behov av humanitärt stöd. Undernäringen är utbredd, behovet av sanitet och rent vatten är stort, och 2,8 miljoner människor uppges ha behov av en tryggad livsmedelsförsörjning. var en av de största bilaterala givarna till med ett humanitärt bistånd via Sida om . bidrog utöver detta med humanitärt stöd genom Cerf – – och Programme. Då behovet av humanitärt stöd är stort menar vi att bör förstärka de humanitära insatserna till flyktingar och bistånd som går till humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i . Det svenska bidraget till Minusma föreslås utgöras av ett lätt skyttekompani. I förbandet ska även en nationell stödenhet innehållande bl.a. sjukvårdsförmågor ingå, samt personal för drift och underhåll av nationell infrastruktur och materiel. Försvarsmakten och dess personal har gjort ett utmärkt arbete i och bidragit till insatsen på ett föredömligt sätt. Som svenska medborgare kan vi känna stolthet över vårt bidrag till och dess befolkning. anser emellertid att nu behöver fokusera på återuppbyggnaden av totalförsvaret och att vi därför behöver sätta en bortre tidsgräns för vårt militära engagemang i . Vi föreslår därför att den svenska väpnade styrkan i stabiliseringsinsats i (Minusma) avvecklas, och att avvecklingen ska vara genomförd . Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i , punkt 2 (L) (L) anför: Jag ställer mig bakom den förlängning av den svenska insatsen i form av en väpnad trupp i den FN-ledda insatsen Minusma som regeringen föreslår. Under har Liberalerna efterlyst konkreta mål för uppföljning och utvärdering av deltagande i militära internationella insatser. har också tillkännagivit för regeringen att sådana mål bör uppställas. I propositionen om förlängning av deltagandet i Minusma har regeringen gjort vissa ansatser till att formulera någon form av mål för den svenska insatsen. Dessa är dock så övergripande och obestämda att de inte i någon verklig mening kan ligga till grund för uppföljning och utvärdering. Enligt min uppfattning har regeringen inte i och med denna proposition fullgjort det som givit till känna om konkreta mål för insatsen som går att följa upp och utvärdera. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:29 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i : medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av (avsnitt 9). 2019/20:3411 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka satsningarna på humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka det humanitära biståndet till utsatta flyktingar i närområden och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvecklingen av den svenska väpnade styrkan i Minusma ska vara genomförd och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3413 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkreta mål för internationella militära insatser som går att följa upp och utvärdera och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3417 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en samlad bedömning av militära och civila engagemang i och tillkännager detta för regeringen.