bet · H701AU2 · 2019-12-12 00:00:00 — I riksdagsskrivelse 2017/18:177 tillkännagavs att regeringen bör vidta åtgärder så att kan införa förbättrade rutiner för att ta emot tips och anmälningar (bet. 2017/18:AU8 förslagspunkt 4). Regeringen framhåller i budgetpropositionen att har arbetat med att införa ett enhetligt arbetssätt för hur tips och anmälningar ska hanteras inom myndigheten. Enligt regeringen har det lett till nya arbetssätt för hur bedömer vilka tips som ska leda till en tillsynsinsats. Regeringen förklarar att den därmed inte avser att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivande och att tillkännagivandet således är slutbehandlat. Utskottet noterar regeringens redovisning med anledning av tillkännagivanden om arbetsmarknad och arbetsliv. Utskottet noterar vidare regeringens bedömning att samtliga tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen är slutbehandlade. Utskottet gör ingen annan bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 14 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 14 avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för Arbetsmarknad och arbetsliv sammanlagt ska bestämmas till 77 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 14 förslagspunkt 2). För vissa anslag föreslår regeringen också att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (förslagspunkt 3). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning för respektive område inom utgiftsområde 14. Inledningsvis redogörs för huvuddragen i den politiska inriktningen. Regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden framgår i tabellform i bilagorna 2 och 3. Regeringen framhåller att en väl utformad aktiv arbetsmarknadspolitik bidrar till att fler kan komma i jobb. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. Regeringen påpekar att en hög sysselsättning också är grunden för den gemensamma välfärden. I det sammanhanget framhålls som positivt att sysselsättningsgraden är historiskt sett hög. noteras att skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda är för stor, särskilt för kvinnor. Enligt regeringen behöver jämställdheten på arbetsmarknaden förbättras. Regeringen ser ett behov av att utveckla arbetsmarknadspolitiken för att stärka övergångar till arbete och studier för personer som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen poängterar att förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken har förändrats . Genom den budget som beslutade om krymptes utrymmet för aktiv arbetsmarknadspolitik betydligt. Regeringen menar att detta riskerar att göra det svårare för personer med relativt svag ställning på arbetsmarknaden att komma i arbete. Mot denna bakgrund föreslår regeringen ett antal satsningar inom arbetsmarknadspolitiken som dämpar de tidigare aviserade resursneddragningarna och vars inriktning ger bättre förutsättningar för goda resultat. När det gäller insatser för att stärka matchningen och förhindra långtidsarbetslöshet framhåller regeringen att resurser även i fortsättningen bör prioriteras till dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden, t.ex. långtidsarbetslösa och vissa nyanlända. I linje med det tillför regeringen resurser för extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen föreslår även ökade resurser till arbetsmarknadsutbildning så att fler ska kunna ta del av insatsen och möta den kompetens som efterfrågas för att motverka bristen på arbetskraft. Medel föreslås även för nya insatser i form av etableringsjobb och integrationsår/intensivår. Regeringen föreslår även flera insatser inom andra utgiftsområden med avsikten att stärka möjligheten till etablering på arbetsmarknaden, såsom ingångsavdrag för personer som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden och personer som länge stått utanför arbetsmarknaden (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.8) och en fortsättning av studiestartsstödet för arbetslösa (se utg.omr. 15 avsnitt 3.8.7). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget får bl.a. användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget påverkas bl.a. av regeringens satsningar på utvecklingstid, intensivår/integrationsår för nyanlända och etableringsjobb som samtliga gör att anslaget tillförs medel. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 7 . 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Anslaget påverkas av flera av de reformer som regeringen föreslår i budgetpropositionen . Som exempel innebär satsningen på att låta studiestartsstödet för arbetslösa fortsätta (se vidare utg.omr. 15 avsnitt 3.8.7) en minskning av anslaget medan satsningen på utvecklingstid innebär att anslaget tillförs medel. Makroekonomiska förutsättningar, såsom effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program påverkar också nivån på anslaget. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 28 . 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt utgifter för program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Anslaget påverkas av flera av de reformer som regeringen föreslår i budgetpropositionen . Störst effekt inom anslaget får satsningarna på extratjänster och introduktionsjobb, arbetsmarknadsutbildning och upphandlade matchningstjänster, som samtliga innebär att anslaget tillförs medel. Anslaget påverkas bl.a. även av makroekonomiska förändringar i form av effekter av en uppräkning av anslaget utifrån antaganden om konsumentprisindex och regelstyrda volymförändringar. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 8 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2021–2029. 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för statsbidrag för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och statsbidrag till . Utgifterna inom anslaget minskas som en följd av regeringens förslag att justera tidigare tillskott till . I enlighet med vad som aviserats i den budget som redan har beslutat om kommer ersättningstaket i lönebidragen att höjas ytterligare (från till ), vilket leder till ökade utgifter. Anslaget påverkas även av vissa andra makroekonomiska förändringar. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 20 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 16 2021–2024. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Anslaget får även användas för utgifter för nationell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom Europeiska socialfonden och inom Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Regeringen menar att det finns skäl att minska anslaget för att effektivisera den svenska förvaltningen och kontrollen av EU-stöd. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020: Anslaget får användas för utgifter för utbetalningar av stöd från Europeiska socialfonden för programperioden –2020. Utbetalningarna avser delfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och syssel-sättning. Anslaget omfattar även särskilda EU-medel, utöver socialfonds-medel, för EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Anslaget får även användas för viss statlig medfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet. Anslaget påverkas bl.a. dels av att regeringen har justerat den valutakurs som används för beräkning av de finansiella ramarna för programperioden –2020, dels av att det har skett en omfördelning av medel över åren inom nuvarande socialfondsprogram. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 1 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2021–2023. 1:7 utvärdering: Anslaget får användas för utvärderings (IFAU) förvaltningsutgifter och forskningsbidrag. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2022. 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: Anslaget får användas för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens förvaltningsutgifter. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till administration av grundbeloppet enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor för dem som inte är anslutna till någon arbetslöshetskassa. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:10 Bidrag till Stiftelsen : Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Stiftelsen för verksamheten enligt den överenskommelse svenska staten har med och om anordnande av utbildningar samt kompensation för de ökade kostnader som uppstår för dessa länder till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till lönegarantiersättning enligt lönegarantilagen (1992:497) och de socialavgifter som ska betalas i samband med lönegaranti-utbetalningen enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får även användas för utgifter för arbetet med handläggning av lönegarantiärenden. Anslaget ökas som en följd av vissa makroekonomiska förutsättningar, såsom effekten av BNP-gap, investeringsandel och driftöverskottsandel. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 1 . 1:12 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget får användas för utgifter för stöd till arbetsgivare för nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar. Anslaget får även användas för utgifter för etableringsjobb. För att stärka möjligheterna på arbetsmarknaden för nyanlända och långtidsarbetslösa föreslår regeringen att medel tillförs för etableringsjobb. Anslaget ökas därför. Reformen innebär även att den ersättning som kommer att lämnas för etableringsjobb beräknas inom anslaget. Det föreslås därför även en ändring av ändamålet för anslaget i enlighet med detta. Anslaget påverkas vidare av vissa makroekonomiska förändringar, såsom reviderade beräkningar av volymer och genomsnittlig kostnad per deltagare. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 5 . 1:13 Lån till körkort: Anslaget får användas för utgifter för lån till körkort för vissa personer. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2022. 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. I enlighet med ekonomiska vårproposition ska anslaget beräknas under utgiftsområde 14 i stället för som tidigare under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Anslaget påverkas bl.a. av att den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd har förlängts (prop. 2018/19:128, bet. 2018/19:SfU26, rskr. 2018/19:295). Vidare minskas anslaget som en följd av att antalet deltagare i etableringsuppdraget även i fortsättningen beräknas minska kraftigt. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 2 . Regeringen anför att goda arbetsvillkor och en bra arbetsmiljö bidrar till en hög produktivitet i en ekonomi som utmärks av ett högt arbetskraftsdeltagande och en hög sysselsättningsgrad. Ingen som arbetar i ska ha ett arbete där man blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska riskera att dö eller skadas allvarligt i sitt arbete. Enligt regeringen medför det moderna arbetslivet nya utmaningar som mer traditionella arbetsmiljöproblem kvarstår. Tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Arbetet för att hindra att vissa företag på olika sätt bryter mot arbetsmiljöreglerna och andra regelverk för att uppnå konkurrensfördelar är därför centralt. Regeringen fortsätter stärka denna del av arbetsmiljöarbetet och satsar ytterligare resurser på att komma åt fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet genom fler inspektioner. 2:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till myndigheter samt statsbidrag till arbetsmarknadens parter för metodutveckling av myndighetsgemensam kontroll. Anslaget minskas som en följd av att utgifter för statsbidrag till de centrala arbetstagarorganisationerna för den regionala skyddsombudsverksamheten flyttas till ett eget anslag. För att få till stånd fler inspektioner som ska förebygga fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet ökas anslaget. Vidare ökas anslaget till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:2 Arbetsdomstolen: Anslaget får användas för Arbetsdomstolens förvaltningsutgifter. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning och minskas för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:3 Internationella arbetsorganisationen (): Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). Högst får användas för utgifter för deltagande i verksamhet och för . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:4 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning och minskas för att bidra till fler inspektioner som ska förebygga fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Anslaget får användas för Myndigheten för arbetsmiljökunskaps förvaltningsutgifter. Anslaget ökas för vissa utgifter för företagshälsovårdens kompetensförsörjning och till följd av pris- och löneomräkning. Vidare minskas anslaget för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till de centrala arbetstagarorganisationerna för den regionala skyddsombudsverksamheten. Regeringen föreslår att medlen för regional skyddsombudsverksamhet, som var en del av anslaget 2:1 , ska brytas ut och placeras inom ett nytt eget anslag. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021. , har var för sig presenterat alternativa anslagsförslag . Förslagen innehåller såväl andra anslagsnivåer som förslag till nya anslag. En sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag finns i bilaga 2. framhåller i kommittémotion 2019/20:3298 av m.fl. att det är centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd att så många som möjligt arbetar. När det lönar sig att arbeta blir det tydligt att det är rätt att anstränga sig för att skapa en bättre tillvaro för sig själv och för andra. anser att arbetslinjen måste återupprättas och att det alltid ska löna sig mer att jobba än att leva på bidrag. Arbetsmarknadspolitiken behöver anpassas och effektiviseras för att hantera den utmaning som står inför i form av rekryteringsproblem och växande utanförskap. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 3 027 356 000 konor och att sex anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med . avvisar regeringens föreslagna anslagshöjning och gör således besparingar inom anslaget. Dessutom minskas anslaget till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 2). 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget minskas med 1 . vill värna arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring och vill därför se flera åtgärder på området. Partiet föreslår att antalet ersättningsdagar begränsas till , eller . Vidare föreslår partiet att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten ska uppgå till per dag och därefter per dag. vill även tidsbegränsa aktivitetsstödet så att detta upphör när arbetslösheten varar än . Som en ytterligare besparing inom anslaget vill partiet att den tidigare karensdagen i arbetslöshetsförsäkringen återinförs. Antalet dagar utan ersättning ska således öka från sex till sju. anser vidare att deltidsbegränsningen för arbetslöshetsförsäkringen ska avskaffas. Partiet vill även avskaffa rätten till arbetslöshetsersättning i nystartsjobben. anslagsförslag påverkas vidare av att partiet avvisar regeringens förslag till anslagsförändringar som följer av fler extratjänster, att studiestartsstödet införs igen, att utvecklingstid införs och ökade medel för upphandlade matchningstjänster. Slutligen påverkas anslaget av att vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen för att skapa tydliga drivkrafter och stöd för att återvända till arbete. Förslaget om lägre nivåer i arbetslöshetsförsäkringen finns även i kommittémotion 2019/20:3300 av m.fl. (yrkande 5) och förslaget om att tidsbegränsa aktivitetsstödet i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. (yrkande 3). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 1 . avvisar de ytterligare medel som regeringen föreslår till arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 3). 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . framhåller att partiet har en samlad politik som skulle innebära färre asylsökande, färre anhörigärenden och i förlängningen färre anhöriga som kommer till . politik innebär att besparingar kan göras inom anslaget. 2:1 : Anslaget minskas med . Anslaget minskas till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Anslaget minskas med . anser att Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör läggas ner och upphöra som myndighet . Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 4) och i motion 2019/20:2424 av (M). betonar i kommittémotion 2019/20:2651 av m.fl. att en väl fungerande arbetsmarknadspolitik bör innehålla få men effektiva insatser som syftar till att arbetssökande får reguljära anställningar. Dagens arbetsmarknad är tudelad med en alarmerande hög arbetslöshet bland utrikes födda jämfört med inrikes födda. anser att de kommande årens arbetsmarknadspolitik behöver fokusera på en ökad sysselsättning på ett sätt som präglas av långsiktighet. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 5 och att nio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Lärlingsanställningar). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med 1 . anser att den kostsamma Arbetsförmedlingen bör avvecklas i dess nuvarande form. Partiet välkomnar den reformering av myndigheten som har påbörjats och som efterfrågat . Fungerande funktioner, såsom stöd till funktionsnedsatta, bör finnas kvar hos myndigheten medan verksamheten i övrigt öppnas upp för andra aktörer. Förslaget om att fortsätta reformeringen av Arbetsförmedlingen finns även i kommittémotion 2019/20:811 av m.fl. (yrkande 1). 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget ökas med 4 . föreslår att arbetslöshetsförsäkringen görs om till en obligatorisk, skattefinansierad och allmän arbetslöshetsförsäkring. Partiet anser vidare att ansvaret för arbetslöshetsförsäkringen ska flyttas över till . föreslår även att ersättningsnivån för de första hundra dagarna i arbetslöshet bör höjas från dagens nivå. Förslagen om att göra om arbetslöshetsförsäkringen, flytta ansvaret till och höjd ersättningsnivå finns även i kommittémotion 2019/20:811 av m.fl. (yrkandena 2, 3 och 9). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 4 . anser att dagens arbetsmarknadspolitiska program och insatser är kostsamma och ineffektiva. Partiet vill därför halvera anslaget 2020 för att därefter avveckla det helt. I kommittémotion 2019/20:811 av m.fl. (yrkande 10) anser att subventionerade anställningarna ska avvecklas och ersättas av utbildningsinsatser som syftar till att rusta individen så att denne kan få en reguljär anställning på egen hand. 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget ökas med . anser att lönebidrag och andra insatser som finns för att göra det möjligt för alla att delta på arbetsmarknaden utifrån sin funktionsförmåga ska kvarstå och i vissa delar utökas. Partiet tillför medel inom anslaget för att återställa budget till föregående års nivå. 1:12 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget minskas med 2 . anser att subventionerade anställningar av det slag som ryms inom anslaget är kostsamma insatser som ger svaga resultat. Därför vill partiet avsluta insatserna och höja anslagen till kommunerna för att öka incitamenten för matchning mot riktiga jobb. 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med 2 . föreslår att anslaget tas bort i sin helhet. Partiet framhåller att kommunerna får kompensation för slopade etableringsersättningar genom en ökning av det kommunala utjämningsbidraget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. 2:1 : Anslaget ökas med . föreslår att ska få utökade resurser bl.a. för att ge myndigheten möjlighet att utveckla arbetet med arbetsmiljöinspektörer och arbetsplatsinspektioner. 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Anslaget ökas med . tillför medel inom anslaget för att förbättra och utveckla arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden. 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet: Anslaget ökas med . vill se oberoende arbetsmiljörådgivare som är helt fristående från arbetstagarorganisationerna och i stället underställda . Partiet tillför därför medel inom anslaget för att täcka de kostnader som skulle uppstå initialt av en flytt av verksamheten till . Förslaget finns även i kommittémotion 2019/20:824 av m.fl. (yrkande 6).