bet · H601SoU13 · 2019-03-18 00:00:00 — I motion 2018/19:1718 av (M) yrkande 1 föreslår motionären ett tillkännagivande om möjligheter för äldre att välja bra mat inom ramen för . I yrkande 2 föreslås vidare ett tillkännagivande om att se över möjligheten till ett stimulansbidrag så att fler kommuner öppnar upp för olika matleverantörer i . Förslaget syftar till att förbättra valmöjligheterna för äldre att få god och näringsrik mat. I kommittémotion 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att äldres mat uppfyller vissa grundkrav i fråga om näringsinnehåll och kvalitet. I motion 2018/19:1489 av (C) föreslås ett tillkännagivande om möjligheten till bättre måltider för äldre och mer närproducerade livsmedel i den offentliga maten genom ett måltidslyft. Motionären anför bl.a. att de kommuner som arbetar aktivt med bättre måltider för äldre och mer närproducerade livsmedel bör kunna premieras genom ett måltidslyft i form av ett statligt stimulansbidrag för att utveckla måltidskvaliteten. I partimotion 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att inflytande över måltider bör tillhöra en skälig levnadsnivå. Enligt motionärerna bör socialtjänstlagen förtydligas och en laga-mat-garanti för införas. I motion 2018/19:1139 av (S) föreslår motionären ett tillkännagivande om att se över hur riktlinjerna för näringsriktiga måltider för äldre efterlevs. Bakgrund och pågående arbete Råd om måltider i och på äldreboenden lanserades reviderade råd Bra måltider i äldreomsorgen. I råden betonas vikten av att förebygga undernäring genom att erbjuda många små individanpassade måltider. Vidare framgår att måltiderna i äldreomsorgen i högre grad än behöver utgå från individens önskemål och behov och främja aptit och matglädje. råd vänder sig i första hand till beslutsfattare och verksamhetschefer, biståndshandläggare, måltidspersonal och den vård- och omsorgspersonal som arbetar närmast de äldre. Råden bygger på vetenskapliga underlag och beprövad erfarenhet och har tagits fram i dialog med och med yrkesprofessioner inom måltidsområdet. För att sprida kunskap, inspirera och underlätta genomförandet av råden i verksamheterna har bl.a. anordnat regionala utbildningsseminarier, nationella konferenser och mässor samt seminarier. Nationellt för måltider i vård, skola och omsorg På uppdrag av regeringen inrättades 2011 ett nationellt för måltider i vård, skola och omsorg vid . Kompetenscentrumet utvecklar råd och stödmaterial, samverkar med andra nationella myndigheter och organisationer på måltidsområdet, sammanställer och sprider goda exempel samt anordnar branschdagar och andra mötesplatser för den offentliga måltidsbranschen och dess beslutsfattare. Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan I regeringens skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan redogjorde regeringen bl.a. för sin syn på äldreomsorgen och på vilka områden som bör prioriteras under kommande mandatperiod. I skrivelsen framförde regeringen bl.a. att mat, dryck och måltiden har stor betydelse för hälsa och välbefinnande. Maten är även en faktor i det förebyggande arbetet för att motverka sjukdom och främja hälsa. Att säkra god kvalitet i omsorgen kring mat och måltider kräver samverkan och god kunskap. Vidare framfördes i skrivelsen att regeringen har beslutat att utveckla det fallpreventiva arbetet. Äldre ska inte drabbas av fallolyckor på grund av påverkbara faktorer såsom bristande kunskap om risker kring läkemedel och matens betydelse m.m. Många fallpreventiva insatser har också goda bieffekter genom att bidra till bättre hälsa och ökat välmående i stort, t.ex. fysisk träning och god och näringsriktig mat, anförde regeringen. Som ett led i detta har regeringen gett i uppdrag att ta fram och sprida kunskapsstöd kring mat och måltider som fallprevention (regeringsbeslut , S2018/00211/FST, delvis). Kunskapsstöden ska ge stöd för det strategiska arbetet för bra matvanor inom offentlig vård och omsorg. ska redovisa uppdraget till . Delredovisning ska ske och . I delredovisning av uppdraget (dnr 2018/00515) redovisas de insatser som genomfördes . Bland annat lanserades reviderade råd Bra måltider i äldreomsorgen (se nedan). Myndigheten har även pågående samarbeten med bl.a. och Kommuner och Landsting (SKL) om måltider och fallprevention. Vidare har myndigheten förberett den utvärdering av de genomförda insatserna som ska påbörjas . Regeringens skrivelse behandlades av utskottet . Utskottet såg positivt på det arbete regeringen har initierat för att ta fram och sprida kunskap om mat och måltidens betydelse för att minska risken för fallolyckor, bl.a. i form av uppdrag till och . beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Kunskapsstöd om förebyggande av och behandling vid undernäring kom och överens om ett för-tydligande av myndigheternas respektive ansvar inom nutritionsområdet. Enligt överenskommelsen ansvarar för allmänna näringsrekommendationer om offentliga måltider inom vården och omsorgen och för kunskapsstöd och rekommendationer om förebyggande och behandling av undernäring samt om nutritionsbehandling för specifika sjukdomstillstånd. Mot bakgrund av överenskommelsen och bestämmelserna om undernäring i föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:10) om förebyggande av och behandling vid undernäring pågår en revidering av kunskapsstödet Näring för god vård och omsorg – en vägledning för att förebygga och behandla undernäring (2011). Den reviderade versionen kommer att publiceras . Ett motionsyrkande om mat för människor i behov av hjälp och stöd i alla åldrar behandlades i betänkande /17:SoU9 Äldrefrågor (s. 46 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:213). Ett liknande yrkande har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. Vidare behandlades i betänkande /18:SoU14 Äldrefrågor (s. 33 f.) motionsyrkanden om att säkerställa att äldres mat uppfyller grundkrav om näringsinnehåll och kvalitet, möjligheterna för äldre att välja mat inom samt om att se över om riktlinjerna för näringsriktiga måltider för äldre efterlevs och att se över möjligheten till stimulansbidrag så att fler kommuner öppnar för fler matleverantörer i . Motionsyrkandena avstyrktes och biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:190). Bra mat är av stor betydelse för hälsa och välbefinnande. Maten är även en faktor i det förebyggande arbetet för att motverka sjukdom och främja hälsa. Att säkra god kvalitet i omsorgen kring mat och måltider kräver samverkan och god kunskap. Utskottet välkomnar därför reviderade råd om bra måltider i äldreomsorgen. Råden ska vara ett stöd såväl vid planering, upphandling och uppföljning som i det vardagliga arbetet med måltider inom äldreomsorgen. Vidare har som ett led i det fallpreventiva arbetet fått i uppdrag att ta fram och sprida kunskapsstöd om mat och måltider. Utskottet ser mycket positivt på dessa initiativ och anser att bör avslå motionerna 2018/19:857 (SD) yrkande 9, 2018/19:1139 (S), 2018/19:1429 (M), 2018/19:1489 (C), 2018/19:1580 (M) yrkande 1, 2018/19:1718 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2039 (L) yrkande 8 och 2018/19:2794 (M) yrkande 3. Ensamhet och sociala aktiviteter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dagverksamheter, sociala mötesplatser samt hälsofrämjande strategier för att bryta ofrivillig ensamhet bland äldre. Jämför reservation 22 (SD) och 23 (KD). I motion 2018/19:2814 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att bryta ofrivillig ensamhet för äldre. För att bryta den ofrivilliga ensamheten behövs enligt motionären ett ökat antal mötesplatser för äldre, sociala aktiviteter och tillgång till vällagade och gemensamma måltider. I kommittémotion 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att ge lämplig myndighet i uppdrag att följa upp i vilken utsträckning kommunernas stöd i form av dagverksamhet och sociala mötesplatser kan minska äldre personers ensamhet samt utifrån denna uppföljning utforma en vägledning för kommunerna i arbetet med att minska äldre personers ensamhet. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 45 begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att främja hälsan och bryta ensamhet hos äldre. Motionärerna anför att hälsofrämjande strategier för äldre har en avgörande betydelse, bl.a. för att upprätthålla funktionsförmågan och stimulera ett socialt nätverk. Även sociala aktiviteter, exempelvis lärande aktiviteter och deltagande i kulturella evenemang, anger motionärerna vara en förutsättning för ett hälsosamt åldrande. Enligt 3 kap. 6 § socialtjänstlagen, förkortad SoL, bör socialnämnden genom hemtjänst, dagverksamheter eller någon annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller någon annan liknande verksamhet. Enligt 5 kap. 4 § SoL ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Bakgrund och pågående arbete Av undersökning Så tycker de äldre om äldreomsorgen 2017 framgår att depression är ett av de vanligaste psykiska hälsoproblemen bland äldre personer. Vid depression är känslor av ensamhet och ångest vanligt och återkommande. Enligt undersökningen upplever av de äldre att de besväras av sin ensamhet. beslutade regeringen att skulle utbetalas till pensionärsorganisationerna (), SPF Seniorerna och SKPF pensionärerna för ett projekt som ska engagera äldre att söka upp andra äldre personer (S2018/04212/SST). I projektet ingår också att starta en stödtelefon dit ensamma kan ringa och prata med någon. Projektet kommer att inrikta sig på grupper som upplever ensamhet i större utsträckning än andra, såsom personer som förlorat en partner, män, utlandsfödda eller personer med beroendeproblematik. Resultatet av projektet ska redovisas till . Satsning på att motverka ensamhet för äldre ställde sig i betänkande 2018/19:KrU1 bakom en satsning för att motverka ensamhet för äldre. anvisades –2021 till anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Medlen ska gå till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. anförde att ofrivillig ensamhet bland äldre är ett stort problem och att breda reformer måste genomföras för att motverka den ofrivilliga ensamheten, som har stora hälsokonsekvenser bland äldre. Det civila samhällets verksamheter och inte minst pensionärsorganisationerna, gör goda insatser för att främja gemenskap och motverka ensamhet och isolering bland äldre (bet. 2018/19:KrU1, s. 50). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:93-97). Motionsyrkanden om att bryta ofrivillig ensamhet och sociala mötesplatser för äldre behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor (s. 37 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:190). Enligt socialtjänstlagen bör socialnämnden genom bl.a. hemtjänst och dagverksamheter underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Vidare ska socialnämnden verka för att äldre får möjlighet att ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Detta är viktigt för att minska äldre personers ensamhet. Även pensionärsorganisationerna fyller en mycket viktig funktion i sammanhanget. Med hänvisning till detta anser utskottet att något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:857 (SD) yrkande 12, 2018/19:2814 (M) och 2018/19:2989 (KD) yrkande 45 inte är nödvändigt. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitetssäkrad demensvård och om översyn av lagstiftningen om rättssäkerhet för och tvingande åtgärder mot demenssjuka. Jämför reservation 24 (M, SD). I kommittémotion 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att ta fram ett hållbart nationellt handlingsprogram för en kvalitetssäkrad och sammanhållen demensvård. I motion 2018/19:2442 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att föreslå lagändringar för att skapa såväl rättssäkerhet som säkerhet när det gäller liv och hälsa för den som drabbats av demenssjukdom. I motion 2018/19:945 av (S) yrkande 2 föreslår motionären ett tillkännagivande om att se över all lagstiftning som rör såväl möjlighet till som förbud mot tvingande åtgärder gentemot demenssjuka som saknar insikt om sitt eget vårdbehov. Bakgrund och gällande rätt Enligt 2 kap. 6 och 8 §§ regeringsformen (RF) är var och en gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp och frihetsberövande. Enligt lagens förarbeten avses med påtvingat kroppsligt ingrepp i första hand våld, men även företeelser som går under beteckningen kroppsbesiktning, såsom läkarundersökningar, tvångsmedicinering, vaccinering och blodprovstagning (prop. 1975/76:209 s. 147 samt prop. 1983/84:111 s. 92). Med frihetsberövande avses enligt förarbetena bl.a. fall då någon faktiskt är förhindrad att förflytta sig utanför ett rum eller annat relativt starkt begränsat område (prop. 1975/76:209 s. 52). Vidare framgår av 2 kap. 20 § 2 RF att skyddet mot kroppsligt ingrepp och frihetsberövanden endast kan begränsas i lag, och då bara i syfte att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningarna får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett dem. Sådana undantag har exempelvis gjorts i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) och i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Motsvarande undantagsbestämmelser finns inte i hälso- och sjukvårdslagen eller socialtjänstlagen. Hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), HSL, och socialtjänstlagen (2001:453), SoL, bygger på frivillighet och innebär att åtgärder inte kan vidtas mot den enskildes vilja. Verksamheterna ska utgå från respekt för den enskildes självbestämmande och integritet. Vidare ska hälso- och sjukvården och utforma sina insatser utifrån den enskildes individuella behov och förutsättningar (meddelandeblad Tvångs- och skyddsåtgärder inom vård och omsorg för vuxna, 2014). Enligt HSL ska hälso- och sjukvården vara av god kvalitet (5 kap. 1 §) och kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (5 kap. 4 §). Där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges (5 kap. 2 §). Enligt SoL ska insatser inom vara av god kvalitet. Vidare ska det för utförande av uppgifter inom finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet, och kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (3 kap. 3 §). Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom nationella riktlinjer Vård och omsorg vid demenssjukdom (2017) innehåller rekommendationer om utredning och uppföljning, multiprofessionellt arbete, stödinsatser, läkemedelsbehandling och utbildning. rekommenderar i de allmänna råden att vård- och omsorgspersonal som kommer i kontakt med personer med demenssjukdom får långsiktig och kontinuerlig utbildning kombinerad med praktisk träning och handledning i personcentrerad vård och omsorg och i bemötande av personer med demenssjukdom. publicerade en utvärdering av följsamheten av riktlinjerna (Nationella riktlinjer, Utvärdering 2018 – Vård och omsorg vid demenssjukdom, Sammanfattning med förbättringsområden). Enligt rapporten finns det bl.a. stora brister när det gäller tillgången till handledning och regelbunden reflektion, framför allt inom . Vidare visar resultaten att det saknas både kompetens och praktiska förutsättningar inom . Nationell strategi för omsorg om personer med demenssjukdom beslutade regeringen om en nationell strategi för omsorg om personer med demenssjukdom (S2018/03241/FST). Syftet är att förbättra kvaliteten i omsorgen och öka tryggheten för personer med demenssjukdom och deras anhöriga. I strategin pekas sju strategiskt viktiga områden ut där regeringen vill verka för förbättringar: • Samverkan mellan hälso- och sjukvård och social omsorg • Kunskap och kompetens • Uppföljning och utvärdering • Anhöriga och närstående • Digitalisering och välfärdsteknik. För att möjliggöra bättre samverkan har regeringen gett i uppdrag att utveckla och sprida en modell för ett standardiserat insatsförlopp efter diagnostisering av demenssjukdom (S2018/03240/SST). Syftet är att underlätta för kommunerna och landstingen att organisera vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Modellen kan bidra till att personer med demenssjukdom erbjuds rätt stöd och rätt insatser under hela sjukdomsförloppet. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare fick i regleringsbrevet i uppdrag att följa upp och långsiktigt hantera strategiska frågor inom ramen för strategin (5264/2018). ska slutredovisa uppdraget . Svenskt Demenscentrum har tagit fram handboken – för en demensvård utan tvång och begränsningar (2015). En personcentrerad vård och omsorg är enligt handboken nyckeln till att kunna förebygga svåra situationer och utveckla strategier för att bemöta dem om de ändå uppstår. tilldelades Svenskt Demenscentrum för att öka användningen av ett utbildningsmaterial om att motverka tvång i vården. Vidare beviljade regeringen för att fortsätta sprida utbildningsmaterial samt för att revidera utbildningarna Demens ABC och Demens Plus. Utbildningsmaterialet är riktat till personal inom vård och omsorg, anhöriga samt studerande på vård- och omsorgsutbildningarna. Syftet med utbildningarna är bl.a. att sprida kunskap och erfarenhet om demens och hur man kan minimera användningen av lugnande läkemedel och tvingande skyddsåtgärder. fick Svenskt Demenscentrum för att följa upp utbildningssatsningen Nollvision och för utbildningstjänsterna Demens ABC, Demens ABC Plus, Jobba säkert med läkemedel och Nollvision. Ett motsvarande yrkande om en nationell handlingsplan för demenssjukdomar behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU9 Äldrefrågor (s. 29 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:213). Demenssjukdomarna har omfattande konsekvenser för den enskilde, för närstående och för hela samhället. Utskottet ser därför positivt på den nationella strategi för omsorg om personer med demenssjukdom som regeringen beslutade och som syftar till att förbättra kvaliteten i omsorgen och öka tryggheten för personer med demenssjukdom och deras anhöriga. Utskottet vill även påminna om nationella riktlinjer om vård och omsorg vid demenssjukdom som innehåller rekommendationer om kontinuerlig utbildning av personer inom vården som kommer i kontakt med demenssjuka personer, bl.a. när det gäller personcentrerad vård och bemötande av personer med demenssjukdom. Mot denna bakgrund ser utskottet ingen anledning att föreslå några åtgärder utifrån de aktuella motionsyrkandena. Motionerna 2018/19:945 (S) yrkande 2, 2018/19:2442 (C) och 2018/19:2794 (M) yrkande 5 bör därmed avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett likvärdigt ramverk och förbättrat anhörigstöd samt om att uppmärksamma anhörigas situation vid biståndsprövning. Jämför reservation 25 (SD), 26 (KD) och 27 (L). I kommittémotion 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att utreda och forma ett nationellt och mer likvärdigt ramverk för anhörigstöd. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 87 föreslås ett tillkännagivande dels om anhörigvård, dels om ett förtydligande av socialtjänstlagen som innebär att i samband med biståndsprövning och uppföljning av insatser till en person särskilt ska uppmärksamma anhörigas situation. I partimotion 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om förbättrat anhörigstöd. Motionärerna anför att bristerna i anhörigstödet är omfattande. Bland annat behöver kommunernas anhörigstöd utvecklas, landstingens uppdrag kring anhörigstöd behöver bli tydligare och mer kunskap om anhörigomsorgen behövs, anför motionärerna. Enligt 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska social-nämnden erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en långvarigt sjuk eller äldre närstående eller som stöder en närstående som har funktionsnedsättning. Bakgrund och pågående arbete Bestämmelsen i 5 kap. 10 § SoL, som innebär att kommunerna är skyldiga att stödja personer som vårdar eller stödjer närstående, infördes . fick i uppdrag av regeringen att utarbeta en vägledning med anledning av den ändrade bestämmelsen. hade regeringens uppdrag att utveckla och anpassa arbetssättet Äldres behov i centrum (ÄBIC) så att arbetssättet kan användas för vuxna personer oavsett ålder och funktionsnedsättning. Det utvecklade och anpassade arbetssättet benämns Individens behov i centrum (IBIC). I utvecklingsuppdraget angavs också att modellen ska kunna användas av handläggare i samtal med anhöriga för att identifiera deras situation och behov av stöd. Utifrån uppdragets resultat har uppdaterat Stöd till anhöriga – vägledning till kommunerna för tillämpning av 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (publicerad 2016). Av regleringsbrev (S2018/06066/RS) framgår att myndigheten ska verka för att IBIC införs i samtliga kommuner. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Nationellt anhöriga (NKA) Nationellt anhöriga (NKA) har som huvuduppdrag att bl.a. – stödja och underlätta ett utvecklingsarbete och genomförande av anhörigstöd till kommuner, landsting och enskilda utförare – fungera som en länk mellan forskning och praktik samt utveckla och förmedla metoder och verktyg – sammanställa samt förmedla forskningsresultat och bästa tillgängliga kunskap inom området. Verksamhetsområdet ska innefatta alla anhöriga oberoende av den närstående personens ålder, sjukdom, diagnos eller funktionsnedsättning. Kompetens-centrumet ska bl.a. uppmärksamma könsrelaterade skillnader och konsekvenser i anhörigstödet, bidra till att underlätta förutsättningen för att kombinera rollen som anhörig med arbetslivsdeltagande och god hälsa samt stödja och utveckla hälso- och sjukvårdens roll och ansvar när det gäller stödet till anhöriga. har regeringens uppdrag att följa upp verksamheten vid NKA och Svenskt Demenscentrum (SDC). I senaste uppföljning (2018) framgår att såväl NKA som SDC har bedrivit en omfattande verksamhet inom sina respektive områden. Kompetenscentrumens redovisningar vittnar om bred kompetens och hög produktivitet och att NKA och SDC har fungerat som en samordnande nationell stödfunktion inom sina respektive områden. Förutsättningarna för NKA:s verksamhet utreds av , bl.a. i syfte att förtydliga verksamhetens innehåll och omfattning. Särskilt prioriteras att stödja kommunerna att i ökad utsträckning utforma anhörigstödjande insatser utifrån det individuella behovet samt att uppmärksamma könsrelaterade skillnader och konsekvenser i anhörigstödet. Motionsyrkanden om förbättrat anhörigstöd och om att vid biståndsprövning ska uppmärksamma anhörigas situation behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU9 Äldrefrågor (s. 17 f.). Motionsyrkandena avstyrktes och biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2016/17:213). Liknande yrkanden har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. Av socialtjänstlagen framgår att socialnämnden ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en långvarigt sjuk eller äldre närstående. Utskottet anser att det är viktigt att kommunerna informerar om vilket stöd och vilken hjälp kommunen och frivilligorganisationer kan ge för att hjälpa anhörigvårdare att lättare klara sin situation.