bet · H601FiU25 · 2019-03-27 00:00:00 — Arbetet med digital trygghet sker brett, och regeringen nämner bl.a. ett uppdrag om ökad och breddad användning av elektronisk identifiering i den offentliga sektorns digitala tjänster. Regeringens mål om en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 55) redovisar regeringen resultaten i förhållande till sitt mål. Regeringen inleder med att konstatera att i mätningar av utbud av vissa data, tillgänglighet till öppna data på nationella portaler samt initiativ för att främja användning av öppna data placerade sig 2017 på 28:e plats av 31 länder. visar ESV:s uppföljning av digitaliseringen av det offentliga (ESV 2018:31) att av de statliga myndigheterna, kommunerna och landstingen publicerar öppna data. Detta jämför regeringen som uppmättes i granskning om den offentliga förvaltningens digitalisering 2016 (RiR 2016:14). I den nationella portalen för att tillgängliggöra data, , har antalet dataset som tillgängliggörs ökat från 424 till 1 585 . Mognadsgraden om öppna data har ökat bland statliga myndigheter jämfört med , skriver regeringen och hänvisar till redovisning av sitt regeringsuppdrag att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (dnr RA 04-2016/6854). I budgetpropositionen redovisar regeringen ytterligare åtgärder för att nå sitt mål om en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet, t.ex. att Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att vara projektledare for (ett årligt evenemang där deltagarna utvecklat program baserade på data från svenska myndigheter) och Lantmäteriets, , och uppdrag att verka för digitalt först inom sina värdekedjor samhällsbyggnadsprocessen, livsmedelskedjan, miljöinformation och förenklat företagande. –2020 genomför regeringen en satsning på öppna data som omfattar (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 99). Statskontoret har haft regeringens uppdrag att analysera vilka hinder som finns för att använda eller vidareutnyttja information som myndigheter har publicerat som öppna data (Fi2017/02163/DF). Uppdraget redovisades i rapporten för att använda myndigheternas öppna data (2018:6). Efter att ha granskat de öppna data som finns publicerade på 40 myndigheters webbplatser samt på länsstyrelsernas geodatabas och gemensamma karttjänster konstaterar att merparten av myndigheterna publicerar data på ett sätt som innebär hinder för användning. Mest omfattande hinder finns för avancerade användare av öppna data, t.ex. programmerare och tjänsteutvecklare. Det beror främst på att de flesta myndigheter saknar applikationsprogrammeringsgränssnitt (API) eller motsvarande tjänster. Därtill använder myndigheterna olika standarder för data och metadata, vilket försvårar för användare som vill samköra dataset från flera olika myndigheter. Statskontorets bedömning är att många av de hinder som identifierats bäst hanteras av myndigheterna själva. menar myndigheten att regeringen på olika sätt behöver underlätta för och ställa krav på myndigheternas arbete om den vill se en snabbare utveckling av den offentliga förvaltningens öppna data. Det handlar t.ex. om att ge de myndigheter som regeringen bedömer behöver utveckla arbetet med öppna data i uppdrag att återrapportera hur de arbetar med frågan och att följa de myndigheter som har kommit längre i arbetet med öppna data genom att ta upp frågan vid myndighetsdialogen. Statskontoret rekommenderar också regeringen att ge den nya digitaliseringsmyndigheten i uppdrag att bl.a. besluta om riktlinjer och standarder för öppna data. Statskontorets rapport bereds i . Nordisk-baltiskt samarbete om digitalisering och Tallinndeklarationen antogs en ministerdeklaration om ett starkare nordisk-baltiskt samarbete om digitalisering – Digital North. I deklarationen uttrycks en önskan om att stärka det digitala samarbetet i regionen genom att använda ledande position för att gå i täten när det gäller att förverkliga den digitala inre marknaden och i utvecklingen av en sammanhängande digital infrastruktur i regionen till nytta för medborgare, företag och offentliga förvaltningar. Enligt uppgifter från är genomförandet av EU-förordningen om gränsöverskridande e-id (e-IDAS-förordningen) en prioriterad aktivitet. Alla som behöver ska ha tillgång till säkra e-legitimationer som är enkla att använda och det ska inte vara någon skillnad om användaren befinner sig i eller utomlands. De nordiska samarbetsministrarna har beslutat att infrastrukturen som möjliggör användning av nationella e-id:n över gränserna i ska finnas på plats . antogs Tallinndeklarationen av EU:s medlemsländer och Efta-länderna. Deklarationen består av ett antal prioriteringar som ska vägleda arbetet –2022 och är en förlängning av för e-förvaltning 2016–2020 (KOM(2016) 179). Tallinndeklarationen pekar ut fem områden där länderna förväntas skynda på utvecklingen: • Digitala kanaler ska vara förstahandsval i interaktionen mellan invånare, företag och offentlig sektor. • Uppgifter ska om möjligt endast behöva lämnas en gång. • Informationssäkerhet behöver vara ett väsentligt inslag vid utformningen av digitala tjänster. • Offentlig sektor behöver vara öppen och ge invånare och företag möjlighet att hantera sin egen information och förstå hur den används. • Länderna bör i större utsträckning använda gemensamma digitala lösningar för att främja interoperabilitet och att liknande lösningar inte utvecklas på nytt i onödan. Nationell inriktning för artificiell intelligens Regeringen antog en nationell inriktning för artificiell intelligens (AI). I inriktningen beskrivs regeringens målsättning att ska vara ledande i att ta till vara möjligheterna som användning av AI kan ge, i syfte att stärka både den svenska välfärden och konkurrenskraften. Enligt inriktningen kan ett aktivt främjande av AI-applikationer i offentlig verksamhet ha stor betydelse för hur det offentliga klarar att möta de stora samhällsutmaningarna . Enligt uppgifter från har t.ex. , , Lantmäteriet och Arbetsförmedlingen genomfört en pilotverksamhet med AI-tillämpningar. Åtgärder för att främja tillämpningen av AI-applikationer mer brett inom den offentliga förvaltningen bereds i . Utskottet konstaterar att regeringen genom en rad initiativ markerat en tydlig förändring av inriktningen på politiken för den digitala förvaltningen. Det gäller inte minst det faktum att regeringen har inrättat Myndigheten för digital förvaltning som ska samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. Utskottet noterar också flera regeringsuppdrag för att öka standardiseringen av grunddata, vilket är en förutsättning för att uppnå målet att uppgifter om möjligt bara ska behöva lämnas en gång, samt att regeringen bereder förslagen i utredningarna om effektiv styrning av nationella digitala tjänster (SOU 2017:114) och om förekomsten av lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen (SOU 2018:25). En digitaliseringsstrategi som styr digitaliseringspolitiken och en nationell inriktning för artificiell intelligens är ytterligare exempel på initiativ som regeringen tagit och som kommer att ha betydelse för den statliga förvaltningens digitalisering. Utskottet ser därmed inga skäl för att ta några ytterligare initiativ med anledning av de förslag som förs fram i motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statliga myndigheters lokalkostnader. Utskottet hänvisar till bestämmelser i budgetlagen om hög effektivitet och god hushållning. Jämför reservation 4 (C). I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 23 anförs att utgifterna för de statliga myndigheterna skenat, framför allt till följd av ökade lokalkostnader. Regeringen bör därför enligt motionären se över myndigheternas lokalkostnader. Vid översynen bör regeringen pröva möjligheten att räkna upp myndigheternas anslag till följd av lokalkostnader i en lägre takt än och att sänka rikthyrorna i . Ett likadant förslag förs fram i motion 2018/19:2492 av Per Åsling (C) yrkande 2. I förra årets betänkande om statlig förvaltningspolitik och statistikfrågor (bet. 2017/18:FiU25) avstyrktes motsvarande motionsyrkanden. Utskottet hänvisade till både budgetlagens och myndighetsförordningens krav på hög effektivitet och god hushållning i statens verksamhet. Utskottet utgick från att regeringen styr och följer upp myndigheterna inom ramen för de gällande bestämmelserna. noterade utskottet att man inom beredde förslag som ESV lämnat i rapporten i statens lokalförsörjning (ESV 2017:49). Enligt uppgifter från bereds förslagen i ESV:s rapport. krav på hur regeringen leder och genomför statens verksamhet kommer till uttryck redan i inledningen av budgetlagen. Hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Myndighetens ledning ansvarar sedan enligt myndighetsförordningen för verksamheten inför regeringen. Myndighetens ledning ska se till att myndighetens verksamhet bedrivs effektivt och att man hushållar väl med statens medel. Liksom vid behandlingen av motsvarande motionsyrkanden tidigare utgår utskottet från att regeringen styr myndigheterna och följer upp deras verksamhet inom ramen för de gällande bestämmelserna. Utskottet avstyrker därför de motionsyrkanden som är aktuella här. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om staten som arbetsgivare. Utskottet hänvisar till det delegerade arbetsgivaransvaret i staten, vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete i . Jämför reservation 5 (V). I kommittémotion 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att det är av största vikt att se över hur statliga myndigheter kan se till att ta fram mål för att anställa personer med funktionsnedsättning. Resultaten av den satsning som pågått för att skapa praktikplatser för personer med funktionsnedsättning på olika myndigheter är glädjande, men enligt motionärerna måste nästa steg tas. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som utvärderar satsningen med syftet att få fler myndigheter att ta emot arbetssökande med funktionsnedsättning och i förlängningen erbjuda en anställning. I motion 2018/19:171 av (KD) konstateras att personer med funktionsnedsättning fortfarande har en svag ställning på den svenska arbetsmarknaden. Statliga myndigheter och andra offentliga arbetsgivare borde enligt motionären kunna ta ett ökat ansvar för att utveckla arbetsmarknaden för denna grupp. Därför bör regeringen tillsätta en utredning med uppgift att beskriva hur statliga arbetsgivare arbetar för att motverka diskriminering och underlätta för personer med funktionsnedsättning att få tillträde till arbetsmarknaden och offentliga anställningar på lika villkor. I motion 2018/19:593 av (M) anförs att staten ska vara ett föredöme när det gäller att anställa personer med funktionsvariationer, och därför bör regeringen få i uppdrag att se över hur staten bättre kan ta sitt ansvar som arbetsgivare och uppmana sina myndigheter att utarbeta mål och strategier för hur de ska anställa fler människor med nedsatt funktionsförmåga. I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) anförs att för att skapa likvärdiga möjligheter till arbetsmarknadsinträde för nyanlända och övriga personer med utländsk bakgrund måste riskerna för diskriminering minimeras i rekryteringsprocesserna. Offentliga myndigheter och företag har enligt motionärerna ett särskilt ansvar för att motverka diskriminering och föregå med gott exempel. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur obligatoriska kravprovfiler vid offentliga anställningar bör utformas (yrkande 5). Motionärerna vill också att styrkt tvärkulturell kompetens och flerspråkighet ska räknas som en merit vid alla offentliga anställningar (yrkande 6). I partimotion 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 26 anförs att regeringen i sin arbetsgivarpolicy bör verka för att statliga myndigheter slutar anlita bemanningsföretag. Motionärerna menar att om staten går före och ser till att undvika problematiska bemanningslösningar i den egna personalförsörjningen kan det förhoppningsvis få spridning till andra delar av arbetsmarknaden. I motion 2018/19:1593 av (S) konstateras att ledarskap är komplicerat och att en ledarskapsmodell som innehåller olika komponenter i ledarskapet kan vara ett stöd i en organisation. Mot bakgrund av att många hundratusentals svenskar arbetar i statliga tjänster och att ledarskapet skulle kunna lyftas i hela denna sektor genom ledarskapsmodeller, föreslår motionären att regeringen ser över möjligheten att ställa krav på att statliga organisationer som arbetsgivare ska kunna uppvisa ledarskapsmodeller i syfte att utveckla staten och myndigheterna. I motion 2018/19:1962 (S) konstateras att hot och våld mot anställda i statliga myndigheter blir allt vanligare och att avsikten är att påverka myndigheternas beslut. Hot och våld får enligt motionären aldrig påverka myndighetsutövningen eller försvaga rättssäkerheten. Som den främsta arbetsgivaren för statsanställda har regeringen ett stort ansvar och bör dessutom vara ett föredöme för andra arbetsgivare. Regeringen bör därför dels se över vad staten som arbetsgivare kan göra för att förebygga förekomst av hot och våld mot anställda i staten och stärka skyddet för den som blir utsatt (yrkande 1), dels överväga att ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att ta fram tydliga rutiner för när anställda i staten blir utsatta för hot och våld och stöd för dem som drabbas (yrkande 2). Vid behandlingen av motionsyrkanden inom området statlig arbetsgivarpolitik har utskottet brukat understryka den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna till och myndigheterna som senast slogs fast av vid behandlingen av den förvaltningspolitiska propositionen 2010 (t.ex. bet. 2016/17:FiU25, bet. 2017/18:FiU25). Motionsyrkanden om att staten ska vara ett föredöme när det gäller att anställa personer med funktonsvariationer har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2017/18:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor. Utskottet har avstyrkt motionsyrkandena och konstaterat att det är viktigt för både legitimiteten och allmänhetens förtroende för statsförvaltningen att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning. Utskottet har också sett positivt på det uppdrag som flertalet myndigheter hade att ta emot personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Motionsyrkanden om obligatoriska kravprofiler i syfte att skapa likvärdiga möjligheter till arbetsmarknadsinträde för personer med utländsk bakgrund och om att styrkt tvärkulturell kompetens och flerspråkighet bör räknas som merit vid alla offentliga anställningar behandlades av utskottet senast i betänkande 2016/17:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till regeringens delmål för de statliga arbetsgivarna att andelen statsanställda med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. I förra årets betänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 2017/18:FiU25) avstyrktes ett motionsyrkande om att regeringen i sin arbetsgivarpolicy ska verka för att statliga myndigheter slutar att anlita bemanningsföretag. Utskottet hänvisade till att det delegerade ansvaret för den statliga arbetsgivarpolitiken innebär att det är myndigheten som inom ramen för gällande regelverk, kollektivavtal och finansiella ramar bestämmer om sin personalförsörjning. Utskottet noterade att omsättningen på det statliga ramavtalet för bemanningstjänster var ca 2016 och att den totala lönekostnaden för de statliga myndigheterna var . Utskottet avstyrkte i förra årets betänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 20167/18:FiU25) motionsyrkanden om hot och våld mot statsanställda. Utskottet höll med motionären om att hot och våld inte ska få påverka myndighetsutövning eller försvaga rättssäkerheten och konstaterade att förekomsten av hot och våld påverkar arbetsmiljön och kan försämra myndigheternas kompetensförsörjning och statens attraktivitet som arbetsgivare. Utskottet välkomnade det uppdrag regeringen gett till Statskontoret i frågan och som skulle redovisas . Regeringens uppdrag till statliga myndigheter att tillhandahålla praktikplatser även 2019 och 2020 Regeringen gav flertalet myndigheter i uppdrag att fortsätta att ta emot nyanlända arbetssökande och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik (Fi2018/01701/och /00925/A). Myndigheterna ska gemensamt ta emot i genomsnitt minst 1 000 nyanlända respektive kvinnor och män med funktionsnedsättning . Statskontoret ska vid vissa angivna tidpunkter redovisa hur arbetet med uppdragen fortskrider . Statskontorets uppföljning visade att 139 myndigheter tog emot ca 1 890 nyanlända för praktik –, varav var kvinnor. tog 114 myndigheter emot ca 800 personer med funktionsnedsättning för praktik, varav var kvinnor (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 72). Statskontoret ska slutredovisa uppdraget . Regeringens mål att andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 68–69) framgår att andelen anställda med utländsk bakgrund i staten fortsätter att öka och uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Ökningen av andelen anställda med utländsk bakgrund har varit snabbare bland anställda i staten än bland samtliga förvärvsarbetande. Andelen med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten uppgick till 2017 och var därmed i nivå med den totala andelen med utländsk bakgrund i befolkningen. Regeringen hänvisar också till strategi för den statliga arbetsgivarpolitiken. En viktig del av den är ett inkluderande synsätt, som uppmärksammar vikten av att ta till vara och utveckla den kompetens som behövs för en effektiv verksamhet och ökad mångfald. Statskontorets rapport om myndigheternas arbete mot trakasserier, hot och våld Regeringen gav i Statskontorets regleringsbrev myndigheten i uppdrag att genomföra en analys av hur myndigheterna arbetar med att före-bygga och hantera hot, våld och andra riskfaktorer. I Statskontorets rapport (Fi2018/03183/) konstateras att risken för trakasserier, hot och våld mot myndighetsanställda är stor. av de 165 myndigheter som ingått i studien bedömer att det finns en risk för att deras anställda utsätts för trakasserier, hot eller våld i tjänsteutövningen. Medarbetare i myndigheter med många medborgarkontakter är särskilt utsatta, men även anställda i vissa av lärosätenas och länsstyrelsernas verksamhet. Rapporten redovisar hur myndigheterna organiserar sitt arbete och vilka förebyggande åtgärder som används. Statskontoret har identifierat några framgångsfaktorer och goda exempel, men även några områden där myndigheterna upplever att det finns utmaningar i arbetet med att förebygga och hantera trakasserier, hot och våld. Kammarkollegiets ramavtal för bemanningstjänster Myndigheter under regeringen ska enligt 3 § förordningen (1998:76) om statlig inköpssamordning använda de ramavtal som finns om myndigheten inte finner att en annan form av avtal sammantaget är bättre. Enligt uppgifter från Kammarkollegiet var omsättningen på ramavtalet för bemanningstjänster (dnr 96-93-2015) ca –. Med bemanningstjänster avses inhyrning av konsulter som ska arbeta under myndighetens arbetsledning. strategi för den statliga arbetsgivarpolitiken har tagit fram en strategi för den statliga arbetsgivarpolitiken som riktar sig till de statliga arbetsgivarna. Strategin är enligt ett stöd för chefer på alla nivåer i arbetet med att utveckla och skapa effektiva verksamheter. Strategin har tre målbilder: utveckling och innovation, attraktiv arbetsgivare och ledarskap. När det gäller målbilden ledarskap är visionen att de statliga verksamheternas ledare ansvarar för och driver verksamheternas utveckling. När den nya strategin sjösattes startade också ett antal projekt med utgångspunkt i den arbetsgivarpolitiska strategins målbilder. Vad gäller de projekt som bedrivs inom ramen för målbilden ledarskap är inriktningen att staten ska ha ledare som genom att tillämpa arbetsgivarpolitiken bidrar till effektiva, attraktiva och innovativa verksamheter med god arbetsmiljö och aktiva medarbetare. Utskottet vill liksom tidigare understryka den långtgående delegering av de arbetsgivarpolitiska frågorna som senast slogs fast av 2010. Delegeringen innebär att myndighetscheferna enskilt och tillsammans utformar den statliga arbetsgivarpolitiken och att den samordnas av . Regeringens mål är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Statens arbetsgivaransvar sträcker sig över de omkring 250 000 personer som är anställda i staten. Det är viktigt för både legitimeten och allmänhetens förtroende för statsförvaltningen att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning. Enligt regeringsformen ska offentliga anställningar vid förvaltningsmyndigheter under regeringen bygga på sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Utskottet ser positivt på regeringens delmål för de statliga arbetsgivarna att andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer och konstaterar att så också har skett. Utskottet noterar också att uppdraget att tillhandahålla praktikplatser för såväl nyanlända arbetssökande som personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga utsträckts och kommer att slutredovisas . Hot och våld mot statsanställda ska inte få påverka myndighetsutövning eller försvaga rättssäkerheten. Eftersom Statskontorets rapport om myndigheternas arbete mot trakasserier, hot och våld redovisades har utskottet förståelse för att regeringen ännu inte hunnit avisera några ytterligare åtgärder inom området. utgår utskottet från att sådana ytterligare åtgärder kommer att grunda sig i de utmaningar myndigheterna står inför enligt Statskontorets rapport. När det gäller motionsyrkandet om ledarskapsmodeller i statliga myndigheter håller utskottet med om att ledarskapet i organisationer utan tvivel har betydelse för såväl organisationens resultat som medarbetarnas individuella utveckling. Därför ser utskottet positivt på att en av målbilderna i den arbetsgivarpolitiska strategin för den statliga sektorn handlar om just ledarskapet och dess betydelse för verksamhetens utveckling. Utskottet noterar också att Tillitsdelegationen fått ett tilläggsuppdrag (dir. 2017:119) om bl.a. att genomföra projekt som syftar till att ge stöd till statliga myndigheter som vill utveckla verksamheten med målet att uppnå en mer tillitsbaserad styrning inom myndigheterna. Utskottet ser därmed inga skäl för att ta några ytterligare initiativ med anledning av de förslag som förs fram i motionerna. Statlig mark för bostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om statlig mark för bostäder. Utskottet hänvisar till en pågående utredning som har i uppdrag att verka för att få till stånd bostadsbyggande på statens fastigheter. I motion 2018/19:1527 av (M) framhålls att det är brist på bostäder i stora delar av och att detta är ett tillväxthinder. För att komma till rätta med detta krävs reformer, bl.a. bör statlig mark upplåtas för byggnation av bostäder (yrkande 2). Motionsyrkanden om att staten genom sin mark kan bidra till bostadsbyggandet har behandlats tidigare av utskottet. I förra årets betänkande om statlig förvaltningspolitik och statistikfrågor (bet. 2017/18:FiU25) konstaterade utskottet att även om det är kommunerna som har bostadsförsörjningsansvaret måste också staten ta sitt ansvar för att bostäder byggs och används effektivt. Utskottet välkomnade de initiativ som tagits av regeringen för att staten i sin roll som markägare ska bidra till att bostadsbyggandet ökar. Utskottet noterade också att ser att det förutom för framtida universitetsändamål, även finns utrymme för bostadsutbyggnad för andra ändamål på vissa av bolagets fastigheter.