bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om högskolan, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. styrning och ledning, resurstilldelning, kvalitetssäkring, tillträde till högskoleutbildning, internationalisering, dimensionering av utbildning och utbildningarnas innehåll. I betänkandet finns 59 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fyra särskilda yttranden (C, L). Cirka 170 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lärosätenas uppdrag och styrning Validering och kompletterande utbildning 1.Lärosätenas uppdrag och styrning, punkt 1 (M) 2.Lärosätenas uppdrag och styrning, punkt 1 (SD) 3.Lärosätenas uppdrag och styrning, punkt 1 (C) 4.Lärosätenas uppdrag och styrning, punkt 1 (L) 5.Högskolelandskapet, punkt 2 (M) 6.Högskolelandskapet, punkt 2 (SD) 7.Högskolans ledning, punkt 3 (M) 8.Högskolans ledning, punkt 3 (L) 9.Resurstilldelning, punkt 4 (M) 10.Resurstilldelning, punkt 4 (SD) 11.Resurstilldelning, punkt 4 (C) 12.Resurstilldelning, punkt 4 (KD) 13.Kvalitetssäkring, punkt 5 (M) 14.Kvalitetssäkring, punkt 5 (SD) 15.Rekrytering till högskolan, punkt 6 (M) 16.Rekrytering till högskolan, punkt 6 (C) 17.Tillträde till högskolan, punkt 7 (M) 18.Tillträde till högskolan, punkt 7 (KD) 19.Tillträde till högskolan, punkt 7 (L) 20.Vissa studentfrågor, punkt 8 (V) 21.Vissa studentfrågor, punkt 8 (L) 22.Högskolans internationalisering, punkt 9 (KD) 23.Högskolans internationalisering, punkt 9 (L) 24.Validering och kompletterande utbildning, punkt 10 (M, C, KD, L) 25.En snabb valideringsprocess, punkt 11 (M) 26.En snabb valideringsprocess, punkt 11 (C) 27.En snabb valideringsprocess, punkt 11 (L) 28.Olika utbildningsformer, punkt 12 (M) 29.Livslångt lärande, punkt 13 (M) 30.Fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk, punkt 14 (M, KD) 31.Dimensionering av utbildning, punkt 15 (M) 32.Dimensionering av utbildning, punkt 15 (SD) 33.Dimensionering av utbildning, punkt 15 (KD) 34.Dimensionering av utbildning, punkt 15 (L) 35.Fler vägar till läraryrket, punkt 16 (M) 36.Fler vägar till läraryrket, punkt 16 (SD) 37.Fler vägar till läraryrket, punkt 16 (C) 38.Fler vägar till läraryrket, punkt 16 (KD) 39.Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU), punkt 17 (M, KD) 40.Behörighet till kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) m.m., punkt 18 (M) 41.Ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU), punkt 19 (M) 42.Ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU), punkt 19 (V) 43.En reformerad lärarutbildning, punkt 20 (M, KD) 44.Utbildning i sex och samlevnad på lärarutbildningen, punkt 21 (M, KD) 45.Lärarutbildningens innehåll, punkt 22 (M) 46.Lärarutbildningens innehåll, punkt 22 (SD) 47.Lärarutbildningens innehåll, punkt 22 (KD) 48.Lärarutbildningens innehåll, punkt 22 (L) 49.Andra utbildningars innehåll, punkt 23 (M) 50.Andra utbildningars innehåll, punkt 23 (SD) 51.Andra utbildningars innehåll, punkt 23 (C) 52.Andra utbildningars innehåll, punkt 23 (V) 53.Andra utbildningars innehåll, punkt 23 (KD) 54.Vissa utbildningsfrågor, punkt 24 (V) 55.Vissa utbildningsfrågor, punkt 24 (KD) 56.Vissa utbildningsfrågor, punkt 24 (L) 57.Utbildningarnas arbetslivsanknytning, punkt 25 (M) 58.Utbildningarnas arbetslivsanknytning, punkt 25 (SD) 59.Utbildningarnas arbetslivsanknytning, punkt 25 (C) 1.Fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk, punkt 14 (C, L) 2.Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU), punkt 17 (C, L) 3.En reformerad lärarutbildning, punkt 20 (C, L) 4.Utbildning i sex och samlevnad på lärarutbildningen, punkt 21 (C, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lärosätenas uppdrag och styrning 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 26. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 33. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (M) Reservation 8 (L) 2018/19:315 av (KD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:987 av m.fl. (M), 2018/19:1073 av (S), 2018/19:1790 av m.fl. (S), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2174 av (M), 2018/19:2401 av och (båda C), 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 31, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (KD) 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:1543 av (M) yrkande 5, 2018/19:1648 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5–8. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) 2018/19:397 av och (båda SD) yrkande 2, 2018/19:549 av (M), 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 31. Reservation 15 (M) Reservation 16 (C) 2018/19:1543 av (M) yrkande 1, 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2581 av (M), 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 14, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 53 samt 2018/19:2906 av och (båda SD). Reservation 17 (M) Reservation 18 (KD) Reservation 19 (L) 2018/19:455 av (MP), 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17 samt 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 20 (V) Reservation 21 (L) 2018/19:664 av (MP), 2018/19:1351 av (SD) yrkande 2, 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 22 (KD) Reservation 23 (L) Validering och kompletterande utbildning 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 11. Reservation 24 (M, C, KD, L) 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 14, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 25 (M) Reservation 26 (C) Reservation 27 (L) 2018/19:397 av och (båda SD) yrkande 4, 2018/19:1443 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2646 av (M), 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 18, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Reservation 28 (M) 2018/19:225 av (KD), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 29 (M) Fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 85. Reservation 30 (M, KD) 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:503 av (L) yrkande 2, 2018/19:527 av (L), 2018/19:1066 av och (båda S), 2018/19:1072 av m.fl. (S), 2018/19:1096 av m.fl. (S), 2018/19:1128 av (M), 2018/19:1167 av m.fl. (S), 2018/19:1436 av (M) yrkande 7, 2018/19:1579 av (M), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:1964 av m.fl. (S), 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 3, 2018/19:1976 av (S), 2018/19:2020 av m.fl. (S), 2018/19:2021 av (S), 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 8, 2018/19:2143 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2682 av m.fl. (S), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 50, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 29, 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 31 (M) Reservation 32 (SD) Reservation 33 (KD) Reservation 34 (L) Fler vägar till läraryrket 2018/19:121 av (KD), 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1543 av (M) yrkandena 2 och 4, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 18, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 54. Reservation 35 (M) Reservation 36 (SD) Reservation 37 (C) Reservation 38 (KD) Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 95. Reservation 39 (M, KD) Behörighet till kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) m.m. 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 8 och 10. Reservation 40 (M) Ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 41 (M) Reservation 42 (V) 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 94. Reservation 43 (M, KD) Utbildning i sex och samlevnad på lärarutbildningen 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 91. Reservation 44 (M, KD) 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 3, 2018/19:1403 av (MP) yrkande 2, 2018/19:1532 av (M) yrkande 1, 2018/19:1543 av (M) yrkande 3, 2018/19:1655 av (M), 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 11, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 18, 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkandena 5, 7 och 9, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 34 samt 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 45 (M) Reservation 46 (SD) Reservation 47 (KD) Reservation 48 (L) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2018/19:1472 av Per Lodenius (C), 2018/19:1670 av (M), 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 13, 2018/19:2565 av (M), 2018/19:2661 av (S) yrkande 1, 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 49 (M) Reservation 50 (SD) Reservation 51 (C) Reservation 52 (V) Reservation 53 (KD) 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 21, 2018/19:1158 av och (båda S), 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 49. Reservation 54 (V) Reservation 55 (KD) Reservation 56 (L) 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 27. Reservation 57 (M) Reservation 58 (SD) Reservation 59 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (SD), (V), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 169 motionsyrkanden om högskolan från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena handlar bl.a. om styrning och ledning, resurstilldelning, kvalitetssäkring, tillträde till högskoleutbildning, internationalisering, dimensionering av utbildning och utbildningarnas innehåll. Förslagen i motionerna finns i bilagan. fick utskottet information från Styr- och resursutredningen (Strut), vars betänkande överlämnades (SOU 2019:6). Lärosätenas uppdrag och styrning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärosätenas uppdrag och styrning. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). I kommittémotion 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 2 framför motionärerna att lärosätenas uppdrag och styrning bör renodlas för en forskning i världsklass. I kommittémotion 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 6 anser motionärerna att begreppet konstnärlig forskning ska avskaffas och att de konstnärliga högskolornas anslag för detta ändamål ska slås samman med deras anslag för utbildning. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 26 vill motionärerna se över möjligheterna för lärosätena att bli mer autonoma, finnas i hela landet, ytterligare utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar och stärka sin samverkan med det omgivande samhället inom forskningen. I partimotion 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 1 anser motionärerna att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Mål och delmål för utbildnings- och forskningspolitiken De statliga universiteten och högskolorna styrs av de mål och krav som anges i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) samt de mål i övrigt som och regeringen har fastställt för högre utbildning och forskning. Vissa centrala mål och krav framgår av det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor. Frågan om forskningens frihet regleras både i regeringsformen och i högskolelagen. forskningspolitiska proposition (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208) presenterade regeringen sitt nya forskningspolitiska mål, nämligen att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och till näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen anförde i propositionen att skulle ha ambitionen att vara en av de allra främsta kunskapsnationerna. Regeringen pekade på vikten av att även den högre utbildningen omfattas av målet och att de strävanden som görs inom forskning, innovation och högre utbildning ytterst syftar till att främja hela samhällets utveckling och stärka samhällsbygget. Regeringen angav vidare följande uppföljningsbara delmål för tioårsperioden: • ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även i fortsättningen överskrida EU:s mål. • En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske, och jämställdheten ska öka. • Samverkan och samhällspåverkan ska öka. Av 1 kap. 2 § första stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att staten som huvudman ska anordna högskolor för 1. utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet 2. forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. Begreppet konstnärligt utvecklingsarbete infördes i högskolelagen som det konstnärliga områdets motsvarighet till den vetenskapliga forskningen i samband med högskolereform. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det konstnärliga utvecklingsarbetet för det konstnärliga området är en parallell till forskning inom andra områden (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). beslut med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) innebar att verksamhet som i högskolelagen tidigare benämndes konstnärligt utvecklingsarbete numera omfattas av konstnärlig forskning och utvecklingsarbete. Lagändringen trädde i kraft . I propositionen anger regeringen bl.a. följande skäl för förslaget (s. 105–106): Konstnärlig forskning skiljer sig från vetenskaplig forskning i det att den konstnärliga forskningen utgår från konstnärlig praktik. Resultaten är vanligen dokumenterade konstnärliga projekt där redovisning av arbetsprocesser leder till och tillgängliggör ny kunskap. Regeringen har vid upprepade tillfällen betonat det konstnärliga områdets särart och särskilda behov som motiv för vissa separata regler för konstnärlig utbildning, forskning och utvecklingsarbete i högskolan. Det är viktigt att den konstnärliga forskningen även fortsättningsvis får utrymme att utvecklas utifrån de principer och angreppssätt som bäst gynnar det konstnärliga området. Som framgår [. . .] bör emellertid en stor del av den verksamhet som tidigare bedrevs inom ramen för konstnärligt utvecklingsarbete beskrivas som konstnärlig forskning. Mot denna bakgrund och för att markera den konstnärliga forskningens särart och betydelse i förhållande till vetenskaplig forskning bör begreppet konstnärlig forskning föras in i högskolelagen. Regeringen tillsatte en utredning för att göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning. Utredningen tog namnet Styr- och resursutredningen, förkortad Strut (dir. 2017:46). I direktivet påpekades att det nuvarande systemet för styrning av högskolan, inklusive resurstilldelning, nu har verkat under och att någon samlad utredning av högskolans styrning inte har gjorts sedan införandet. har det enligt direktivet skett stora förändringar, både i omvärlden och i kraven på universitetens och högskolornas verksamhet. Syftet med översynen har enligt direktivet varit att utveckla styrningen så att den effektivt och ändamålsenligt stöder målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och till näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Utredaren har bl.a. haft i uppdrag att föreslå hur styrningen bör utformas för att säkerställa att riksdagsmål och regeringsmål får genomslag i verksamheten på ett ändamålsenligt sätt och hur principer för uppföljning och bedömning av måluppfyllelse och resultat bör utformas. Vidare skulle utredaren enligt direktivet föreslå på vilket sätt anslag för utbildning och forskning bör tilldelas så att lärosätena får förutsättningar att bedriva långsiktig verksamhet och kan nå målen för utbildning och forskning samt uppnå högsta möjliga kvalitet. Utredningen överlämnade sitt betänkande En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) . Utredningen har remitterats, och svaren ska komma in senast . Utredningen menar bl.a. att en ändamålsenlig styrning måste • främja akademisk frihet, kvalitet och ansvarstagande – garantera det fria kunskapssökandet och främja en stark kvalitetskultur genom att hålla fokus på resultat och kvalitet och undvika detaljstyrning eller snedvridande incitament • främja ett rollsäkert samhällsansvar – lärosätena bör förväntas att utifrån en stark akademisk integritet göra vad de kan för att den kunskap och kompetens som skapas kommer till nytta i samhället på olika sätt • främja strategisk handlingsförmåga – ge lärosätena långsiktiga ramar och handlingsutrymme att ta ansvar utifrån sina respektive förutsättningar. Vidare föreslår utredningen bl.a. att utbildning och forskning ses som en samlad verksamhetsgren där all verksamhet vid lärosätet ingår och att varje lärosäte tilldelas ett samlat anslag för denna verksamhetsgren. För det samlade anslaget redovisas en utbildningsram och en forskningsram där utbildningsramen motsvarar dagens anslag till utbildning på grundnivå och avancerad nivå och forskningsramen dagens anslag till forskning och utbildning på forskarnivå. (Med forskning avser utredningen även konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete i enlighet med 1 kap. 2 § högskolelagen.) Utöver de medel som ingår i utbildningsramen och forskningsramen kan det i det samlade anslaget ingå särskilda medel för utpekade ändamål. När det gäller mål för utbildnings- och forskningspolitiken vill utskottet peka på de nya mål och delmål för utbildnings- och forskningspolitiken som regeringen presenterade i den senaste forskningspropositionen. I fråga om lärosätenas uppdrag och styrning noterar utskottet att Styr- och resursutredningens förslag om styrningen av högskolan har skickats ut på remiss och vill inte föregripa den pågående beredningen av utredningsförslagen. I fråga om begreppet konstnärlig forskning hänvisar utskottet till tidigare beslut om konstnärlig forskning. När det gäller yrkandena i övrigt finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Med hänvisning till ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2018/19:377 (SD) yrkande 6, 2018/19:2057 (L) yrkande 1, 2018/19:2832 (M) yrkande 2 och 2018/19:2841 (C) yrkande 26. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskolelandskapet. Jämför reservation 5 (M) och 6 (SD). I kommittémotion 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 12 vill motionärerna att man ska utreda möjligheterna till ett ökat samarbete mellan lärosäten. Det är viktigt att lärosätena samverkar i högre grad om bl.a. utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram och forskning, menar motionärerna. I kommittémotion 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 3 anser motionärerna att det ska finnas fastställda kriterier för vad som gäller för att ett lärosäte ska få benämnas universitet och att regeringen ska återkomma till med förslag på sådana kriterier. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 33 vill motionärerna att internationella universitet ska kunna etablera filialer i . I motion 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 5 anser motionärerna att man bör överväga att möjliggöra för fler lärosäten att ha en annan form av huvudmannaskap än statlig myndighet. I kommittémotion 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 4 vill motionärerna slå ihop administrationen hos vissa lärosäten för att effektivisera det svenska utbildningsväsendet. I kommittémotion 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 2 anser motionärerna att ett nationellt universitet för samisk kultur och utbildning samt för de samiska språken ska utses. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete beslutar vilka statliga universitet och högskolor som ska finnas (2 kap. 1 § högskolelagen [1992:1434]). Det finns 15 statliga universitet och 16 statliga högskolor. Till följd av att lärosäten gick samman på frivillig basis 2010–2014 minskade antalet statliga universitet och högskolor sammanlagt från 36 till 31. och tog initiativ till att bilda Linnéuniversitetet (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131). – Campus skapades genom att Högskolan på inordnades i (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). konstnärliga högskola (SKH) bildades när Dans- och cirkushögskolan, och dramatiska högskola gick samman (prop. 2012/13:99 utg.omr. 16, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). Budgetåren 2012–2014 avsattes också särskilda medel för frivilliga lärosätessamgåenden. infördes en möjlighet för universitet och högskolor, såväl statliga som enskilda, att utfärda en gemensam examen tillsammans med ett eller flera svenska eller utländska lärosäten (prop. 2008/09:175, bet. 2008/09:UbU19, rskr. 2008/09:282). Med gemensam examen avses examina som får utfärdas av de lärosäten som tillsammans har anordnat en utbildning som kan leda till dessa examina, enligt 1 kap. 17 § högskolelagen. Enligt 6 kap. 11 a § högskoleförordningen (1993:100) ska samarbetet grundas på en skriftlig överenskommelse. I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1) föreslog regeringen ett antal kriterier för att ett statligt lärosäte skulle kunna benämnas universitet. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog regeringen att tidigare ställningstagande om universitetsbegreppet inte längre skulle gälla. Regeringen skulle dock även i fortsättningen besluta om benämningen universitet. Regeringen menade att det inte finns något som hindrar eller regeringen från att göra en bedömning om att särskilda resurser ska satsas på att bygga ut något eller några lärosäten. Enligt regeringens mening borde en sådan bedömning vara en del av en långsiktig utbildnings- och forskningspolitisk bedömning. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Etablering av utländska lärosätens filialer i föreslog i sitt delbetänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) en strategi för internationalisering av universitet och högskolor som föreslås fastställas av regeringen. Delbetänkandet har remitterats och bereds i ().