bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — Efterkalkyler av samhällsekonomisk lönsamhet för färdigställda objekt öppnade för trafik, där slutliga byggkostnader och realiserade effekter ligger till grund för kalkylen, ska även fortsättningsvis redovisas . Utskottet konstaterar vidare att regeringen i skrivelsen om den nationella planen framhåller att den ser behov av att arbetet med ökad produktivitet och kostnadskontroll drivs vidare med hög prioritet och att regeringen därför har uppdragit åt att i samband med årsredovisningen redogöra för marknads- och indexutveckling, större avvikelser, bedömning av risker samt framdriften av de namngivna investeringsobjekten. Utskottet är positivt till detta. Utskottet välkomnar sammanfattningsvis de åtgärder som beskrivs ovan och förutsätter att regeringen vidtar lämpliga åtgärder för det fall det behövs. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsekonomiska analyser med hänvisning till pågående utvecklingsarbete. Utskottet framhåller att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Jämför reservation 19 (M), 20 (SD) och 21 (C, L). I arbete med att utarbeta förslag till prioriteringar i den långsiktiga strategiska infrastrukturplaneringen spelar samhällsekonomiska analyser en central roll. En samhällsekonomisk analys består av en samhällsekonomisk kalkyl, där de nyttor och kostnader som har beräknats och värderats i kronor räknas samman till en s.k. nettonuvärdeskvot som visar åtgärdens skattade lönsamhet, kompletterat med mer kvalitativa bedömningar av effekter som är svåra eller omöjliga att beräkna eller värdera. Den samhällsekonomiska analysen ingår som en komponent i den metod och mall för samlad effektbedömning som använder. I den samlade effektbedömningen ingår även bedömningar av åtgärdens fördelningseffekter och hur åtgärden påverkar möjligheterna att uppnå de transportpolitiska målen. Som bas för de samhällsekonomiska analyserna tar fram trafikprognoser som visar hur den framtida utvecklingen av trafiken samt framtida efterfrågan på resor och godstransporter kan bedömas se ut. Hur prognosmodellen är uppbyggd och vilka antaganden som görs om det framtida transportsystemet och omvärldsförändringar är av stor vikt för bedömningen av vilka konsekvenser olika åtgärder i transportsystemet kan få. har ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet, inklusive efterkalkylering och successiv kalkylering. Trafikanalys ska kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. I motionerna 2017/18:1218 och 2018/19:2506 framhåller och (båda C) behovet av att ta fram beräkningssätt där man tar större hänsyn till landsbygdens exportindustri och besöksnäringens behov av transporter. Motionärerna framhåller att bra infrastruktur lägger grunden för ett framgångsrikt näringsliv och en bygd som utvecklas. I motion 2018/19:27 av och (båda SD) framförs i yrkande 1 att ska ges nya uppdrag om samhällsekonomiska kalkyler och återrapportering. (M) framför i motion 2018/19:1909 yrkande 1 att en metod för trafikmodellering av gränsöverskridande järnvägstransporter bör tas fram. Motionären pekar på att samhällsekonomiska beräkningar är grundläggande för framtagande av ett bra beslutsunderlag. I motion 2018/19:2173 konstaterar (M) att människors möjligheter att bo och arbeta i hela förutsätter en god infrastruktur som skapar tillgänglighet och framkomlighet. Motionären framhåller att beräkningsgrunderna för investeringar i underhåll av vägar bör ta mer hänsyn till de olika näringarna och inte bara till befolkningsstorleken. m.fl. (C) önskar i kommittémotion 2018/19:2427 yrkande 21 att det görs en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna i syfte att rätt värdera industrins och godsflödets betydelse. I kommittémotion 2018/19:2901 anför m.fl. (M) i yrkande 4 att korrekta och rättvisande samhällsekonomiska kalkylmodeller är av största vikt för att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt. Motionärerna anser därför att regeringen bör arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna för infrastrukturinvesteringar. I yrkande 5 efterfrågas att man följer upp hur den samhällsekonomiska lönsamheten beaktas i valet av infrastrukturobjekt. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 22 att större hänsyn bör tas till samhällsnytta vid nyinvesteringar och utbyggnad av järnvägsnätet. Att samhällsekonomisk effektivitet är ett viktigt kriterium för åtgärder som vidtas i transportsystemet, som även fördelningspolitiska aspekter ska vägas in, framgår av det övergripande målet för transportpolitiken. Utskottet kan även konstatera att det inom transportsektorn finns en lång tradition av att använda samhällsekonomiska analyser när man tar fram beslutsunderlag. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att dessa analyser är väl underbyggda och av god kvalitet. Utskottet framhåller även att det finns ett behov av en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter. Även statsrådet har i en interpellationsdebatt bl.a. framfört att det för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet är viktigt att vi utifrån aktuella faktaunderlag gör rätt bedömningar och investerar medlen där de gör mest nytta. Statsrådet framförde vidare att utmaningen ligger i att prioritera rätt åtgärder och få ut så mycket nytta som möjligt av de medel vi investerar. Utskottet ser positivt på statsrådets uttalanden. Även i budgetpropositionen understryks att en samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning förutsätter att nyttorna överväger kostnaderna för åtgärderna, vilket bedöms med hjälp av samhällsekonomiska kalkyler. I propositionen anges att sju objekt eller av de 13 namngivna objekt som öppnade för trafik 2017 var samhällsekonomiskt lönsamma enligt kalkylen. Utskottet konstaterar att detta är en försämring från med 2016, då av de 13 objekt som öppnade för trafik var samhällsekonomiskt lönsamma. ansvarar dels för att utveckla principer för samhällsekonomiska analyser, dels för kalkylvärden som ska tillämpas i transportsektorns samhällsekonomiska analyser och för att publicera dem i den s.k. (Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn). Här behandlas t.ex. frågor om beräkningen av investeringskostnader och drift- och underhållskostnader, kostnader för klimateffekter och trafikeringskostnader för godstransporter. ASEK-arbetet är kopplat till en myndighetsövergripande samrådsgrupp som består av representanter för , , , , , /länstrafik, samt Trafikanalys (adjungerad). ASEK-arbetet stöds av ett vetenskapligt råd som består av vetenskaplig expertis inom ämnesområdena nationalekonomi, miljöekonomi, regionalekonomi och transportanalys. En översyn av ska göras , och en ny version publiceras . Utskottet vill även peka på att regeringen i samband med beslutet om den nationella planen har uppdragit åt att i samband med årsredovisningen, på en övergripande nivå, redovisa effekterna av planen, däribland den samhällsekonomiska nyttan, av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla väg- och järnvägsnätens kvalitet och tillgänglighet samt kostnaden för åtgärderna. Vidare ska följa upp kostnader och effekter för de namngivna objekten i planen. Av uppföljningen ska bl.a. den samhällsekonomiska nyttan framgå. Utskottet noterar att i en promemoria till inriktningsunderlag 2018–2029 (Utvecklingsbehov trafikprognoser och samhällsekonomiska kalkyler) har angett att inriktningen för utvecklingsbehov inom analysområdet bl.a. omfattar en bättre beskrivning av godsnyttor i kalkylerna. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även påminna om att Trafikanalys har regeringens uppdrag att rapportera analyser av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och europeiska transportsektorn. De kostnader som analyseras är i första hand de kortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnaderna för trafikens externa effekter. I sammanhanget vill utskottet även peka på att utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering i rapport /18:RFR16, Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatanpassningsåtgärder för infrastruktur, har framfört att det i framtagandet av kostnadskalkyler för infrastrukturprojekt med lång livslängd är viktigt att räkna på vad det kostar att inte klimatanpassa, även om det innebär att metoder för detta behöver utvecklas. Sammanfattningsvis anser utskottet att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Baserat på ovanstående bedömer utskottet att det redan pågår ett aktivt utvecklingsarbete. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som har väckts om olika infrastrukturprojekt i landet. Utskottet hänvisar till den gällande planeringsordningen som innebär att projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor. Sådana bör i stället avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Jämför särskilt yttrande 4 (M), 5 (SD), 6 (C, L), 7 (V) och 8 (KD). Under allmänna motionstiden /18 och 2018/19 väcktes ett stort antal motioner om olika infrastrukturprojekt, främst väg- och järnvägssträckningar i landet. Det handlar bl.a. om upprustningar och utbyggnader samt anläggande av nya väg- och broförbindelser. Ett flertal förslag har också väckts om att standarden på olika delar av trafikens infrastruktur bör förbättras, bl.a. förslag om utbyggnad av fyrfältsvägar och motorvägar och anläggande av dubbelspår. Motionärerna lämnar i flertalet fall konkreta förslag på sträckningar och olika projekt, men det finns också motionsförslag som mer allmänt pläderar för satsningar på trafikens infrastruktur i vissa regioner eller landsdelar. En sammanställning av samtliga dessa yrkanden redovisas nedan fördelat på vägprojekt, banprojekt, sjöfartsprojekt och förslag som gäller främst regionala insatser för flera trafikslag. 2017/18:49 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att projektet förbindelse är prioriterat och bör återupptas , och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:54 av (KD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planera för att den resterande motorvägssträckan –ska ingå i det nationella arbetet för att utveckla elvägen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:87 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om berörda vägar i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:88 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om tunnelbygget i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:151 av (L) yrkande 3 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra Europaväg 45:s sträckning genom och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:215 av och (båda L) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:421 av (L) yrkandena 2- ställer sig bakom det som anförs i motionen om E20 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om E18 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksvägarna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:448 av (L) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet bör byggas om till motorväg och att den fortsatta sträckningen från till bör byggas om till två-plus-ett-väg och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:517 av m.fl. (M) yrkande 1 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att prioritera en utbyggnad av med cykelbana mellan och i planering, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:518 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att skynda på utbyggnaden av mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:655 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en upprustning av och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:707 av och (båda S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningar för att bygga ut E6 genom till en trefilig motorväg på fler avsnitt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:710 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för motorvägsstandard på , sträckan –Västjädra, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:776 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över behovet av att säkra kapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet i för fordonstrafik och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:813 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera en fortsatt utveckling av samt möjligheten att bygga cykelväg i samband med dess utbyggnad och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:854 av och (båda L) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en om- och utbyggnad av väg 153 och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:944 av (KD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ska bygga delar av nya E22 genom på den bästa åkermarken och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1002 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en utbyggnad av mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1019 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta när medel budgeteras till länsvägarna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1048 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 ställer sig bakom det som anförs i motionen om genomförande av planerade satsningar på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbyggnationerna av bör ske i längre och mer sammanhängande stråk och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1263 av (M) yrkandena 1 och 3 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en broförbindelse mellan och östra () och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till fortsatta satsningar på och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1278 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återuppta planeringen och överväga att inleda byggandet av en östlig förbindelse i under nästa mandatperiod och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1471 av (C) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att få till stånd projektering och investeringsunderlag på sträckan –med en standard som nya sträckningen av väster om uppnått och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1784 av (C) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att förbättra trafiksituationen på i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1787 av (C) yrkandena 3, 9 och 10 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att vägstandarden, som en kombinerad investering på RV 153 och RV 154, stärks för att ta till vara den fulla tillväxtpotentialen i och inland och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påbörja arbetet med en ny sträckning av väg 940 enligt fastställd vägplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att E6 mellan och bör pekas ut som en nationellt prioriterad försökssträcka för elektroniska motorvägar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1993 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av projektet förbindelse i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2134 av och (båda S) yrkande 1 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för en utbyggnad av genom och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2361 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3044 av och (båda SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kostnaden för en ”Svenska ” och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3050 av m.fl. (M) yrkande 4 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för utbyggnad av och E22 till trefiliga motorvägar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3173 av i m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en vägfärja (frigående eller linfärja) mellan i kommun och Västersjö i kommun och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3249 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av väg 53 mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3374 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade länsanslag till det värmländska vägnätet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3514 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3523 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i –och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkandena 20 och 21 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva förutsättningarna för en finansieringslösning med en östlig förbindelse som knyter samman trafikleds-förbindelsen kring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en ny förbindelse över eller under och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3873 av (KD) yrkandena 1 och 2 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta ombyggnationen av /47 och prioritera och tidigarelägga ombyggnationen av sträckan –Slättäng, baserat på förslag i genomförd åtgärdsvalsstudie, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigarelägga ombyggnation av väg 195 mellan Månseryd och Hedentorp för att förbättra trafiksäkerheten och höja kapaciteten när /47 mellan och byggs om, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3874 av (KD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut på sträckan mellan och för att få en sammanhängande motorväg mellan och , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:221 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om ny landsväg för lastbil sträckan –. 2018/19:260 av (KD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till upprustning av sträckan –på . 2018/19:261 av (KD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en alternativ sträckning för nya E22 genom . 2018/19:471 av (L) yrkandena 1 och 2 ställer sig bakom det som anförs i motionen om en innovationstävling kring en andra Ölandsbro. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en andra Ölandsbro. 2018/19:472 av och (båda L) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av . 2018/19:473 av (L) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet bör byggas om till motorväg och att den fortsatta sträckningen från till bör byggas om till två-plus-ett-väg. 2018/19:550 av (KD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta den sista etappen av länsväg 181:s vägförbättrande ombyggnation när medel budgeteras till länsvägarna. 2018/19:575 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra E6 genom sexfilig. 2018/19:584 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i i . 2018/19:585 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i –. 2018/19:587 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en påskyndad utbyggnad av mellan och . 2018/19:991 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av mellan och . 2018/19:1010 av Boriana (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att bygga ut till trefilig motorväg. 2018/19:1216 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för utbyggnad av och E22 till trefiliga motorvägar. 2018/19:1259 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade länsanslag till det värmländska vägnätet. 2018/19:1315 av och (båda S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningar för att bygga ut E6 genom till en trefilig motorväg på fler avsnitt. 2018/19:1362 av och (båda M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av . 2018/19:1505 av (M) yrkandena 1 ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av planerade satsningar på . ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbyggnaden av bör ske i längre och mer sammanhängande stråk. 2018/19:1507 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en utbyggnation av mellan och . 2018/19:1687 av och (båda M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till att säkerställa en full finansiering av Tvärförbindelse så att projektet kan fortlöpa enligt plan. 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 2 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för satsningar på och sträckan –. 2018/19:1893 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en utbyggnad av mellan och . 2018/19:1935 av (M) yrkande 2 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och tillsammans bör överväga att planera sina investeringar på i närtid. 2018/19:2145 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att utöka kapaciteten och minimera risken för trafikstörningar för fordonstrafiken över Saltsjö-Mälarsnittet i . 2018/19:2188 av (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att planerade infrastruktursatsningar på genomförs. 2018/19:2206 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att göra hela E20 genom gamla till en fyrfältsväg. 2018/19:2216 av (C) ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att genomföra trafiksäkerhetsförbättrande åtgärder utefter E10 mellan och . 2018/19:2242 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna att påbörja byggnationen av en ny Hjulstabro på . 2018/19:2468 av (KD) yrkandena 1 och 2 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta ombyggnationen av /47 och prioritera och tidigarelägga ombyggnationen av sträckan –Slättäng, baserat på förslag i genomförd åtgärdsvalsstudie. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigarelägga ombyggnation av väg 195 mellan Månseryd och Hedentorp för att förbättra trafiksäkerheten och höja kapaciteten när /47 mellan och byggs om. 2018/19:2470 av (KD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut på sträckan mellan och för att få en sammanhängande motorväg mellan och . 2018/19:2499 av (C) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att förbättra trafiksituationen på i .