bet · H601TU16 · 2019-05-31 00:00:00 — Motionären påpekar att landsbygdens vägnät erbjuder goda möjligheter för att utveckla tekniken och lyfter fram några fördelar som självkörande fordon kan innebära för de som bor i dessa områden. Motionären yrkar därför på att man ser över möjligheten att prioritera landsbygden vid införandet av självkörande fordon. I kommittémotion 2018/19:2734 lyfter m.fl. (KD) fram de många fördelar och möjligheter som självstyrande fordon erbjuder. har också en välutvecklad fordonsindustri, och det pågår redan pilotprojekt med självkörande fordon i landet. Det finns dock fortfarande utmaningar som måste lösas, menar motionärerna och betonar att utgångspunkten måste vara positiv när en tillverkare vill testa ny teknik. Mot denna bakgrund efterlyser motionärerna i yrkande 6 en utvecklad strategi för självstyrande fordon. Utskottet har hanterat frågan om självkörande fordon vid ett flertal tidigare tillfällen, senast i betänkande 2017/18:TU15 i vilket utskottet föreslog ett tillkännagivande med innebörden att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon. Som grund för tillkännagivandet hänvisade utskottet till de utmaningar som är förknippade med införandet av självkörande fordon och att det är nödvändigt att säkerställa att även fortsättningsvis ska kunna hävda sig på området. Med en utvecklad strategi ansåg utskottet att arbetet med att införa denna angelägna transportlösning kommer att underlättas och påskyndas. Utskottet vill också påminna om att det i betänkande 2018/19:TU3 välkomnade den övergripande EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet som föreslagits med anledning av kommissionens meddelande om en EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet. Utskottet såg också med tillförsikt på de möjligheter i form av säkrare, mer tillgängliga och mer hållbara transporter som den nya tekniken förväntas innebära. Teknik-utvecklingen är både ett sätt att möta samhällsutmaningar, såsom klimat och hälsa, och en möjlighet att stärka konkurrenskraften och exportindustrin och skapa nya arbetstillfällen, såväl i som på EU-nivå. Utskottet delade också kommissionens uppfattning att det behövs ett ökat samarbete mellan EU, medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt industrin och akademin för att påskynda en säker och hållbar marknadsintroduktion av automatiserade och uppkopplade fordon. I likhet med kommissionen menade utskottet också att det är viktigt att nyckeltekniken utvecklas i och att den rättsliga ramen är modern och skapar förutsättningar som gynnar teknisk utveckling. Regeringen framhåller i sin skrivelse med anledning av den nationella planen för transportinfrastrukturen 20182029 (skr. 2017/18:278) att digitaliseringen påverkar såväl resmönster som transporter och att det därför är angeläget att bedriver ett arbete som syftar till att förverkliga en infrastruktur som är anpassad och integrerad med uppkopplade, samverkande och automatiserade fordon, farkoster och system. Vidare ska särskilda satsningar på tester och demonstrationer göras samt ett större fokus läggas på förkommersiell upphandling och på att tillägna sig internationell kunskap på området för att höja innovationstakten och öka tillämpningen av forskningsresultat. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att Transportstyrelsen utfärdade en föreskrift (TSFS 2017:92) om tillstånd att bedriva försök med självkörande fordon. Föreskriften innehåller närmare bestämmelser om vad som gäller för ansökan om tillstånd för försöksverksamhet, styrning av försöksverksamheten, rapportering och utvärdering av verksamheten när den avslutas. Föreskriften kompletterar den förordning (2017:309) om försöks-verksamhet med självkörande fordon som trädde i kraft . överlämnade utredningen om självkörande fordon sitt slutbetänkande Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16) till infrastrukturminister . Utredningens uppdrag har varit att överväga och lämna författningsförslag i syfte att skapa bättre rättsliga förutsättningar för en introduktion av automatiserad körning av fordon i allmän trafik. Utgångspunkten är att i så stor utsträckning som möjligt ska bejaka en snabb introduktion av fordon med automatiserade funktioner, som en del i ett större sammanhang där hela transportsektorn står inför stora förändringar. För att möta utvecklingen på området med automatiserad, elektrifierad och digitaliserad mobilitet så att denna kan ske på ett säkert och hållbart sätt, krävs enligt utredningen en regelutveckling i flera steg. Utredningens förslag är avsett att påbörja en anpassning av regelverken, så att dessa inte hindrar utvecklingen av nya lösningar för en förbättrad transportpolitisk måluppfyllelse. Utredningen understryker att en säker utveckling av automatiserade transporter är en förutsättning för att få acceptans för den nya tekniken i samhället. Utskottet instämmer i denna bedömning. Vidare anser utredningen att utvecklingen av automatiseringen inom yrkestrafiken samt för delade och kollektiva transporter är av särskilt intresse. Tekniken kan också ge nya möjligheter till mobilitet och transporter i glesbygd samt för personer som har begränsade möjligheter till egna transporter . Utskottet ser med stort intresse på utredningens slutbetänkande och noterar att utredningens förslag har remissbehandlats inför pågående beredning inom . uppmärksammar på sin webbplats den snabba utvecklingen inom hela fordons- och transportindustrin. påpekar att automationen av fordonen sker successivt och att utvecklingen kommer att fortsätta. Myndigheten understryker i sammanhanget att digitaliseringen och självkörande fordon kommer att påverka hela samhället och framtidsplaneringen på ett genomgripande sätt. En förutsättning för trafiksäkra autonoma fordon är en fortsatt utveckling av självlärande system och AI (artificiell intelligens) så att fordonets funktioner fullt ut kan observera, tolka och interagera med omkringliggande trafik. Först då kan säkrare trafik och ökad kapacitet uppnås. Utskottet kan dock liksom konstatera att det finns ett antal utmaningar av både positiv och negativ art som alla måste balanseras. Självkörande fordon erbjuder t.ex. en ökad tillgänglighet för grupper som inte kan utnyttja en bil på egen hand, såsom minderåriga. kan det innebära ökad trängsel och sämre miljö, framför allt i och omkring städer, om ännu fler än ska ha ett eget fordon. Det är i sammanhanget enligt utskottets mening viktigt att i ökad utsträckning främja en delningsekonomi, annars riskerar självkörande fordon att leda till ännu mer trafik, med ökad trängsel och utsläpp som följd. KTH har gjort simuleringar som visar på att det skulle räcka med 9 700 självkörande taxibilar med plats för fyra passagerare för att ersätta de 136 000 personbilar som körs i . När fordonen dessutom drivs fossilfritt och framförs säkert, kan man se att forskningen om autonoma fordon är en viktig pusselbit för morgondagens transportsystem. Utskottet vill också understryka att det finns flera viktiga etiska överväganden kopplade till automatiserade och uppkopplade fordon, t.ex. vilka val och prioriteringar som fordonen ska vara programmerade att göra i olika trafiksituationer, ansvarsfördelningen om ett automatiserat fordon är inblandat i en olycka, och inte minst frågor om integritetsskydd. Utskottet vill framhålla att deltar i olika projekt för att studera säkerhetsfrågor och systemeffekter för vägtransporter utifrån olika grader av autonomi och antalet fordon som stegvis kommer ut i trafiken. Utskottet konstaterar i sammanhanget att det för att få underlag till forskningen också behövs tester i verklig miljö. Frågeställningar som studeras är exempelvis • hur autonoma fordon kan ge samhälleliga och ekonomiska fördelar i form av förbättringar av trafikflöde, miljö och säkerhet • interaktion och samspel mellan människa och autonoma fordon och infrastruktur • infrastrukturkrav, juridiska och regulatoriska frågor om autonom körning. deltar också aktivt i ett antal projekt som rör autonoma fordon. Ett av dessa är Drive me som är ett pilotprojekt där två familjer testkör var sin som har en viss grad av förarstöd. Bilarna framförs på en bestämd slinga på allmän väg i och är utrustade med teknik för att samla in olika mätdata, vilket ger tillgång till värdefulla trafikdata för utvecklingen av nästa generations trafikteknik och principer för vägutformning. 4 Platooning är ett annat projekt som innebär konvojkörning med lastbilar som kör mycket nära varandra, vilket reducerar luftmotståndet och minskar energiuttaget. Syftet är att minska koldioxidutsläppen och öka transporteffektiviteten. Platooning tar hjälp av digitala styrsystem. Tekniken gör det möjligt för fordonen att kommunicera och t.ex. accelerera eller bromsa . Ett tredje exempel är Nordic som är ett samarbete mellan offentliga och privata aktörer i , , och och som samfinansieras av Europeiska unionen inom programmet Connecting Europe Facility 20172020. informerade Transportstyrelsen om att man öppnat upp för fler försök med självkörande fordon på allmän väg, något som utskottet ser positivt på. Det gäller utvecklingsprojekt, däribland Drive me, som kan börja tillämpas på vägarna i . De fordon som får användas i testerna är s.k. provbilar, vilket betyder att de är registrerade med särskilda undantag, t.ex. när det gäller teknisk utrustning. Fordonen har tillstånd att testa den självkörande tekniken på det större vägnätet i och kring , där gång- och cykeltrafikanter är åtskilda från vägtrafiken. Utskottet ser sammanfattningsvis med tillförsikt på det omfattande arbete med självkörande fordon som bedrivs av bl.a. ansvariga myndigheter och välkomnar de forskningsinsatser som görs på området. Av redovisningen ovan framgår att frågan om självkörande fordon är väl uppmärksammad. Mot denna bakgrund avstyrker därför utskottet motionerna 2018/19:405 (V) yrkande 2, 2018/19:1121 (SD) yrkande 47, 2018/19:1548 (M), 2018/19:2059 (L) yrkande 3.2 i denna del, 2018/19:2651 (M) och 2018/19:2734 (KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Jämför det särskilda yttrandet (S, MP). beslutade vid utskottssammanträdet att påbörja ett beredningsarbete med anledning av ett förslag till utskottsinitiativ om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om att kriminalisera manipulation av mätarställningen i fordon (utskottets protokoll 2018/19:27). Förslaget har sin grund i att det i svensk lagstiftning, till skillnad från i flera andra EU-länder, inte är olagligt att ändra mätarställningen i en bil. Vid sidan av den konsumenträttsliga aspekten av att en köpare av en bil med manipulerad vägmätare blir lurad framhålls att det också är en miljö- och säkerhetsfråga om det finns tusentals bilar som har gått många fler mil än vad som officiellt uppges. Det påtalas att infrastrukturministern har understrukit vikten av att kunna lita på den information som finns i offentliga register, men att statsrådet inte har aviserat ytterligare åtgärder än att han förväntar sig att myndigheterna tittar på frågan med manipulerade vägmätare. I och rådets direktiv /45/EU om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet (det s.k. besiktningsdirektivet) framhålls att bedrägerier med vägmätare bör anses vara en straffbar överträdelse, eftersom manipulering av vägmätare kan leda till en felaktig bedömning av fordonets trafiksäkerhet. I skälen till direktivet anges att registrering av miltalet i trafiksäkerhetsintyget och inspektörens tillgång till denna information bör underlätta upptäckten av ingrepp i eller manipulering av vägmätare. Vidare anförs att utbytet av information om vägmätarställningar mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter bör kontrolleras av kommissionen. För kontroll av normalt monterade vägmätare ska medlemsstaterna enligt artikel 8.6 i direktivet se till att den information som finns från föregående trafiksäkerhetsprovning görs tillgänglig för inspektörerna så snart den finns tillgänglig i elektronisk form. När det konstateras att en vägmätare har manipulerats i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, ska sådan manipulering vara straffbar genom effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande sanktioner. Vidare anges i artikel 16 att kommissionen ska granska genomförbarhet, kostnader och fördelar med inrättandet av en elektronisk plattform för fordonsinformation genom att utnyttja befintliga och redan genomförda it-lösningar avseende internationellt utbyte av data, så att kostnaderna minimeras och överlappning undviks. I sin granskning ska kommissionen bedöma vilket som är det lämpligaste sättet att sammankoppla de befintliga nationella systemen i syfte att underlätta utbyte av information om data som rör trafik-säkerhetsprovning och vägmätarställningar mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter med ansvar för provning, registrering och godkännande av fordon, provningscentrumen, tillverkare av testutrustning och fordons-tillverkarna. har vidare i förordning (EU) 2017/1151[1] förtydligat att tillverkare i en ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon (med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinformation) ska tillhandahålla en beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av den dator som ansvarar för bl.a. den vägmätare som registrerar tillryggalagda körsträckor. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd Av Transportstyrelsens tidigare gällande föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2010:84) om kontrollbesiktning framgick att om fordonet har vägmätare skulle angiven sträcka kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning och fordonet skulle underkännas om vägmätarställningen var uppenbart manipulerad. Detta krav återfinns inte i de nya föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2017:54) om kontrollbesiktning som tillämpas för besiktningar . Resultatet av en kontrollbesiktning ska sammanfattas i ett besiktningsprotokoll där bl.a. vägmätarställning ska framgå. Besiktningsorganet ska efter avslutad besiktning rapportera resultatet, däribland i förekommande fall vägmätarställning, till Transportstyrelsen. Uppgifterna från besiktningsprotokollet kan därigenom föras in i vägtrafikregistret. I Transportstyrelsens allmänna råd anges att besiktningsorganet kan lämna fordonsägaren råd eller annan, ur miljö- eller trafiksäkerhetssynpunkt, viktig information. har yttrat sig över trafikutskottets förslag till utskottsinitiativ om manipulation av vägmätare i fordon (yttr. 2018/19:CU3y). I sitt yttrande pekar civilutskottet på att det finns köprättsliga regler som kan tillämpas i situationer när någon som saknar kännedom om felet köper ett fordon där vägmätaren har manipulerats så att den visar en kortare total körsträcka för fordonet än den faktiska körsträckan. konstaterar att som utgångspunkt föreligger i sådana fall ett fel som ger köparen rätt till de påföljder som anges i köplagen eller konsumentköplagen, bl.a. prisavdrag eller hävning av köpet. pekar vidare på att ett uppsåtligt vilseledande i straffrättsligt hänseende kan medföra att säljaren döms för bedrägeri. ger i sitt ställningstagande uttryck för att det ser positivt på åtgärder utanför den köprättsliga regleringen som leder till en minskad risk för att någon som saknar kännedom om felet köper ett fordon där vägmätaren har manipulerats. konstaterar dock att de åtgärder som övervägs av trafikutskottet ligger utanför civilutskottets beredningsområde och att civilutskottet därför avstår från att ta ställning till om åtgärderna är lämpliga och effektiva för att minska nämnda risk. Enligt vad utskottet har fått information om från Transportstyrelsen bedöms det finnas mellan 13 000 och 20 000 fordon i där mätarställningen har manipulerats i syfte att ange felaktig information. Andra uppgifter gör gällande att siffran är betydligt högre än så. Till detta kommer dessutom ett okänt antal bilar som har exporterats från till andra länder. Utskottet anser att denna situation är mycket otillfredsställande; utöver att köpare av sådana bilar blir lurade kan dessa tusentals bilar som gått många fler mil än vad som anges av vägmätaren få negativa konsekvenser för såväl miljön som trafiksäkerheten. Utskottet noterar att problemet med manipulerade vägmätare även har uppmärksammats på europeisk nivå och att antog en resolution med rekommendationer till kommissionen om manipulering av vägmätare i motorfordon. I resolutionen konstaterar parlamentet bl.a. att manipulering av vägmätare är ett allvarligt och utbrett problem i hela unionen, särskilt vid gränsöverskridande handel, samt att manipulering av vägmätare skadar konsumenter, försäljare av begagnade bilar, försäkringsbolag och leasingbolag. konstaterar även att det ökade slitaget på bilar med manipulerade vägmätare påverkar trafiksäkerheten negativt och att köpare av sådana bilar kan få ökade underhålls- och reparationskostnader om bilarna inte besiktigas i enlighet med den verkliga körsträckan. Utskottet vill i sammanhanget även peka på studien for – Odometer tampering: measures to prevent it som resolution bl.a. har sin grund i. I studien framhålls att det behövs starkare regleringsåtgärder på såväl EU-nivå som nationell nivå och att möjligheterna med ny teknik bör nyttjas för att motverka eller väsentligt försvåra manipulation av mätarställningar. Utskottet noterar att i ett svar på resolution bl.a. har anfört att kommissionen inom ramen för pågående projekt kommer att se över vad som vore den lämpligaste åtgärden för att motverka olovlig manipulering av mätarställningar. Utskottet emotser detta med intresse. Utskottet anser dock att det är angeläget att det vidtas kraftfulla åtgärder redan i närtid och vill i detta sammanhang peka på att även företrädare för Fordonsbesiktningsbranschen vid utskottets sammanträde framhöll att de ställer sig positiva till att stävja mätarfusk och menade att detta kräver ett helhetsgrepp från flera aktörer, bl.a. berörda myndigheter, och om juridiska frågor. Utskottet är medvetet om att det redan finns viss lagstiftning och regelverk som kan tillämpas vid situationer då en fordonsköpare som saknar kännedom om felet köpt ett fordon där vägmätaren har manipulerats så att den visar en kortare total körsträcka för fordonet än den faktiska körsträckan. Som framhålls i civilutskottets yttrande finns det köprättsliga regler som kan tillämpas i sådana situationer. Som utgångspunkt föreligger i sådana fall ett fel som ger köparen rätt till de påföljder som anges i köplagen eller konsumentköplagen, bl.a. prisavdrag eller hävning av köpet. kan vidare liksom civilutskottet konstatera att ett uppsåtligt vilseledande i straffrättsligt hänseende kan medföra att säljaren döms för bedrägeri. Utskottet vill dock påtala att det finns stor osäkerhet om hur effektiv den gällande regleringen är för att komma till rätta med problematiken med manipulerade mätarställningar. Företrädare för Transportstyrelsen framförde vid sitt besök i utskottet att det var oklart om lagstiftningen i form av bestämmelser om bedrägeribrott är effektiva. Vidare kan utskottet peka på att uppgifter från visar att endast ca av deras ärenden handlar om manipulerade mätarställningar. Till skillnad från i flera andra länder är det inte olagligt i att manipulera mätarställningen på ett fordon. Det är först om man i samband med ett ägarbyte inte upplyser köparen om att det skett en manipulation som det blir straffbart. Enligt utskottets mening är den nuvarande ordningen otillfredsställande och otillräcklig för att komma till rätta med de problem som uppmärksammats med avsiktligt manipulerade mätarställningar. Ytterligare åtgärder behöver därför vidtas. Utskottet konstaterar i sammanhanget att även civilutskottet ser positivt på åtgärder utanför den köprättsliga regleringen som leder till en minskad risk för att någon som saknar kännedom om felet köper ett fordon där vägmätaren har manipulerats. I EU:s s.k. besiktningsdirektiv framhålls att bedrägerier med vägmätare bör anses vara en straffbar överträdelse, eftersom manipulering av vägmätare kan leda till en felaktig bedömning av fordonets trafiksäkerhet. Av besiktningsdirektivet framgår också att när det konstateras att en vägmätare har manipulerats i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, ska sådan manipulering vara straffbar genom effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande sanktioner. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta åtgärder i syfte att kriminalisera sådan manipulation av mätarställningen, i likhet med vad som redan är fallet i flera andra länder. Genom en sådan skärpning sänds en tydlig signal om att dagens situation inte är godtagbar och att det inte längre ska vara riskfritt att manipulera en vägmätare. Vid utskottssammanträdet uttalade statsrådet att lagstiftningsvägen är ett av flera olika möjliga alternativ för att komma till rätta med problemet med manipulerade mätarställningar. Statsrådet framhöll att man följer frågan noga liksom vad som sker i andra länder. Utskottet välkomnar detta. Transportstyrelsen pekade i samband med utskottets sammanträde på att det tidigare kravet i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om kontrollbesiktning, om att underkännande skulle ske om vägmätarställningen var uppenbart manipulerad, inte återfinns i de nya föreskrifter och allmänna råd som tillämpas för besiktningar . Orsaken till detta är enligt Transportstyrelsen att det inte var möjligt att, som det stod i den tidigare föreskriften, konstatera att mätarställningen var uppenbart manipulerad. Myndigheten påtalade också att det som bestämmelsen var i kraft endast gjordes ett drygt trettiotal anmärkningar som gällde mätarställningen. Transportstyrelsen menade att detta tyder på att den tidigare bestämmelsen var svårtillämpbar och därmed inte särskilt effektiv. Enligt utskottets mening vore det dock angeläget att uppgifter om ett fordons mätarställning redovisas i besiktningsprotokollet liksom information om tidigare mätarställningar för att på så vis säkerställa en enkel åtkomst till dessa uppgifter. Utskottet noterar även att Transportstyrelsen vid trafik-utskottets sammanträde framförde att detta är en åtgärd som skulle vara tämligen enkel att genomföra. Sammanfattningsvis anser utskottet att nuvarande situation är otillfreds-ställande och att det därför behövs ytterligare åtgärder inom området för att komma till rätta med problemen med manipulerade vägmätare. Utskottet anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Motorhobbyn och historiska fordon Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om motorhobbyn och historiska fordon. Utskottet vill inte föregripa pågående beredningsarbete inom på området och konstaterar också att åtgärder redan har vidtagits för att underlätta brukandet av historiska fordon. Jämför reservation 7 (M) och 8 (SD). (M) yrkar i motion 2018/19:966 på att man ska se över tillståndsprövningen för uppvisning av fordon vid evenemang. Med ca 200 000 personer och drygt 1 000 föreningar förvaltar civilsamhället på ideell folkrörelsebasis det rullande kulturarvet.