bet · H701FöU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 6. Anslaget uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i två motioner (M och SD). Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om beställningsbemyndiganden som innebär att åtar sig att anvisa ca för betalningar som måste göras när de ekonomiska åtagandena infrias samt om godkännande av investeringsplaner för vissa av Försvarsmaktens investeringar och för beredskapsinvesteringar hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utskottet tillstyrker ett bemyndigande till regeringen att under vissa förutsättningar exportera JAS 39 C/D genom att sälja eller hyra ut materiel samt ett bemyndigande om att inrätta fyra militärregionstaber. Slutligen tillstyrker utskottet ett motionsyrkande (L) och föreslår att tillkännager för regeringen att den bör återkomma till med förslag om att inrätta en inspektion för totalförsvaret i enlighet med Försvarsberedningens förslag. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet hänvisar bl.a. till att får ett samlat förslag till totalförsvarsbeslut . I betänkandet finns nio reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L och MP) och tre särskilda yttranden (M, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget inom utgiftsområde 6 och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Cirka 40 yrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6 Statens budget inom utgiftsområde 6 Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D Framtida inriktning för utgiftsområdet 1.Mål och direktiv inom utgiftsområdet, punkt 1 (SD) 2.Totalförsvarsmål och inriktning, punkt 3 (KD) 3.Inspektion för totalförsvaret, punkt 4 (S, C, V, MP) 4.Resultatredovisning av länsstyrelsernas övningsverksamhet, punkt 5 (M) 5.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 6 (SD) 6.Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D, punkt 7 (M, SD) 7.Det militära försvarets anslagsnivå 2025, punkt 9 (M, KD) 8.Det militära försvarets anslagsnivå 2030, punkt 10 (L) 9.Lagreglering av Försvarsmaktens anslag, punkt 11 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 6 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 6 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 6 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Tabell 1 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Tabell 2 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Tabell 3 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6 Mål och direktiv inom utgiftsområdet 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6, 25 och 36. Reservation 1 (SD) Nationella mål för olycksförebyggande arbete och skogsbränder 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 21. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 22. Reservation 2 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om att inrätta en inspektion för totalförsvaret i enlighet med Försvarsberedningens förslag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3377 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 3 (S, C, V, MP) Resultatredovisning av länsstyrelsernas övningsverksamhet 2019/20:3315 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 4 (M) Statens budget inom utgiftsområde 6 Statens budget inom utgiftsområde 6 anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 10 och avslår motionerna 2019/20:2630 av m.fl. (SD), 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2019/20:3023 av m.fl. (SD) och 2019/20:3315 av m.fl. (M) yrkandena 1–7. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 11. c) Krediter i 1. besluta om en kredit i för att tillgodose Försvarsmaktens behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 1 , 2. besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 26 , 3. utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden, 4. besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 1 . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 5, 7 och 8. 1. vidmakthållande av försvarsmateriel –2025 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar, 2. anskaffning av försvarsmateriel –2025 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar, 3. krisberedskap –2022 som en riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beredskapsinvesteringar. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkterna 3, 4 och 9 samt avslår motionerna 2019/20:649 av (M), 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 31, 33–35, 38 och 43–45 samt 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 28, 29 och 31–33. Reservation 5 (SD) Bemyndigande om upplåtelse och överlåtelse av stridsflygssystemet JAS 39 Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D bemyndigar regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet, att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 6. Reservation 6 (M, SD) Beymyndigande att inrätta organisationsenheter bemyndigar regeringen att inrätta organisationsenheter i form av Norra, Mellersta, Västra och Södra militärregionstaben samt att lokalisera dessa till , /, respektive /Revinge. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 1. Framtida inriktning för utgiftsområdet Det militära försvarets anslagsnivå 2025 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:3049 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 7 (M, KD) Det militära försvarets anslagsnivå 2030 2019/20:3377 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 8 (L) Lagreglering av Försvarsmaktens anslag 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD), (S), (C), (V)*, (M)*, (SD), (S), (KD)*, (S), (L), (SD), (MP) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 6, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsyrkandena finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som M, SD och KD föreslår i sina anslagsmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap till 64 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår utskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 6 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden. Inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor ska Försvarsberedningen dessutom redovisa sin syn på dessa. Regeringen har lämnat förslag i fråga om den försvarspolitiska inriktningen i propositioner till . Den senaste försvarspolitiska inriktningspropositionen innehöll bl.a. förslag till mål för det civila och militära försvaret och ett förslag till inriktning för krigsförband i (prop. 2014/15:109). behandlade dessa förslag i betänkandet Försvarets inriktning varefter bl.a. fattade beslut om att godkänna de nya målen och den nya inriktningen för organisationen (bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Som ett underlag för den kommande försvarsinriktningsperioden () beslutade chefen för om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete . presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66). överlämnade Försvarsberedningen sin slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) till regeringen. Försvarsberedningen lämnar i rapporten ett antal bedömningar och förslag bl.a. rörande den säkerhetspolitiska utvecklingen, inriktningen av säkerhetspolitiken, internationella samarbeten samt utvecklingen av det militära försvaret –2025 men även därefter. Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner i fråga om mål och resultatredovisning. Jämför reservationer 1 (SD), 2 (KD) och 3 (M). I betänkande 2014/15:FöU11 behandlade utskottet regeringens proposition försvar 2016–2020. Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag till mål för det militära respektive det civila försvaret och ett förslag om den huvudsakliga inriktningen för krigsförband i . Dessutom godkände att de krav på operativ förmåga som tidigare hade beslutat skulle upphöra att gälla (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). fattade inte beslut om några nya krav på operativ förmåga för perioden –2020. beslutade att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet genom att • hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen • förebygga och hantera konflikter och krig • skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp • skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. beslutade att målet för det civila försvaret ska vara att • säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna • bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen ska svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningens rapporter är därmed ett viktigt ingångsvärde för de mål kan komma att besluta om för perioden . Inom ramen för Försvarsberedningens arbete lämnades i delrapporten (Ds 2017:66) förslag om att ett mål för totalförsvaret (med lydelse enligt nedan) bör ersätta dagens mål för det militära försvaret respektive det civila försvaret: Totalförsvaret ska enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Försvarsberedningen konstaterar i slutrapporten (Ds 2019:8), som har sitt fokus på det militära försvaret, att försvarsområdet är säreget ur ett styrnings- och uppföljningsperspektiv eftersom den grundläggande uppgiften – att försvara mot väpnat angrepp – inte prövats. Det finns inte heller en extern brukare av Försvarsmaktens tjänster som kan uttrycka ev. tillfredsställelse med verksamheten. Dessutom är relevanta delar av informationen som används för styrning och uppföljning hemlig. Beredningen anser därför att det kan vara svårare att t.ex. formulera och operationalisera mål och mäta resultat än på andra områden. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att förutsättningarna för att följa upp arbetet med krisberedskap och civilt försvar som avser s.k. sällanhändelser med stora samhällskonsekvenser skiljer sig från förutsättningarna att följa upp arbetet med att förebygga och hantera olyckor som drabbar enskilda individer. Försvarsberedningen anser vidare att konkretisering av ambitionsnivån är en förutsättning för att kunna genomföra en konsekvensanalys och för att kunna kostnadsberäkna den framtida verksamheten i totalförsvaret. Försvarsberedningen beskriver bl.a. att uppföljningen bör inkludera en samlad operativ värdering av Försvarsmaktens förmåga. För att ska kunna ta ställning till krigsorganisationens behov anser Försvarsberedningen att en bättre insyn i hur den operativa förmågan utvecklas är nödvändig. Försvarsberedningen anför därför att den operativa värderingen ska redovisas till på ett mer utförligt sätt än vad som görs utan att för den skull röja information som bedöms vara av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Försvarsberedningen konstaterar vidare att det inte finns resultatindikatorer för att bedöma och följa upp utvecklingen inom det civila försvaret. Beredningen föreslår att sådana tas fram. Beredningen föreslår dessutom att Försvarsmakten tillsammans med den föreslagna myndigheten för civil ledning och samordning (MSB) ska redovisa en samlad operativ värdering av den sammantagna förmågan i totalförsvaret. Försvarsberedningen anser att den mer kortsiktiga styrning och uppföljning som sker inom ramen för budgetprocessen behöver kompletteras för mer långsiktig inriktning, planering och uppföljning. Försvarsberedningen föreslår att en process ska utformas för en sammanhållen strategisk inriktning av totalförsvaret, vilket inkluderar det militära försvaret och det civila försvaret. Den övergripande inriktningen för utvecklingen av såväl det militära försvaret som det civila försvaret bör enligt Försvarsberedningen fastställas av i femåriga totalförsvarsbeslut med utgångspunkt i en proposition från regeringen. skulle därmed få möjlighet att regelbundet se över och ta ställning till totalförsvarets sammantagna behov. När det gäller uppföljning och utvärdering framhöll Försvarsberedningen i rapporten (Ds 2017:66) att förmågan att utvärdera och följa upp verksamheten inom totalförsvaret bör stärkas. Försvarsberedningen bedömde att det finns behov av en självständig instans med uppgift att granska, utvärdera och följa upp verksamheten inom totalförsvaret i sin helhet. Enligt rapporten borde en sådan instans ha som främsta uppgift att utvärdera uppfyllandet av målet för totalförsvaret samt uppgifterna för det militära respektive det civila försvaret. Instansen borde vidare ha som uppdrag att utvärdera den samlade förmågan i totalförsvaret i förhållande till de krav som ställts på totalförsvaret. Att skattemedel utnyttjats effektivt borde också ingå som en viktig uppföljningsuppgift. En sådan självständig instans skulle enligt Försvarsberedningens bedömning kunna ge förutsättningar att minska regeringens återrapporteringskrav och ge möjlighet till ökad transparens och parlamentarisk insyn. har antalet särskilda sektorsanknutna analysmyndigheter ökat. Det har funnits olika skäl till att regeringen inrättat de sektorsanknutna analysmyndigheterna. I en del fall har de analyser och utvärderingar som tidigare genomförts inom enskilda sakområden bedömts vara otillräckliga i något avseende. Inrättandet har i några fall också motiverats med att en organisatoriskt fristående statlig analys och utvärdering ska kunna bedrivas löpande och på ett självständigt sätt i förhållande till de övriga aktörerna inom respektive sektor. Flertalet av myndigheterna har inrättats efter 2007, och fick en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regeringens analys- och utvärderingsresurser och hur dessa är organiserade. I uppdraget ingick bl.a. att genomföra och redovisa en analys av behovet av dessa resurser och att med den som utgångspunkt föreslå eventuella förändringar i den organisations- och myndighetsstruktur som finns för utvärderingsinsatser. överlämnade utredaren sitt betänkande Analyser och utvärderingar för effektiv styrning (SOU 2018:79) till regeringen. Sju myndigheter inom utgiftsområde 6 har lämnat remissvar under beredningen av betänkandet . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) framhåller i sitt remissvar (dnr 2019-06883) att MSB har som instruktionsbunden uppgift att såväl områdesvis som på en övergripande samhällsnivå följa upp och utvärdera krisberedskap och civilt försvar. MSB ska tillhandahålla tvärsektoriella bedömningar och utveckla kompetens och metodik inom området som tillgodoser nationella, regionala och lokala behov. MSB bedömer att en ny utvärderingsmyndighet för trygghets- och säkerhetsanalys till del skulle ha överlappande uppgifter i förhållande till det som ligger inom ramen för MSB:s myndighetsuppdrag. MSB förhåller sig dock positivt till en förstärkning av Statskontoret och ESV i stället för att inrätta en ny analys- och utvärderingsmyndighet för trygghets- och säkerhetssektorn. Även Försvarsmakten föreslår att ESV och Statskontoret även fortsättningsvis får i uppdrag att genomföra analyser och utvärderingar av Försvarsmaktens verksamhet. I remissvaret (dnr. FM2019-16769:1) understryker Försvarsmakten dessutom att det spelar mindre roll hur mycket analys- och utvärderingsresurser som finns tillgängliga om det inte finns några tydliga mål med verksamheten. Försvarsmakten anför att analyserna sannolikt kommer att påvisa att resultatet är svårt att mäta eftersom målen är otydliga. Myndigheten anser därför att fokus för arbetet med att bedöma effekten av verksamhet bör vara att formulera färre, mer tydliga och mer övergripande mål för den operativa förmåga som regeringen vill att Försvarsmakten uppnår. Tillkännagivanden som regeringen återredovisar I budgetpropositionen återrapporterar regeringen till hur den har tagit hand om ett antal av tillkännagivanden. Två tillkännagivanden bedömer regeringen inte som slutbehandlade. De rör båda ett förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet. har tillkännagett för regeringen att den bör se över bestämmelserna om skyddsobjekt i syfte att förbättra skyddet för vissa militära skyddsändamål och om det finns behov återkomma till med förslag till förbättringar (bet. 2015/16:FöU6 punkt 2, rskr. 2015/16:165). har vidare tillkännagett för regeringen att den skyndsamt bör låta genomföra en bred och genomgripande utredning som syftar till att finna generella lösningar för de olika situationer där totalförsvarets intressen behöver särskilt skydd. ansåg dessutom att regeringen skyndsamt bör återkomma till med en redovisning av hur regeringen avser att lösa frågan fram till dess att förslag om permanenta lösningar kan presenteras (bet. 2016/17:FöU5 punkt 8, rskr. 2016/17:175). I budgetpropositionen framhåller regeringen att kommittén för ett förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet (dir. 2017:31) redovisat delbetänkandet Några frågor i skyddslagstiftningen (SOU 2018:26) . Regeringen behandlar kommitténs lagförslag i propositionen Skyddsobjekt och obemannade farkoster (prop. 2018/19:127) som överlämnades till . Kommittén lämnade dessutom sitt slutbetänkande Förbättrat skydd för totalförsvaret (SOU 2019:34) . Regeringen återrapporterar i propositionen sju tillkännagivanden som man bedömer vara slutbehandlade. har tillkännagett för regeringen att den bör ta initiativ till att överväga förutsättningarna för att öka hemvärnsförbandens insatsberedskap vid extraordinära kriser (bet. 2012/13:FöU10 punkt 3, rskr. 2012/13:197). Regeringen anför att den redovisat sin bedömning av tillgänglighet och beredskap hos Försvarsmaktens krigsförband inklusive hemvärnsförbanden i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109). beslutade regeringen om inriktningen för Försvarsmaktens verksamhet för åren 2016–2020. uppdaterade regeringen denna inriktning. Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. Vidare har tillkännagett för regeringen att en myndighetsöversyn bör göras av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 34, rskr. 2017/18:93). framhöll att platserna till polisutbildningen inte fylls trots att det är ett högt söktryck, vilket försämrar möjligheterna att öka antalet poliser. I regleringsbrev fick Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i uppdrag att se över mönstrings- och prövningsverksamheten för att identifiera åtgärder för att öka effektiviteten i urvalsmetoder m.m. Vidare gav regeringen i uppdrag att vidta åtgärder för att öka effektiviteten i antagningsprocessen. Med de uppdrag som regeringen gett myndigheterna regleringsbrev anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. I fråga om ett nytt medelräckviddigt luftvärn har i budgetbeslutet ställt sig bakom vad utskottet anfört om redovisning av livscykelkostnaden för det medelräckviddiga luftvärnssystemet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2018/19:FöU1 punkt 9, rskr. 2018/19:89). Försvarsdepartementets uppföljning av livscykelkostnad och total ägandekostnad sker bl.a. genom analys av de prognoser och utfallsredovisningar som myndigheterna lämnar. I budgetpropositionen framhåller regeringen att Försvarsdepartementet, Försvarsmakten och lämnade information till försvarsutskottet om livscykelkostnaden för luftvärnssystemet vid ett sammanträde . Utskottet beslutade att tystnadsplikt enligt 7 kap. 20 § riksdagsordningen ska gälla för uppgifter om kostnader för luftvärnssystemet. Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. har vidare tillkännagett för regeringen att ett moratorium mot avveckling av befintliga övnings- och skjutfält bör övervägas (bet. 2017/18:FöU6 punkt 8, rskr. 2017/18:265). Regeringen anför att det är och regeringen som beslutar om övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformningen av krigsförbanden. Försvarsmakten avgör även var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar, t.ex. övnings- och skjutfält, som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Försvarsmakten har inte meddelat några behov av att avveckla fungerande övnings- och skjutfält. Regeringen delar myndighetens bedömning och anser därmed att det inte finns behov av att överväga ett moratorium enligt tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat.