bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — är poliser i princip skyldiga att behandla anmälningar om brott, såväl muntliga som skriftliga, utan uppskov. Detta är problematiskt av flera orsaker. Poliser blir ibland tvungna att överge sin bevakning av brottstyngda platser för att åka och ta emot en anmälan från någon som anmäler ett brott som är av mindre betydelse och som hade kunnat vänta. Konsekvensen kan i värsta fall bli att allvarliga brott begås som hade kunnat förhindras av en närvarande polis. Anmälningar av brott som är av mindre betydelse måste även tas emot , även om de skulle kunna vänta till . Detta är ett förfarande som leder till ökade kostnader för . För att effektivisera polisens arbete bör poliser ges rätt att tillfälligt avvisa vissa typer av anmälningar. Kvälls- och bör anmälningar om sådana brott som utan skada kan vänta till nästkommande dag hänvisas till ett dagtidsöppet kontaktcenter. Anmälningar om brott av mindre allvarlig karaktär som kan vänta utan förvärrad skada bör också kunna nedprioriteras. Anmälningarna bör i stället kunna hänvisas till inlämning då polisen bedömer att det inte finns någon risk för allvarlig brottslighet på annan plats. Poliser är vidare skyldiga att behandla anmälningar om brott även när de gäller sådana företeelser som inte utgör brott. Vi vill att polisen ska kunna avvisa vissa polisanmälningar som uppenbart inte utgör brott och som kommer att skrivas av, t.ex. anmälningar om borttappade föremål av mindre värde samt rena försäkringsärenden. Ytterligare en fråga som rör polisens befogenheter är den om kräkmedel. Det är inte längre tillåtet att använda kräkmedel som metod för att snabbt och effektivt få fram bevisning när en knarklangare har svalt narkotikan. Detta har lett till en mer omständlig process. Efter ett gripande måste ett beslut fattas om att den som misstänkts ha svalt narkotika ska röntgas på sjukhus, sedan måste ett beslut fattas om att den misstänkte ska förvaras under ständig bevakning tills denne har uträttat sina behov. Häktespersonal får sedan rota runt i avföring för att hitta kapslarna och ta narkotikan i beslag. Vi ser kräkmedel som ett billigt och effektivt verktyg, både som metod för polisen men även som en avskräckande åtgärd. Regeringen bör därför återkomma med förslag som ger polisen de befogenheter som redovisas ovan. Brottsprovokation, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2018/19:347 av och (båda SD) yrkande 3, 2018/19:402 av och (båda SD) yrkande 1 och 2018/19:882 av (M). Möjligheterna för polisen att använda brottsprovokation är i inte reglerat i lag, även om uttalanden från gör det tydligt att det inte får nyttjas. Viss brottslighet är särskilt svår för polis att beivra effektivt. Medan poliser världen över får använda sig av brottsprovokation finns inte det alternativet för den svenska polisen. Vi står upp för principen om en rättvis rättegång men menar att vissa typer av brottsprovokation inte står i ett motsatsförhållande till denna. Vi bedömer att det finns tillfällen då brottsprovokation bör vara tillåtet, exempelvis vid grov organiserad brottslighet eller vid olika typer av sexualbrott. I normalfallet bör brottsprovokation inte tillåtas när det gäller handlingar med lägre straffvärde, såsom stöld, misshandel eller liknande. Undantag bör dock tillåtas om det rör sig om mängdbrottslighet som sker i organiserad form eller om det är särskilt påkallat ur ett samhällsperspektiv, exempelvis vid tobaks- och alkoholförsäljning till minderåriga. Om eller säkrar bevisning om brott genom otillåtna utredningsmetoder, såsom brottsprovokation eller felaktigt använd bevisprovokation, får gärningsmannen ett sänkt straff enligt rådande praxis. Att otillåtna eller kränkande metoder använts gör enligt vår mening inte det begångna brottet mindre svårt, och brottet ska därför leda till ett lika svårt straff som det hade gjort om bevisningen hade säkrats genom tillåtna metoder. Konsekvenserna av den felaktiga användningen av utredningsmetoder bör i stället behandlas som ett separat ärende, exempelvis en polisiär internutredning om tjänstefel. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Åtgärder i särskilt utsatta områden, punkt 31 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (M), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 35 och 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 14–16 och 2018/19:2775 av (KD) yrkande 6. har allvarliga problem med brott kopplade till kriminella uppgörelser. Enligt polisen finns det runt 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella gäng i . Våldet ökar både i omfattning och grovhet och det inkluderar ett ökat användande av skjutvapen och sprängmedel. Gängens kriminalitet drabbar dem som bor i 61 utsatta områden extra hårt. av de boende i utanförskapsområdena uppger att det finns kriminella personer eller grupperingar som har en inverkan på området i något avseende. Gängkriminaliteten måste mötas med kraft. Beprövade internationella och inhemska metoder för att motverka kriminalitet och öka tryggheten i utsatta områden bör användas i syfte att kunna genomföra fler och verkningsfulla åtgärder. Åtgärder i särskilt utsatta områden, punkt 31 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 14–16 och 2018/19:2775 av (KD) yrkande 6 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 35. har upploppsstämning i oroliga områden blivit en del av vardagen. Detta innefattar allt från attacker med grön laser, stenkastning mot poliser och brand- och ambulansmän till uppeldade bilar och fastigheter. Utmärkande för dessa situationer är att polisinsatserna sällan leder till gripna och åtalade förövare. I bland beror detta på bedömningen att ett gripande leder till ytterligare skadegörelse. Vi anser att detta är en felbedömning. Polisen ska i största möjliga utsträckning undvika att backa och ge upp kontrollen över ett område. Agerandet skickar fel signaler om vem medborgarna bör respektera och ha förtroende för – gängen i stället för poliserna. Vi skyller inte polisens handfallenhet på de enskilda poliserna utan på ledningen. Det måste därför komma klara signaler från politiskt håll om att polisen ska byta taktik för att upprätthålla lag och ordning när olika former av dialog- och förståelseverksamhet sviktar. Polisen ska få använda den tvångsmakt som krävs för att skapa trygghet i ett område som brusat upp. Vi vill därför ge polisen tillåtelse att använda tårgas, vattenkanoner och vid behov möjligheter att kalla in insatsstyrkan. Detta ska leda till att gärningsmännen grips och lagförs och att upploppen upphör. Vidare bör en ny lag utredas som ger regeringen, på förfrågan från ordningsmakten eller på eget initiativ, möjlighet att utlysa tillfälliga undantagstillstånd i tydligt geografiskt avgränsade områden. Undantags-tillstånden bör innefatta en möjlighet att tillfälligt begränsa medborgarnas rörelsefrihet inom det avgränsade geografiska området. De bör tillfälligt utöka polisens befogenheter att göra tillslag mot bl.a. enskilda personer, lokaler och bostäder. Andra västländers lagstiftning bör användas som modell eftersom många länder har lagstiftning som är beprövad. Slutligen bör tydliga målsättningar för ordningsmakten om vad som förväntas uppnås i de särskilt utsatta områdena sättas upp, och den subversiva kriminaliteten bör klassificeras som ett säkerhetspolitiskt inre hot. Brottsförebyggande arbete i utsatta områden, punkt 32 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2018/19:487 av (L) yrkandena 1–4, 2018/19:659 av (MP) och 2018/19:1188 av Lawen Redar (S). Inom vissa polisregioner har arbetet i de utsatta områdena gett resultat. För att säkerställa att detta sker i alla utsatta områden anser vi att ska upprätta en konkret nationell handlingsplan för hur de ämnar upprätthålla lag och ordning i de områden som benämns som utsatta eller särskilt utsatta. Detta kommer även att förbättra uppföljningsmöjligheterna och den framtida resursfördelningen. Brottsbekämpande samarbete med bl.a. kommuner, punkt 33 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (M), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23. Den grova brottsligheten och ungdomsbrottsligheten skapar otrygghet i hela landet, särskilt i vissa utsatta områden. Vi får aldrig acceptera att gängbrottslighet och grov organiserad brottslighet breder ut sig och sätter skräck i dessa områden. En grundläggande förutsättning för att bekämpa grov brottslighet är en fungerande polis och en stärkt rättskedja, men att förebygga brott redan innan de har begåtts är det bästa sättet att skapa såväl säkerhet som upplevd trygghet. Det brottsförebyggande arbetet behöver långsiktighet och förankring i den lokala miljö där arbetet bedrivs. Därför har kommunerna en nyckelroll i det brottsförebyggande arbetet. Även polisens samarbete med andra aktörer på lokalplanet behöver utvecklas. Polisen bör t.ex. ha ett större samarbete med volontärkrafter, både föreningar och enskilda. Det är tydligt att samarbetet mellan polisen, de sociala institutionerna och de boende i utanförskapsområden behöver förbättras. Vidare behöver kommunerna öka sitt samarbete med civilsamhället. Brottsförebyggande arbete och stöd till brottsoffer är områden där frivilligkrafter gör ovärderliga insatser. Alla kommuner bör ha samarbeten med en lokal brottsofferjour. Kommunerna bör vidare samarbeta med föreningslivet, församlingar och samfälligheter i det brottsförebyggande arbetet, oavsett om detta sker inom ramen för ett lokalt brottsförebyggande råd eller på något annat sätt. Kommunerna bör även ta ett större ansvar för det brottsförebyggande arbetet genom att involvera fler aktörer, såsom ordningsvakter och fastighetsägare. De kommunala förvaltningarna bör även delta mer i det brottsbekämpande arbetet. Rent praktiskt kan det handla om att polisen och företrädare för den kommunala förvaltningen axel mot axel slår till mot exempelvis ett kafé eller en restaurang som drivs av personer med kopplingar till kriminellt gäng. Ofta kan polisen hitta narkotika eller vapen som förvaltningen hittar brister i exempelvis livsmedelshanteringen. Därmed kan näringsverksamheten stängas ned direkt som polisen utreder brottet. försvåras detta arbete av bl.a. sekretesslagstiftning. Därför anser vi att man bör överväga att förändra reglerna för utbyte av sekretessbelagda uppgifter mellan statliga och kommunala myndigheter så att det brottsbekämpande samarbetet mellan kommuner och staten underlättas. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu har anfört. Belöningssystem och tipspengar, punkt 34 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:1650 av (M) yrkande 1. I finns det en möjlighet att betala ut medel till enskilda för upplysningar som bidrar till att allvarliga brott upp. betalas ut till personer som lämnat information som på ett eller annat sätt har varit avgörande för att ett allvarligt brott har klarats upp. I är möjligheter att betala ut medel till enskilda som bidrar till att klara upp brott begränsade och omfattar i princip endast utbetalningar inom ramen för den s.k. informatörsverksamheten. Ett svenskt belöningssystem som innebär ökade möjligheter för att betala ut en ersättning till enskilda bör övervägas. Bland annat skulle tips som leder till att illegala vapen hittas och beslagtas kunna leda till att ersättning betalas ut. Zonförbud och visitationszoner, punkt 35 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. För att bättre kunna säkra tryggheten bör polisen ges möjlighet att besluta om zonförbud. Ett zonförbud innebär att polisen ges möjlighet att förbjuda en person som har uppvisat ett särskilt otrygghetsskapande beteende att vistas på en viss plats, t.ex. på ett torg eller i ett köpcentrum. En sådan lagstiftning finns i . Syftet med ett zonförbud är att garantera trygghet och säkerhet för människor på särskilt brottsutsatta platser. Dessutom kan zonförbud utgöra ett betydelsefullt nytt verktyg för polisen i arbetet med att motverka brottslighet och gängbildning. Zonförbudet ska kunna meddelas för en bestämd period som högst får vara och ska därefter kunna förlängas med ytterligare högst . Ett zonförbud bör kunna meddelas muntligen på plats av en polis. Zonförbudet ska därefter alltid prövas i domstol. Överträdelse av zonförbudet ska vara straffbelagt och kunna leda till fängelse. Vidare har polisen i princip endast möjlighet att visitera personer om det finns en konkret brottsmisstanke. För att hitta fler illegala vapen bör de brottsbekämpande myndigheterna ges bättre möjligheter att, och vid vissa platser, visitera personer i syfte att söka just efter vapen. Vi vill ge polisen möjlighet att, efter ett beslut av en åklagare, upprätta visitationszoner där polisen ges utökade befogenheter att söka efter vapen och handgranater på människor och i fordon. Ett beslut om att upprätta en visitationszon bör endast få fattas när det finns en beaktansvärd risk för att illegala vapen finns i, eller kommer att transporteras, genom ett visst område. Zonerna ska vara tillfälliga och begränsade till ytan. Det ska inte krävas någon konkret misstanke om brott för att kontroller ska kunna göras. Syftet med visitationszonerna är att skapa ytterligare möjligheter till effektiva preventiva insatser för att förebygga olaga vapeninnehav och allvarliga våldsbrott. Regeringen bör enligt vår mening återkomma med förslag om zonförbud och visitationszoner. Brott på internet, punkt 36 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:210 av (SD), 2018/19:486 av (L) yrkandena 1–3, 2018/19:690 av (M) yrkande 2, 2018/19:1631 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2455 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2469 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkande 4. It-relaterade brott är till sin natur generellt sett komplexa och svårutredda. Inte minst beror detta på den snabba tekniska utvecklingen och den alltmer omfattande digitaliseringen av samhället. För att kunna beivra dessa typer av brott behöver rättsväsendet ha rätt och tillräcklig kompetens samt upparbetade arbetssätt och metodstöd för sina utredningar. Därför är det positivt att har fattat beslut om att det behövs en samlad strategi för att se över hur man kan höja utbildningsnivån för att utreda it-relaterad brottslighet inom hela rättsväsendet. Ett mer enhetligt och effektivt sätt att arbeta och förbättrad kompetens kan bidra till en bättre uppklaring. När det gäller t.ex. internetrelaterade barnpornografibrott har personuppklaringen förbättrats kontinuerligt . Troliga bidragande faktorer till det är ändrade förutsättningar i lagstiftningen, att började ge en specialiserad utbildning på området 2006 och att denna brottstyp särskilt prioriterades av polisledningen . Enligt polisen ökar antalet sexualbrott som begås mot barn och unga på internet och via sociala medier. Det kan röra sig om att en gärningsman för samtal med sexuellt innehåll med barnet eller skickar bilder på sig själv med sexuellt innehåll via sociala medier. Det kan också vara fråga om att en gärningsman förmår barnet att utföra en sexuell posering eller att utföra en sexuell handling på sig själv inför webbkamera eller liknande. Vidare har det blivit vanligare med olika former av utpressning gentemot barn, s.k. sextortion som är en grövre form av gromning där utpressningen går till så att förövaren förmår barnet att skicka bilder på sig själv. Förövaren hotar sedan att sprida bilderna för att förmå barnet till sexuella handlingar framför en webbkamera. Utredningarna är både tidskrävande och komplicerade då gärningsmannen ofta har begått brott mot många olika barn som bor på olika platser i landet eller i andra länder. Eftersom bevisläget ofta är komplicerat för åklagaren krävs det ofta att it-forensikern sitter med under huvudförhandlingen som stöd för åklagaren. Detta medför att nyanmälda brott får vänta på utredning. Regeringen bör ge i uppdrag att utveckla och förankra nationella arbetssätt och metodstöd för utredning av it-relaterade sexualbrott samt se över strukturen för brottssamordning och samverkan mellan polisregionerna. Brott på internet, punkt 36 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2455 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2469 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:210 av (SD), 2018/19:486 av (L) yrkandena 1–3, 2018/19:690 av (M) yrkande 2, 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:1631 av (M) yrkandena 1 och 2. Näthat har blivit en del av vardagen och drabbar i många fall kvinnor särskilt hårt. Unga personer riskerar att påverkas mer av vad som händer på nätet och av jämnåriga än av vuxenvärlden. Vi anser att polisen behöver skapa en särskild enhet som jobbar riktat mot näthat, mobbning på nätet och nättrakasserier. Allt fler brott flyttar ut på internet, framför allt i sociala medier. Vi har till och med sett upplopp som startats på grund av ryktesspridning där. I en värld där det digitala livet alltmer smälter ihop med det analoga är det nödvändigt att polisen är ständigt närvarande och ”patrullerar” även på internet. Det krävs en värderingsförändring på nätet. En sådan kulturförändring kräver att de som bryter mot lagen också lagförs. Åtal för grova kränkningar på internet bör väckas i större utsträckning än man har gjort , och skadestånd bör dömas ut till den kränkta personen. Ett annat it-relaterat brott som bör uppmärksammas är handeln med dopingspreparat och droger. Denna handel sker övervägande på internet och det finns ett stort antal nätshoppar där man enkelt kan köpa anabola androgena steroider. Vi anser därför att det är angeläget att rättsvårdande myndigheter får möjligheter att effektivt koordinera spaning på nätet för att kartlägga försäljningen och minska tillgängligheten av dopningspreparat. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Ekonomisk brottslighet, punkt 37 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2018/19:294 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:712 av m.fl. (S), 2018/19:1433 av (M) yrkande 4 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 61. Vi ser ett växande problem med att oseriösa företag genom olika, mer eller mindre kreativa sätt, utnyttjar marknadsreglerna på ett oärligt sätt. Vi vill därför att en översyn av regelverken görs, och där det är uppenbart att man har satt i system att utnyttja reglerna bör också straffen var kännbara. Vi vill även se över hur man kan undvika att regelverket, som skapats för handel mellan företag och mellan företag och privatpersoner, utnyttjas av kriminella. Ekonomisk brottslighet, punkt 37 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:294 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:712 av m.fl. (S), 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2018/19:1433 av (M) yrkande 4 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 61. Det har gått ett antal omfattande initiativ togs mot den ekonomiska brottsligheten. Regeringens strategi för samlade åtgärder mot ekobrott (skr. 1994/95:217) ledde till inrättandet av såväl som utredningsenheter för skattebrott på . Mycket har hänt . Brottsligheten har förändrats och förfinats, internet har gett helt nya möjligheter till snabb kommunikation och ekonomiska transaktioner och en ny välfärdsmodell via new public-management med köp- och säljstrategier inom välfärden har etablerats. Den ekonomiska brottslingen har anpassat sig och utnyttjat luckor i lagen och en naiv politisk inställning till att välfärdens service kunde utföras av den som kunde göra det till lägsta pris. Det har lett till underbud i offentliga upphandlingar, oseriösa företag och fusk med anställningar. Därför behövs det en ny strategi mot ekonomisk brottslighet. var ledorden för strategin förstärkta skattekontroller, gemensamma kontrollaktioner från myndigheter, snabbare brottsutredningar och intern- och affärskontroll inom näringslivet. Det är nu dags att 2018 uppdatera denna strategi. Regeringen bör återkomma med en ny uppdaterad strategi mot ekonomisk brottslighet. Ekonomisk brottslighet, punkt 37 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2018/19:294 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:712 av m.fl. (S), 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2018/19:1433 av (M) yrkande 4. En social insats som för den enskilde är avgörande men som utgör en avsevärd kostnad för skattebetalarna måste självklart noggrant följas upp och utvärderas regelbundet. De senaste årens ökning av brottslighet riktad mot olika välfärdssystem riskerar att medel som avsätts för personer med mycket omfattande stödbehov i stället hamnar i skrupellösa människors fickor utan att något vårdbehov tillgodoses. Ett mycket aktivt arbete i samarbete mellan , och behövs för att förhindra och upptäcka denna typ av brottslighet. Regeringen bör vidta åtgärder för att åstadkomma ett sådant samarbete. Färre godkända id-handlingar, punkt 38 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 52. riktade så sent som ett tillkännagivande till regeringen om en skyndsam uppstramning av antalet godkända id-handlingar. Regeringen har också tillsatt en utredning som skulle utreda och lämna förslag till förändringar av de krav och rutiner som gäller för svenska identitetshandlingar. Utredningen redovisade betänkandet Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14). Mot denna bakgrund, och då vi inte vill föregripa beredningen av betänkandet, bör motionen enligt vår mening avstyrkas. Skärpta åtgärder mot missbruk av pass, punkt 39 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.