bet · H601MJU8 · 2019-02-28 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Skyddet av värdefull skog Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2018/19:25 om skyddet av värdefull skog till handlingarna. övergripande slutsats är att statens samlade insatser för skydd av värdefull skog kan förbättras och bli mer kostnadseffektiva. Enligt skrivelsen arbetar regeringen kontinuerligt med att förbättra det strategiska genomförandet av miljömålen och ge goda förutsättningar för friluftslivet. Regeringen anser även att strategin för formellt skydd av skog ger god vägledning för arbetet . Vidare föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om att värna det nationella självbestämmandet i skogsfrågor och om den svenska modellen med ett hållbart skogsbruk och att tillkännager detta för regeringen. Slutligen föreslår utskottet att avslår samtliga följdmotionsyrkanden med anledning av regeringens skrivelse samt övriga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om skogspolitiska frågor. I betänkandet finns 29 reservationer (M, SD, C, V, KD ) och två särskilda yttranden (C, L). Regeringens skrivelse 2018/19:25 om skyddet av värdefull skog. 20 yrkanden i följdmotioner. Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bakgrund till skrivelsen – granskning Flexibla och effektiva skyddsformer 1.Utred äganderätten, punkt 1 (M) 2.Utred äganderätten, punkt 1 (KD) 3.Ägande- och brukanderätt, punkt 2 (M) 4.Skogsvårdslagstiftningen, punkt 4 (SD) 5.Skogsvårdslagstiftningen, punkt 4 (V) 6.Omställning av jordbruksmark till skogsmark, punkt 6 (SD) 7.Definitioner av skyddad skog, punkt 7 (M) 8.Definitioner av skyddad skog, punkt 7 (SD) 9.Arealmål för skogsskydd, punkt 8 (M) 10.Arealmål för skogsskydd, punkt 8 (V) 11.Hyggesfritt skogsbruk, punkt 9 (V) 12.Ekonomisk ersättning, punkt 10 (SD) 13.Pågående markanvändning, punkt 11 (SD) 14.Flexibla och effektiva skyddsformer, punkt 12 (M) 15.Flexibla och effektiva skyddsformer, punkt 12 (SD) 16.Flexibla och effektiva skyddsformer, punkt 12 (KD) 17.Frivilliga avsättningar, punkt 13 (SD) 18.Frivilliga avsättningar, punkt 13 (V) 19.Markbyten, punkt 14 (M, KD) 20.Privatisering av statlig skog, punkt 15 (KD) 21.Nyckelbiotoper, punkt 16 (SD) 22.Nyckelbiotoper, punkt 16 (KD) 23.Avverkningsanmälan, punkt 17 (M) 24.Avverkningsanmälan, punkt 17 (SD) 25.Skogsskötsel, punkt 18 (M) 26.Skogsskötsel, punkt 18 (SD) 27.Bioekonomistrategi och nationellt skogsprogram, punkt 20 (M, C, KD) 28.Bioekonomistrategi och nationellt skogsprogram, punkt 20 (SD) 29.Internationella skogsfrågor, punkt 21 (V) 1.Hänvisning till pågående arbete med skogspolitiska frågor (C) 2.Hänvisning till pågående arbete med skogspolitiska frågor (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:419 av (KD), 2018/19:1459 av (M), 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 1 (M) Reservation 2 (KD) 2018/19:1333 av (M) yrkande 3, 2018/19:1602 av i (M), 2018/19:1705 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 1, 64 och 72, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 39, 2018/19:2864 av och (båda C) yrkande 1 och 2018/19:3011 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 3 (M) 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkandena 19 och 20, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 56 och 2018/19:2745 av (MP) yrkande 2. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 6 samt 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 12. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) 2018/19:1730 av (M), 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 68 och 2018/19:2719 av (C). Omställning av jordbruksmark till skogsmark 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 6 (SD) Definitioner av skyddad skog 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5, 2018/19:2515 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2745 av (MP) yrkande 3 och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 9 (M) Reservation 10 (V) 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:2745 av (MP) yrkande 4. Reservation 11 (V) 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 65 och 70, 2018/19:2864 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 12 (SD) 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2515 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 13 (SD) Flexibla och effektiva skyddsformer 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 66, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 55, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 53, 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 7, 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:3011 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. Reservation 14 (M) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (KD) 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2864 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 71, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 55, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 113, 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 19 (M, KD) Privatisering av statlig skog 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 20 (KD) 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:1512 av (M), 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 54, 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (KD) 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) 2018/19:567 av (SD), 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1953 av m.fl. (M) och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 25 (M) Reservation 26 (SD) 2018/19:710 av m.fl. (S), 2018/19:1677 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2243 av (S), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 57, 2018/19:2493 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2745 av (MP) yrkande 1. Bioekonomistrategi och nationellt skogsprogram 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 62 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 27 (M, C, KD) Reservation 28 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att värna det nationella självbestämmandet i skogsfrågor och om den svenska modellen med ett hållbart skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 63, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2585 av (M). Reservation 29 (V) lägger skrivelse 2018/19:25 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2018/19:25 om skyddet av värdefull skog och fyra följdmotioner med sammanlagt 20 yrkanden. Dessutom behandlas 30 motioner från den allmänna motionstiden /19 på skogspolitikens område med sammanlagt 75 yrkanden. har granskat om statens insatser för skydd av värdefull skog på ett effektivt sätt bidrar till att nå och regeringens målsättningar för miljö och friluftsliv. Granskningen har redovisats i rapporten av värdefull skog (RiR 2018:17). överlämnade till regeringen . Regeringen överlämnade med anledning av rapporten sin skrivelse om skyddet av värdefull skog (2018/19:25) till . presenterade medarbetare från innehåll och slutsatser i rapporten av värdefull skog vid miljö- och jordbruksutskottets sammanträde. Bakgrund till skrivelsen – granskning Utgångspunkten för granskning har varit att undersöka om arbetet med skydd av skog är kostnadseffektivt, mot bakgrund av att särskilt har framhållit vikten av kostnadseffektiva åtgärder för att nå miljömålen. I granskningen har utgått från att besvara följande delfrågor: Används statliga resurser för formellt skydd kostnadseffektivt? I vilken utsträckning utgör frivilliga avsättningar ett komplement till formellt skydd? kommer i sin granskning till slutsatsen att det finns förbättringsmöjligheter i statens samlade insatser för skydd av värdefull skog. sammanfattar slutsatserna i följande punkter: • Arbetet med skydd av skog har till stor del fokuserat på arealmål och procentsatser på nationell nivå. För att nå målen bör arbetet i högre grad också fokusera på kvalitet och funktion. Detta kräver ökad kunskap om skyddsvärda områden, skyddsbehov och frivilliga avsättningar, en högre grad av strategisk planering och prioritering av områden samt ökade skötselinsatser. • Regeringen och myndigheterna bör beakta att kostnaderna för skydd kan påverkas av vilken skyddsform som används och vilken ersättning som betalas ut. • För att möjliggöra en transparent och jämförbar uppföljning och rapportering av målen till behövs en ökad samsyn kring vilka arealer som ska tillgodoräknas formellt skydd respektive frivilliga avsättningar och en ökad samordning av statistik. • Det finns ett behov av att tydliggöra innebörden av det så kallade sektorsansvaret i termer av statens respektive markägares ansvar för att miljömålen uppfylls. bedömer att följande faktorer har stor inverkan på kostnadseffektiviteten: • graden av strategisk planering och prioritering av skyddsvärda områden • val av skyddsform och ersättningens utformning • arbetsprocesserna i form av exempelvis myndigheternas arbetsfördelning och förutsättningar för strategisk planering • förvaltning av områden. bedömer att myndigheternas reviderade strategi för formellt skydd av skog behöver kompletteras med en strategi för restaurering av utvecklingsmark för att nå det långsiktiga målet, särskilt i . anser även att det krävs ökad kunskap om skyddsvärda områden för att åstadkomma en effektiv prioritering och att det behöver göras en uppdaterad behovsanalys för att klargöra återstående skyddsbehov. Enligt finns det risk för att skyddet i vissa fall görs mer omfattande och dyrare än vad som krävs. Det kan t.ex. finnas anledning att se över de ekonomiska incitamenten att teckna naturvårdsavtal för att öka användningen av skyddsformen. Alternativa skydds- och ersättningsformer behöver också användas för att frivilliga avsättningar och arbetsformen Nya Komet ska kunna utgöra effektiva, kompletterande arbetssätt. bedömer vidare att användning av ersättningsmark kan vara effektivt för att snabbt öka det totala skyddet. Ersättningsformen har även fördelar i form av lägre transaktionskostnader. Det blir dessutom möjligt att undvika det påslag som ingår i intrångsersättningen. ifrågasätter emellertid i vilken utsträckning ersättningsmark kan användas för att öka skyddet i , där det återstående skyddsbehovet är andelsmässigt större. I skrivelse 2018/19:25 redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten av värdefull skog (RiR 2018:17). Regeringen instämmer i övergripande iakttagelse att statens samlade insatser för skydd av värdefull skog kan förbättras och bli mer kostnadseffektiva. Regeringen har arbetat kontinuerligt med att förbättra det strategiska genomförandet av miljömålen och för att det ska finnas ändamålsenliga styrmedel för att bevara biologisk mångfald och förutsättningar för friluftslivet. Kvalitet och funktion är viktiga utgångspunkter för strategin för formellt skydd av skog som vägleder arbetet . Regeringen anser att aktuella satsningar på att skydda och sköta värdefulla skogar har ökat takten i arbetet. har fått i uppdrag att genomföra en landsomfattande nyckelbiotopsinventering. Regeringen har också beslutat om ett nationellt skogsprogram. Kontinuerligt förbättrad kunskap om skyddsvärda områden, återstående skyddsbehov och frivilliga avsättningar förbättrar enligt regeringen möjligheterna att genomföra och följa upp arbetet på ett kostnadseffektivt sätt och skapar förutsättningar för samarbete mellan berörda aktörer. Regeringen svarar mer i detalj på iakttagelser och rekommendationer genom att redovisa insatser inom fyra olika områden: Grunder för ett samlat och kostnadseffektivt arbete för att nå miljömålen Insatser för att fokusera på kvalitet och funktion Insatser för ändamålsenligt skydd av skog och kostnadseffektiva ersättningssystem Insatser för en tydlig ansvarsfördelning. Regeringens mer detaljerade svar i skrivelsen redovisas löpande i betänkandet under respektive delområde i avsnittet om utskottets överväganden. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2018/19:25 av värdefull skog till handlingarna och avslår motionsyrkanden om äganderättsfrågor. Jämför reservation 1 (M), 2 (KD) och 3 (M) samt särskilt yttrande 1 (C). Regeringen betonar i skrivelsen principen om frihet under ansvar, det vill säga att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla värden. Detta ska ske på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen och de krav som följer av den miniminivå som lagstiftningen utgör. Markägare förväntas därmed ta större miljöhänsyn än vad lagen kräver och bevara värdefulla skogar genom frivilliga avsättningar så att miljömålen nås. I motion 2018/19:419 av (KD) anförs att avverkningar inte ska kunna stoppas utan att skogsägare får ekonomisk kompensation och att en utredning om att stärka äganderätten i skogsbruket därför bör tillsättas. Även i kommittémotion 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att en utredning behöver tillsättas för att se över hur äganderätten kan stärkas inom de areella näringarna. Motion 2018/19:1459 av (M) och kommittémotion 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkar på att en äganderättsutredning med särskilt fokus på de gröna näringarna tillsätts. I motionerna 2018/19:1333 av (M) yrkande 3, 2018/19:1602 av i (M) samt 2018/19:1705 av (M) anförs att äganderätten för skogsägare bör stärkas. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 64 anförs att äganderätt och brukanderätt vid jord- och skogsbruk ska stärkas genom att äganderätt och egendomsskydd beaktas i myndighetsbeslut. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 1 anförs även att instruktionerna till , och länsstyrelserna bör förtydligas för att beakta äganderätten och i yrkande 72 anförs att naturvården bör stärkas på ett sätt så att den bygger på legitimitet från de som berörs. I motion 2018/19:2864 av och (båda C) yrkande 1 anförs att naturvårdsavsättningar aldrig ska ske mot skogsägarens vilja och att dialog och frivilliga avsättningar av skogsmark är en framkomlig väg. I kommittémotion 2018/19:3011 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att skyddet av värdefull skog måste ske på ett rättssäkert sätt, och i kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 39 anförs att äganderätten ska stärkas i syfte att öka konkurrenskraften inom de gröna näringarna. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Enligt 2 kap. 15 § första stycket regeringsformen är vars och ens egendom tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. I andra stycket anges att den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på ett sådant sätt att den pågående markanvändningen inom den berörda delen av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Enligt tredje stycket gäller att ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. Vidare infördes ett tillägg i bestämmelsen som innebär att vad som följer av lag gäller i fråga om rätt till ersättning vid rådighetsinskränkningar som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl (prop. 2009/10:80 s. 163 f.). Det första tilläggsprotokollet till föreskriver i artikel 1 att varje fysisk eller juridisk person ska ha rätt till respekt för sin egendom och att ingen får berövas sin egendom annat än i det allmännas intresse och under de förutsättningar som anges i lag och i folkrättens allmänna grundsatser. Dessa bestämmelser inskränker inte en stats rätt att genomföra sådan lagstiftning som staten finner nödvändig för att reglera nyttjandet av egendom i överensstämmelse med det allmännas intresse eller för att säkerställa betalning av skatter eller andra pålagor eller av böter och viten (se även bet. 2015/16:KU15). I sitt svar på interpellation 2017/18:195 Stärkt äganderätt och näringsfrihet framförde justitie- och inrikesminister (S) bl.a. följande: Bestämmelsen om äganderätt ändrades 2011 så att huvudprincipen om rätt till full ersättning för förlusten vid expropriation och annat sådant förfogande gjordes tydligare. Det infördes också ett tillägg som innebär att rätten till ersättning vid så kallade rådighetsinskränkningar som sker av hälsoskydds, miljöskydds- eller säkerhetsskäl ska regleras i lag. Den nya utformningen hade sin grund i en politisk överenskommelse mellan samtliga dåvarande riksdagspartier inom ramen för den parlamentariskt sammansatta . Även utformningen av bestämmelsen om närings- och yrkesfrihet, som infördes i regeringsformen , var resultatet av en bred politisk överenskommelse över blockgränserna. I syfte att stärka äganderätten infördes dessutom nya ersättningsregler vid expropriation och andra situationer där fastigheter tas i anspråk med tvång. De nya reglerna ledde till höjda ersättningar. har uttalat att bestämmelsen om egendomsskyddet i regeringsformen är väl avvägd. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om att göra egendomsskyddet likvärdigt med de så kallade politiska rättigheterna men har inte varit berett att föreslå ändringar av begränsningsreglerna i syfte att stärka äganderätten. Jag instämmer i de bedömningarna och vill understryka vikten av att värna den politiska överenskommelse som legat till grund för den nuvarande utformningen av 2 kap. regeringsformen. Samma överväganden gör sig gällande när det kommer till näringsfriheten. Jag ser därför inte några skäl att vidta åtgärder i syfte att göra ändringar i det befintliga grundlagsskyddet. Miljöminister anförde bl.a. följande i en interpellationsdebatt som svar på interpellation 2017/18:533 Expropriering av skog: Den grundlagsskyddade äganderätten ska respekteras, och det är den enskilde skogsägaren som fattar beslut om hur skogen ska brukas inom ramen för gällande lagstiftning. Skogspolitiken ska vara förutsägbar och bedrivas så att det lönar sig för den enskilde skogsägaren att sköta sin skog så att skogens olika värden kan utvecklas och tas till vara på bästa möjliga sätt. Den markägare som sköter sin skog på ett sätt som är bra för hotade arter ska kunna kombinera det med god ekonomi för sin näringsverksamhet. När det gäller inrättande av naturreservat vill jag understryka att det är en grundläggande princip att överenskommelser med markägare sker på frivillig väg. Det är angeläget att myndigheterna anstränger sig för att ha en god dialog med markägare så att processen vid skydd av skog blir så bra som möjligt. och har redovisat en undersökning som visar att en majoritet av skogsägarna är nöjda med myndigheternas information, agerande samt ekonomisk ersättning vid inrättande av formellt skydd på deras fastighet. Markägare har rätt till ersättning exempelvis när en myndighet beslutar om naturreservatsföreskrifter eller bildar ett biotopskyddsområde om myndighetens beslut innebär att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Markägaren kan behålla marken och få ersättning för intrång i pågående markanvändning. Enligt expropriationslagen ska intrångsersättningen motsvara minskningen av marknadsvärdet på marken plus . I många fall kan ägaren också välja att sälja marken till marknadsvärdet. har staten ett ansvar för att arbetet med att skydda värdefull natur är kostnadseffektivt. Ambitionen att komma fram till en överenskommelse med samtliga fastighetsägare innan beslut fattas kan innebära att förhandlingstiden blir lång. I dessa väldigt få fall kan myndigheterna fatta beslut innan förhandlingen är avslutad. Då har markägare möjlighet att väcka talan om ersättning hos mark- och miljödomstolen, vilket för en rättssäker process. Min uppfattning är att det finns bra stöd och riktlinjer för att inrätta ett formellt skydd genom de vägledningar och utbildningar som och ansvarar för. Därför är min uppfattning att statens arbete med skydd av natur genomförs med respekt för äganderätten och i dialog med berörda markägare och att de formella verktyg som finns ger en bra grund för en transparent samt rättssäker process. Miljöministern refererade i sitt interpellationssvar till de undersökningar som och genomför av hur privata markägare ser på formellt skydd på egen mark. Enligt genomförs undersökningen av en konsult med hjälp av en enkät riktad till de markägare som träffat överenskommelser eller tecknat avtal med myndigheterna om naturreservat, biotopskyddsområden eller naturvårdsavtal. Undersökningen är en del av myndigheternas utvärdering av verksamheten och ligger till grund för att utveckla dialogen mellan markägare och myndigheter. Enligt den senaste undersökningen för perioden –2016 var hälften av markägarna positiva eller delvis positiva till inrättande av naturreservat på deras mark. En majoritet (omkring 67–) av markägarna ansåg att information inom samtliga områden varit tydlig under processens gång. Lite mer än hälften av markägarna () upplevde att de blivit väl bemötta av personal. Majoriteten av markägarna () var även nöjda med förhandlingsresultatet när det gällde den ekonomiska ersättningen. Av de svarande ansåg att värderingen grundade sig på sakliga skäl och svarade nej på samma fråga. De svarande angav även bl.a. hur processen tagit för inrättandet av naturreservatet. I av fallen tog processen , i 2–, i 1–och i av fallen , medan svarade ”vet ej”. fick vid samma tillfälle genomgående något mer positiva omdömen från de svarande i fråga om bildande av biotopskyddsområden. Omkring två av tre markägare () var mycket eller delvis positiva till att ett biotopskyddsområde inrättats på deras mark. En klar majoritet av markägarna (82–) ansåg att under processens gång på ett tydligt sätt lyckats informera om områdets naturvärden, hur naturvärdena bevaras, varför området bör bli ett biotopskyddsområde samt hur den fortsatta processen såg ut. Omkring tre av fem markägare var nöjda med den ekonomiska ersättning som utbetalats, men andelen nöjda hade minskat . Av de svarande ansåg att värderingen grundade sig på sakliga skäl och svarade nej på samma fråga. När det gäller tidsåtgången tog processen i av fallen, 2–i , 1–i , under i , medan svarade ”vet ej”. Utskottet har tidigare uttalat sig om vikten av att värna äganderätten i skogsbruket och konstaterat att gränsdragningen mellan det enskilda intresset och det allmännas intresse kan vara svår. När det gäller skogsbruket bygger den svenska skogspolitiken på två jämställda mål om produktion och miljö. En ökad produktion av skoglig råvara är viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. måste skydd och miljöhänsyn öka. Den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla värden (bet. 2017/18:MJU17). träffades överenskommelsen om det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, .