bet · H601TU6 · 2019-02-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om olika cykelfrågor, bl.a. om att ta fram en handlingsplan för ökat cyklande, om att inrätta ett nationellt cykelkansli, om ändringar i väglagen för anläggande av cykelvägar samt om ändringar i nuvarande trafikregler för cykling. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till bl.a. att regeringen presenterade en nationell strategi för ökad och säker cykling och en regelöversyn. Utskottet hänvisar vidare till att regeringen fattade beslut om en nationell plan för transportinfrastrukturen 2018–2029 samt beviljade medel för en satsning på ett nytt nationellt för forskning och utbildning om cykling. I betänkandet framhåller utskottet bl.a. att det är viktigt att infrastrukturen för cykling utformas både trafiksäkert och på ett sådant sätt att fler väljer att använda cykeln i stället för andra transportmedel med större miljöpåverkan. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål och insatser för ett ökat cyklande Infrastruktur för ökad cykling Underlättande av kombinerade resor med cykel Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister 1.Mål och insatser för ett ökat cyklande, punkt 1 (M) 2.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (M) 3.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (SD) 4.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (C) 5.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (V) 6.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (KD) 7.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (L) 8.Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 3 (L) 9.Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna, punkt 4 (SD) 10.Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna, punkt 4 (KD) 11.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (M) 12.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (SD) 13.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (C) 14.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (KD) 15.Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister, punkt 6 (KD) 16.Cykelhjälmskrav, punkt 7 (SD) 17.Mobilförbud på cykel, punkt 8 (SD) 18.Färgsättningen av cykelbanor, punkt 9 (SD, C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och insatser för ett ökat cyklande 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2337 av (MP) yrkande 1, 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 48 och 2018/19:2916 av (KD) yrkande 1. Reservation 1 (M) Infrastruktur för ökad cykling 2018/19:1483 av och (båda C) yrkandena 4–6 och 9, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2337 av (MP) yrkande 6, 2018/19:2554 av (C) yrkande 1, 2018/19:2730 av (MP) yrkande 1, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 56, 2018/19:2756 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 49 och 50 i denna del och 2018/19:2916 av (KD) yrkandena 2 och 7. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) Reservation 7 (L) Underlättande av kombinerade resor med cykel 2018/19:1483 av och (båda C) yrkandena 3 och 13 samt 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 7 i denna del. Reservation 8 (L) Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna 2018/19:1318 av m.fl. (S), 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 10 och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 58. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling 2018/19:1483 av och (båda C) yrkandena 7 och 8, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 12, 2018/19:2554 av (C) yrkandena 2 och 4, 2018/19:2730 av (MP) yrkandena 4 och 5, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 55, 2018/19:2756 av m.fl. (MP) yrkandena 1–5, 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 50 i denna del och 2018/19:2916 av (KD) yrkandena 4–6. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister 2018/19:2730 av (MP) yrkande 2 och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 59. Reservation 15 (KD) 2018/19:564 av (SD) och 2018/19:2144 av (S). Reservation 16 (SD) 2018/19:1261 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 17 (SD) 2018/19:2554 av (C) yrkande 3. Reservation 18 (SD, C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 48 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. I samband med beredningen av detta ärende bjöd utskottet in företrädare för Cykelcentrum vid (), Svenska Cykelstäder och Svensk Cykling till sitt sammanträde för att få information om aktuella frågor inom cykelområdet. I sammanhanget kan nämnas att utskottet även kommer att behandla frågor som till vissa delar berör cykling i betänkandena Infrastrukturfrågor (bet. 2018/19:TU5) och Trafiksäkerhet (bet. 2018/19:TU7). Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med en tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också – på vissa villkor – ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. Frågan om cykeln som transportmedel har behandlats i första hand på lokal nivå. För att stärka cykelns roll även på nationell och regional nivå fick 2006 tre myndigheter, dåvarande , och Verket för näringslivs-utveckling (), parallella regeringsuppdrag att analysera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Redovisningen av uppdragen lades därefter till grund för de bedömningar som regeringen redovisade i proposi-tionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt, som trafikutskottet behandlade (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2). Mål och inriktning för cykeltrafiken godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt propositionen ska förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras så att de utgör de mest attraktiva färdmedlen i allt fler situationer. Inte minst när det gäller korta resor är gång och cykling goda alternativ. Kombinerade resor med gång eller cykel och kollektivtrafik bör förbättras. För detta talar inte bara tillgänglighets- och valfrihetsskäl utan även klimat- och hälsoskäl. Transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga. tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. Översynen skulle syfta till att öka cykeltrafiken och göra den säkrare. lämnade den särskilda utredaren sitt betänkande SOU 2012:70 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (fortsättningsvis ). I utredningen konstaterades bl.a. att cyklingens intressen i huvudsak kan tillgodoses inom ramen för den lagstiftning och de planeringsprocesser som gäller . Utredaren bedömde även att det inte främst är regeländringar som krävs utan incitament för att lagstiftningen och planeringsprocesserna ska tillämpas på ett sådant sätt att cyklingen beaktas. Utredaren menade också att det behövs ytterligare ekonomiska satsningar på cykling och en ökad politisk prioritering av cyklingsfrågan nationellt, regionalt och lokalt. Utredaren underströk att det står mycket att vinna samhällsekonomiskt med ökad cykling, bl.a. ur ett folkhälso- och miljöperspektiv, men också att ökad tillgänglighet och framkomlighet och ökad säkerhet och trygghet för cyklister är avgörande för att öka cyklingen. Utredaren menade att för detta krävs det att cykling ses som ett eget transportsätt inom trafikslaget väg, men att det liksom övriga transportsätt hanteras utifrån sina egna förutsättningar. När det gäller trafikregler av betydelse för cykling konstaterade utredaren att de flesta problemen inte har sin grund i reglerna i sig och därför löses bättre genom åtgärder i trafikmiljön. När det gäller cykelparkeringar framhöll utredaren att ett arbete med att skapa en samlad policy för cykelparkeringar vid större kollektivtrafiknoder bör påbörjas, och utredaren föreslog därför att regeringen skulle ge bl.a. i uppdrag att göra en nationell behovsanalys för cykelparkeringar. Utredaren menade även att det behöver tas fram utvecklingsplaner för driftsinsatser och att ansvaret för varje objekt behöver fastställas. Utredningen har därefter remissbehandlats. Mot bakgrund av förslag och remissinstansernas synpunkter beslutade regeringen om flera förordningsändringar för att förbättra förut-sättningarna för cykling. Regeländringarna trädde i kraft och innefattade följande: • Cykling på vägren: Förutsättningarna för när en cyklist ska använda väg-renen gjordes tydligare genom en ändring i 3 kap. 12 § trafikförordningen. En vägren behöver efter ändringen endast användas om den är tillräckligt bred och i övrigt lämplig att använda. • Cykling på körbana: Genom en ändring i 3 kap. 6 § trafikförordningen blev det möjligt att framföra cyklar med fler än två hjul eller utrustade med cykelkärra eller sidovagn på en körbana i stället för cykelbana, om särskild försiktighet iakttas och det är lämpligare med hänsyn till fordonets bredd. • Flytta felparkerade fordon: Fordon som har parkerats fel på eller inom före en cykelpassage eller en cykelöverfart kan nu flyttas under samma förutsättningar som gäller vid ett övergångsställe. Denna möjlighet som tidigare saknades tillkom genom en ändring i förordningen om flyttning av fordon i vissa fall. • Cykelöverfart och cykelpassage: En ändring gjordes som innebär att samt-liga väghållare fick möjlighet att behålla de tidigare obevakade cykelöver-farterna men i stället definiera dem som cykelpassager. Cykelpassagerna kan anges med vägmarkering. För att förbättra trafiksäkerheten vid cykel-passager ska den cyklande sänka farten och visa hänsyn för fordon som närmar sig. Cykelöverfarterna ska anges med vägmarkering och vägmärke. Vid cykelöverfarter ska trafikmiljön vara utformad så att det säkras att fordon inte förs med högre hastighet än . Även vid cykelöverfarter ska cyklande ta hänsyn till andra fordon, men förare har väjningsplikt mot cyklande som är ute på eller just ska färdas ut på cykelöverfarten. Denna förändring har gjorts genom ändringar i trafikför-ordningen, vägmärkesförordningen och förordningen om vägtrafikdefini-tioner. • Cykling på gångbana: I trafikförordningen infördes en ny paragraf, 3 kap. 12 a §, som innebär att det blev möjligt för barn att t.o.m. det år de fyller cykla på gångbanan eller trottoaren om det saknas cykelbana. Regeringen presenterade en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. I förordet till strategin anges att den nationella cykel-strategin är den första i sitt slag och har som övergripande syfte att främja en ökad och säker cykling. Vidare anges att strategin ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling med inriktning på att hjälpa berörda aktörer att ta sitt ansvar. Strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet och ska både följas upp och vidareutvecklas. I förordet anges vidare att det fortsatta arbetet och förverkligandet av strategin utgår från dagens ansvars-fördelning och att det därför är beroende av berörda aktörers vilja och förmåga att bidra. De verktyg som regeringen främst har till sitt förfogande i strategin är regler, anslag, myndighetsstyrning samt forskning och utveckling. Strategin innehåller beskrivningar av nuläge och utmaningar samt prioriterade insatsområden som är särskilt viktiga i arbetet för ökad och säker cykling. De fem insatsområdena är som följer: • Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen. • Öka fokus på grupper av cyklister. • Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. • Främja en säker cykeltrafik. • Utveckla statistik och forskning. Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen Regeringen framhåller att cykeln har fått en större betydelse i samhälls-planeringen men kan ges ännu högre prioritet. Det bör finnas potential att föra över bilresor till cykel, främst inom och nära tätorter. Planeringen av städer och tätorter har enligt regeringen stor påverkan på rörelsemönster och val av transportmedel. Vidare framhålls att transportsystemet behöver utvecklas i samspel med andra samhällsfunktioner så att det skapas goda förutsättningar för tillgänglighet samt effektiva resor och transporter där cykel ingår som ett viktigt alternativ. Regeringen uppmuntrar cykelvänliga kommuner och vill bidra till att sprida goda exempel från kommuner som framgångsrikt lyckats lyfta cykling i samhällsplaneringen. Regeringen pekar i strategin på att den har tagit initiativ till stadsmiljöavtal för att främja hållbara stadsmiljöer och att stöd kan sökas för bl.a. investeringar i anläggningar för cykeltrafik. Öka fokus på grupper av cyklister I strategin konstateras att det behövs mer kunskap om och ökat fokus både på befintliga och potentiella grupper av cyklister och på vilka effekter olika åtgärder har för cykling. Det fortsatta arbetet bör enligt regeringen förstärka positiva trender inom cykling och få fler att börja cykla. Strategin är även inriktad på att förbättra förutsättningarna för ökad fysisk aktivitet bland barn och unga genom ökat cyklande. Cykling kan enligt regeringen ha en positiv inverkan på tillgänglighet till arbete, studier och fritidsaktiviteter. Regeringen bedömer vidare att nyanlända och andra grupper bland utrikesfödda kan ha behov av att lära sig att cykla och av att få ökade kunskaper om trafikregler och lämpliga beteenden i olika trafiksituationer. Ett sätt att påverka val av transportmedel är enligt regeringen att informera om cyklingens fördelar. Regeringen pekar också på att det fortsatta arbetet bör inriktas på att ta fram en nulägesbild av befintliga turist- och rekreationsleder, öka kunskapen om vad som utmärker framgångsrika cykelleder samt ta fram förslag till hur området kan utvecklas. Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur I strategin pekar regeringen på att den ser ett behov av att utveckla cykel-vägnätet och att detta handlar om såväl att förbättra befintlig infrastruktur som att skapa nya cykelförbindelser. För att cykeln ska vara ett attraktivt transport-medel är det enligt regeringen viktigt att cykelvägnätet hänger samman lokalt och regionalt och att det är kopplat till målpunkter i samhället. Regeringen framhåller att förbättringar i driften och underhållet av cykelvägnätet har betydelse för att fler ska cykla och för att öka trafiksäkerheten. Cykelinfrastrukturen behöver enligt regeringen också klara av en större mångfald av cyklister, och regeringen vill därför se demonstrationsprojekt som syftar till ökad och säkrare cykling. Regeringen avser att pröva möjligheten att genom en ändring i trafikförordningen låta kommunerna inrätta särskilda cykelgator. Regeringen menar också att det bör utredas om det under vissa förutsättningar är möjligt att medge undantag från reglerna om stopplikt vid röd signal när fordonet gör en högersväng, vilket skulle gälla samtliga fordonsslag. Vidare anser regeringen att cyklingen behöver göras smidigare, säkrare och mer attraktiv, och för dessa ändamål kan det behövas nya innovativa lösningar i form av t.ex. ny ytbeläggning, mer anpassade cykelparkeringar och nya ITS-lösningar (intelligenta transportlösningar) för cykel. Enligt regeringen behövs ett ökat helhetsperspektiv och ibland helt nya lösningar. Främja en säker cykeltrafik I strategin framhålls att det behöver bli säkrare att cykla för att cykeln ska bli mer attraktiv som transportmedel. Utformningen och underhållet av infra-strukturen ska enligt regeringen anpassas efter cyklisternas behov. Regeringen pekar på att underhållet har stor betydelse för säkerheten eftersom en stor del av de allvarliga cykelolyckorna beror på halka eller ojämnheter i vägbanan. I miljöer där bilister och cyklister delar utrymme är det enligt regeringen viktigt att bilarnas hastighet så långt som möjligt anpassas så att kollisioner inte leder till dödsfall eller allvarliga skador. Regeringen pekar på att den därför gav Trafikanalys ett uppdrag som innefattar att utreda såväl de finansiella som de legala förutsättningarna för och konsekvenserna av en sänkt bashastighet i tätort. Även vikten av säkrare fordon samt bättre skydd och information lyfts upp. Utveckla statistik och forskning I strategin konstateras att forskning och ny kunskap är avgörande i det fortsatta arbetet med ökad och säker cykling. Cyklandets koppling till folkhälsan bör enligt regeringen även i fortsättningen vara ett prioriterat utvecklingsområde. Regeringen framhåller att den ser positivt på att effektsamband tas fram, uppdateras och sprids. Regeringen uttalar att den avser att förbättra förutsättningarna för uppföljning av cyklandet och att den också avser att se närmare på de behov som finns inom cykelforskningen, bl.a. när det gäller hur cykelforskningen kan samordnas på ett bättre sätt. I strategin anges att det som ett led i regeringens cykelstrategi finns en tvåårig satsning om 2016 och 2017. Regeringen lyfter upp vikten av att dels följa upp såväl den fortsatta utvecklingen inom cyklandet som arbetet som genomförs för ökad och säker cykling. Regeringen anger även att den avser att genomföra åtgärder som stöttar den rekommenderade riktningen i strategin. Översyn av regler med betydelse för cykling Parallellt med regeringens arbete med en nationell cykelstrategi har det gjorts en översyn av regler med betydelse för cykling. Övervägandena om regel-ändringar bereddes i sedvanlig ordning, och departementspromemorian Cykel-regler skickades ut på remiss (N2017/03102/TIF). I promemorian konstateras att ett ökat resande och transporter med cykel är viktiga faktorer för att åstadkomma ett hållbart transportsystem. Förutsätt-ningarna för att välja cykel som transportsätt ska förbättras som till-förlitligheten, tryggheten och bekvämligheten för cyklisterna ökas. I prome-morian framhålls vikten av att det finns en god infrastruktur att cykla på och att trafikmiljön bör planeras och utformas på ett sådant sätt att trafikanter naturligt uppträder på det sätt som är avsett. För detta krävs att trafikmiljön stöder de trafikregler som finns. I promemorian konstateras vidare att trafikanter inte är någon enhetlig grupp och att det finns en mängd olika skäl till att man befinner sig i trafiken, något som i sin tur innebär att det är en mängd olika intressen som ska samsas och att det ständigt uppstår nya situationer i trafiken. Promemorian om cykelregler har tagits fram mot bakgrund av de två tillkännagivanden som riktade till regeringen i syfte att främja cykling (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). I promemorian under-stryks att det är viktigt att stimulera långsiktigt hållbara transportlösningar, särskilt inom kollektivtrafik, gångtrafik och cykeltrafik. Vidare framhålls att åtgärder inom cykeltrafik kan bidra till att nå flera samhällsmål, såsom att minska resandets miljöpåverkan, minska trängseln i tätorter och bidra till en bättre folkhälsa. I promemorian föreslås att följande ändringar ska träda i kraft: – Om särskild försiktighet iakttas får cyklande som fyllt använda körbanan även om det finns en cykelbana under förutsättning att den högsta tillåtna hastigheten på körbanan inte är högre än . – En väg eller vägsträcka kan bestämmas vara en cykelgata. märks ut med ett särskilt vägmärke, och den högsta tillåtna hastigheten är . Motordrivna fordon ska anpassa hastigheten till cykeltrafiken, och fordon som kör in på en cykelgata har väjningsplikt mot fordon som färdas där. Parkering får bara ske på särskilt anordnade parkeringsplatser. – En vägmarkering för s.k. cykelbox införs i vägmärkesförordningen. – Markering för ett övergångsställe får utgöra en av begränsningslinjerna till en cykelpassage eller en cykelöverfart. – En cykelpassage ska anges med vägmarkering för cykelpassage. – Gående på en gemensam gång- och cykelbana ska om möjligt använda vänster sida i färdriktningen. – Ett förtydligande införs om att lokaliseringsmärken för vägvisning även innefattar märken för vägvisning av gång- och cykeltrafik. Fram till kunde remissinstanserna lämna in svar till , som därefter har berett ärendet vidare. Regeringen beslutade om ändringar i trafikförordningen (1998:1276) som innebär att det införs en möjlighet för cyklande från (och förare av moped klass II) att färdas på körbanan även om det finns en cykelbana om den högsta tillåtna hastigheten på körbanan är högst . Vidare har regeringen fattat beslut om ytterligare fem regeländringar som syftar till att främja en ökad och säker cykling och som trädde i kraft . Regeländringarna avser följande: – vägmarkering för cykelbox – förenklad markering av cykelpassage och cykelöverfart – lokaliseringsmärken för gång- och cykelhänvisning – gående på gång- och cykelbana – markering av övergångsställe på cykelbana. Myndigheter och organisationer m.m. I enlighet med instruktion ska myndigheten med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infra-strukturplaneringen samt för byggande och drift av bl.a. statliga vägar. ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett samhällsekonomiskt effektivt, internationellt kon-kurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem och verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Till uppgifter hör även att bl.a. samla in, sprida och analysera information på ett antal områden, sammanställa uppgifter från samtliga infrastrukturförvaltare och tillhandahålla trafikprogno-ser. ska även lämna ett antal redovisningar till regeringen och på olika sätt bistå Trafikanalys i denna myndighets redovisningar till regeringen. Utifrån synen på cykeln som en viktig del av ett fungerande transportsystem tillhör det uppgifter att skapa förutsättningar för ökad och säker cykling. Transportstyrelsen ansvarar för regelutformning, tillståndsgivning och kontroll av att reglerna följs. Styrelsen genomför även analyser av vägtrafiken där bl.a. cykling ingår och tillhandahåller information om personskador och olyckor i vägtransportsystemet, bl.a. genom skade- och olycksdataverksam-heten som förvaltar och utvecklar informationssystemet Acquisition (Strada). Trafikanalys har till huvuduppgift att, med utgångspunkt i de transport-politiska målen, utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Vidare ska myndigheten ansvara för att samla in, sammanställa och sprida statistik på transportområdet. Trafikanalys ska bl.a. svara för resvaneundersökningar och göra regelbundna beskrivningar av utvecklingen inom transportområdet. Myndigheten genomför även uppföljningar av bl.a. cyklandets utveckling i . Trafikanalys ska även kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser. VTI fick /18 i uppdrag av regeringen att vara administrativ värd för nya nationella för forskning och utbildning om cykling. Satsningen uppgår till –2021, och VTI ska rapportera uppdraget till . Som administrativ värd ska VTI tillsammans med bl.a. andra forskare, intresseorganisationer, myndigheter och infrastrukturhållare utveckla cyklingens roll i . Cykelcentrum ska arbeta för att öka det tvärvetenskapliga samarbetet och knyta forskningen närmare till de problem som kommuner och andra aktörer har i sin strävan att göra det enklare och säkrare att cykla. I Cykelcentrums uppgifter ingår även att säkra en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom cykelområdet, t.ex. genom att etablera doktorandprogram, verka för att kunskapen förmedlas inom högre utbildning samt anordna utbildningar för verksamma i branschen. Till Cykelcentrums uppgifter hör även att samla och sprida kunskap, genom bl.a. kunskapssammanställningar, webbportaler och seminarier. Regionala och lokala organ