bet · H601MJU12 · 2019-04-12 00:00:00 — Kalixlöjrom och Upplandskubb är varor som har skyddad ursprungsbeteckning. I kategorin Skyddad geografisk beteckning ska minst ett steg av produktionsprocessen ha utförts inom ett bestämt geografiskt område (produktion, bearbetning eller beredning). , Skånsk spettkaka och bönor från är produkter som har skyddade geografiska beteckningar. Slutligen finns kategorin Garanterad traditionell specialitet. Denna beteckning står för att produkten har egenskaper som härrör från en traditionell ingrediens eller traditionell tillverkningsmetod. Beteckningen kan användas av alla producenter som följer den givna specifikationen för produkten. och Hushållsost har registrerats som garanterade traditionella specialiteter. Utskottet har tidigare (bet. 2017/18:MJU16) konstaterat att det skulle medföra ökade kostnader för både producenter och myndigheter att utveckla ett nationellt regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla produkter parallellt med för namnskydd. Enligt uppgift från har i fått medel från landsbygdsprogrammet för att leda arbetet med att ta fram ansökningar om fler skyddade beteckningar för svenska livsmedel. I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) framhöll regeringen att det är värdefullt att branschen utvecklar gemensamma frivilliga märkningar, såsom märkningen Från . Frivilliga märkningar behöver inte begränsas till en nationell ursprungsmärkning utan kan även spegla konsumenternas efterfrågan på annan slags information. När det gäller frågan om upplevelser av mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen uppger regeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att man inom ramen för landsbygdsprogrammet har avsatt för detta ändamål. Merparten av dessa medel har beviljats V.S. som samverkar med regionala organisationer i arbetet för att stärka produktutveckling och marknadsföring av måltidsupplevelser i . Inom landsbygdsprogrammet finns även insatser för att främja småskalig traditionell matkultur. Det finns många bestämmelser och lagar som reglerar material och produkter som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Den övergripande lagstiftningen är förordning (EG) nr 1935/2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Förordningen säger att materialet under avsedda användningsförhållanden inte får överföra ämnen till livsmedlet i sådana mängder att det • utgör en risk för människors hälsa • medför en oacceptabel förändring i livsmedlets sammansättning • medför en försämring av livsmedlets smak- och luktegenskaper. Konsumenterna får heller inte vilseledas genom det sätt på vilket ett material eller en produkt märks, marknadsförs och presenteras. I förordningen finns också krav på hur märkningen av material och produkter ska vara utformad. Enligt artikel 15 och bilaga II till förordning (EG) nr 1935/2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ska märkningen med glas-och-gaffel-symbolen eller orden ”till livsmedel” användas på alla plastmaterial som är säkra att använda till mat. Det går även bra att märka material och produkter med orden ”för kontakt med livsmedel” eller att ange ett specifikt användningsområde (t.ex. vinkaraff). Om det är uppenbart att produkten är avsedd för livsmedel behövs ingen märkning (t.ex. för en gaffel eller en kaffebryggare). Glas-och-gaffel-symbolen ska kompletteras med information om materialet inte är lämpligt att använda i exempelvis höga temperaturer, för feta livsmedel etc. Om en produkt är märkt med glas-och-gaffel-symbolen och det inte finns någon ytterligare information om användning ska produkten kunna användas under alla normala förhållanden för kontakt med livsmedel. Det finns även specifik lagstiftning för vissa material och ämnen som kommer i kontakt med livsmedel, t.ex. förordning (EG) nr 10/2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. I plastförordningen finns en lista över ämnen som är godkända att använda i plast. Ämnen som inte finns med i listan måste först utvärderas av den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) innan de får användas. Plasten ska ha genomgått migrationstester som visar att ämnen inte läcker ut i livsmedlet i mängder som överstiger givna gränsvärden. I förordningen regleras även användningsområden för vissa plaster, gränsvärden och hur migrationstester ska utföras. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och andra aktörer ansvara för att tillhandahålla och samordna en upplysningstjänst med opartisk information och vägledning till konsumenter (SFS 2014:110). Som ett resultat av detta uppdrag öppnades konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument. Det är en rikstäckande upplysningstjänst som samordnas av i samarbete med kommunernas konsumentverksamhet, de fyra konsument-byråerna och tolv utpekade myndigheter. Under rubriken hållbarhet och underrubriken konsumenten på ett enkelt sätt skaffa upplysningar om bl.a. plast i kontakt med livsmedel. När det gäller frågan om innehållsförteckning på alkoholhaltiga drycker ska tillverkarna bl.a. märka ut allergenerna svavel och ägg- och mjölkprotein enligt kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, traditionella uttryck, märkning och presentation av vissa vinprodukter. Det innebär att man på alla viner framställda av druvor som skördats 2012 eller senare, och som märkts efter , kan utläsa om mjölk- och äggprotein använts som processhjälpmedel vid produktionen. anges på alla etiketter att vinet innehåller sulfiter om mängden överskrider per liter. I övrigt finns inga krav på att redovisa en innehållsförteckning eller energiinnehåll. Av en rapport från kommissionen till och rådet om en obligatorisk förteckning över ingredienser och näringsdeklaration för alkoholhaltiga drycker (COM(2017) 58) framgår att enligt nuvarande regler är, i motsats till vad som gäller för livsmedel, en förteckning över ingredienser och näringsdeklaration inte obligatoriskt för alkoholhaltiga drycker. Europeiska konsumenter har begränsad tillgång till näringsdeklaration och ingrediensförteckning, med undantag för ingredienser som kan vara allergiframkallande. Sektorn för alkoholhaltiga drycker har tidigare motsatt sig en obligatorisk märkning. har dock ett ökat antal frivilliga initiativ vuxit fram för att ge konsumenterna information om ingredienserna, energivärdet eller hela näringsdeklarationen för alkoholhaltiga drycker. I rapporten uppmanade kommissionen industrin att tillgodose konsumenternas förväntningar på information om ingredienser och energiinnehåll och senast presentera ett förslag till självreglering som täcker hela sektorn för alkoholhaltiga drycker. Kommissionen påpekade också att om självregleringen inte är tillfredsställande kommer kommissionen att granska andra möjliga alternativ, såsom lagstiftning. Den berörda sektorn har presenterat ett förslag om hur de kan lämna information om ingredienser och energiinnehåll. Enligt förslaget ska livsmedelsföretagaren kunna tillhandahålla informationen på ett annat ställe än på etiketten, exempelvis genom en s.k. QR-kod. Branschen åtar sig att genomföra förslaget senast . Förslaget utvärderas nu av kommissionen. Hållbara och medvetna val Utskottet tillmäter frågan om konsumenters möjligheter att göra hållbara och medvetna val av livsmedel stor betydelse och riktade i samband med behandlingen av livsmedelsstrategin ett tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet välkomnar uppdraget till att vidareutveckla nyckelhålsmärkningen, vilket kommer att göra det lättare för konsumenter oavsett bakgrund att göra medvetna och hälsosamma val vid köp av livsmedel. Branschen har tagit fram egna märkningar för att öka efterfrågan och synliggöra svenska livsmedel, vilket också välkomnas. Slutligen konstaterar utskottet att har gjort bedömningen att konsumenter i har goda förutsättningar att göra aktiva och välinformerade val av livsmedel. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion 2018/19:2736 (KD) yrkande 27 kan lämnas utan vidare åtgärd. Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger När det gäller ursprungsmärkning av kött på restauranger noterar utskottet om hur bör gå till väga för att anmäla ett sådant krav till kommissionen. Vidare konstaterar utskottet att ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger ska införas enligt den överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, . Detta förefaller vara i linje med vad som föreslås i motionerna 2018/19:748 (S), 2018/19:981 yrkande 4, 2018/19:1553 (M) och 2018/19:2736 (KD) yrkande 21. Mot bakgrund av den pågående beredningen föreslås därför inte någon vidare åtgärd med anledning av yrkandena. Även motion 2018/19:207 (SD) avstyrks. Ursprungsmärkning av animaliska produkter När det gäller ursprungsmärkning av animaliska produkter har utskottet behandlat detta . Utskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att de inom EU i alla relevanta sammanhang skulle verka för en ursprungsmärkning av alla köttprodukter inklusive sammansatta produkter. Utskottet noterar att kommissionen analyserat frågan om obligatorisk ursprungsmärkning av animaliska produkter men att kommissionen fortfarande förespråkar frivillighet med hänsyn till bl.a. kostnader. I likhet med regeringen välkomnar utskottet den frivilliga märkningen Från som branschen tagit fram och som ger konsumenterna verktyg att göra medvetna val. Med hänvisning till vad som redovisats ovan föreslår utskottet att motionerna 2018/19:1292 (SD) yrkande 2 och 2018/19:2736 (KD) yrkande 45 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller ursprungsmärkning av honung noterar utskottet att det redan finns regler för ursprungsmärkning på EU-nivå. Utöver dessa harmoniserade regler finns möjlighet för producenterna att frivilligt ange ursprunget mer detaljerat. Även när det gäller äkthetskontrollen finns ett regelverk som ska tillförsäkra att den offentliga kontrollen i livsmedelskedjan genomförs regelbundet och är riskbaserad och effektiv. Mot bakgrund av det anförda föreslås ingen ytterligare åtgärd med anledning av motion 2018/19:390 (KD). Märkning av salt- och sockerhalt i livsmedel Utskottet har tidigare konstaterat att det är viktigt att konsumenter kan göra medvetna och hälsosamma val vid köp av livsmedel, och detta gäller även för produkter med högt salt- eller sockerinnehåll. I detta sammanhang kan nyckelhålsmärkningen uppmärksammas, som är ett sätt att hjälpa konsumenter att hitta de hälsosammare alternativen. Utskottet noterar och med förslag till åtgärder för att främja hälsa relaterad bl.a. till matvanor, och att det i denna finns olika förslag för att minska socker- och salthalten i livsmedel. Utskottet anser att problematiken kring för högt intag av salt och socker måste prioriteras då det i stor utsträckning bidrar till olika folkhälsosjukdomar. Med hänvisning till redovisningen ovan anser utskottet att motion 2018/19:349 (SD) yrkandena 5 och 6 kan lämnas utan åtgärd i avvaktan på pågående beredningsarbete. Utskottet konstaterar när det gäller krav på tydligare innehållsförteckning att märkningsreglerna i stor utsträckning är harmoniserade inom EU. Det finns krav på vad en innehållsförteckning ska innehålla, storleken på denna etc. Det finns dock en möjlighet att i samband med märkningen av ett livsmedel hänvisa till kostråd under förutsättning att detta inte vilseleder konsumenten. Utöver nyckelhålsmärkningen som ska hjälpa konsumenten att hitta hälsosammare alternativ kan detta vara ett sätt att hjälpa konsumenterna i valet av livsmedel. Med det anförda avstyrks motion 2018/19:2884 (M). När det gäller förslaget om att införa ett nationellt system för kulturmärkning av svenska matprodukter anser utskottet liksom tidigare att det skulle medföra ökade kostnader för både producenter och myndigheter att utveckla ett nationellt regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla produkter parallellt med för namnskydd. Utskottet ställer sig positivt till den satsning på att öka antalet skyddade beteckningar för svenska livsmedel som pågår. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2018/19:1292 (SD) yrkande 3. När det gäller plast som kommer i kontakt med livsmedel noterar utskottet att det finns många bestämmelser som reglerar material och produkter som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel, och att glas-och-gaffel-symbolen eller orden ”till livsmedel” ska användas på alla plastmaterial som är säkra att använda till mat. Vidare konstaterar utskottet att Hallå konsument på ett enkelt sätt informerar om bl.a. plast som kommer i kontakt med livsmedel. Med det anförda anser utskottet att motion 2018/19:2800 (SD) kan avstyrkas. När det gäller frågan om obligatorisk förteckning över ingredienser och näringsdeklaration för alkoholhaltiga drycker noterar utskottet liksom tidigare att kommissionen arbetar för att den aktuella branschen ska tillgodose konsumenternas behov av information. Utfallet av detta arbete bör avvaktas, och utskottet lämnar därmed motion 2018/19:981 (SD) utan vidare åtgärd. Bästföredatum och temperaturkrav m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hantering av livsmedel och om tillsatsers effekter. Jämför reservation 18 (M), 19 (SD) och 20 (KD). I kommittémotion 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 8 efterfrågas lägre temperaturer för hantering av livsmedel. Om producenterna valde en lägre temperatur än de föreskrivna maxtemperaturerna skulle detta kunna medföra mindre förstörd mat och därigenom ett reducerat matsvinn. Motionärerna vill därför att regeringen utreder möjligheten att påverka förordningarna om temperaturkrav för livsmedel samt att ställa högre krav på livsmedelsproducenter och dagligvaruhandel. Enligt kommittémotion 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 7 behövs en översyn av datummärkningen av livsmedel i syfte att minska matsvinnet. Det behövs informationsinsatser med ett positivt budskap, t.ex. om vad bästföredatumet innebär för olika livsmedel och hur livsmedlen ska förvaras. bör därför ges ett permanent uppdrag att genomföra informationsinsatser för att minska matsvinnet. I yrkande 8 i samma motion vill motionärerna att regeringen och ska verka för ett svenskt undantag från EU-reglerna vad gäller bästföredatum för ägg. Svenska ägg i kylförvaring håller mycket längre än det sista datum som EU tillåter, vilket innebär att handlare och konsumenter i onödan slänger stora mängder fullt ätbara ägg. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2018/19:2736 yrkande 40 att livsmedelslagen behöver förtydligas så att det framgår att en butik får frysa in kylvaror. Handlarna vågar inte frysa in varorna, och föreskrifter ger intryck av att detta inte är tillåtet. Genom att frysa in kylvaror kan svinnet minskas, som kunder med låga inkomster får en större möjlighet att köpa de frysta produkterna till ett billigare pris. Enligt yrkande 41 bör tydliggöra för handlarna att de själva får förädla sina kylvaror, t.ex. kyckling och köttfärs. I motion 2018/19:189 av (SD) efterfrågas en utredning av tillsatsers effekter, i kombination eller enskilt, i livsmedel och att regeringen utifrån resultatet skyndsamt ska föreslå lämpliga åtgärder. Förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, den s.k. informationsförordningen, reglerar datummärkning av livsmedel och förvaringsanvisningar. De flesta färdigförpackade livsmedel ska vara märkta med bästföredag eller i vissa fall sista förbrukningsdag. Vissa undantag finns, t.ex. för färsk frukt och färska grönsaker, ättika och vinäger, koksalt och socker i fast form. Det är alltid den som är ansvarig för livsmedelsinformationen som ska avgöra vilken märkning som är lämplig att använda sig av. En produkts hållbarhet beror på många faktorer, som hur och av vad produkten är tillverkad och hur den har förpackats och förvarats. Med minsta hållbarhet menas den dag fram till vilken ett livsmedel som förvarats på lämpligt sätt har kvar de särskilda egenskaper som det normalt förknippas med. Datum för minsta hållbarhet ska anges med uttrycket bäst före. Livsmedel märkta med bästföredag ska hålla ytterligare efter datumet om de förvaras på rätt sätt och i obruten förpackning. Det är säljarens ansvar att produkten är av fullgod kvalitet. Om det behövs ska datum för minsta hållbarhet åtföljas av en anvisning om förvaring som ska följas för att livsmedlet ska hålla sig . För livsmedel som mikrobiologiskt är mycket lättfördärvliga och därför kan antas utgöra en omedelbar fara för människors hälsa ska datum för minsta hållbarhet ersättas med sista förbrukningsdag. Märkningen sista förbrukningsdag handlar om hur länge ett livsmedel är säkert att äta. Sista förbrukningsdag ska användas för livsmedel som lätt förstörs av mikroorganismer och där lagringstiden kan bidra till att ett livsmedel kan bli hälsoskadligt trots att det förvaras enligt förpackningens anvisning. Livsmedel som är märkta med sista förbrukningsdag anses alltså inte vara säkra att äta efter att sista förbrukningsdag har passerat. Därför får sådana livsmedel efter det datumet varken säljas eller ges bort. Enligt uppgift från får ordalydelsen och ordningen Bäst före [datum] och Bäst före utgången av [datum] inte ändras. Däremot kan en producent förtydliga att ett livsmedel kan konsumeras efter bästföredag genom att förklara det i en ny mening, t.ex. i anslutning till datummärkningen. En förutsättning är att övriga krav på frivillig information är uppfyllda. Datummärkningen ska inte kunna missförstås. Branschen har infört egna märkningar på vissa mejeriprodukter för att förtydliga att många produkter ofta håller längre än bästföredatumet. Till exempel har Arla på vissa produkter infört Ofta bra efter och Ica Minst hållbar till. Om ett livsmedel kräver särskilda förvarings- eller användningsvillkor ska dessa anges, t.ex. förvaringstemperaturer. En förvaringsanvisning ska således finnas om uppgiften är nödvändig för att konsumenten ska kunna förvara livsmedlet på rätt sätt. För livsmedel märkta med sista förbrukningsdag är förvaringsanvisning obligatorisk. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att regeringen inom ramen för livsmedelsstrategin gav i uppdrag att tillsammans med och , utifrån erfarenheter och kunskaper från tidigare regeringsuppdrag, arbeta vidare med olika identifierade svinnreducerande åtgärder för att minska matsvinnet i hela livsmedelskedjan från producent till konsument –2019. I ett första steg har en långsiktig nationell handlingsplan tagits fram i nära samarbete med berörda aktörer. Handlingsplanen har 42 åtgärdsförslag och utpekade behov inom utredning, forskning och innovation och omfattar nio åtgärdsområden. Ett av dessa områden är datummärkning, hållbarhetstid och kylkedja, där man ger olika förslag på hur man kan arbeta för att minska matsvinnet. I handlingsplanen anförs bl.a. att det går att förlänga ett livsmedels hållbarhet genom att sänka förvaringstemperaturen. I rekommenderar många företag på förpackningarna en förvaringstemperatur på max för kyld mat; används betydligt lägre temperaturer i så gott som alla länder i . Kyltemperaturen i livsmedelskedjan bör sänkas till den optimala temperaturen för varje kategori livsmedel. Att investera i effektiva kylar kan ofta vara en kostnadsfråga. Glesbygdsbutiker kan ansöka om investeringsstöd från länsstyrelserna om totalt (2018) för investeringar. Spridning av information behövs om vilka möjligheter till stöd som finns för investeringar i kylar. I handlingsplanen föreslås att kylvaror märks med en optimal förvaringstemperatur och att optimal temperatur hålls genom hela kylkedjan. Dialog om kyltemperatur kan föras inom ett formaliserat branschsamarbete där kyl- och frysbranschen involveras. och informerar aktivt, bl.a. om möjligheter att söka stöd för investeringar i kylutrustning. I handlingsplanen lyfts även fram behovet av att förtydliga vägledningen om datummärkning. Det föreslås att märkning med sista förbrukningsdag endast ska användas för varor som är mycket lättfördärvliga och som kan utgöra en omedelbar fara för människors hälsa. Vidare föreslås att svinnminimerande aspekter ska beaktas vid datummärkning. Handlingsplanen bereds i . I årsredovisning redovisas att en viktig uppgift för verket är att ta fram en konsumentkampanj med syfte att ändra konsumenternas beteende när det gäller att slänga mat som passerat bästföredatum. Märkning av ägg producerade av hönor av arten (dvs. vanliga ägg) regleras av kommissionens förordning (EG) nr 589/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 om handelsnormer för ägg. För andra ägg gäller allmänna märkningsbestämmelser. Vanliga klass A-ägg ska enligt förordningen klassificeras, märkas och packas senast efter värpdagen. Märkning med bästföredatum ska göras vid förpackningstillfället. Bästföredag får inte vara senare än efter värpning. Äggen måste även ha levererats till konsument inom från värpning. Äggen får således inte saluhållas senare än före bästföredagen. Enligt information från är ägg det enda livsmedel där datum regleras i lagstiftning. För andra livsmedel är det upp till producenten att beräkna bästföredatum. Både regeringen och har vid ett flertal tillfällen framfört och framför att ägg ska regleras som andra livsmedel där producenterna själva fastställer bästföredatum. Detta förslag har ännu inte fått något gehör. När det gäller infrysning av kylvaror får enligt uppgifter från livsmedel som tidigare saluförts som kylvaror under vissa förutsättningar frysas in och saluföras som djupfrysta. En förutsättning är att kraven i föreskrifter (LIVSFS 2006:12) om djupfrysta livsmedel är uppfyllda. Livsmedel får frysas in även efter att bästföredatum har passerat. Livsmedel märkta med sista förbrukningsdag får dock inte saluföras som djupfrysta om de frysts in efter hållbarhetstidens utgång. Om tidigare kylvaror fryses in får bästföredatum eller sista förbrukningsdatum enligt 15 § föreskrifter (LIVSFS 2005:20) om livsmedelshygien inte ändras, vilket innebär att det datum som gällde för livsmedlet som kylvara måste finnas kvar i märkningen. Datumet måste synas tydligt och får alltså inte täckas över eller skymmas. Därutöver behöver märkningen kompletteras med ett antal uppgifter som krävs för djupfrysta livsmedel. Uttrycket djupfryst ska anges i anslutning till livsmedlets beteckning. Bästföredag för det djupfrysta livsmedlet ska anges. Det behöver tydliggöras att datumet gäller just för livsmedlet i djupfryst tillstånd. Det ska finnas anvisningar om hur länge det djupfrysta livsmedlet kan förvaras hos mottagaren och om lagringstemperatur eller vilken typ av lagringsutrustning som krävs. Om det finns en anvisning om att det djupfrysta livsmedlet ska förvaras vid krävs ingen ytterligare anvisning om förvaringstid än bästföredatumet. Uppgift som gör det möjligt att identifiera varupartiet ska anges på samtliga djupfrysta livsmedel. Texten ”bör inte frysas efter upptining” eller motsvarande ska anges på förpackningen. Om livsmedlet frysts ned i nära anslutning till hållbarhetstidens utgång ska det dessutom märkas med en bruksanvisning av vilken det ska framgå att livsmedlet bör tillagas efter upptining. Fryst kött, frysta köttberedningar och frysta obearbetade fiskprodukter ska märkas med nedfrysningsdatum. Samma som ovan gäller då färdigförpackade livsmedel delas och innehållet packas om. När det gäller förädling av kylvaror får enligt uppgift från en butik eller restaurang använda ett livsmedel som passerat bästföredag som ingrediens i andra livsmedel. Livsmedlet kan användas som råvara eller ingrediens för andra produkter under förutsättning att det är fullgott och inte otjänligt. Exempelvis får butiken grilla en tidigare färdigförpackad fläskfilé och sälja den. De kan då också tidigare ha fryst in varan i väntan på att den skulle bearbetas, i det här fallet grillas.