bet · H601NU13 · 2019-05-28 00:00:00 — Särskilda ansträngningar krävs för en fortsatt anpassning till digitaliseringen och den digitala ekonomin. Den sammantagna effekten av den nuvarande strategin för en digital inre marknad behöver utvärderas för att identifiera nästa steg i arbetet. Särskilt fokus krävs bl.a. i fråga om dataekonomi och datadelning, digital delaktighet, digital kompetens och att göra ny teknik möjlig. En fortsatt hög ambitionsnivå när det gäller informationssäkerhet, infrastruktur, en ny handlingsplan för e-förvaltning, frågor om plattforms- och delningsekonomin liksom europeiska småföretags möjligheter att skala upp är ytterligare viktiga frågor. Angeläget är också att konkurrenslagstiftning, konkurrenstillsyn och regler för marknader främjar den digitala ekonomin och fångar upp eventuella nya utmaningar på området. För att bättre omsätta den inre marknaden i praktiken bör såväl kommissionen som medlemsstaterna fokusera på att genomföra och efterleva av inremarknadsregelverket . Regeringen vill bl.a. se en långsiktig plan för bättre genomförande och efterlevnad och att strukturella problem som inte kunnat lösas med problemlösningsverktyget Solvit följs upp. Vidare framhåller regeringen att standardisering har påtagliga nyttoeffekter för både företag och konsumenter. Standarder gör det enklare för företag att anpassa kravnivåer eller specifikationer för samma produkt på olika marknader. Standarder säkerställer även att varor och tjänster som vi använder är tillförlitliga och uppfyller krav på t.ex. miljöhänsyn och säkerhet. Regeringen anser att det är angeläget att den europeiska standardiseringen fortsätter att vara flexibel, inkluderande och marknadsanpassad så att den kan fortsätta att bidra till innovation och ständigt bättre varor och tjänster som tillfredsställer användarnas behov. Regeringen vill också se en europeisk standardisering som i största möjliga utsträckning stödjer utvecklingen av internationella standarder och underlättar handeln med omvärlden. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dåvarande justitierådet ) med bl.a. uppdraget att lämna en bedömning om huruvida det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Ett syfte med ett sådant förbud skulle vara att stävja brottsligheten med metall-stölder. överlämnades betänkandet Handel med begagnade varor och med skrot (SOU 2014:72) till regeringen. I utredningen föreslås att det införs ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot i näringsverksamhet. Det främsta syftet med förbudet är att minska antalet metallstölder. Utredningen anser även att vid sidan av detta huvudmål bör regleringen kunna medverka till en förbättrad marknad med konkurrens på lika villkor i skrothanteringsbranschen. Utredningen har även övervägt om de näringsidkare som bedriver handel med metallskrot ska omfattas av ett tillståndskrav. En tillståndsreglering skulle enligt utredningen dock innebära en inskränkning av näringsfriheten och bör därför bara användas i sammanhang där viktiga samhällsintressen motiverar en sådan inskränkning. Enligt utredningen har det inte framkommit att behovet av kontrollåtgärder är särskilt stort och det finns därför inte tillräckliga skäl för en tillståndsreglering. I stället anser utredningen att det bör införas en anmälningsplikt för näringsidkare som handlar med skrot. På så sätt kan den utsedda tillsynsmyndigheten få kännedom om vilka näringsidkare som bedriver verksamhet i skrothanteringsbranschen. Utredningen har remissbehandlats och man överväger nu utredningens förslag inom . Det finns flera olika standarder för certifiering av hållbart producerad palmolja. Den mest etablerade är RSPO (Roundtable on ). RSPO är en icke vinstdrivande organisation med representanter för sju intressegrupper kring palmoljeindustrin: producenter av palmolja, förädlare eller handlare, tillverkare av konsumentvaror, återförsäljare, banker och investera-re, miljö- och naturvårdsorganisationer och sociala organisationer eller utvecklingsorganisationer. Standarden innehåller kriterier inom områdena transparens, efterlevnad av lagar och regler, långsiktig hållbar ekonomi, arbetsmetoder i odlingar och kvarnar, miljömässig ansvarsfullhet och bevarande av naturresurser och biologiskt mångfald, ansvarsfull hantering av anställda, ansvarsfull etablering av nya plantage samt arbete med ständiga förbättringar. Av RSPO:s webbplats framgår att ett antal europeiska länder har gjort nationella åtaganden som drivs av industrin, regeringen eller båda. Bland dessa länder återfinns . trädde det reviderade EU-direktivet om att främja användningen av energi från förnybara energikällor i kraft – det s.k. förnybartdirektivet. I direktivet fastställs nationella gränser för biodrivmedel, som 2023–2030 gradvis ska fasas ut till noll. Det innefattar flytande biobränslen och biomassabränslen som medför hög risk för indirekt ändring av markanvändning, s.k. hög ILUC-risk (Indirect Land Use Change, ILUC) och som är producerade av livsmedels- eller fodergrödor (dvs. bl.a. palmolja). Gränserna påverkar hur stor mängd av dessa bränslen som får räknas in i den totala nationella andelen förnybara energislag och andelen förnybara energislag inom transporter. Utredningen om fossilfri fordonstrafik hade till uppgift att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen. I betänkandet Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) föreslog utredningen bl.a. obligatorisk energimärkning av personbilar och lätta lastbilar. Märkningen skulle utgå från fordonets energianvändning. Utöver detta skulle det finnas information om bl.a. fordonets koldioxidutsläpp, bränsleförbrukning och elförbrukning samt elens räckvidd om fordonet gick att köra på el. Den s.k. Bonus–malus-utredningen överlämnade sitt betänkande Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon (SOU 2016:33). Utredningen hade bl.a. i uppgift att om möjligt öka transparensen i ett bonus–malus-system och därmed systemets styrande effekt samt att föreslå hur bonus respektive malus för enskilda fordon kan synliggöras. Detta skulle enligt direktiven exempelvis kunna ske genom någon form av märknings- eller klassificeringssystem. Utredningen lämnade dock inget förslag om ett energimärkningssystem för lätta fordon eftersom ett sådant system enligt utredningens uppfattning inte har något att göra med att synliggöra ett bonus–malus-system. Med hänvisning till behov av tydlighet förordade man i stället en mer renodlad modell där bilförsäljarna måste redovisa hur mycket fordonsskatt (malus) köparen kommer att få betala om han eller hon väljer en specifik bil och hur stor bonusen blir om bilen berättigar till sådan. På förslag från regeringen beslutade att införa bonus–malus-systemet för nya personbilar samt lätta bussar och lastbilar av fordonsår 2018 som registrerats tidigast (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1). Regeringen anförde att en utvärdering bör göras i ett tidigt skede efter att systemet trätt i kraft. Det nya tobaksdirektivet (2014/40/EU) antogs av och ministerrådet . Direktivet började gälla , och EU:s medlemsländer hade därefter på sig att införa de nya bestämmelserna i den egna lagstiftningen. Av direktivet framgår att det svenska undan-taget för snus finns kvar och att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår. Inom EU råder ett förbud mot tobak för oralt bruk med undantag för tobaksprodukter som är avsedda att rökas eller tuggas. Eftersom svenskt snus varken röks eller tuggas råder försäljningsförbud. När blev medlem i EU 1995 beviljades landet ett permanent undantag från snusförbudet. Cigaretter och traditionella rökfria tobaksprodukter (inklusive vissa asiatiska och afrikanska varianter, tuggtobak och nässnus) kan dock säljas lagligt inom EU. Förbudet har varit föremål för prövning av (mål C-151/17). En begäran om förhandsavgörande som framställdes i ett mål vid en brittisk förvaltningsdomstol mellan och Secretary of State for Health (hälsoministern, ) om förbudet mot tillverkning och distribution av tobak för användning i munnen i är lagenligt. Frågan gällde huruvida snusförbudet i EU:s tobaksproduktdirektiv strider mot de EU-rättsliga principerna, den fria rörligheten för varor eller EU:s rättighetsstadga. meddelade förhandsavgörandet i vilket domstolen kommer fram till att snusförbudet i EU:s nya tobaksdirektiv inte är i strid med någon EU-rättslig princip och därmed är giltigt. Det innebär att det kommer att råda ett fortsatt förbud mot försäljning av snus inom EU, med undantag för . förhandsavgörande kan inte överklagas. Vissa frågor om EU:s inre marknad När det gäller de aktuella motionsyrkanden som övergripande rör främjande av och handel inom EU:s inre marknad har utskottet , (bet. 2017/18:NU11) avstyrkt flera identiska och liknande förslag som de som är aktuella här. Utskottet har bl.a. påmint om det arbete som pågår inom EU såväl när det gäller en digital inre marknad som den inre marknaden i övrigt. Vid det nämnda tillfället tydliggjorde företrädare i utskottet för , sina uppfattningar på området i olika reservationer. Utskottet har tidigare, (bet. 2017/18:NU11), avstyrkt motionsyrkanden som är identiska eller liknande de aktuella yrkandena här om metall och skrothandel, certifiering av palmolja, certifiering av alkoholmätare och ökat samarbete mellan och . Utskottet hänvisade vid det nämnda tillfället bl.a. till pågående arbete och befintliga regler. Företrädare i utskottet för och reserverade sig mot utskottets förslag till beslut när det gäller exportförbudet av snus. avstyrkte utskottet ett likalydande förslag som det i motion 2018/19:2426 (C) om att införa en energideklaration för personbilar vid nybilsförsäljning (bet. 2017/18:NU22). Utskottet hänvisade till de överväganden som gjordes i anslutning till att det s.k. bonus–malus-systemet utarbetades. Företrädare i utskottet för redovisade sin uppfattning i en reservation. Motionsyrkanden om exportförbudet för snus har varit föremål för behandling i utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen, (bet. 2017/18:NU11). Utskottet avstyrkte då dessa yrkanden bl.a. med motiveringen att en revidering av det nya tobaksdirektivet skulle kunna hota det nu gällande svenska undantaget för snus. Företrädare för och hade en annan uppfattning som redovisades i en reservation. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Vissa frågor om EU:s inre marknad – Exportförbudet för snus. Vissa frågor om EU:s inre marknad I motionerna 2018/19:2040 (L), 2018/19:2694 (C) och 2018/19:2783 (M) förordas olika åtgärder för att främja EU:s inre marknad. Med anledning av dessa yrkanden vill utskottet inledningsvis framföra att det delar den uppfattning som kommer till uttryck i flera av motionerna, att EU:s inre marknad är av stor betydelse för och EU och att ytterligare åtgärder bör vidtas för att undanröja hinder för att genomföra en väl fungerande inre marknad och utveckla den gränsöverskridande handeln. Inte minst kan mer göras för att säkerställa att de åtgärder som redan beslutats genomförs på ett tillfredsställande sätt i samtliga medlemsstater. En välfungerande inre marknad får anses vara viktig för att säkra och EU:s internationella konkurrenskraft. Som redovisats anför regeringen i sina prioriteringar för inremarknadspolitiken bl.a. att den fria rörligheten för tjänster särskilt bör prioriteras i ljuset av tjänsterörlighetens lägre mognadsgrad och då tjänstehandeln ökar alltmer i betydelse. Regeringen uppger även att en fortsatt anpassning av den inre marknaden till den digitala utvecklingen också är något som bör prioriteras. Utskottet instämmer i detta och kan konstatera att det även ligger i linje med vad som anförs i flera här aktuella motioner. Utskottet vill påpeka att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel, och stora krav måste ställas på bl.a. säkerhet, arbetsrätt, folkhälsa, miljöhänsyn och konsumentskydd. Tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i de nämnda motionerna är enligt utskottets uppfattning inte nödvändiga. I motion 2018/19:161 (SD) föreslås att det ska införas ett kontantförbud och ett tillståndskrav för handel med metallskrot. Utskottet har , (bet. 2018/19:NU11), avstyrkt identiska förslag med hänvisning till den pågående beredningen av slutbetänkande (SOU 2014:72). Utskottet konstaterar att utredningen är under beredning och ser därför ingen anledning att omvärdera sitt ställningstagande. När det gäller märkning och certifiering förordas i motionerna 2018/19:305 (SD) och 2018/19:1121 (SD) att det endast ska få säljas certifierade alkoholmätare på den inre marknaden, i motion 2018/19:752 (S) framhålls att regeringen ska vidta olika åtgärder för att endast certifierad palmolja importeras till EU och i motion 2018/19:2426 (C) föreslås att en energideklaration ska införas för personbilar. Utskottet avser inte att förorda några tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i dessa motioner, och vill framföra följande. När det först gäller frågan om alkoholmätare har utskottet, som redovisats, avstyrkt liknande förslag, (bet. 2017/18:NU11). Utskottet har konstaterat att det finns två internationella standarder för alkoholmätare. Även om standarderna i sig inte hindrar försäljningen av undermåliga alkoholmätare menar utskottet att de fyller en viktig funktion eftersom de kan vägleda konsumenterna att hitta de produkter som uppfyller kraven, då det tydligt framgår vilka produkter som är certifierade enligt den aktuella standarden. Utskottet avstyrkte även motionsyrkanden om certifiering av palmolja i det nämnda betänkandet . Utskottet vill åter peka på att det gjorts olika nationella åtaganden och förekommer branschinitiativ, bl.a. i , vilket är positivt. Utskottet kan dessutom konstatera att EU:s nya förnybartdirektiv leder till att palmolja kommer att fasas ut som komponent i biobränslen till 2030. När det gäller förslaget om att införa en energideklaration för personbilar vill utskottet påminna om att ett s.k. bonus–malus-system har införts för nya personbilar och lätta bussar. Avsikten är bl.a. att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp och hjälpa konsumenterna att göra klimatsmartare val. I motion 2018/19:2776 (KD) efterfrågas ett intensifierat samarbete med inom ramen för EU och en strategi för ett utökat samarbete med . Utskottet delar motionärens uppfattning att utgör en viktig part för i EU. anser utskottet att det inte finns behov av att utarbeta en särskild strategi för ett utökat samarbete med eller något annat land inom ramen för EU-samarbetet. Utskottet vill åter framföra sin uppfattning att bör samarbeta med likasinnade länder utifrån vilka positioner de har i de olika sakfrågorna för att på det sättet i EU kunna driva igenom så mycket som möjligt av den svenska hållningen i en fråga. Något tillkännagivande så som förordas i den nämnda motionen är utskottet inte berett att föreslå för . Därmed avstyrks samtliga motioner i berörda delar. Som framgår av det föregående har utskottet behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, . Utskottet kan nu i likhet med då konstatera att ett nytt tobaksdirektiv antogs och att det av detta framgår att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår, liksom det svenska undantaget för snus. Till detta kan utskottet konstatera att i ett förhandsavgörande slog fast att exportförbudet för snus inte strider mot EU-rättsliga principer. Vidare har utskottet i tidigare ställningstaganden framhållit att en omförhandling av det nya tobaksdirektivet skulle kunna medföra att det undantag för snus som har hotas. Utskottet ser inga skäl att ändra denna bedömning. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:162 (SD), 2018/19:1279 (M), 2018/19:2006 (M) och 2018/19:2896 (M) i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande, exportrådgivning och export av välfärdstjänster. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående arbete. Jämför reservation 14 (M), 15 (SD), 16 (V), 17 (KD) och 18 (M, KD). Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande I motion 2018/19:1312 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga initiativ för ökad statlig samordning vid större internationella investeringar. Motionärerna framhåller att det vid investeringsfrämjande åtgärder är många aktörer som är inblandade i dessa mycket komplicerade processer. För att öka konkurrenskraft internationellt behövs utökad kompetens och resurser nationellt för bättre rådgivning och samordning kring övergripande områden. I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar (yrkande 28). Motionärerna påpekar att FN 2014 upphandlade varor och tjänster globalt för , varav upphandlades från , vilket vida understiger andel av FN:s budget. I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) anges att koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till att uppfylla klimatmålen som nya jobb och exportmöjligheter skapas. Därför bör regeringen se över hur kan attrahera energiintensiv industri att etablera sig i landet (yrkande 20). Den internationella konkurrensen har ökat i småbåtsindustrin, och den svenska exporten har minskat, konstateras det i motion 2018/19:865 av (M). Motionären föreslår därför att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att se över möjligheten att införa exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos den svenska småbåtsindustrin. I kommittémotion 2018/19:154 av m.fl. (SD) anförs att många nya datacenter, dvs. centraler för lagring av digital information, kommer att behöva etableras runt om i världen. har i ett europeiskt perspektiv många konkurrensfördelar för att locka denna typ av investeringar – kallt klimat, god tillgång på utbildad personal, en bra it-infrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och en stabil kraftförsörjning gör att vi står oss väl i en internationell konkurrens. I motionen anförs därför att regeringen bör utarbeta en nationell strategi för etableringar av datacenter i . I kommittémotion 2018/19:165 av m.fl. (SD) föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att göra en utvärdering av svenska sektorers långsiktiga importbehov (yrkande 3). Svensk export är beroende av import, och politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker är alla faktorer som enligt motionärerna kan förändra den globala handelsmarknaden. Motionärerna framhåller även vikten av att särskilt stärka den svenska industrins exportmöjligheter inom högteknologiska tjänster och produkter som befinner sig högt uppe i värdekedjan och förordar ett tillkännagivande om detta (yrkande 4). I kommittémotion 2018/19:167 av m.fl. (SD) föreslås tre tillkännagivanden om Business uppdrag. För det första förordar motionärerna att Business ges i uppdrag att ge högre prioritet för tillväxtekonomier som eftersträvar att upprätthålla mänskliga rättigheter (yrkande 1). För det andra förordar motionärerna att Business bör ge investeringar i Somaliland ökad prioritet och att () bör ges i uppdrag att prioritera svenska företag i för att gynna såväl Somaliland som svenska företag (yrkande 2). För det tredje förordar motionärerna att Business bör ges i uppdrag att verka för en ökad export av produkter och tjänster som rör energieffektivisering (yrkande 3). Många svenska företag har mycket av den teknik och de lösningar som efterfrågas, och det finns därmed en god potential för ökad export. De landsbygdsnära näringarna sysselsätter uppskattningsvis 400 000 personer i , och svensk livsmedelsindustri har ett beräknat exportvärde motsvarande . Det skriver m.fl. (SD) i kommittémotion 2018/19:1287. För att förbättra konkurrenskraften inom livsmedelssektorn anför motionärerna att små och medelstora livsmedelsföretag ska få stöd med kompetensutveckling för att bli bättre på att exportera svenska livsmedel (yrkande 20). I kommittémotion 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 5 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att Business ska ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar. Detta skulle enligt vad som anförs i motionen kunna leda till minskat beroende av bistånd i området som tillväxten ökar. Det skulle också kunna möjliggöra en billigare import av varor till . I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) framhålls att det finns en potential för svenska företag att bidra till minskade nettoutsläpp av koldioxid i ett globalt perspektiv genom att exportera energieffektiva produkter. Exporten skulle således både gynna svensk industri och dämpa utsläppen av växthusgaser, och motionärerna förordar ett tillkännagivande om att export som främjar energieffektivitet bör främjas (yrkande 6). I partimotion 2018/19:757 av m.fl. (V) anförs att det finns brister när det gäller insynen i () och Svensk Exportkredits (SEK) verksamheter. Verksamheterna ska bl.a. följa riktlinjer för multinationella företag och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter. Motionärerna anser att detta inte syns i praktiken och att insynen i verksamheterna bör öka (yrkande 15). Motionärerna vill vidare se krafttag för att säkerställa att företag respekterar mänskliga rättigheter och bidrar till en hållbar utveckling. Regeringen bör därför återkomma med konkreta förslag på hur svenskt exportfrämjande ska bli samstämmigt med politiken för global utveckling (yrkande 16). Motionärerna framför även att den norska regeringen har beslutat att inga nya biståndssatsningar ska gå via skatteparadis och har tillsatt en utredning om existerande investeringar i skatteparadis med målsättningen att ska avveckla alla fonder i skatteparadis. bör enligt motionen följa exempel och införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis (yrkande 32). I kommittémotion 2018/19:2735 av m.fl. (KD) förordas ett tillkännagivande om att det bör utvecklas ett samordnat statligt stöd för internationalisering för regionerna. Motionärerna menar att en nationell samordning skulle säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra (yrkande 7). I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att den internationella kompetens för export och import som finns i genom nya svenskar bättre tas till vara i regionala exportcentrum. Genom att skapa ett bra klimat för arbete och eget företagande, där kunskap om olika affärskulturer och stora språkkunskaper som finns hos människor som kommer till tas till vara, kan enligt motionärerna öka sin export (yrkande 14). har stor potential att exportera mer livsmedel, sägs det i kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD). Motionärerna förordar ett tillkännagivande om att underlätta den svenska livsmedelsexporten, bl.a. genom att inrätta livsmedelsattachéer (yrkande 29). I motionen efterfrågas även ett tydligare främjandeuppdrag till Business , och motionärerna anser även att kompetensen där inom livsmedel behöver förbättras. Exportrådgivning och export av välfärdstjänster I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) framhålls flera åtgärder för att främja export. En åtgärd anges vara att skapa förutsättningar för export av svenska välfärdstjänster (yrkande 26). Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt sett hög klass och är på många sätt banbrytande, sägs det i motionen. Flera av dessa kan med sin kunskap bidra till förhöjd kvalitet inom vård, skola och omsorg världen över.