bet · H601FiU34 · 2019-03-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner som bl.a. handlar om tillämpningen av regelverket om offentlig upphandling, sociala kriterier, djurskydd, livsmedelsproduktion och innovations- och funktionsupphandling. Motionsyrkandena avslås med hänvisning till pågående arbete. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. I betänkandet finns 12 reservationer (M, SD, C, V, KD och L). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer 1.Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (KD) 2.Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (L) 3.Små och medelstora företag, punkt 3 (C) 4.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) 5.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (C) 6.Miljökrav, punkt 5 (M) 7.Miljökrav, punkt 5 (SD) 8.Miljökrav, punkt 5 (KD) 9.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 6 (M) 10.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 6 (KD) 11.Skatteetiska krav, punkt 7 (V) 12.Antal underleverantörer, punkt 8 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:848 av (M) yrkande 4, 2018/19:1571 av (M) yrkandena 1, 4 och 6–9, 2018/19:1572 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2191 av och (båda S) och 2018/19:2384 av (C) yrkandena 1 och 2. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer 2018/19:2027 av m.fl. (S) yrkande 4, 2018/19:2055 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7 och 2018/19:2822 av (KD) yrkande 2. Reservation 1 (KD) Reservation 2 (L) Små och medelstora företag 2018/19:595 av (M), 2018/19:778 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1571 av (M) yrkandena 3 och 5 samt 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 15. Reservation 3 (C) 2018/19:264 av (SD) yrkande 4, 2018/19:334 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:2400 av och (båda C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 42 samt 2018/19:2549 av (C). Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2298 av och (båda MP), 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2738 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (KD) 2018/19:1571 av (M) yrkande 2, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 9 (M) Reservation 10 (KD) 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 11 (V) 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 12 (V) 2018/19:1580 av (M) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (C) och (V). I betänkandet behandlar utskottet ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena handlar bl.a. om tillämpningen av regelverket om offentlig upphandling, sociala kriterier, djurskydd, livsmedelsproduktion och innovations- och funktionsupphandling. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en jämförande granskning av efterlevnaden av EU-direktiven om offentlig upphandling, en statlig strategi, statistik, skadestånd, korrekta beräkningar, nollanbud, vägledning för upphandling för kvalitativ verksamhet, avvikelserapportering, översyn av utbildningsbehov, regelförenklingar för upphandlingar under tröskelvärdena och översyn av direktupphandlingsgränsen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete på EU-nivå, beredningsarbete inom och arbete inom . I motion 2018/19:848 av (M) yrkande 4 anför motionären att bör verka för att EU gör en jämförande granskning av genomförandet och efterlevnaden av de EU-direktiv som rör offentlig upphandling. I motion 2018/19:1571 av (M) yrkas att en statlig strategi tas fram (yrkande 1), att uppdrag ses över (yrkande 4), att statistiken säkerställs på upphandlingsområdet (yrkande 6), att det görs en översyn av hur man kan utarbeta skadestånd för otillåtna urvalskriterier (yrkande 7), att det görs en översyn av hur man kan säkerställa korrekta beräkningar som förutsättning för goda affärer (yrkande 8) och att det säkerställs att nollanbud inte används samt att eventuellt användande beivras (yrkande 9). I motion 2018/19:1572 av (M) yrkas att ska få i uppdrag att se över förutsättningarna för att ta fram en vägledning för upphandling för kvalitativ verksamhet (yrkande 1) och att avvikelserapportering blir en del av kvalitetsarbetet vid offentlig upphandling (yrkande 2). I motion 2018/19:2191 av och (båda S) yrkas att utbildningsbehovet ses över inom upphandlingsområdet och att lagstiftningen ses över så att upphandling inom den offentliga sektorn även kan stödja andra för den upphandlande myndigheten eller enheten viktiga mål genom ett strategiskt arbetssätt. I motion 2018/19:2384 av (C) yrkas att reglerna ska förenklas för upphandlingar under EU:s tröskelvärden till en miniminivå (yrkande 1) och att direktupphandlingsgränsen ska ses över (yrkande 2). Utskottet har tidigare behandlat förslag om tillämpningen av lagen (2016:1145) om offentlig upphandling (), senast i betänkande 2017/18:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att den nya lagstiftningen på upphandlingsområdet och arbete med bl.a. den nationella upphandlingsstrategin har bidragit till att skapa bättre förutsättningar för myndigheter och upphandlande enheter att upphandla strategiskt. ger också stöd, information och vägledning om innovationsupphandling, miljökrav och sociala krav. Vidare konstaterade utskottet att det också på EU-nivå pågår ett arbete med att ta fram en strategi för offentlig upphandling som fastställer övergripande ramar och definierar tydliga prioriteringar för att förbättra praxis inom upphandling och främja investeringar inom EU. följer också kommissionen upp genomförandet av direktiven om offentlig upphandling. Utskottet pekade även på att man inom regeringen arbetar med att ta fram lagstiftning om statistik, en nationell statistikdatabas och frågor om överprövning på upphandlingsområdet. Utskottet ansåg därför att det fanns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen. Uppföljning av efterlevnaden av upphandlingsregelverken på EU-nivå Kommissionen granskar hur medlemsstaterna följer reglerna om offentlig upphandling. Det redovisas i de återkommande landrapporterna för respektive land. Regeringens resultatredovisning av tillämpningen av I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 78) skriver regeringen att arbetet med att reformera den offentliga upphandlingen har fortsatt. Elva statliga myndigheter fick i sina regleringsbrev i uppdrag att redovisa hur de har verkat för strategiska inköp. Av årsredovisningarna för myndigheterna framgår att de ser offentlig upphandling som en viktig del av sin verksamhet och att de med utgångspunkt i den nationella upphandlingsstrategin har vidtagit konkreta åtgärder för att upphandling ska bli ett strategiskt verktyg. Mot bakgrund av den kritik som riktats mot bestämmelserna om upphandlingar under EU:s tröskelvärden gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av dessa bestämmelser och föreslå ett enklare och mer flexibelt regelverk. Utredaren skulle också överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska antalet överprövningsmål. Utredaren har i sitt betänkande Möjligt, tillåtet och tillgängligt (SOU 2018:44) föreslagit nya bestämmelser i upphandlingslagarna som syftar till att ge ramar för de upphandlande myndigheternas och enheternas handlingsutrymme samt nödvändigt skydd för leverantörerna. Utredaren föreslår även att det införs en avgift i överprövningsmål i förvaltningsrätterna och att förvaltningsdomstolarna i dessa mål ska kunna tvinga den förlorande parten att betala motpartens rättegångskostnader. Utredningens förslag bereds i . Regeringen skriver vidare i budgetpropositionen att genom stöd och vägledning har de upphandlande myndigheterna fått förutsättningar för ett mer effektivt och strategiskt inköpsförfarande. uppgick antalet sidvisningar i myndighetens frågeportal till 133 108 stycken, vilket ska jämföras med 11 695 september–(portalen öppnade ). ökade antalet besvarade telefonsamtal i myndighetens frågeservice jämfört med föregående år. har även fått i uppdrag att bygga upp en vägledningsfunktion för kommuner och landsting om statsstödsfrågor, med inriktning mot bostadsförsörjning och bostadsmarknaden. genomförde ett antal insatser för att informera om den nya upphandlingslagstiftningen. har lämnat information om sin verksamhet och pågående och förestående arbete. har det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter. Myndigheten ska verka för en rättssäker, effektiv och socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling och främja innovativa lösningar inom upphandling. Myndigheten ska också ge vägledning i statsstödsfrågor till kommuner och landsting och ge upphandlingsstöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer. Stödet ska inriktas på att bidra till att upphandlingar hanteras strategiskt, genom metodutveckling eller på annat sätt bidra till att upphandlingar planeras, genomförs, följs upp och utvärderas på ett ändamålsenligt sätt verka för ökad miljöhänsyn och sociala hänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn, inklusive energikrav, och sociala hänsyn inom upphandling öka kompetensen om innovationsupphandling bidra till att hela inköpsprocessen kan genomföras elektroniskt och delta i standardiseringen av densamma underlätta för små och medelstora företag samt idéburna organisationer att delta i upphandling utveckla och förvalta en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem samt en kriteriedatabas för miljöanpassad upphandling. Myndigheten har valt att särskilt prioritera tre segment som utgör stora områden för upphandling och som innehåller komplexa frågeställningar. De prioriterade segmenten är vård och omsorg, bygg och anläggning samt livsmedel och måltidstjänster. har, sedan den nationella upphandlingsstrategin lanserades, följt och utvärderat det förändringsarbete som pågår i offentlig sektor utifrån strategin. Inköps- och upphandlingsfunktionerna i har börjat strukturera sina inköpsverksamheter på ett strategiskt sätt, och styrdokument som behandlar inköpsfrågor finns i många fall. Detta arbete behöver dock enligt myndigheten fortsätta för att säkerställa att riktlinjerna genomförs med mål, rutiner och nya arbetssätt som resultat. Som ett led i utvecklingsarbetet har tagit fram ett stödpaket för de sju inriktningsmålen i upphandlingsstrategin. /19 genomfördes en uppföljande mätning med grund i den nollmätning som genomfördes . Resultatet av denna undersökning analyseras inom myndigheten. I rapportserien Trendens har redovisat utvecklingen på upphandlingsområdet med utgångspunkt i den nationella upphandlingsstrategin. tillhandahåller statistik om offentlig upphandling och närliggande områden, om bl.a. statistik om företagens deltagande i upphandling utifrån exempelvis företagsstorlek och juridisk form. har inom ramen för uppdraget att utveckla statistiken på upphandlingsområdet redan kompletterat statistiken i enlighet med förslagen som lämnades av utredningen för ett stärkt civilsamhälle Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13 s. 420). redovisar därför statistik om idéburna organisationers deltagande i upphandling som är tillgänglig via myndighetens webbsida. Arbetet med att förbättra förutsättningarna för insamling av uppgifter och redovisning av statistik på upphandlingsområdet pågår inom ramen för arbetet med promemorian Statistik på upphandlingsområdet (Ds 2017:48) som bereds inom . Som en del av utredningen övervägdes om en nationell annonsdatabas borde införas, men det ansågs att den nuvarande decentraliserade lösningen med privatägda annonsdatabaser borde behållas. Regeringen har gett i uppdrag att, i samverkan med och ett antal upphandlande myndigheter och enheter, genomföra en förberedande studie om vilka uppgifter om inköpsvärden som är möjliga och lämpliga att samla in (Fi2018/01786/OU). Inom ramen för uppdraget ska lämna förslag på hur insamlingen fortsättningsvis bör utformas. Regeringen har aviserat att en proposition om statistik på upphandlingsområdet kommer att lämnas till . I budgetpropositionen skriver regeringen att en väl fungerande offentlig upphandling bygger på att såväl leverantörer som medborgare har tilltro till att den är rättssäker. Ett sätt att mäta tilltron till en fungerande och rättssäker upphandlingsmarknad kan vara att utgå från antalet överprövade upphandlingar, även om detta inte ger en fullständig beskrivning. Det har enligt regeringen tidigare saknats en samlad bild av överprövade upphandlingar. har på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat överprövningsmål om upphandling (Fi2017/02676/OU), vilket har gett ett värdefullt underlag för det fortsatta arbetet med att stärka överprövningsprocesserna. Målet med tillsynsarbete på området är att genom en aktiv, tydlig och transparent tillsyn bidra till effektiva och korrekta upphandlingar. För att öka regelefterlevnaden genomförde 2017 flera informationsinsatser på upphandlingsområdet, bl.a. genom besök hos kommuner och upphandlande myndigheter runt om i landet. Majoriteten av de tillsynsbeslut som fattade 2017 avsåg otillåtna direktupphandlingar. Enligt uppgift från gäller att en upphandlande myndighet eller enhet som inte har följt tillämpliga bestämmelser i upphandlingslagstiftningen ska ersätta den skada som därigenom uppkommit för en leverantör. Oavsett om man med termen urvalskriterier menar krav som ställs på leverantören, krav som ställs på leveransen eller tilldelningskriterier i utvärderingen av anbudet kan därmed skadestånd komma i fråga. Upphandlingslagarna innehåller bestämmelser om onormalt låga anbud. Bestämmelserna, som bygger på EU:s upphandlingsdirektiv, skärptes när nya och lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF) trädde i kraft . Upphandlande myndigheter och enheter hade före denna reform endast en lagstadgad möjlighet att efter utredning förkasta onormalt låga anbud. Enligt uppgift från gäller i stället att upphandlande myndigheter och enheter som finner att ett anbud förefaller onormalt lågt ska begära att leverantören förklarar det låga priset eller kostnaden. Om en leverantör inte kan lämna en godtagbar förklaring ska anbudet förkastas. Förfarandet följer av EU-direktiven och är tillämpligt på upphandlingar över tröskelvärdet. En upphandlande myndighet eller enhet ska också förkasta anbudet om den finner att det onormalt låga anbudet inte stämmer överens med tillämpliga miljö-, sociala eller arbetsrättsliga skyldigheter. Enligt LUF ska dessutom en upphandlande myndighet eller enhet som finner att ett anbud är onormalt lågt på grund av att leverantören fått ett statligt stöd, ge leverantören en möjlighet att inom skälig tid visa att stödet är förenligt med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Om leverantören inte kan visa detta ska anbudet förkastas. Bedömningen ska göras i varje enskilt fall. Utskottet vill inledningsvis påminna om regeringens tidigare beslutade mål för den offentliga upphandlingen. Enligt dessa mål ska den offentliga upphandlingen vara effektiv, rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden. Vidare ska innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och social hänsyn beaktas. Utskottet delar regeringens uppfattning om att den offentliga upphandlingen på så sätt bidrar till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling, som skattemedel används på bästa sätt. Lagstiftningen på området och arbete med bl.a. den nationella upphandlingsstrategin har enligt utskottet bidragit till att förutsättningarna har blivit bättre för myndigheter och upphandlande enheter att upphandla strategiskt. På EU-nivå görs en årlig uppföljning av hur medlemsstaterna har genomfört upphandlingsdirektiven, vilket också bidrar till att upphandlingarna blir rättssäkra och att konkurrensen på marknaden tillvaratas. pågår arbete dels med att ta fram ett enklare och flexiblare regelverk när det gäller upphandlingar under tröskelvärdet, dels med att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska antalet överprövningsmål. har i uppdrag att utveckla statistiken på upphandlingsområdet och har redan kompletterat statistiken om idéburna organisationers deltagande i upphandling. Arbetet med att förbättra förutsättningarna för insamling av uppgifter och redovisning på statistikområdet pågår. En proposition på området väntas . När det gäller möjligheten att kräva skadestånd för otillåtna urvalskriterier gäller redan enligt nuvarande lagstiftning att en myndighet eller enhet som inte följt tillämpliga bestämmelser i upphandlingslagstiftningen ska ersätta den skada som därigenom uppkommit för en leverantör. Utskottet konstaterar att det redan enligt nuvarande upphandlingslagstiftning är möjligt att förkasta onormalt låga anbud. Utskottet anser sammantaget att det inte finns någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder när det gäller tillämpningen av och avstyrker motionsyrkandena. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. arbetsintegrerande sociala företag, idéburna välfärdsföretag, det civila samhällets samhällsekonomiska värde, vissa välfärdstjänster under tröskelvärdet, ideella organisationer och utvärdering av reserverade kontrakt. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete inom och arbete inom . Jämför reservation 1 (KD) och 2 (L). I motion 2018/19:2027 av m.fl. (S) yrkande 4 anför motionärerna att det bör göras en översyn av möjligheterna för arbetsintegrerande sociala företag att på likvärdiga villkor delta i offentliga upphandlingar. Enligt motionärerna är det viktigt att försäkra sig om att inte tolkas på ett sätt som är ogynnsamt för små kooperativa företag och att okunskap om socialt företagande inte blir ett hinder för deras möjligheter att delta i upphandlingar. Ett arbete med att formulera sociala kriterier bör enligt motionärerna övervägas. I kommittémotion 2018/19:2055 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslår motionärerna att det görs en översyn av tillämpningen av och övriga regelverk på upphandlingsområdet för att främja idéburna välfärdsföretags mervärde när man avgör tilldelningskriterier, urval och målvariabler. Det som på papperet ser ut som lika regler för alla i och i lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) blir enligt motionärerna i praktiken diskriminerande för de idéburna verksamheterna. När det är skarpt läge i kommuner och landsting upphandlas fortfarande främst med lägsta pris som målvariabel. Motionärerna hävdar att många länder inom EU tillåter avsevärt större flexibilitet än vad svenska lagstiftare tillämpat. Som exempel nämner motionärerna att vissa tidsbegränsade upphandlingar kan reserveras för idéburna verksamheter. I kommittémotion 2018/19:2690 av m.fl. (KD) anför motionärerna att upphandlingsstatistiken bör förbättras så att det civila samhällets del tydliggörs och att det utreds hur det civila samhällets samhällsekonomiska värde ska mätas (yrkande 4), att det genomförs en utvärdering av effekten av de nya reglerna för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdet och hur dessa har påverkat den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar (yrkande 5) och att regeringen, om den utredning som motionärerna föreslår ska tillsättas visar på små eller inga förbättringar för den idéburna sektorn, på nytt ska överväga en ordning där upphandlingar av vissa välfärdstjänster under tröskelvärdet helt undantas från och att regeringen kommer med förslag på hur detta kan genomföras (yrkande 6). Vidare yrkas att regeringen ska utvärdera förslaget att reservera upphandlingar av vissa tjänster i och särskilt effekten av den föreslagna treårsregeln. Motionärerna anser att intentionerna med förslaget är goda men påpekar att det också finns remisskritik mot förslagets tänkbara effekter. Ett kontrakt får bara gälla och den aktör som fått ett kontrakt för en viss tjänst kan inte på nytt tilldelas ett kontrakt för en sådan tjänst. Det riskerar att minska kontinuiteten och försvåra för verksamhetens långsiktighet. Skulle det visa sig att regeln behöver ändras vill motionärerna att regeringen driver frågan i EU-sammanhang (yrkande 7). I motion 2018/19:2822 av (KD) yrkande 2 föreslår motionären att upphandlingsreglerna för ideella organisationer underlättas i syfte att stärka gemenskapen. Många av civilsamhällets aktörer vittnar enligt motionären om svårigheter att delta i offentliga upphandlingar och att tilldelas offentliga kontrakt eftersom det mervärde de idéburna organisationerna tillför i form av en tydlig idémässig grund och tradition kring sin verksamhet, som exempelvis gemenskap och sammanhang, inte beaktas i bedömningen. Motionären vill därför underlätta upphandlingsreglerna för idéburna organisationer. Vidare bör upphandlingslagstiftningen förtydligas så att idéburet offentligt partnerskap (IOP) möjliggörs. Enligt motionären har IOP varit ett mycket positivt sätt att tillvarata ideella mervärden i välfärdsverksamheter i flera kommuner, men utvecklingen har tyvärr hämmats av ett osäkert rättsläge. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om sociala kriterier och sociala företag, senast i betänkande 2017/18:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ta sociala hänsyn vid offentliga upphandlingar. Med stöd av skulle enligt utskottet förhoppningsvis fler företag och andra aktörer delta i upphandlingar. Myndigheten ger också riktat stöd inom hela vård- och omsorgsområdet både till upphandlande myndigheter och leverantörer, genom exempelvis frågeservice, vägledningar och seminarier. Utskottet hänvisade också till att regeringen i budgetpropositionen anfört att den noga kommer att följa arbete i projektet offentlig upphandling. Vidare noterade utskottet att det lämnats en lagrådsremiss med förslag till ändringar i på detta område. Regeringens resultatredovisning om arbets- och anställningsvillkor samt sociala tjänster I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 79) skriver regeringen att för att säkerställa att statliga myndigheter aktivt verkar för goda arbets- och anställningsvillkor vid sina upphandlingar gavs samtliga statliga myndigheter vars upphandlingar överstiger gällande tröskelvärden regleringsbrev i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetat med att uppfylla de nya kraven i på kollektivavtalsenliga villkor, som trädde i kraft . byggde upp en verksamhet med syfte att kunna ge stöd i fråga om de nya bestämmelserna, t.ex. en metod för riskanalyser (s.k. behövlighetsbedömningar). Vidare har man tagit fram stöd för att säkerställa goda arbetsrättsliga villkor för ett antal branscher och tjänster, exempelvis städtjänster. har även arbetat med att stimulera upphandlande myndigheter och enheter att använda sig av sysselsättningskrav i sina upphandlingar. Målsättningen är att fler kvinnor och män som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, särskilt nyanlända, ska erbjudas en anställning eller praktikplats inom ramen för offentligt upphandlade kontrakt. Detta arbete inleddes och fortsatte även . Efter förslag i propositionen Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden har beslutat om ändringar i bl.a. när det gäller upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster (s.k. välfärdstjänster) vars värde understiger EU:s tröskelvärden (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18FiU43, rskr. 2017/18:356). Ändringarna trädde i kraft .