bet · H601FiU20 · 2019-06-13 00:00:00 — Utskottet välkomnar att regeringen har satt upp ett mål om hur många hushåll och företag som bör ha tillgång till bredband och att regeringen avser att förstärka den statliga närvaron i hela landet. Vidare delar utskottet regeringens syn på att bostadsmarknaden behöver reformeras och ser fram emot att regeringen återkommer till när det gäller utformningen av investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande. Tryggheten i ska öka I likhet med regeringen anser utskottet att polisen och rättsväsendet ska ha de resurser som krävs för att möta grov och organiserad brottslighet samt ha en hög beredskap mot terrorism och säkra tryggheten i människors vardag. Utskottet kan också notera att regeringen avser att vidta åtgärder för att öka tryggheten i hela landet, stärka rättsväsendet och öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024, vilket utskottet välkomnar. Liksom regeringen anser utskottet att vi bör fortsätta att utveckla försvarsförmågan för att öka tryggheten i och stabiliteten i vårt närområde. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i följdmotionerna avstyrks. När det gäller motionsyrkandena från den allmänna motionstiden /19 konstaterar utskottet att tidigare avslagit liknande motionsyrkanden. Utskottet anser att dessa motionsyrkanden bör avstyrkas. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2018/19:3095 av och (båda M) samt avslår proposition 2018/19:100 punkt 1 och motionerna 2018/19:339 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1050 av (S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 5, 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2940 av (MP) yrkandena 1 och 5, 2018/19:3092 av m.fl. (SD), 2018/19:3093 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:3096 av m.fl. (KD). politik syftar till att bygga ett samhälle som tar vara på varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som det gemensamt skapas trygghet och sammanhållning. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället, som det ökar skatteintäkterna som kan finansiera välfärden. En större skattereform behöver genomföras. Den ska syfta till att stärka människors och familjers frihet och självbestämmande, skapa fler jobb och öka tillväxten. Den ska också värna sammanhållningen i . Skattereformen måste kombineras med en utgiftsreform som ska finansiera skattesänkningar. Lägre skatt på låga inkomster ska vara en central del av reformen. Marginalskatterna behöver sänkas för att fler ska utbilda sig och för att de som har utbildning ska arbeta mer. Tillväxtförutsättningarna i behöver stärkas, bl.a. genom konkurrenskraftiga bolags- och kapitalskatter. Höjda miljöskatter bör övervägas. Det reformerade skattesystemet ska vara effektivt, men det är ännu viktigare att det har ett brett stöd. Det är centralt att upprätthålla lag och ordning för att samhället ska fungera. Rättspolitiken måste därför bli stramare. Det behövs fler poliser som dessutom stannar i yrket, vilket kan åstadkommas genom bättre villkor för polisen. Ett starkt försvar är en av statens grundläggande kärnuppgifter. Den svenska försvarsförmågan behöver därför byggas ut. bör gå med i Nato, och den civila beredskapen behöver bli bättre. Den svenska hälso- och sjukvården ska präglas av hög kvalitet och tillgänglighet för alla. Att korta vårdköerna är av högsta prioritet. behöver en jämlik skola som fokuserar på kunskap, prioriterar ordning och reda samt sätter den enskilda elevens resultat och ansträngningar i centrum. Målet för skolan ska vara att ska vara bland de tio främsta i Pisamätningarna. För att nå dit behövs bl.a. ökade undervisningstimmar, fler karriärlärartjänster och en reformerad lärarutbildning med ökat fokus på kunskap och inlärning. För att öka den svenska tillväxten är det viktigt att fler jobbar. Ett bra företagsklimat där nya företag kan starta, och etablerade företag kan växa, är centralt för både sysselsättningen och reallöneutvecklingen. Den mest betydande uppgiften på den svenska arbetsmarknaden är att bryta det utanförskap och bidragsberoende som drabbar människor som står långt från arbetsmarknaden. Allt fler av de som inte arbetar får sin försörjning från andra system än arbetslöshetsförsäkringen, och det krävs en större bidragsreform som tar ett helhetsgrepp kring bidragssystemen. Systemet för arbetskraftsinvandring behöver ses över för att förenkla och snabba på internationella rekryteringar. Kompetensutvisningar ska stoppas, och talangvisum för högkvalificerad arbetskraft ska införas. Svensk arbetsmarknad präglas av stora matchningsproblem. Arbetsförmedlingen bör läggas ned i sin nuvarande form till förmån för en mindre myndighet som fokuserar på att rusta långtidsarbetslösa till jobb. ska vara ett öppet land mot omvärlden som ska föra en sammanhållen integrationspolitik. ska bejaka öppenhet i kombination med en rättssäker och reglerad invandring. Språkutbildning och samhällsorientering bör ges . Det bör införas en obligatorisk kompetenskartläggning av asylsökande direkt vid ankomsten till . För att skickliga lärare ska få bra betalt behöver antalet karriärtjänster i utanförskapsområden fortsätta att utökas. För att ge administrativ avlastning för lärarna behöver fler lärarassistenter anställas, särskilt i utanförskapsområden. Förskolans uppgift är att förbereda barn inför skolstarten. När ekonomin tillåter ska därför rätten utökas till 30 timmars förskola för barn med föräldrar som får långvarigt försörjningsstöd eller som är arbetslösa. Många vuxna och barn lever under hedersrelaterat våld och förtryck. Det svenska samhället behöver arbeta mer aktivt med att motarbeta ojämställdhet. Det bör införas en särskild brottsrubricering för hedersbrott där kontexten och sammanhanget ges en större betydelse. Det bör även införas en särskild brottsrubricering så att tvång och otillbörliga påtryckningar som syftar till att upprätthålla heder förbjuds. Migrationspolitiken ska utformas med hänsyn till det stora flyktingmottagandet och integrationsproblemen. behöver därför ta emot färre asylsökande och permanent skärpa migrationslagstiftningen. Dessutom bör det övervägas om systemet med tillfälliga uppehållstillstånd ska återinföras. Den breda uppslutningen bakom signalerar att klimatutmaningen ska tas på allvar och att världens länder känner gemensamt ansvar för att hejda klimatförändringarna. ska vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, utan att det står i motsats till tillväxt och jobbskapande. De miljöproblem som har måste lösas. För att värna den biologiska mångfalden är äganderätten central och något som behöver stärkas. Kärnkraften spelar en central roll för svensk fossilfri elförsörjning. Kärn- och vattenkraft fyller viktiga roller som bas- och reglerkraft i energisystemet, medan förnybar energi behöver fortsätta att utvecklas för att ska kunna nå miljömålen. Målet om förnybar energi bör bytas ut mot ett mål om ett fossilfritt elsystem. är ett glesbefolkat land med långa avstånd. En förutsättning för att ska hålla ihop är att människor och företag har möjlighet att växa och utvecklas, oavsett om de finns på landsbygden eller i storstäderna. Svensk bostadspolitik är i behov av ett högt reformtempo för sänkta trösklar för byggande och främjande av de långsiktiga spelreglerna på bygg- och bostadsmarknaderna. Flyget spelar en extra viktig roll i ett avlångt, glesbefolkat land som . Flyget ska bära mer av sina miljökostnader, men den nuvarande flygskatten är inte ett lämpligt sätt att uppnå det. De överenskommelser som styr flygsektorn bör omförhandlas. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2018/19:3092 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2018/19:100 punkt 1 och motionerna 2018/19:339 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1050 av (S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 5, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 44, 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2940 av (MP) yrkandena 1 och 5, 2018/19:3093 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:3095 av och (båda M) och 2018/19:3096 av m.fl. (KD). strävar efter ett samhällsbygge som tar hänsyn till människans komplexitet och grundläggande behov. Politikens grunduppgift bör vara att skapa trygghet och stabilitet samt ge goda förutsättningar för enskilda att både få utveckla sin egen individualitet och få vara del av en större gemenskap. Den ekonomiska politiken ska prioritera välfärdens huvudområden. Den svenska hälso- och sjukvården ska hålla hög internationell kvalitet. Förutsättningarna för detta finns, men sjukvården är under hård press. Ett antal områden inom sjukvården måste stärkas, bl.a. vårdens tillgänglighet, patienternas rättsliga ställning och återinförande av patientansvariga läkare. Sjukvårdspersonalen är en av välfärdens viktigaste yrkesgrupper, och det är angeläget att deras arbetssituation förbättras för att arbete inom hälso- och sjukvård ska bli mer attraktivt. Det bör införas legitimation för undersköterskor för att ge yrket högre status, och anställda inom vården behöver få större möjlighet till inflytande över sina arbetsscheman. behöver en samlad och långsiktig plan för att hantera den ökande psykiska ohälsan, bl.a. behöver en långsiktig nationell strategi tas fram. Polisen har en avgörande roll för upprätthållande av lag och ordning. Polisen behöver förstärkas, bl.a. genom fler anställda och bättre arbetsvillkor. Det ökade antalet poliser kommer att medföra en högre arbetsbelastning för , domstolarna och Kriminalvården som därför kommer att behöva öka kapaciteten med fler anstalts- och häktesplatser. För att kunna genomföra kostnadsbesparingar i svensk kriminalvård bör ingå bilaterala avtal för att hyra anstaltsplatser i andra EU-länder som har lägre dygnskostnad för sina platser. Målet med den svenska migrationspolitiken ska vara en kontrollerad och hanterbar invandring. Bland annat ska gränskontrollerna förstärkas och permanentas, id-kontroller återinföras och transportöransvaret utökas. En rättssäker och sammanhållen asylprocess är av högsta vikt. En sådan kan bl.a. uppnås genom att enbart ge tidsbegränsade uppehållstillstånd, ställa högre krav på stärkt identitet och göra en översyn av ersättningar till asylsökande. Det finns även behov av goda förutsättningar för återvandring, krafttag bör tas mot illegala migranter, kraven för anhöriginvandring bör skärpas, möjligheterna för arbetskraftsinvandring förbättras och kravet på registrering av EES-medborgare vid återinföras. Därtill bör det införas krav på språkkunskap och en längre vistelsetid i innan man kan få svenskt medborgarskap. Vi anser att ska föra en biståndspolitik som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor. Fokus för biståndspolitiken ska vara fattigdomsbekämpning, och barnens bästa ska stå i centrum. För att vi ska kunna åstadkomma detta ska politiken ha en tydlig inriktning mot bistånd till de minst utvecklade länderna. ska stå fritt från försvarsallianser, och därför behöver en omfattande upprustning av försvaret göras. bör även ingå i ett försvarsförbund med . Försvarsmakten ska ha möjligheter att införskaffa materiel och genomföra övningar samt utbilda fler värnpliktiga och officerare. Det civila försvaret bör återupprättas och flygvapnet förstärkas. Grundskola, gymnasium och högre utbildning är centrala för att lotsa unga människor in i samhället och in på arbetsmarknaden. Ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för framstår som alltmer nödvändigt. Det bör genomföras insatser för personal inom förskolor och skolor, hedersproblematik behöver hanteras och det ska vara ordning och reda i klassrummen. Statens åtaganden i fråga om den ekonomiska tryggheten utgör en grundbult i samhällskontraktet. Alla medborgare ska kunna förvänta sig stöd i händelse av sjukdom, föräldraskap och pension. Arbetslöshetsförsäkringen bör bli helt statligt finansierad, och administrationen ska övertas av . Dessutom behöver rehabiliteringskedjan stärkas, kvoteringen i föräldraförsäkringen avskaffas och systemet för underhållsstöd ses över. Det finns ett antal problem som de kommande årens arbetsmarknadspolitik måste lösa. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik bör innehålla få men effektiva insatser som syftar till att arbetssökande ska få fasta anställningar. Arbetsförmedlingen bör avvecklas i sin nuvarande form, möjligheterna till återinförande av lärlingsanställningar utredas och undantagen i turordningsreglerna utökas. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de boendeformer som passar den egna livssituationen bäst. Det har saknats framförhållning i bostadspolitiken, vilket har lett till bostadsbrist och trångboddhet. Möjligheten till EBO (eget boende) för asylsökande ska avskaffas, och en nationell handlingsplan ska tas fram som identifierar otrygga områden i landets tätorter och tillgodoser behov av åtgärder för ökad trygghet. ska ha både fungerande städer och landsbygd. Landets infrastruktur måste utvecklas och underhållas effektivt. och det svenska vägnätet är ryggraden i infrastrukturen för arbetspendlare och för industrins logistik. Flyget är också viktigt för ett glesbefolkat land med stort exportberoende. För att stärka infrastrukturen på dessa områden behöver bl.a. den befintliga järnvägsinfrastrukturen rustas upp och kontaktledningssystemet stärkas. Dessutom behöver kapaciteten på utökas och projektering av en östlig förbindelse runt påbörjas. Naturen ska bevaras och förvaltas på ett sätt som balanserar och tar hänsyn till samhällets olika intressen. Det moderna samhället och den tekniska utvecklingen måste bejakas, men det är av vikt att bevara och återställa naturvärden. Kärnkraften har en given roll i fråga om att minska beroende av fossila bränslen och tillförsäkra hushåll och industri driftsäker och kostnadseffektiv elproduktion. behöver få ett ägardirektiv att driva under reaktorernas tekniska livslängd. Avslutningsvis behöver ett antal förändringar på skatteområdet genomföras. ROT-avdrag för hemlarm bör införas, beskattningen av investerarsparkonto och kapitalförsäkringar återställas, sjukvårdsskatten avskaffas, ränteavdraget trappas ned och SINK-skatten sänkas. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2018/19:3093 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår proposition 2018/19:100 punkt 1 och motionerna 2018/19:339 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1050 av (S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 5, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 44, 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2940 av (MP) yrkandena 1 och 5, 2018/19:3092 av m.fl. (SD), 2018/19:3095 av och (båda M) och 2018/19:3096 av m.fl. (KD). Under har den ekonomiska ojämlikheten ökat. Jag anser att den inriktning av politiken som regeringen föreslår förstärker rådande inkomstskillnader och ökar ojämlikheten. Den ekonomiska politiken bör inriktas på öka att jämlikheten och göra till världens mest jämlika land, bl.a. genom att ett nytt skattesystem införs som omfördelar från hög- till låginkomsttagare och genom att kapitalinkomster, stora förmögenheter, arv och höga inkomster beskattas mer än . Sammantaget bör skattekvoten öka, och de ökade resurserna bör användas till att stärka välfärden så att kvaliteten kan förbättras. Kommunsektorn står inför stora demografiska utmaningar och stora rekryteringsbehov . Därför bör ökade resurstillskott till kommunsektorn prioriteras, bl.a. så att lönerna kan höjas och arbetsvillkoren förbättras. För att fler ska vilja arbeta inom välfärdens områden måste politiken också inriktas på att öka attraktiviteten i välfärdssektorn och förbättra arbetsmiljön. Vinstjakten i välfärden förvrider dess sätt att fungera och måste därför stoppas. Den modell för vinstbegränsning som föreslogs i betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) bör införas. För att klara framtidens vårdbehov behöver politiken slå vakt om en skattefinansierad vård, och en storsatsning på primärvården behöver prioriteras under den kommande mandatperioden. I stället för att kömiljarder införs bör politiken inriktas på långsiktiga lösningar där kvalitet står i fokus. Den statliga styrningen över resurs- och kompetensutvecklingen för att hantera plats- och personalbristen inom hälso- och sjukvården bör också öka, liksom riktade insatser för att förstärka personalens villkor. För är allas rätt till kunskap det viktigaste målet med utbildningspolitiken. har utvecklingen dock gått åt fel håll, från klassutjämnare till klassförstärkare. Politiken bör inriktas på att skapa en likvärdig och bra skola i hela landet genom att staten återtar huvudmannaskapet för skolan. Alla ska kunna känna en trygghet i att klara sig ekonomiskt vid sjukdom, varför politiken bör inriktas på att återupprätta en sjukförsäkring som bygger på trygghet och solidaritet mellan alla som omfattas av den genom att förändra regelverken och höja ersättningsnivåerna. Det överordnade målet för ekonomiska politik är full sysselsättning och ökad jämlikhet. Arbetslivet ska vara tryggt och hållbart med plats för fler. är arbetslivet varken hållbart eller inkluderande. En stor grupp löntagare har osäkra anställningar, och många arbetsplatser har en bristfällig arbetsmiljö. Politiken bör inriktas på att vända utvecklingen genom en aktiv arbetsmarknadspolitik med tonvikt på god matchning, kunskapshöjande insatser och funktionella stöd till de som bäst behöver dem. Arbetsmarknadsutbildning är ett av de viktigaste verktygen i en aktiv arbetsmarknadspolitik, varför politiken bör inriktas på att utöka antalet utbildningsplatser. Genom subventionerade anställningar skapas förutsättningar för de som står längst från arbetsmarknaden att få ett jobb. Arbetslöshetsförsäkringen är en central del av den svenska arbetsmarknadsmodellen och avgörande för den enskildes trygghet och handlingsutrymme. Politiken bör därför inriktas på att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring. Politiken bör också inriktas på att genomföra arbetstidsförkortning genom att införa sex timmars arbetsdag. ska vara ett föregångsland i omställningen till att uppnå ett fossilfritt samhälle. Ambitionsnivån i klimatpolitiken behöver höjas, och bör anta skärpta mål i linje med vad klimatet kräver och vara drivande för att så också sker både i EU och på global nivå. För att ska nå klimatmålen bör politiken inriktas på att genomföra breda samhällsnyttiga investeringar och införa styrmedel som bidrar till utsläppsminskningar. Kapitalflöden som investeras i energi- och resurskrävande samhällsbyggande och ett fossilbaserat energisystem behöver styras mot satsningar som gynnar förnybar energi, energieffektiviseringar och koldioxidneutrala material. En grön statlig investeringsbank bör inrättas som kan leda utvecklingen mot fler investeringar i t.ex. klimatsmart infrastruktur och förnybar energi. ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem, och målet ska vara att ha förnybar energiförsörjning. För att målet ska nås bör politiken inriktas på en omfattande utbyggnad av förnybara energikällor som solenergi, vindkraft och biobränsle. Kärnkraften bör avvecklas och resurser avsättas för att energieffektivisera industrin. Politiken bör också inriktas på att fasa ut fossilberoendet och på att elektrifiera transportsektorn och industrin samt på att styra om så att en större andel av godstransporterna sker via järnväg. Ekonomiska incitament bör användas för att få industrin och bostadssektorn att investera i energieffektivisering. Utfasning av bensin och diesel måste påskyndas genom ökad inblandning av förnybara drivmedel. Ett mål bör beslutas om att inga nya bilar som drivs med fossila bränslen ska säljas i efter 2025. För att uppsläppsminskar ska nås behöver också transporteffektiviteten öka genom ökade investeringar och nya styrmedel så att förutsättningarna för att gå, cykla och resa kollektivt förbättras. Staten bör ta ett ökat ansvar för att stärka tillgängligheten till kollektivtrafik och järnväg samt göra de klimateffektiva färdsätten billigare än de klimatbelastande. behöver en ny bostadspolitik som kan möta bostadsbristen, bostadssegregationen och klimatomställningen. Politiken bör inriktas på att öka bostadsbyggandet, med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror där staten tar ett större ansvar för finansieringen och kommunerna lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar. De bostadspolitiska stöd som och regeringen införde under den förra mandatperioden behöver återinföras, utvecklas och förstärkas. För att stimulera byggandet av hyresbostäder bör staten ta över delar av risken för hyresrättens finansiering och ett statligt byggbolag inrättas med uppgift att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla ska ha råd att efterfråga. Marknadshyror i nyproduktion leder till kraftigt höjda hyror och ökad bostadssegregation, varför politiken bör inriktas på att införa en ny hyresmodell som sänker hyresnivån för nyproducerade hyresrätter, s.k. Vänsterhyror, som baseras på låneräntan i stället för den kalkylränta som man normalt sätter hyrorna utifrån. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:3096 av m.fl. (KD) samt avslår proposition 2018/19:100 punkt 1 och motionerna 2018/19:339 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1050 av (S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 5, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 44, 2018/19:2940 av (MP) yrkandena 1 och 5, 2018/19:3092 av m.fl. (SD), 2018/19:3093 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:3095 av och (båda M). vill ha en ekonomisk politik som tillvaratar varje människas förmåga och som underlättar för alla att gå från utanförskap till arbete. Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen, men också för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit. Den ekonomiska politiken ska stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning, vilket är grunden för ett fungerande samhälle där människor känner tillit till varandra. En välfungerande ekonomisk politik ger resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. BNP-måttet är centralt för att följa utvecklingen och få ramar för vad som är ekonomiskt möjligt, men eftersom det exkluderar faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande bör ett livskvalitetsindex införas i den officiella statistiken. drar nytta av en god konjunktur, och tack vare tidigare jobbreformer finns det förutsättningar för en hög sysselsättning och en god tillväxt. har stora utmaningar som den nuvarande politiken är alltför passiv inför. Det behövs reformer som kan säkra en jämlik sjukvård i hela landet, öka tryggheten inom äldreomsorgen, öka bostadsägandet och utveckla kriminalvården. Vården är inte jämlik, och det finns fortsatta brister med vårdköer och överbeläggningar som påverkar patientsäkerheten. Politiken ska därför inriktas på en reformagenda för hälso- och sjukvården.