bet · H601KU25 · 2019-04-11 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rör frågor om valsedlar, valhemlighet, valsäkerhet och rösträkning, legitimationskrav vid röstning, valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, valinformatörer, rösträtt och valbarhet, rösträttsålder, personval, skilda valdagar, objektiva jämförelser mellan partier, namn på valkretsar och valdeltagandet bland utlandssvenskar. I betänkandet finns tio reservationer (SD, C, V, L). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Valsedlar, valhemlighet, valsäkerhet och rösträkning Valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning Objektiva jämförelser mellan partier 1.Valsedlar, valhemlighet och rösträkning, punkt 1 (SD) 2.Valhemlighet och valsäkerhet, punkt 2 (L) 3.Legitimationskrav vid röstning, punkt 3 (SD) 4.Valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, punkt 4 (L) 5.Valinformatörer, punkt 5 (SD) 6.Rösträtt och valbarhet, punkt 6 (V) 7.Rösträtt från det kalenderår man fyller , punkt 7 (C, V) 8.Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till , punkt 8 (V) 9.Personval, punkt 9 (L) 10.Skilda valdagar, punkt 10 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Valsedlar, valhemlighet och rösträkning 2018/19:77 av (SD), 2018/19:100 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:122 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:342 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1877 av (M), 2018/19:2551 av (C) och 2018/19:2708 av (C). Reservation 1 (SD) 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkandena 7–9. Reservation 2 (L) 2018/19:122 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) Valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning 2018/19:997 av (M), 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 4 (L) 2018/19:31 av och (båda SD). Reservation 5 (SD) 2018/19:187 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:1820 av m.fl. (M). Reservation 6 (V) Rösträtt från det kalenderår man fyller 2018/19:187 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:2531 av och (båda C). Reservation 7 (C, V) Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till 16 år 2018/19:187 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:525 av (L) och 2018/19:2351 av (C). Reservation 8 (V) 2018/19:493 av (L) yrkandena 1–4, 2018/19:1017 av Boriana (M) yrkande 2 i denna del, 2018/19:1922 av (C) och 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 9 (L) 2018/19:962 av (M), 2018/19:1017 av Boriana (M) yrkande 2 i denna del och 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 10 (L) Objektiva jämförelser mellan partier 2018/19:897 av (M). 2018/19:2725 av m.fl. (M, C) yrkandena 1 och 2. 2018/19:1023 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (V), (SD), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (M), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlas 38 motionsyrkanden om valfrågor. Yrkandena rör frågor om valsedlar, valhemlighet, valsäkerhet och rösträkning, legitimationskrav vid röstning, valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, valinformatörer, rösträtt och valbarhet, rösträttsålder, personval, skilda valdagar, objektiva jämförelser mellan partier, namn på valkretsar och valdeltagandet bland utlandssvenskar. Valsedlar, valhemlighet, valsäkerhet och rösträkning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valsedlar, valhemlighet, valsäkerhet och rösträkning. Jämför reservation 1 (SD), 2 (L) och 3 (SD). I motion 2018/19:100 av (SD) yrkande 2 föreslås att ett system med en gemensam valsedel för alla partier införs. Motionären anför att valsystemet i har fått en del kritik för att inte tillräckligt skydda väljarens valhemlighet. Att stå vid ett bord och öppet ta valsedlar från de olika partierna inskränker enligt motionären tanken med hemliga val eftersom personerna i omgivningen kan se vilka valsedlar man plockar med sig. Dessutom händer det att valsedlar försvinner eller göms undan. Vidare anför motionären att det ur miljösynpunkt är olämpligt att trycka mängder med valsedlar. Även m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2018/19:122 yrkande 1 ett system med en gemensam valsedel. Motionärerna menar att mycket av dagens valfusk skulle kunna åtgärdas ganska enkelt genom att alla riksdagspartier delar på en gemensam valsedel. Vidare anför motionärerna att det också skulle vara bra med ett sådant system av miljöskäl. I motion 2018/19:342 av (SD) yrkande 1 föreslås också ett system med en gemensam valsedel. (C) föreslår i motion 2018/19:2551 ett system med utskrivbara valsedlar vid röstmottagningsställena. Motionären anför att ett sådant system skulle stärka valhemligheten liksom de demokratiska möjligheterna för små partier att ta sig in i valda församlingar samt minska den miljöbelastning som all valsedelshantering orsakar. (SD) begär i motion 2018/19:100 yrkande 1 en översyn av valhemligheten vid val av valsedlar. Motionären anför att det inskränker tanken med hemliga val när man öppet ska ta valsedlar och personer i omgivningen kan se vilka valsedlar man tar. (M) föreslår i motion 2018/19:1877 en översyn om hur man i ytterligare kan stärka skyddet av de fria demokratiska valen. Motionären anför att det är positivt att har beslutat om ett stärkt skydd för valhemligheten bl.a. genom att valsedlarna ska läggas ut på avskärmade platser. Vidare pekar motionären på vikten av åtgärder för att motverka yttre påverkan från t.ex. främmande makter. I kommittémotion 2018/19:2588 m.fl. (L) yrkande 9 föreslås att de nya reglerna om tillhandahållande av valsedlar utvärderas. Motionärerna anför att det nya regelverket, som innebär att valsedlar ska läggas ut i ett utrymme som är avskärmat för insyn, ökar riskerna för sabotage och manipulation. I motion 2018/19:77 av (SD) föreslås en översyn av hur valsystemet kan förbättras genom att använda ny teknik. Motionären anför att det finns teknik som bör gå att använda för att snabba upp både röstningen och räkningen efter valen. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2018/19:122 yrkande 2 att möjligheten till maskinell avläsning av valsedlar utreds. Motionärerna anför att den nuvarande ordningen där valsedlarna räknas manuellt för hand framstår som föråldrat och framför allt osäkert. Motionärerna menar att ett system med maskinell avläsning av valsedlarna skulle vara betydligt säkrare. I kommittémotion 2018/19:122 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att det ska utredas om det behövs tydligare krav på id-kontroller vid valen. Motionärerna anför att det är möjligt att rösta utan att legitimera sig, exempelvis genom att en annan person intygar den röstandes identitet. Motionärerna anser att kravet på att legitimera sig blir absolut. Vidare anför motionärerna att ett krav på absoluta id-kontroller skulle göra det möjligt att maskinellt pricka av de röstande i röstlängden. Motionärerna anser att man även bör utreda hur systemet med budröstning kan bli mer motståndskraftigt mot fusk och missbruk. (SD) föreslår i motion 2018/19:342 yrkande 2 att rutinerna i samband med valrörelsen ses över. I kommittémotion 2018/19:2588 av m.fl. (L) föreslås åtgärder för ökad valsäkerhet (yrkande 7) och skärpta åtgärder mot familjeröstning (yrkande 8). Motionärerna anför att s.k. familjeröstning, där flera personer ställer sig bakom valskärmen och tillsammans gör i ordning sina valkuvert i varandras åsyn, är ett utbrett fenomen trots att det formellt inte är tillåtet. (C) föreslår i motion 2018/19:2708 åtgärder som säkrar den enskildes möjligheter att rösta. Motionären anför att det förekommer felaktig avprickning i röstlängden och att ett sätt att undvika detta kan vara att väljaren får skriva sin namnteckning i röstlängden vid röstningstillfället. Att ska utses genom fria, hemliga och direkta val följer av grundlag, nämligen 3 kap. 1 § regeringsformen. Vallagen innehåller bestämmelser som syftar till att trygga genomförandet av fria och hemliga val. Bestämmelserna i vallagen avser själva röstningen och innebär att väljarens valhemlighet skyddas på samma sätt vid samtliga val. I val- och röstningslokaler (röstmottagningsställen) ska det finnas ett lämpligt antal avskilda platser med valskärmar där väljarna kan rösta utan insyn, enligt 8 kap. 1 § vallagen (2005:837). Väljaren ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm. Rösten görs i ordning genom att valsedlarna läggs i valkuvert som försluts. Valkuverten lämnas därefter till röstmottagarna som efter kontroll lägger valkuverten i valurnan. Det framgår av 7 kap. 2 och 3 §§ samt 9 kap. 7 § vallagen. Enligt 6 kap. 1 § vallagen används vid val följande slag av valsedlar: valsedlar med parti- och valbeteckning valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater, valsedlar med enbart valbeteckning. Enligt 7 kap. 3 § andra stycket vallagen ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. I 7 kap. 4 § vallagen anges att väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom bud. Enligt 8 kap. 2 § vallagen ska det i anslutning till ett röstmottagningsställe ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut. Om en sådan plats inte kan anordnas i anslutning till röstmottagningsstället får den i stället ordnas inne i lokalen. Bestämmelsen fick sin nuvarande lydelse 2018 och tillämpas vid valet till 2019. I 8 kap. 6 § vallagen anges att väljare som inte är kända för röstmottagarna ska legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet. I förarbetena till bestämmelsen anges att identiteten kan styrkas genom legitimation eller på något annat tillförlitligt sätt, i praktiken genom att någon annan intygar förhållandet (prop. 2004/05:163 s. 75). Propositionen Stärkt skydd för valhemligheten I proposition 2017/18:286 Stärkt skydd för valhemligheten föreslogs bl.a. att det ska ställas krav på att den plats i, eller i anslutning till, en val- eller röstningslokal där valsedlar läggs ut ska vara avskärmad från insyn från andra väljare. I propositionen anfördes att frågan om att göra en större översyn av valsedelssystemet bereds inom (prop. 2017/18:286 s. 11). fick i regleringsbrev 2018/01042/D i uppdrag av regeringen att lämna en erfarenhetsrapport års val till , kommun- och . publicerade rapporten från valen 2018. I rapporten begär bl.a. att valsedelssystemet ses över i sin helhet, med sikte på ett förenklat, förbättrat och mindre sårbart system samt att användningen av neutrala valsedlar och ett system med tryck av en valsedel per val och person särskilt övervägs (s. 23 f.). anför att den i erfarenhetsrapporter efter valen 2010 och 2014 och i remissvar har påtalat behovet av en översyn av valsedelssystemet. anser i rapporten att behovet av ett nytt valsedelssystem är både stort och brådskande. Ett nytt valsedelssystem med en betydligt mindre mängd valsedlar, både totalt och vad gäller olika typer av valsedlar, skulle enligt ta bort ett antal av de största sårbarheterna i valsystemet. Vidare anförs att det nuvarande valsedelssystemet orsakar problem som undergräver förtroendet för valet som helhet. förespråkar ett nytt valsedelssystem som är pappersbaserat men som innebär färre tryckta valsedlar per person. I rapporten anförs vidare att det nuvarande valsedelssystemet innebär att stora mängder valsedlar trycks till höga kostnader. Till val trycktes totalt ca 673 miljoner valsedlar (namnvalsedlar, partivalsedlar och blanka valsedlar). Det motsvarar ca 83 valsedlar per röstberättigad. Den totala kostnaden för inköp av valsedelspapper, tryckning och emballage av valsedlar uppgick till . Till det kommer kostnader för frakt. Valsedelssystemet i dess nuvarande utformning medför också enligt en stor miljöpåverkan i form av transporter, pappersförbrukning samt destruktion och återvinning. Vidare anför att, med tanke på hur komplicerad beställningsprocessen är för partierna med beställning av valsedlar, ändringar, makuleringar och omtryck, så skulle ett förändrat och förenklat valsedelssystem underlätta och bli mer enhetligt och rättvist för samtliga partier – stora som små. Det är också enligt viktigt att distributionen av valsedlar bör vara likvärdig för alla partier i det nya valsystemet. I en översyn av valsedelssystemet bör också faktorer som påverkar valsedlarna ingå, t.ex. vad som krävs för att ett parti kan delta i valet och skillnader mellan anmälda och inte anmälda kandidater. I rapporten anförs också att ett alternativ kan vara ett valsedelssystem med neutrala valsedlar, dvs. valsedlar utan vare sig förtryckt partibeteckning eller förtryckta kandidater, där väljaren själv på anvisad plats fyller i en siffra för parti och eventuell personröst som motsvarar partier och kandidater som ställer upp i valet enligt en skriftlig förteckning. Ett sådant system används i bl.a. . anför vidare i rapporten att ett system med neutrala valsedlar i stort löser problemet med bevarande av valhemligheten vid valsedelsställen och minskar otydligheten kring utläggning av valsedlar. Ett system med neutrala valsedlar skulle enligt rapporten även kunna leda till att röstningsprocessen blir enklare och likadan oavsett var och när väljaren röstar samt att partierna oavsett storlek kan få tydligare och mer lika förutsättningar. Ytterligare fördelar enligt rapporten är att neutrala valsedlar skulle förbättra beredskapen för extra val och genomförande av omval eftersom tryckning och distribution av valsedlar är ett tidskrävande moment. Ett färre antal valsedlar och en möjlighet att återanvända redan tryckta valsedlar skulle också minska kostnader och miljöpåverkan. I rapporten anförs också att risker för informationspåverkan och hot mot valets genomförande var en stor fråga års val, vilket det inte har varit tidigare (s. 10 f.). Omvärldsförändringar som initialt uppstod i samband med det amerikanska presidentvalet innebar att tidigt såg risker för att något liknande skulle kunna ske vid det svenska riksdagsvalet. Behovet av att skydda, organisera och förbereda sig mot detta gjorde att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) inledde ett projekt i syfte att skydda valets genomförande. har samarbetat med MSB i detta arbete. arbete har framför allt bestått i att utbilda andra myndigheter i hur val genomförs för att de ska kunna förstå hot och risker, att samarbeta med andra säkerhetsmyndigheter och att utbilda medier om valet och risker för felaktiga rykten. Ur perspektiv handlade de största riskerna om felaktig information om valets genomförande och direkta hot mot valets genomförande. konstaterade tidigt, tillsammans med MSB, att det också kan handla om att antagonister vill försöka förstöra förtroendet för vårt valsystem och valets genomförande och därigenom förtroendet för vår demokrati. I rapporten anförs vidare att en väl fungerande samverkan byggdes upp 2018 mellan MSB, Säkerhetspolisen, Polisen och . Under valets genomförande anser att man har varit väl och fått ett stort stöd från dessa myndigheter. Samarbetet har fungerat utmärkt tack vare väl uppbyggda kommunikationskanaler och gemensamma scenariodiskussioner. ser att det saknas en myndighet med ett övergripande och sammanhållande ansvar för valadministrationen vad gäller säkerhetsområdet. En sådan myndighet skulle ha ansvar för att analysera risker och hot i hela valkedjan och även att ställa krav och ge råd om lösningar. Som det är nu är avsaknaden av helhetsperspektiv en risk i sig. skulle med fördel kunna ta detta ansvar om resurser tillförs. I rapporten begär ett flertal författningsändringar. I betänkande 2015/16:KU14 och 2017/18:KU18 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om gemensamma valsedlar. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning i frågan. hade utskottet avstyrkt en motion om gemensamma valsedlar i betänkande 2013/14:KU22. Utskottet hänvisade till att det i betänkande 2013/14:KU16 gjort bedömningen att en partibeteckning skulle få innehålla en partisymbol, vilket underlättar för väljare att ta rätt valsedel, och att följde utskottet. Utskottet såg inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande om en utredning av frågan. I betänkande 2015/16:KU14 avstyrkte utskottet även en motion om utskrivbara valsedlar i vallokalerna. har i dessa betänkanden reserverat sig i frågan om gemensamma valsedlar. Även avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om gemensamma valsedlar (bet. 2018/19:KU12). Utskottet ansåg inte att det fanns någon anledning för att ta något initiativ i frågan om gemensamma valsedlar. Vidare noterade utskottet att frågan om att göra en större översyn av valsedelssystemet bereddes inom . I samma betänkande behandlade utskottet proposition 2017/18:286 Stärkt skydd för valhemligheten. I propositionen föreslogs bl.a. att 8 kap. 2 § vallagen skulle ändras så att det skulle ställas krav på att den plats i, eller i anslutning till, en val- eller röstningslokal där valsedlar läggs ut ska vara avskärmad från insyn av andra väljare. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag. Utskottet anförde bl.a. att det förutsatte att man med utgångspunkt från det krav som redan fanns i vallagen om att den plats där valsedlar kan läggas ut ska vara lämplig utformar avskärmningen på ett sådant sätt att risken för oordning eller sabotage minimeras. Vidare anförde utskottet att det förutsatte att regeringen noga följer tillämpningen av de nya reglerna. Utskottet noterar att både frågan om att göra en större översyn av valsedelssystemet och den erfarenhetsrapport års val som har lämnat på uppdrag av regeringen bereds inom . Beredningen bör inte föregripas och utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valhemligheten för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning. Jämför reservation 4 (L). (M) föreslår i motion 2018/19:997 att valhemligheten för personer med synnedsättning stärks. Motionären anför att det för personer med funktionsnedsättning såsom synskador inte finns tillräckliga hjälpmedel för att kunna genomföra ett val och bevara valhemligheten, trots att 2015/16 riktade ett tillkännagivande till regeringen att och senast till valen 2022, ta fram en lösning som innebär att personer med synnedsättning ska kunna personrösta utan att behöva röja valhemligheten för någon. I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås att valhemligheten säkerställs för personer med funktionsnedsättning. Motionärerna anför att bristande tillgänglighet är diskriminerande och utgör ett hinder för att personer med funktionsnedsättning ska bli fullt delaktiga i demokratin. Det handlar bl.a. om vallokaler, om lokaler för politiska möten men också om politisk information. Insatser som färdtjänst, ledsagning och assistans måste enligt motionärerna ges också för politiskt engagemang. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2018/19:2588 yrkande 10 åtgärder för att personer med synnedsättning ska kunna rösta med bibehållen valhemlighet. Vidare anför motionärerna att dessa personer saknar möjligheter att personrösta med bevarad full valhemlighet, eftersom de måste be en valarbetare att hjälpa till att kryssa på valsedeln. I 4 kap. 20 § vallagen anges att varje kommun ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Enligt 7 kap. 3 § andra stycket vallagen ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. I 3 a § anges att väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får om de begär det lämna sina valsedlar till ambulerande röstmottagare. Vidare gäller enligt 7 kap. 4 § första stycket vallagen att väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom bud. I 40 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) anges det att sekretess gäller för uppgift om hur en väljare har röstat vid val enligt vallagen och som – framkommit då biträde lämnats åt väljaren vid röstningen, eller – framgår av innehållet i ett avgivet valkuvert som inte har öppnats för rösträkning enligt bestämmelserna i 11 och 12 kap. samma lag. Enligt 8 § samma kapitel inskränker den tystnadsplikt som följer av bl.a. 40 kap. 1 § rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Propositionen Stärkt skydd för valhemligheten I proposition 2017/18:286 Stärkt skydd för valhemligheten anförs att frågan om personer med synnedsättnings skydd för valhemligheten bereds inom . föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om valhemligheten för personer med synnedsättnings personröster (bet. 2015/16:KU14). Utskottet framhöll att den demokratiska resan mot full tillgänglighet för att rösta måste fortsätta. Ett problem var att personer med synnedsättning inte kunde rösta i vallokalerna utan hjälp. För att dessa personer ska kunna personrösta på en kandidat måste de be om hjälp med att markera sitt val på valsedeln. Därmed tvingas de röja sin valhemlighet för den som hjälper till, låt vara att röstmottagare har tystnadsplikt. Detta förhållande borde enligt utskottet ändras så att personer med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen borde vara att en fullgod lösning ska finnas på plats dock senast års allmänna val. Vidare anförde utskottet att självklart måste även personer med synnedsättning i vårt land kunna personrösta med bibehållen och fullständig valhemlighet och således utan att behöva be om hjälp. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:205). Utskottet hade tidigare behandlat frågor om valhemlighet och möjligheten för personer med synnedsättning att rösta (bet. 2010/11:KU28). Utskottet gjorde bedömningen att ett framtida system med ett elektroniskt röstningsförfarande skulle kunna undanröja svårigheter för personer med synnedsättning att rösta med bibehållen rösthemlighet. I avvaktan på att möjligheten att införa ett elektroniskt röstningsförfarande i val- och röstningslokaler skulle utredas, utgick utskottet från att möjligheterna att ytterligare underlätta för personer med synnedsättning att utöva sin rösträtt skulle beaktas fortlöpande. Utskottet avstyrkte då aktuella motioner. I betänkande 2007/08:KU18 underströk utskottet bl.a. vikten av att alla kan rösta på ett värdigt sätt utan att valhemligheten röjs. Vidare anförde utskottet att det framgick av om valet att åtgärder hade vidtagits för att underlätta för väljare med nedsatt syn. Utskottet förklarade sig utgå från att möjligheterna att ytterligare underlätta för personer med funktionsnedsättning att utöva sin rösträtt beaktas fortlöpande. Mot denna bakgrund avstyrktes de då aktuella motionerna om möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att delta i val. Utskottet uttalade i betänkande 2005/06:KU9 Ny vallag i fråga om punktskrift på valsedlar att det i avvaktan på tekniska möjligheter att garantera att väljare med funktionsnedsättning alltid kan rösta utan insyn, var förslaget i propositionen om förstärkt skydd för valhemligheten väl avvägt.