bet · H601KrU6 · 2019-02-04 00:00:00 — En ny europeisk agenda för kultur Utskottet har granskat kommissionens meddelande om en ny europeisk agenda för kultur. Utskottet välkomnar kommissionens genomlysning av hur kultur kan bidra till samhällsutveckling, social sammanhållning och en mer inkluderande union. Utskottet noterar att den arbetsplan för kultur 2019–2022 som rådet antog rymmer samma verklighetsbeskrivning som kommissionens meddelande, dock med delvis andra förslag till insatser. Utskottet menar att den fyraåriga arbetsplan för kultur som slagits fast av rådet kommer att kunna svara upp mot Europeiska rådets slutsatser om inkluderande och sammanhållna samhällen som upprätthåller konkurrenskraft. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. I utlåtandet finns en motivreservation (SD). En ny europeisk agenda för kultur COM(2018) 267 final. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ny europeisk agenda för kultur En ny europeisk agenda för kultur – motiveringen (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ny europeisk agenda för kultur lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation (SD) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), Lawen Redar (S), (M), (S), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (SD), (C) och (M). Ärendet och dess beredning Talmannen har efter samråd med gruppledarna beslutat att Europeiska kommissionens meddelande till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén En ny europeisk agenda för kultur COM(2018) 267 final ska behandlas av i enlighet med 9 kap. 20 § riksdagsordningen. Kammaren hänvisade ärendet till kulturutskottet för granskning . informerade , kulturråd vid ständiga representation vid Europeiska Unionen i , utskottet om aktuella EU-frågor inom kultur, medier och idrott. konstaterade att kultur är grundläggande för att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen och för att upprätthålla konkurrenskraft (EUCO/19/1/17 REV 1). uppmanade EU och dess medlemsstater att göra mer på detta område och undersöka möjliga åtgärder när det gäller de rättsliga och finansiella ramvillkoren för att utveckla den kulturella och kreativa sektorn samt kulturarbetarnas rörlighet. Kommissionen presenterade ett meddelande om en ny europeisk agenda för kultur COM(2018) 267 final. Kommissionen anser att den nya agendan spelar en viktig roll i arbetet med uppdraget från . Syftet är att ge en struktur för nästa fas i samordningen på EU-nivå. Meddelandet bygger vidare på Agendan för kultur i en alltmer globaliserad värld som formulerades 2007 och som syftade till att främja kulturell mångfald och dialog mellan kulturer i en globaliserad värld. Kulturen skulle vara en drivkraft för kreativitet och därmed bidra till tillväxt, utveckling och sysselsättning och vara ett väsentligt inslag i EU:s internationella förbindelser. Rådet antog vid sitt möte slutsatser om arbetsplanen för kultur 2019–2022 (CULT 155 14984/18). Rådsslutsatserna refererar till tidigare arbetsplaner för kultur och beaktar kommissionens meddelande om en ny europeisk agenda för kultur. I slutsatserna erinrar rådet om att Europaåret för kulturarv 2018 avsevärt har ökat allmänhetens och politikernas medvetenhet om kultur och kulturarv. Rådet betonar vikten av att ta vara på den här dynamiken för att använda kulturens fulla potential att skapa sociala och ekonomiska värden för . En ny europeisk agenda för kultur Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna. Jämför motivreservationen (SD). Den nya europeiska agendan för kultur syftar enligt kommissionen till att utnyttja kulturens roll för att bidra till att skapa en mer inkluderande och rättvis union, stödja innovation, kreativitet samt hållbar sysselsättning och tillväxt. Agendan har tre strategiska mål med utgångspunkt i sociala, ekonomiska och externa dimensioner. Kulturarvet och digitalisering är två övergripande och prioriterade områden utöver de tre strategiska målen. Meddelandet redovisar även de åtgärder som kommissionen avser att vidta utifrån de tre målen. Meddelandet innehåller inte några förslag till lagstiftningsakter. Det politiska samarbetet inom ramen för den nya agendan ska enligt kommissionen –2020 stödjas via programmet Kreativa och övriga EU-program som finansierar kulturprojekt. ska agendan, enligt kommissionens förslag, stödjas av efterföljande program inom ramen för EU:s nästa fleråriga budgetram. Kommissionen avser även att stödja den nya agendans strategiska mål via åtgärder inom andra politiska områden. Övriga åtgärder och insatser på EU-nivå ska komplettera och stödja medlemsstaternas kulturpolitik. Kommissionen menar att en förutsättning för att den nya agendan och dess åtgärdsförslag ska kunna genomföras framgångsrikt är att , rådet och medlemsstaterna samt aktörerna inom den kulturella sektorn är engagerade och samarbetar intensivt. De tre strategiska målen och kommissionens planerade åtgärder Den sociala dimensionen – ta till vara den inneboende styrkan hos kultur och kulturell mångfald för att främja social sammanhållning och välfärd • Gynna alla européers kulturella kapacitet genom att erbjuda tillgång till ett brett urval av kulturella aktiviteter och ge möjligheter till aktivt deltagande. • Uppmuntra till rörlighet bland yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och avlägsna hinder för deras rörlighet. • Skydda och främja kulturarv som en gemensam resurs, väcka medvetenheten om vår gemensamma historia och våra gemensamma värderingar och stärka känslan av en gemensam europeisk identitet. Kommissionen föreslår ett brett utbud av kulturaktiviteter med hög kvalitet som främjar lika möjligheter att delta och vara kreativ utifrån principen om kulturell kapacitet. På så sätt menar kommissionen att kopplingarna mellan kultur och utbildning, sociala frågor, stadspolitik, forskning och innovation kan stärkas. Fokus ligger på att öka rörligheten för konstverk och yrkesverksamma inom den kulturella och kreativa sektorn i för att på så sätt bidra till det kulturella deltagandet. Kommissionen kommer att göra följande: • Stödja forskning om kulturell samverkan för att bedöma påverkan inom olika områden, inklusive hälsa och välbefinnande (2018). • Utveckla särskilda åtgärder för social delaktighet via kulturen genom Kreativa och Erasmus+ och beakta urvalskriterierna i programmet Kreativa för att främja jämställd projektledning (2019). • Inleda ett projekt om kulturella och kreativa forum och städer inom ramen för programmet Kreativa för att främja kulturell delaktighet samt social och urban förnyelse (2018). • Föreslå ett program för rörlighet för yrkesverksamma i de kulturella och kreativa sektorerna inom ramen för programmet Kreativa (2018–2019). Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att göra följande: • Arbeta för att ta väsentliga steg för att avskaffa administrativa och skattemässiga hinder för rörlighet, bl.a. genom arbetsplanen för kultur. Den ekonomiska dimensionen – ge stöd till konstarter, kultur och kreativt tänkande inom alla utbildningsnivåer för innovation och sysselsättning • Att främja konstarter, kultur och kreativt tänkande på alla nivåer i formell och icke-formell utbildning och yrkesutbildning, liksom inom livslångt lärande. • Att arbeta för gynnsamma ekosystem för den kulturella och kreativa sektorn, tillgång till finansiering, innovationsförmåga och skälig ersättning till författare och skapare liksom främjande av sektorsövergripande samarbete. • Att främja de färdigheter som behövs i de kulturella och kreativa sektorerna, inklusive digitala färdigheter, entreprenörsfärdigheter samt olika traditionella och specialiserade färdigheter. Enligt meddelandet ökade sysselsättningen i kultursektorn inom EU stadigt , då den nådde 8,4 miljoner med ett handelsöverskott om i kulturella varor[1]. De kulturella och kreativa sektorerna beräknades bidra till EU:s bruttonationalprodukt[2]. Att kombinera kunskap och kompetenser som är specifika för de kulturella och kreativa sektorerna med dem från andra sektorer bidrar enligt kommissionen till innovativa lösningar, exempelvis inom informations- och kommunikationsteknik, turism, varuframställning och tjänster samt i den offentliga sektorn. För att utnyttja denna förändringspotential föreslår kommissionen att fokus läggs på tre specifika ekosystem: – teoretisk och praktisk utbildning – det finns en tydlig koppling mellan utbildningsnivå och kulturell delaktighet och därför bör kulturell medvetenhet ses som en nyckelkompetens inom ramen för livslångt lärande – städer och regioner – ses som naturliga samarbetspartner som går i bräschen för den kulturdrivna utvecklingen utifrån lokal autonomi, förmåga att dra till sig högbegåvade individer och direktkontakt med invånarnas behov och potential – den kulturella och kreativa sektorn – behöver lagstiftning och reglering som uppmuntrar till skapande verksamhet, bättre tillgång till finansiering, möjligheter att expandera och internationaliseras och tillgång till olika slags specialistkompetens. I den nya agendan för kultur prioriterar kommissionen en sektorsövergripande infallsvinkel på samarbetet inom EU eftersom man menar att digitalisering och medskapande fortsätter att bryta ned konstnärliga och ekonomiska gränser. Kommissionen kommer att komplettera detta med särskilda initiativ inom de mest utvecklade sektorerna för att mer effektivt främja den rika variationen i det europiska kulturella uttrycket. Kommissionen kommer att göra följande: • Stödja valideringsfasen av projektet undervisa, bedöma och lära sig förmågan till kreativt och kritiskt tänkande () i syfte att införa en kreativitetsmodul i programmet för internationell utvärdering av elevprestationer 2021 () samt utforska möjligheterna till motsvarande verksamhet inom högre utbildning och yrkesutbildning (2018). • Främja musik och konst i teoretisk och praktisk utbildning, medtaget som ett prioriterat tema i Erasmus+ (2019) och främja utvecklingen av kreativitetsinriktade tvärvetenskapliga moduler vid institutioner för högre utbildning med en kombination av konstämnen, informations- och kommunikationsteknik samt entreprenörs- och företagskompetens (2018). • Ge fortsatt stöd till regionerna i att genomföra smart specialisering och makroregionala strategier med inriktning på kultur samt främja hållbar kulturturism genom ett särskilt europeiskt initiativ i samband med det europeiska året för kulturarvet. • Stödja partnerskap mellan kreativa yrken och industrin och de europeiska inkubationsnätverken för kreativitetsdriven innovation genom att kreativitet, konst och formgivning integreras med avancerad teknik och vetenskap. • Utföra ett pilotprojekt för att främja starkare partnerskap mellan kultursektorn och den kreativa sektorn, lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter och utbildningsanordnare (2018). • för innovation och teknik och en innovationsgrupp om kulturarvet och den kreativa industrin (2019). • Organisera en regelbunden dialog med de kulturella och kreativa sektorerna inom ramen för den förnyade industripolitiska strategin i syfte att kartlägga strategiska behov och bekräfta en övergripande politisk ram på EU-nivå. • Organisera en regelbunden dialog med musikbranschen och vidta den förberedande åtgärden Music Moves Europe. • Stärka dialogen med den europeiska audiovisuella industrin samt genom det europeiska filmforumets evenemang (2018). • Stödja medlemsstaterna när det gäller att säkerställa rättvis ersättning för konstnärer och andra slag av upphovsmän genom att föra allmänna och sektorsspecifika dialoger i linje med strategin för den digitala inre marknaden (2019). Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att göra följande: • Åta sig att förbättra de socioekonomiska villkoren för konstnärer och upphovsmän samt främja utbildning och fortbildning i konst inom ramen för arbetsplanen. Den externa dimensionen – rikta fokus på stärkande av internationella kulturella förbindelser • Stödja kultur som en motor för hållbar social och ekonomisk utveckling. • Främja kultur och interkulturell dialog för fredliga interkulturella förbindelser. • Sporra till samarbete i kulturarvsfrågor. I och med gemensamma meddelande Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser har EU upprättat en ram för det kulturella samarbetet med partnerländer ((2016) 29 final)[3]. Den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik har identifierat kulturell diplomati som ett nytt område för EU:s samordnade yttre åtgärder. Kulturella kontaktpunkter i EU:s delegationer utbildas i den kulturella dimensionen i utvecklingsarbete och yttre relationer för att bättre kunna sprida bästa praxis och tillgodose behoven och förväntningarna hos lokala partner. Kommissionen har också för avsikt att använda agendan för att betona den kulturella dimensionen i hållbar utveckling och för att bidra till genomförandet av FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling. Europaåret för kulturarv 2018 var enligt kommissionen en unik möjlighet att stärka kulturella förbindelser med partnerländerna och lokala kulturella sektorer. Partnerskap som kommit till under kulturarvsåret bör enligt kommissionen få en fortsättning som en del av EU:s kulturella samarbete och en ny europeisk handlingsplan för kulturarv. Det finns även pågående projekt och projekt som är tänkta att inledas i konfliktdrabbade områden för att skydda och återställa kulturarv som skadats, främja skapandet av nya arbetstillfällen och bättre utkomstmöjligheter. Kommissionen och den höga representanten gör följande: • Främjar de kulturella och kreativa sektorerna på västra genom ökat stöd från Kreativa och planerar att använda instrumentet för stöd inför anslutningen för att stödja kulturen i utvidgningsländerna och västra , framför allt när det gäller att verkställa relevanta flaggskeppsinitiativ inom ramen för handlingsplanen till stöd för omvandlingen av västra . • Avser att lansera en tredje fas av det östliga partnerskapets kulturprogram och arbetar för att via kulturen stärka det civila samhället i . • Startar upp förberedande åtgärder för att få till stånd europeiska kulturhus i partnerländerna. • Stärker dialogen om kultur med och inleder en ny dialog med . • Genomför det elfte gemensamma kulturprogrammet för , och (AVS) inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden () för att stödja skapandet av arbetstillfällen, identitetsbygge, yrkesutbildning och audiovisuellt samarbete. • Utvecklar strategier för kultursamarbete på regional nivå med start i länderna på västra , i och samt . • Lägger till skydd av kulturarvet i de uppgifter som ingår i uppdragen inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken där så är lämpligt, för att komplettera pågående insatser och projekt. • Stöder korridorer för kulturarv i , och . Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att göra följande: • Utveckla gemensamma åtgärder i samarbete med kommissionen, den höga representanten och deras avdelningar, inklusive Europeiska utrikestjänsten (EEAS). arbetar aktivt nationellt och som EU-medlem för att föra fram att ett starkt kulturliv främjar en god samhällsutveckling. värdskap för Europeiska rådets möte i placerade också kulturens betydelse för att bygga vår gemensamma framtid på agendan. Utskottet välkomnar därför att kommissionen följer upp Europeiska rådets slutsatser om att kultur, tillsammans med utbildning, är grundläggande för att bygga inkluderande och sammanhållna samhällen som bidrar till att upprätthålla EU:s konkurrenskraft. Utskottet delar också den analys som kommissionen gör av hur kulturen kan bidra till ekonomisk tillväxt, social rättvisa, ett aktivt medborgarskap och en europeisk identitet. Utskottet vill understryka att kulturen alltid ska kunna vila tryggt i sitt egenvärde och inte i första hand betraktas som ett verktyg vars främsta syfte är att bidra till problemlösningar inom andra områden. Meddelandets övergripande fokus på kulturarv och digitalisering är särskilt viktigt, enligt utskottet. Dessa två teman är av stor betydelse för att lyckas med genomförandet av de tre strategiska målen. Att vårda och dela med sig av det gemensamma kulturarvet ger goda förutsättningar för ökad kunskap och förståelse om varandras historia och ger pusselbitar för att tolka samtiden. Utskottet vill också understryka att digitaliseringens gränsöverskridande natur kräver gemensamma lösningar inom bl.a. upphovsrätt och affärsmodeller för att det ska vara möjligt att ta till vara potentialen i den ökade kreativitet och effektivitet som den digitala tekniken erbjuder. Utskottet noterar i sammanhanget att den arbetsplan för kultur 2019–2022 som rådet antog tematiskt stämmer väl överens med kommissionens meddelande om en ny europeisk agenda för kultur. Arbetsplanens inriktning och samarbetsformer rimmar väl med dem som förespråkar utifrån att kulturpolitiken är en nationell angelägenhet där EU:s stödjande kompetens inte får innebära någon harmonisering av medlemsstaternas regelverk. Utskottet menar att den fyraåriga arbetsplanen för kultur kommer att kunna svara upp mot Europeiska rådets slutsatser. EU-samarbetets kompletterande funktion är viktig för att kunna öka erfarenhets- och kunskapsutbyte och kapacitetsbyggande. Den fria rörlighetens centrala betydelse för kulturområdets välmående kan inte heller underskattas när vi pratar om kulturens bidrag till social sammanhållning. Utskottet ser fram emot att fortsätta idédebatten om kulturens betydelse för EU och hur dessa idéer kan omsättas i praktiken, bl.a. i utarbetandet av Kreativa 2021–2027. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. En ny europeisk agenda för kultur – motiveringen (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi ser positivt på delar av vad som framgår av ärendet som exempelvis viljan att framhålla vikten av kulturen och kulturarvet socialt och ekonomiskt. Vi har dock också betydande kritik som måste framhållas och som gör att vi känner oss nödgade att inkomma med en reservation. Synen på europeisk identitet som framgår av ärendet och hur man från EU-håll vill arbeta med densamma ser vi som problematisk. har en rik kulturell mångfald och det råder ingen tvekan om att den i många avseenden är en stor tillgång och styrka för vår del av världen. Denna kulturella mångfald är något som har vuxit fram genom sekel och årtusenden till stor del genom många olika folkgrupper, nationer och statsbildningar. Att då från EU-håll söka att centralisera kulturpolitiken på ett sätt som inte skett tidigare i historien ser vi som motsägelsefullt och riskfyllt om man vill bejaka den riktiga organiskt framvuxna europeiska kulturella mångfalden. Det är snarare en hög grad av decentralisering som har lett fram till denna mångfald. Vi menar att det från EU inte uttrycks en tillräcklig förståelse för detta samband, och att unionen skulle behöva inta en mer lyssnande attityd i frågor som dessa. har vi också vänt oss emot budgetdrivande förslag på det kulturpolitiska området när det kommer till EU-nivån, med tanke på synsättet om kulturpolitiken som nationell angelägenhet. I ärendet framhålls förslag på EU-nivå som vi ser kommer att leda till övertramp mot den hållning som vi har i frågan om att budgetdrivande förslag på EU-nivå inskränker kulturpolitiken som nationell angelägenhet. Vad gäller Kreativa som framhålls i ärendet har vi tidigare framfört kritik mot det aktuella programmet när kulturutskottet haft det på sin dagordning. Med tanke på hur det i detta ärende om en ny europeisk agenda för kultur hänvisas till att just Kreativa ska vara ett verktyg för att genomföra kulturpolitik från EU-håll så finns det även i den delen anledning för oss att vara kritiska. Ovanstående är några betydande delar av vad vår kritik kretsar kring. Mot bakgrund av det som anförts ovan föreslår vi att utlåtandet läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Kommissionens meddelande En ny europeisk agenda för kultur COM(2018) 267 final. [1] 2016 (Culture Statistics: Employment, Enterprises, Participation, Trade, Expenditure). [2] Studie av 2014 Measuring Cultural and Creative Markets in the EU. [3] Se även utlåtande /17:KrU11 Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser. Jag vill börja med att yrka bifall till motivreservation i det aktuella ärendet. är ett Europavänligt men EU-kritiskt parti. Samarbete och frihandel med andra länder i är en självklarhet för oss och något som vi starkt vill värna. Faktum är dock att EU länge gått i en alltmer överstatlig riktning, och inte heller det kulturpolitiska området är förskonat från denna trend. Den nya europeiska agendan för kultur från EU, som vi debatterar här i kammaren, ser positivt på i vissa avseenden. Exempel på det återfinns i hur man i agendan visar på en vilja att framhålla kulturens och kulturarvets sociala och ekonomiska betydelse. Här är man givetvis något på spåren, då kulturen och kulturarvet har en enorm sådan potential även som vi sverigedemokrater ser det. har dock också betydande kritik att framhålla vad gäller den nya europeiska agendan för kultur från EU. Kulturfrågor ser vi som ett område där det är den nationella kompetensen som särskilt bör och ska understrykas gentemot EU. ska inte sätta agendan för vilken kulturell agenda som ska råda här i . Även så som EU med dess fördrag är uppbyggt framgår det av artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt att kulturpolitiken är en nationell kompetens. I nämnda artikel 167 betonas respekt för nationell och regional kulturell mångfald, och vikten av att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia betonas. Det låter bra så långt, tycker jag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En ny europeisk agenda för kultur till vad jag just nämnde om kulturpolitiken som en nationell kompetens och vad som framhålls från EU-håll ser dock vi sverigedemokrater saker som gör oss tveksamma vad gäller den agenda för kultur som vi nu diskuterar. Den syn på europeisk identitet som framkommer av ärendet är problematisk, och hur man vill arbeta med denna identitet från EU-håll är problematiskt. rika kulturella mångfald kan för oss européer vara en stor tillgång och styrka, exempelvis socialt och ekonomiskt, vilket man visar att man förstår i den nya agendan för kultur. Däremot behöver man akta sig för den centralisering av kulturpolitiken på EU-nivå som vi tyvärr ser tendenser till i den agenda vi nu debatterar. Under hundratals - ja, till och med tusentals - år har den europeiska kulturella mångfald vi har vuxit fram genom många olika folkgrupper, nationer, statsbildningar och så vidare på vår kontinent. Att det är så behöver man förstå och bejaka. Att från EU-håll söka centralisera kulturpolitiken på ett sätt som inte har skett tidigare i historien ser vi sverigedemokrater som motsägelsefullt, och om man vill bejaka den europeiska kulturella mångfald som vuxit fram organiskt och är det dessutom riskfyllt. Det är snarare en hög grad av decentralisering som har lett fram till denna mångfald, inte toppstyrning och likriktning - även om det förstås är så att kulturer av har en mångfasetterad bakgrund. Vi menar att det från EU inte uttrycks en tillräcklig förståelse för detta samband och att unionen skulle behöva inta en mer lyssnande attityd i frågor som dessa. har vidare vänt sig emot budgetdrivande förslag på det kulturpolitiska området när det kommer till EU-nivån, med tanke på synen på kulturpolitiken som en nationell angelägenhet och kompetens. I ärendet framhålls förslag på EU-nivå som vi menar i senare led kommer att, om de genomförs, leda till övertramp mot den hållning vi har i frågan - att budgetdrivande förslag på EU-nivå inskränker kulturpolitiken som nationell angelägenhet. Vad gäller Kreativa , som framhålls i ärendet, har vi från framfört kritik när kulturutskottet har haft frågan på sin dagordning.