bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Regeringen beslutade om behövliga förordningsändringar (SFS 2019:115-117). Uppdrag till om samverkan I regleringsbrevet gavs i uppdrag att kartlägga och analysera de hinder som finns för ändamålsenlig samverkan mellan tandvård och hälso- och sjukvård där det finns en tydlig ömsesidig nytta med ökad samordning för ett effektivt omhändertagande efter behov samt lämna förslag på hur samverkan mellan de två systemen kan förbättras (prop. 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning). ska inhämta synpunkter från SKL, tandvårdsbranschen och andra relevanta aktörer. ska belysa hur tandvårdens och hälso- och sjukvårdens processer kan knytas samman där det finns beröringspunkter, t.ex. vad gäller processer, vårdkedjor och ekonomi. Vidare ska det belysas hur hälso- och sjukvårdens och tandvårdens kunskaper om orsakssamband mellan munhälsa och allmänhälsa kan öka liksom hur hälso- och sjukvården och tandvården ömsesidigt och inom respektive system kan bidra till utredning och behandling. lämnade en delredovisning av uppdraget. I denna ges en lägesbeskrivning av arbetet med att kartlägga vilka hinder och lösningar tandvård och hälso- och sjukvård ser när det gäller samverkan. I den kommande slutrapporten ska ge förslag på hur samverkan mellan de båda systemen kan förbättras. Uppdraget ska slutredovisas . redovisade ett regeringsuppdrag som lämnats i regleringsbrevet om en samlad utvärdering på nationell nivå av samtliga tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen (1998:1338) och det statliga särskilda tandvårdsbidraget. Av utvärderingen framgår att det finns stora variationer mellan landstingen i hur många personer som tar del av de tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen. Regelverket är otydligt, och det försvårar möjligheterna för landstingen att göra likvärdiga bedömningar. anser att tandvårdsförordningen behöver en översyn och omfattande revidering. Ärendet bereds i . I en promemoria (Ds 2018:36) föreslås ändringar i förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. föreslås få besluta att en anslutning till det elektroniska systemet för statligt tandvårdsstöd ska upphöra om en vårdgivare allvarligt har åsidosatt bestämmelserna i bl.a. lagen om statligt tandvårdsstöd och som avser vårdgivarens skyldigheter eller förutsättningar för ersättning. föreslås vidare få besluta att en anslutning ska upphöra om det har tillkommit en person hos vårdgivaren som tidigare allvarligt har åsidosatt reglerna inom det statliga tandvårdsstödet. Det gäller personer som har en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande hos vårdgivaren. Samtliga vårdgivare föreslås även få en skyldighet att till anmäla bl.a. ändrade förhållanden i kretsen av personer som har en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande hos vårdgivaren. Förordningsändringarna beslutades och träder i kraft (SFS 2019:114). lämnade en rapport efter att ha granskat 51 små privata vårdgivare inom tandvården: Patientsäkerhet och kvalitet hos små vårdgivare i tandvården – Nationell tillsyn 2017. Av rapporten framgår att majoriteten av dessa saknar kunskap om vilket ansvar de har som vårdgivare. Många saknar ett systematiskt arbete med patientsäkerhet och kvalitet. Hos flera finns också betydande brister i vården av patienterna. På grund av otillräcklig egenkontroll upptäcker vårdgivarna inte själva dessa brister. Alla vårdgivare utom en har fått beslut där ställer krav på åtgärder. Det innebär att vårdgivarna ska redogöra för hur de tänker åtgärda bristerna. I några fall har också inlett en granskning av yrkesutövningen hos enskilda tandläkare. ser allvarligt på de brister som framkommit och kommer att använda resultatet som underlag i myndighetens fortsatta riskbaserade tillsyn och i dialog med berörda aktörer. I proposition 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning som ledde till ändringar som trädde i kraft (se s. 215 i betänkandet) uttalade regeringen även följande: I slutbetänkandet behandlar utredningen frågor om behovet av en förstärkt funktion för klagomål i tandvården och fördelningen av den ekonomiska ramen för tandvårdsstödet. Slutbetänkandets resonemang och bedömningar avseende dessa frågor behandlas inte i denna proposition. Propositionen behandlar inte heller utredningens förslag om värdesäkring av tandvårdsstödet. fick Statskontoret i uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera införandet av ett nytt klagomålssystem i hälso- och sjukvården (S2018/00209/FS [delvis]). I uppdraget ingick även att föreslå hur de grupper som inte omfattas av patientnämndernas verksamhet ska få stöd i klagomålsprocessen. lämnade Statskontoret en delredovisning av uppdraget genom rapporten av det nya klagomålssystemet inom hälso- och sjukvården (2018:26). Statskontoret har i promemorian Stöd i klagomålsprocessen till patientgrupper som inte omfattas av patientnämndernas verksamhet (Dnr 2018/9-5) lämnat förslag på hur stödet för de grupper som inte omfattas av patientnämndernas verksamhet kan vara organiserat. Statskontoret föreslår bl.a. att det ska vara obligatoriskt för vårdgivare inom tandvården att ha tillgång till ett godtagbart klagomålssystem. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt uppgift från har det påbörjats ett arbete som gäller en förstärkt funktion för klagomål i tandvården. I betänkande 2017/18:SoU7 om överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen att i arbetet med att utreda förordningsförändringar beakta att likvärdiga villkor liksom likvärdig tillsyn och uppföljning ska gälla för alla aktörer som verkar inom tandvården oavsett driftsform. följde utskottet (rskr. 2017/18:187). Utskottet anförde följande (s. 8): Utskottet instämmer i regeringens bedömning att bör ges förstärkta kontroll- och sanktionsmöjligheter när det gäller nyttjandet av det statliga tandvårdsstödet. Utskottet noterar och ser positivt på att regeringen nu utreder förutsättningarna för att ge utökad möjlighet att avansluta tandvårdsgivare som missköter sig från ersättningssystemet. Enligt utskottet bör regeringen i det arbetet beakta att likvärdiga villkor liksom likvärdig tillsyn och uppföljning ska gälla för alla aktörer som verkar inom tandvården oavsett driftsform. Detta bör med bifall till motion […] ge regeringen till känna. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: Promemorian Utökade möjligheter att avansluta tandvårdsgivare som misskött sig från det statliga tandvårdsstödet (Ds 2018:36) har utarbetats inom (). Promemorian har remitterats, remisstiden gick ut . Regeringen har för avsikt att återkomma till i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. Motionsyrkanden om att göra tandvården jämlik och tillgänglig för alla, om tandvårdssituationen för våldsutsatta kvinnor, om att förbättra informationen om tandvårdsstöden, om förstärkt kunskapsstyrning av äldretandvården, om en nationell utvärdering av tandvården och tandvårdsstöden, om en gemensam klagomålshantering inom tandvården, om att stärka valfrihet och alternativ till folktandvården och om att förbättra tandvårdsstödet för personer med epilepsi behandlades i utskottets betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Motionsyrkanden om att se till att tandvården blir en del av sjukvården och bekostas på samma sätt behandlades i utskottets betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Liknande yrkanden behandlades sedan i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU9. När det gäller motionsyrkandena om en jämlik tandvård noterar utskottet utredningen om jämlik tandhälsa (2018:02) med uppdraget att utreda och lämna förslag till hur tandvårdssystemet kan utvecklas för att bli mer resurseffektivt och jämlikt och att de föreslagna ändringarna ska gynna en regelbunden och förebyggande tandvård och syfta till att minska skillnaderna i tandhälsa i befolkningen. Resultatet av utredningen bör inte föregripas. Motionerna 2018/19:2097 (S), 2018/19:2099 (S) och 2018/19:2312 (MP) bör avslås. Det är angeläget att var och en kan få kännedom om de förmåner som han eller hon är berättigad till. Utskottet ser därför positivt på att uppdaterat sin webbplats med information om de statliga tandvårdsstöden och även med information om de tandvårdsstöd som administreras och finansieras av regionerna. Utskottet noterar även Tandvårds- och läkemedelsförmånsnämndens arbete med en webbaserad prisjämförelsetjänst som när den är färdigställd kommer att öka möjligheten för allmänheten att få en bild av prisnivåer inom tandvården och att göra prisjämförelser mellan olika tandvårdsmottagningar när det gäller behandlingar och åtgärder som omfattas av det statliga tandvårdsstödet. Motion 2018/19:2039 (L) yrkande 5 bör avslås. Utskottet noterar det pågående uppdraget till att kartlägga och analysera de hinder som finns för en ändamålsenlig samverkan mellan tandvård och hälso- och sjukvård. I uppdraget ingår att belysa hur tandvårdens och hälso- och sjukvårdens processer kan knytas samman där det finns beröringspunkter t.ex. vad gäller vårdkedjor och ekonomi. Vidare ska det belysas hur hälso- och sjukvårdens och tandvårdens kunskaper om orsakssamband mellan munhälsa och allmänhälsa kan öka liksom hur hälso- och sjukvården och tandvården ömsesidigt inom respektive system kan bidra med utredning och behandling. Motionerna 2018/19:2039 (L) yrkande 6 och 2018/19:2789 (M) yrkande 2 bör avslås. När det gäller motionsyrkandena om en utvärdering och en översyn av tandvårdsstöden för äldre och personer med funktionsnedsättning noterar utskottet att redovisat ett uppdrag att genomföra en samlad utvärdering på nationell nivå av alla tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen (1998:1338) och det statliga särskilda tandvårdsbidraget. Ärendet bereds i . Resultatet av beredningen bör inte föregripas. Motionerna 2018/19:2039 (L) yrkande 7 och 2018/19:2789 (M) yrkande 1 bör avslås. Även motionerna 2018/19:1094 (S) och 2018/19:2254 (C) yrkande 4 bör avslås. Av samma skäl som nämns ovan anser inte utskottet att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2018/19:2789 (M) yrkande 4. Motionen bör avslås. Det är av största vikt att hindra felaktigt nyttjande av tandvårdsstödet. Utskottet kan konstatera att sanktionsmöjligheter har förstärkts gentemot tandvårdsgivare som inte fullgör sina skyldigheter. Utskottet noterar vidare och ser positivt på att regeringen beslutat om förordningsändringar som ger möjlighet att besluta att en vårdgivare under vissa förutsättningar ska kunna avanslutas från det elektroniska systemet för statligt tandvårdsstöd. Slutligen har utskottet noterat IVO:s pågående arbete med anledning av den granskning av vårdgivare som myndigheten rapporterade . När det gäller motionsyrkandet om behovet av en gemensam klagomålshantering för tandvården noterar utskottet och ser positivt på det pågående arbetet för en förstärkt funktion för klagomål i tandvården. Något initiativ med anledning av motion 2018/19:2789 (M) yrkandena 3 och 5 är inte nödvändigt. Motionen bör avslås. Enligt tandvårdslagen ska se till att tandvård kan erbjudas personer som har behov av särskilda tandvårdsinsatser som ett led i en sjukdomsbehandling . Av tandvårdsförordningen (1998:1338) framgår att tandskada som uppstått vid epileptiskt anfall kvalificerar till sådan behandling. Det som anförs i motion 2018/19:2894 (M) ger inte skäl för någon åtgärd från sida. Motionen bör avslås. Målsättningen med det statliga tandvårdsstödet är dels att stimulera den vuxna befolkningen till regelbundna tandvårdsbesök, dels att göra det möjligt att de patienter som har de största tandvårdsbehoven får en kostnadseffektiv vård efter vars och ens behov till en rimlig kostnad. Det särskilda tandvårdsbidraget som infördes lämnas till vissa personer med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Utskottet noterar att ett ärende med syftet att möjliggöra en utvärdering av tandvårdsreformens måluppfyllelse bereds i . Motionerna 2018/19:855 (SD) yrkande 31, 2018/19:1184 (S), 2018/19:2663 (S) och 2018/19:2989 (KD) yrkande 91 bör avslås. Tandvård för asylsökande m.fl. regleras i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. och i förordningen (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar. Utskottet anser inte att det finns skäl för något initiativ med anledning av motion 2018/19:1712 (M) yrkandena 1 och 2. Motionen bör avslås. Det som anförs i motion 2018/19:2291 (M) ger inte heller skäl att föreslå någon åtgärd från sida. Motionen bör avslås. Hälso-och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 15 samt 2018/19:212 av (SD), 2018/19:223 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 21, 22 och 53, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1093 av m.fl. (S), 2018/19:1356 av (M), 2018/19:1444 av och (båda M), 2018/19:1480 av (C), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 9, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:2652 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 17 och 48. Det är viktigt att styrningen av vården utgår från patienten. Vi anser att lagstiftningen även ska stimulera och underlätta för landsting, regioner och kommuner att gemensamt resursplanera omsorg och vård för de mest sjuka äldre. Det handlar om att samordna sjukhusvård, närsjukvård, övrig primärvård, mobil hemsjukvård och äldreomsorgens insatser så att trygghet skapas för såväl den äldre som dennes anhöriga. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma till med förslag. Hälso-och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:212 av (SD), 2018/19:223 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 21, 22 och 53, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 15 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 17 och 48, 2018/19:1444 av och (båda M) och 2018/19:2652 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9, 2018/19:1093 av m.fl. (S), 2018/19:1356 av (M), 2018/19:1480 av (C), 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 9 samt 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 2. Vi anser att staten bör ta ett tydligt ansvar för styrning och finansiering av sjukvården. En parlamentarisk utredning bör tillsättas för att klarlägga och överväga förslag på en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän. Det är viktigt att styrningen av vården utgår från patienten. Vi anser dessutom att lagstiftningen ska stimulera och underlätta för landsting, regioner och kommuner att gemensamt resursplanera omsorg och vård för de mest sjuka äldre. Det handlar om att samordna sjukhusvård, närsjukvård, övrig primärvård, mobil hemsjukvård och äldreomsorgens insatser så att trygghet skapas för såväl den äldre som dennes anhöriga. När det gäller akutvården anser vi att det bör inrättas ett snabbspår på akutmottagningarna för äldre patienter, vilket förbättrar omhändertagandet av dem. På det viset minskas också trycket på akutmottagningen. Vi anser vidare att det bör inrättas ett nationellt krishanteringsråd och tas fram en nationell krishanteringsplan för svensk hälso- och sjukvård. Rådet kan förslagsvis bestå av den ansvarige ministern och politiska företrädare utsedda av regionerna. Slutligen anser vi att regionerna bör ha ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt ovan och återkomma till . Hälso-och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9 samt 2018/19:212 av (SD), 2018/19:223 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 21, 22 och 53, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1093 av m.fl. (S), 2018/19:1356 av (M), 2018/19:1444 av och (båda M), 2018/19:1480 av (C), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 9, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:2652 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 15 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 17 och 48. Jag anser att vi ska ha en sjukvård som arbetar förebyggande och hälsofrämjande och utgår från en helhetssyn. Det är tydligt att vi håller på att bygga in en orättvisa i vårt grundläggande välfärdssystem, och detta behöver förändras. Regeringen bör därför skyndsamt utreda de allt större hälsoklyftorna och de stora skillnaderna i tillgång till vård. För att inte en än mer ojämlik hälso- och sjukvård ska växa fram i anser jag dessutom att regeringen bör tillsätta en utredning om vårdkonsumtionen i regionerna. När hälso- och sjukvården mer handlar om vinster och kostnadseffektivitet finns det en risk att den styrande principen för fördelning efter bäst behov av vård hamnar i skymundan. Regeringen bör därför utreda näringslivets, försäkringsbolagens och vårdbolagens inflytande på hälso- och sjukvården samt hur hälso- och sjukvårdslagens intentioner kan garanteras och patientsäkerheten behållas. Slutligen anser jag att det är dags för en genomlysning och utvärdering av hur sjukvården styrs. Regeringen bör därför ge en lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga och utvärdera styrningen av sjukvården utifrån regionerna och komma med rekommendationer till ett styrsystem som svarar mot hälso- och sjukvårdslagens intentioner. Regeringen bör återkomma med åtgärder enligt ovan. Hälso-och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 15 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 17 och 48, 2018/19:212 av (SD), 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 53, 2018/19:1444 av och (båda M) och 2018/19:2652 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:223 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1093 av m.fl. (S), 2018/19:1356 av (M), 2018/19:1480 av (C), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 9 samt 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 2. Vi anser att staten behöver ta över ansvaret för sjukvården. En sådan huvudmannaskapsreform bör för att vara framgångsrik baseras på ändamålsenliga och tillfredsställande konsekvensbeskrivningar. Vi anser därför att det ska tillsättas en parlamentarisk utredning för att klarlägga och överväga förslag på en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän. Vidare är det viktigt att styrningen av vården utgår från patienten. Vi anser att lagstiftningen ska stimulera och underlätta för landsting, regioner och kommuner att gemensamt resursplanera omsorg och vård för de mest sjuka äldre. Det handlar om att samordna sjukhusvård, närsjukvård, övrig primärvård, mobil hemsjukvård och äldreomsorgens insatser så att trygghet skapas för såväl den äldre som dennes anhöriga. Vidare anser vi att det är viktigt att korta köerna till akuten. En satsning på primärvården och en utbyggd hemsjukvård är avgörande, men ytterligare åtgärder behövs. Därtill anser vi att regionerna bör ha ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt ovan och återkomma med förslag. Hälso-och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 9 samt 2018/19:212 av (SD), 2018/19:223 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5 och 9, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 21, 22 och 53, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1093 av m.fl. (S), 2018/19:1356 av (M), 2018/19:1444 av och (båda M), 2018/19:1480 av (C), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:2652 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 15 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 17 och 48. Jag anser att det behövs ett nytt perspektiv inom hälso- och sjukvården som helt utgår från patientens behov. Perspektivet i sjukvården behöver förflyttas från ett befolkningsperspektiv till den enskilda patienten. Detta kan uttryckas i en ny portalparagraf som bör innehålla följande: • Den enskilda människans hälsa och tillgång till vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen är målet för hälso- och sjukvården. • Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. • Alla som bedöms ha behov ska ha rätt till vård. • Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. • Individen ska själv ha rätt att välja vårdgivare inom ramen för ett vårdsystem som finansieras gemensamt. • Hälso- och sjukvård ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Vidare anser jag att det inte bör lämnas specialdestinerade statsbidrag som enbart handlar om att förstatliga en uppgift där vissa landsting inte prioriterat som regeringen tycker att de ska. , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:404 av m.fl. (V) och 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkande 5. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning om hur verksamheter som har specialistkompetens om kvinnlig könsstympning kan få ett utvidgat ansvar för att fungera som regionala eller nationella . Det behövs även mer kunskap om sjukdomen ME/CFS (kroniskt trötthetssyndrom). Regeringen bör utreda hur ett nationellt kan upprättas för detta. , punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:404 av m.fl. (V) och 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 12. föreslog 2011 att det skulle upprättas ett nationellt med syfte att utveckla och sprida kunskap om hur vård och behandling vid dopningsproblematik kan utformas. är Dopningsmottagningen i Region enda specialistmottagning som tar emot patienter från hela landet. Regeringen bör följa upp arbetet med att införa ett nationellt för vård av dopningsskador. Primärvårdsreform, fast läkarkontakt och vårdkontakt, punkt 3 (M, SD) av (M), (M), Per Ramhorn (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.