bet · H601MJU13 · 2019-04-24 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör avancerad rening i avloppsreningsverk och internationellt samarbete i havsfrågor. • Att ställer sig bakom det som utskottet anför om att avloppsreningsverken bör utrustas med teknik som reducerar läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar och att arbetet med pilotprojekt bör vidareutvecklas. • Att ställer sig bakom det som utskottet anför om att bör driva på för att öka det internationella samarbetet för att motverka övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning i hav, sjöar och vattendrag samt prioritera samarbetet i havsmiljökonventionerna Ospar och Helcom. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till gjorda satsningar, pågående arbete och gällande regelverk. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (C). Cirka 50 yrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Internationellt samarbete i havsfrågor 1.Mikroplast, punkt 1 (M) 2.Läckande vrak, punkt 2 (KD) 3.Vattendirektivet, punkt 3 (SD) 4.Miljödeklaration för läkemedel, punkt 6 (C) 5.Fosfor i avloppsslam, punkt 7 (M, C, V, KD) 6.Säkrad tillgång på dricksvatten och ansvarsfrågor, punkt 8 (M, KD) 7.Säkrad tillgång på dricksvatten och ansvarsfrågor, punkt 8 (L) 8.Vattenskyddsområden, punkt 10 (M) 9.Anslutning till va-område, punkt 11 (KD) 10.Ersättning för fungerande enskilt avlopp, punkt 12 (M, KD) 11.Funktionskrav för enskilda avlopp, punkt 13 (C) 12.Funktionskrav för enskilda avlopp, punkt 13 (KD) 13.Viten vid bristfälliga enskilda avlopp, punkt 14 (KD) 14.Strukturkalkning, punkt 15 (SD) 15.Övergödning och internbelastning, punkt 17 (SD) 16.Övergödning och internbelastning, punkt 17 (KD) 17.Övergödning och internbelastning, punkt 17 (L) 18.Avgiftssystem för kväve- och fosforföreningar, punkt 18 (C) 19.Avgiftssystem för kväve- och fosforföreningar, punkt 18 (KD) 20.Internationellt samarbete i havsfrågor, punkt 19 (SD) Mikroplast, punkt 1 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:699 av m.fl. (S), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 53 och 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 1 (M) 2018/19:1213 av (KD) och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 2 (KD) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 37 och 2018/19:1725 av (M) yrkande 2. Reservation 3 (SD) 2018/19:535 av (SD) yrkande 1. ställer sig bakom det som utskottet anför om att avloppsreningsverken utrustas med teknik som reducerar läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar och att arbetet med pilotprojekt bör vidareutvecklas samt tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 114 och 2018/19:2307 av och (båda MP) yrkande 1. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 50. Reservation 4 (C) 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 48 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 5 (M, C, V, KD) Säkrad tillgång på dricksvatten och ansvarsfrågor 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 21.1, 2018/19:2316 av och (båda MP) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 6 (M, KD) Reservation 7 (L) Förstärkt hänsyn till naturresurser 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 7. 2018/19:2316 av och (båda MP) yrkande 2 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 8 (M) 2018/19:388 av (KD), 2018/19:1710 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1711 av (M) och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 31, 33 och 37. Reservation 9 (KD) Ersättning för fungerande enskilt avlopp 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 10 (M, KD) Funktionskrav för enskilda avlopp 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 38. Reservation 11 (C) Reservation 12 (KD) Viten vid bristfälliga enskilda avlopp 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 30. Reservation 13 (KD) 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 14 (SD) 2018/19:535 av (SD) yrkande 2 och 2018/19:1696 av (M). 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 32 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (KD) Reservation 17 (L) Avgiftssystem för kväve- och fosforföreningar 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 47 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 18 (C) Reservation 19 (KD) Internationellt samarbete i havsfrågor ställer sig bakom det som utskottet anför om att bör driva på för att öka det internationella samarbetet för att motverka övergödning, giftiga utsläpp, nedskräpning i hav, sjöar och vattendrag samt prioritera samarbetet i havsmiljökonventionerna Ospar och Helcom och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:698 av (S), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 46, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 115 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 9 samt 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 20 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (C), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 48 yrkanden i 22 motioner från den allmänna motionstiden /19. Yrkandena berör vattenvårdsfrågor inom områden som vatten- och avloppshantering, tillgången på dricksvatten, föroreningar i vatten, övergödning och internationellt samarbete för skyddet av havsmiljön. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om föroreningar i vatten av mikroplast, läckande vrak, vattendirektivet och båtbottentvätt. Jämför reservation 1 (M), 2 (KD) och 3 (SD) samt det särskilda yttrandet (C). Motion 2018/19:699 av m.fl. (S) handlar om att kraftfullt och skyndsamt verka för att minska utsläpp av mikroplast. Regeringen måste enligt motionären fortsätta att verka för att stoppa spridningen av de skadliga mikroplasterna och utreda möjligheterna att minska utsläppen från främst vägar och däck samt konstgräsplaner. I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 53 anförs att bör vara pådrivande och verka för skarpare internationella regelverk för att minska användning och spridning av mikroplaster. Enligt motionären bör EU även fasa ut mikroplaster i hygienartiklar. I kommittémotion 2018/19:2887 av 6Maria m.fl. (M) yrkande 6 framförs att staten och kommunerna behöver samverka för att komma till rätta med problemet med mikroplast i vatten. Kommunerna bör t.ex. göra en analys av problemets omfattning och upprätta en plan för hur dessa utsläpp ska kunna minska. Enligt motionärerna bör det finnas ett tydligt fokus på konsumentmedvetenhet och ändamålsenliga reformer. Enligt motion 2018/19:1213 av (KD) finns det inte någon myndighet i som har det övergripande ansvaret för läckande vrak. Regeringen bör enligt motionären prioritera arbetet med att förbättra havsmiljön längs våra kuster och vidta åtgärder för att sanera miljöfarliga fartygsvrak. I kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 26 framförs att ansvaret för äldre läckande vrak utan tydlig ägare behöver tydliggöras i lagstiftningen. I motion 2018/19:1725 av (M) yrkande 2 anförs att bör arbeta för att till fullo utnyttja de möjligheter som finns enligt att klassa vattendrag som kraftigt modifierat vatten. Motionären anför även att utgångspunkten vid samtliga bedömningar av småskalig vattenverksamhet bör vara att de småskaliga vattenkraftverken är samhällsviktiga verksamheter. I kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 37 yrkas att förslag till åtgärder enligt vattendirektivet måste präglas av kostnadseffektiva åtgärder och en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart, konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk. Motion 2018/19:535 av (SD) yrkande 1 handlar om att ta fram förslag för att uppmuntra bottentvätt av fritidsbåtar. Motionären anser att bör uppmana regeringen att ta fram förslag för att förhindra användandet av bottenfärg till förmån för bottentvätt. behandling och kompletterande uppgifter Mikroplast är enligt ett samlingsnamn för små plastfragment (1 nm ). De mikroplaster som hittas i hav och i sötvatten kan ha olika ursprung. Mikroplast kan bildas oavsiktligt när plastföremål slits och plastpartiklar frigörs, eller när plastskräp successivt bryts ned till mindre och mindre bitar i naturen. Det finns också plast som från början tillverkas som små pellets eller korn. () har på uppdrag kartlagt möjliga källor till och spridningsvägar av mikroplaster i . Med utgångspunkt från kartläggningen har bedömt att följande utsläppskällor primärt bör åtgärdas i : • vägar och däck • industriell produktion och hantering av primärplast • tvätt av syntetfibrer har bl.a. tagit fram en vägledning för att minska miljöpåverkan från konstgräsplaner. rekommendation är t.ex. att vidta åtgärder för att minska svinn av granulat och att utbilda planskötare för att minska negativa miljökonsekvenser i den löpande skötseln. Vid tillsynen av en konstgräsplan finns det möjlighet för tillsynsmyndigheten att, enligt 26 kap. 19 § , ställa krav på att verksamhetsutövaren tar fram, redovisar och uppdaterar en åtgärdsplan. har även fått i uppdrag av regeringen att identifiera och åtgärda övriga utsläpp av mikroplaster till vattenmiljön i . I uppdraget ingår bl.a. att överväga skärpt tillsyn och dialog med berörda branscher. Uppdraget ska redovisas till Miljö- och . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhöll regeringen att tillflödet av plast som hamnar i naturen måste minska, nya material i stället för plast måste tas fram och den plast som har hamnat fel måste samlas upp. De diffusa utsläppen av mikroplaster via dagvatten, konstgräsplaner, kläder och andra källor behöver enligt regeringen minskas väsentligt och kostnadseffektivt. Regeringen satsade för att minska problemen med plast i haven och naturen. Satsningen innebar medel för att främja utveckling av ny reningsteknik, utveckling av hållbara plaster och att stärka myndigheters arbete med att begränsa spridningen av mikroplaster. Särskilda medel för städinsatser riktas till de kommuner som drabbas av omfattande nedskräpning av plastskräp på stränder, främst på grund av havsströmmarna och plastskräp från land. Vid behandlingen av budgetpropositionen 2019 (se bet. 2018/19:MJU1) förordade utskottet en ökning av anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med totalt i förhållande till regeringens förslag. Enligt utskottet har det s.k. LOVA-bidraget visat sig effektivt för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och förlusten av biologisk mångfald. Därför ökades LOVA-bidragen med . Vidare var det enligt utskottet nödvändigt att förbättra det gemensamma Östersjöarbetet. Därför avsattes för en förstärkning av det regionala arbetet i både och samt för ytterligare åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljöpåverkan. Därtill föreslogs att skulle avsättas för att stödja investeringar i reningsteknik, i syfte att avskilja bl.a. läkemedelsrester och mikroplaster. Dessutom avsattes till investering i ny teknik och för medfinansiering av åtgärder för en tryggad tillgång till dricksvatten. Regeringen beslutade om ett svenskt förbud mot mikroplast i kosmetiska produkter som sköljs av eller spottas ut. Förbudet bygger på en rapport från Kemikalieinspektionen och började gälla . De beslutade begränsningarna gäller mikroplast som tillsatts i exempelvis duschtvål eller tandkräm för att ha en skrubbande, rengörande eller polerande effekt. Produkter som köpts in i lager innan förbudet börjar gälla får fortsätta att säljas i butik fram till . Kemikalieinspektionen har på uppdrag av regeringen även undersökt om det finns mikroplast i ytterligare kosmetiska produkter och andra kemiska produkter än de som omfattas av det kommande förbudet. Kemikalieinspektionen rekommenderar att i första hand arbeta för att ytterligare begränsningar ska införas på EU-nivå. Januariöverenskommelsen anger att spridningen av mikroplaster ska förhindras bl.a. genom förbud mot mikroplaster i fler produkter och att en utredning om förbud mot onödiga plastartiklar ska tillsättas med ny lagstiftning fr.o.m. . Enligt överenskommelsen ska en avgift eller skatt på engångsartiklar införas i samband med behandlingen av budgetpropositionen samt motsvarande för plastbärkassar . ska även driva på för att alla engångsplastartiklar ska fasas ut inom EU. presenterade ett meddelande om cirkulär ekonomi (COM(2015) 614). Ett av de prioriterade områdena är plast. Vid miljörådet antogs rådsslutsatser om för cirkulär ekonomi. I slutsatserna uppmanade EU:s miljö- och klimatministrar bl.a. att vidta åtgärder för att minska utsläppen av plast i den miljön och att föreslå ett specifikt förbud mot mikroplastpartiklar i kosmetiska produkter. Europeiska kemikaliemyndigheten (European chemicals agency, Echa) presenterade därefter ett begränsningsförslag för avsiktligt tillsatta mikroplaster i ett större antal produkter och användningar. Det föreslagna förbudet gäller t.ex. kosmetik- och hygienprodukter, rengöringsmedel, färg och ytbehandlingsprodukter, byggnadsmaterial, läkemedel samt vissa produkter med användning i jordbrukssektorn och i olje- och gasutvinning. Echa bedömer att förslaget skulle kunna minska utsläppen av mikroplaster med ca . Enligt Echa har flera medlemsstater i likhet med redan infört liknande förbud, främst i kosmetik- och hygienartiklar som sköljs av från kroppen (s.k. rinse-off). presenterade kommissionen även en plaststrategi (COM(2018) 28). Strategin omfattar bl.a. produktdesign, återvinning samt begränsning av utsläpp och marint skräp. Kommissionen föreslår bl.a. begränsningar för tio olika typer av vanliga engångsartiklar i plast samt olika fiskeredskap. Tillsammans står dessa varor för av det plastskräp som återfinns på stränder inom EU. Kommissionen uppmanar rådet och parlamentet att behandla lagförslaget med prioritet och välkomnar en överenskommelse . beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast (Utredningen om hållbara plastmaterial). Betänkandet SOU 2018:84 slutredovisades och innehöll förslag inom fyra områden som utredningen benämnde Smartare användning, Ökad och säker materialåtervinning, Förnybar plast samt Ingen nedskräpning. Förslagen på åtgärder handlade bl.a. om att minska överdriven användning av engångsmaterial och förbättra förutsättningarna för insamling och återvinning av plast. Förslagen bereds i . Regeringen har även gett ett flertal andra uppdrag som berör frågan om plast och mikroplaster: • Havs- och vattenmyndigheten har fått i uppdrag att föreslå konkreta åtgärder för att minska plastnedskräpningens negativa effekter på miljön och bl.a. föreslå ytterligare åtgärder för att minska de negativa miljöeffekterna av nedskräpning av plastavfall. Uppdraget ska redovisas till . • Regeringen har gett () i uppdrag att ta fram och sprida kunskap om mikroplastutsläpp från transportsystemet. VTI ska också identifiera och utvärdera potentiellt effektiva styrmedel och åtgärder för att begränsa utsläppen. VTI ska slutredovisa uppdraget . • har fått i uppdrag att sammanställa kunskap om hälsorisker med mikropartiklar respektive nanomaterial av plast i dricks-vatten, kartlägga förekomsten av sådana föroreningar i dricksvatten i samt vid behov föreslå åtgärder för att minska exponeringen (regleringsbrev ). Uppdraget ska redovisas . • ska tillsammans med organisationen ta fram en handlingsplan för informationsinsatser till allmänheten –2020 för att minska nedskräpningen och öka kunskapen hos allmänheten om dess negativa effekter (regleringsbrev ). Informationsinsatsen bör ha ett särskilt fokus på barn och unga samt bidra till att öka allmänhetens medvetenhet om plastens effekter i haven. ska följa upp resultat och effekter av informationsinsatserna och redovisa detta i sin årsredovisning. Uppdraget ska slutredovisas . I proposition 2016/17:178 föreslog regeringen att skulle tillträda internationella Nairobikonvention om avlägsnande av vrak. Regeringen lade också fram förslag till de lagändringar som behövdes till följd av tillträdet. De nya reglerna i framför allt sjölagen (1994:1009) trädde i kraft . Förändringarna innebar att fartygets ägare ska vara skyldig att avlägsna fartygsvrak som utgör en fara för sjöfarten eller för miljön, eller vidta någon annan åtgärd för att komma till rätta med faran. Ägaren ska också svara för de kostnader som åtgärderna medför, förutom i vissa undantagsfall. När det är fråga om större fartyg ska ägaren dessutom vara skyldig att ha en ansvarsförsäkring, eller ställa en annan betryggande säkerhet, för att täcka sitt ansvar. Propositionen behandlades i betänkande /17:CU18. Av detta betänkande framgår att regeringen bedömde att den inte hade underlag för att överväga utformningen av ett regelverk som har ett mer omfattande tillämpningsområde än vrakkonventionen. Regeringen uppgav att man kunde återkomma till frågan i ett annat sammanhang. Enligt uppgift från pågår inte något arbete i angående frågan. Enligt Havs- och vattenmyndigheten (HaV) ligger hundratals vrak längs innehåller miljöfarliga ämnen. När dessa slutligen läcker ut sitt innehåll i den miljön kust som riskerar det att skada växter, djur och människor. Enligt HaV finns det för de allra flesta av de miljöfarliga vraken ingen ägare. Om fartyget har förlist kan inte heller ansvar enligt 10 kap. utkrävas, eftersom det inte tillämpas på verksamheter som upphört före detta årtal. Preskriptionstiden för olje- eller bunkeroljeskada enligt sjölagen (1994:1009) har också ofta redan passerats. har HaV ett samordnande ansvar för arbetet med undersökning och bärgning av miljöfarliga ämnen och spökgarn från fartygsvrak i svenska vatten. Enligt HaV finns det en arbetsgrupp som arbetar med riskbedömning och bärgning av olja från vrak där , , Statens maritima museer, Försvarsmakten (Marinen) och ingår. Regeringen beslutade att satsa , totalt , för att minska miljörisker från vrak längs . Enligt regeringen kan mellan ett och tre miljöfarliga vrak saneras . HaV har fått uppdraget att ansvara för satsningen. har ansvar för sjömätningar av havsbotten för att bl.a. säkra farleder och lokalisera vrak och andra föremål som kan äventyra säkerheten för sjöfarten. I EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) ställs krav vad gäller både kvalitet och kvantitet. Vattendirektivet anger principerna för en hållbar vattenpolitik i EU. Mindre än hälften av de svenska ytvatten som berörs uppfyller de mål som anges i direktivet. Fysisk påverkan, övergödning och miljögifter är de främsta orsakerna till att målen inte nås. Frågan om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön regleras bl.a. i 5 kap. (1998:808) och vattenförvaltningsförordningen (2004:660). Enligt 6 kap. 1 § förordningen ska vattenmyndigheterna upprätta förslag till åtgärdsprogram och fastställa dessa för vattendistrikten. Utskottet har tidigare behandlat frågan om åtgärder för att uppnå vattendirektivets mål. I betänkande 2015/16:MJU14 anförde utskottet bl.a. följande: Utskottet anser emellertid att de samhällsekonomiska kostnaderna för genomförandet av åtgärderna bör analyseras, och därefter bör de mest kostnadseffektiva åtgärderna prioriteras. Vattenmyndigheterna bör lämna förslag på hur deras förslag ska finansieras, och kostnaderna som dessa medför bör vara tydliga. Vidare bör vattenmyndigheterna göra konsekvensanalyser av påverkan på jordbruk och vattenverksamheter samt möjligheten till jobb i hela landet i kombination med att miljömålen ska nås. Utskottet föreslog ett tillkännagivande med denna innebörd och följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:209). Regeringen prövade vatten-myndigheternas förslag till åtgärdsprogram –2021 genom ett beslut . Beslutet innebär att vattenmyndigheterna ska fastställa åtgärdsprogrammen men att åtgärderna bl.a. inte ska vara mer långtgående än vad som krävs för att uppfylla miljökvalitetsnormerna och att ekonomiska konsekvenser av åtgärderna för myndigheter, kommuner, verksamhetsutövare och enskilda ska redovisas separat. Vikten av samverkan mellan samtliga berörda aktörer framhålls också i beslutet. Regeringen anför även att en avvägning mellan olika samhällsintressen utgör en viktig del i bedömningen av hur åtgärder bör fördelas mellan olika typer av verksamheter, både utifrån deras påverkan på vattenmiljön och i förhållande till vilka åtgärder som är mest kostnadseffektiva. Av 4 kap. vattenförvaltningsförordningen följer en möjlighet att förklara en vattenförekomst som konstgjord eller kraftigt modifierad, vilket innebär en lägre kravnivå i förhållande till vad som gäller enligt huvudregeln. Regeringen noterar i sitt beslut att vattenmyndigheterna har förklarat fler vattenförekomster än under den tidigare förvaltningscykeln som konstgjorda eller kraftigt modifierade. I regleringsbrevet för fick vattenmyndigheterna även i uppdrag att se över om det finns ytterligare vattenförekomster där förutsättningarna för tillämpning av de delar av vattenförvaltningsförordningen som gäller konstgjorda eller kraftigt modifierade ytvattenförekomster är uppfyllda. Uppdraget genomförs –2019, och de berörda länsstyrelserna ska redovisa resultatet av den översyn de gjort under närmast föregående år. Enligt den senaste redovisningen utreds ett tjugotal vattenförekomster och bl.a. möjligheterna att tillämpa mindre stränga krav för sådant som kan anses vara samhällsviktig verksamhet. Regeringen har i propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243) slagit fast att ”de möjligheter att ställa mindre långtgående krav som följer av till förmån för samhällsnyttiga verksamheter ska utnyttjas fullt ut vid t.ex. meddelande av miljökvalitetsnormer och andra föreskrifter samt vid beslut om klassning av vattenförekomster”. Båtbottenfärger som innehåller biocider ska vara godkända av Kemikalieinspektionen, och den aktiva substansen i färgen ska även godkännas på EU-nivå enligt förordning (EU) nr 528/2012. Vissa färger får enbart användas på medan andra kan användas även utefter upp till . Längre norr ut och i sötvatten får endast biocidfria färger användas. är endast olika kopparinnehållande båtbottenfärger tillåtna, men äldre färger kan innehålla starkt miljöskadliga ämnen. Vid tvätt och skrapning av båtskrov är det därför särskilt viktigt att färgrester samlas upp och tas om hand. HaV tog fram reviderade riktlinjer för båtbottentvätt för att stödja kommunerna i tillsynsmyndigheternas arbete vid småbåtshamnar. Enligt HaV bör alla hamnar där båtar återkommande tas upp och/eller tvättas erbjuda en lösning för båtbottentvättning. Om biocidmålade båtar ska tvättas är det särskilt viktigt att tvättanläggningen möjliggör att restavfall som tvättningen genererar renas och/eller omhändertas. Länsstyrelserna kan bevilja bidrag till åtgärder som rör miljögifter kopplade till fritidsbåtar, t.ex. åtgärder för att minska utsläppen av biocider från båtbottenfärger. Utskottet noterar att ett flertal utredningar och initiativ förbättrat kunskapen om förekomst och spridning av mikroplast i svenska vatten. har bl.a. låtit kartlägga källor och spridningsvägar för mikroplaster i . har även inlett arbetet med att ta fram förslag på åtgärder och kommer att redovisa ytterligare åtgärder för att minska utsläppen och förekomsten av mikroplaster. Utskottet välkomnar även regeringens beslut om att införa ett svenskt förbud mot mikroplast i kosmetiska produkter som sköljs av eller spottas ut. Kemikalieinspektionen har även på uppdrag av regeringen undersökt om det finns mikroplast i ytterligare kosmetiska produkter och andra kemiska produkter än de som omfattas av det kommande förbudet.