bet · H601FiU20 · 2019-06-13 00:00:00 — Låginkomsttagare ska inte betala för den nödvändiga klimatomställningen utan kompenseras, liksom människor på landsbygden som ofta har lägre medelinkomst och inga alternativ. ska vara ett föregångsland i omställningen till att uppnå ett fossilfritt samhälle. anser att det krävs skärpta ambitionshöjningar i klimatpolitiken och att som nation bör anta skärpta mål i linje med vad klimatet kräver och vara drivande för att så sker både i EU och på global nivå. Motionärerna vill se breda samhällsnyttiga investeringar och styrmedel som bidrar till utsläppsminskningar för att nå våra klimatmål. Kapitalflöden som investeras i energi och resurskrävande samhällsbyggande och ett fossilbaserat energisystem måste styras mot satsningar som gynnar förnybar energi, energieffektiviseringar och koldioxidneutrala material. I motionen förordas att en grön statlig investeringsbank inrättas som kan leda utvecklingen mot fler investeringar i t.ex. klimatsmart infrastruktur, förnybar energi, klimatanpassning och annat som bidrar till omställningen. Motionärerna vill också se att klimatinvesteringsprogrammen för lokala och regionala utsläppsminskningar utvecklas och ökar i omfattning . Motionärerna anser att ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. Målet ska vara att ha förnybar energiförsörjning. Motionärerna vill se en omfattande utbyggnad av förnybara energikällor som solenergi, vindkraft och biobränsle. Motionärerna vill också se att kärnkraften avvecklas och att resurser avsätts för att energieffektivisera industrin. I motionen förordas vidare att politiken ska inriktas på att fasa ut fossilberoendet och på att elektrifiera transportsektorn och industrin samt på att styra om så att en större andel av godstransporterna sker via järnväg. Motionärerna vill se att ekonomiska incitament införs för att få industrin och bostadssektorn att investera i energieffektivisering. Transporteffektiviteten bedöms också behöva öka för att nödvändiga utsläppsminskningar ska nås. Därför vill motionärerna se ökade investeringar och nya styrmedel så att förutsättningarna för att gå, cykla och resa kollektivt förbättras. Staten behöver ta ett ökat ansvar för att stärka tillgängligheten till kollektivtrafik och järnväg samt göra de klimateffektiva färdsätten billigare än de klimatbelastande. är för att bygga höghastighetsbanor. En snabb utbyggnad ska inte ske på bekostnad av att andra nödvändiga järnvägsinvesteringar i landet uteblir, varför motionärerna förordar lånefinansiering för att modernisera järnvägssystemet och färdigställa höghastighetsbanorna. Utfasning av bensin och diesel måste påskyndas genom ökad inblandning av förnybara drivmedel. Den nationella produktionen av förnybara drivmedel bör stärkas och de långsiktiga spelreglerna gällande styrmedel för att stimulera produktionen säkerställas. Motionärerna vill se att ett mål införs om att inga nya bilar som drivs med fossila bränslen ska säljas i efter 2025. Motionärerna anser att behöver en ny bostadspolitik som kan hantera bostadsbristen, bostadssegregationen och klimatomställningen. Därför vill motionärerna se ett ökat bostadsbyggande, med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror där staten tar ett större ansvar för finansieringen och kommunerna lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar. Motionärerna vill att de bostadspolitiska stöden som och regeringen införde under den förra mandatperioden återinförs, utvecklas och förstärks. För att stimulera byggandet av hyresbostäder vill motionärerna att staten tar över delar av risken för hyresrättens finansiering och att ett statligt byggbolag inrättas med uppgiften att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla ska ha råd att efterfråga. Marknadshyror i nyproduktion bedöms leda till kraftigt höjda hyror och ökad bostadssegregation. Motionärerna vill därför att politiken ska inriktas på att införa en ny hyresmodell som sänker hyresnivån för nyproducerade hyresrätter, s.k. vänsterhyror som baseras på låneräntan i stället för den kalkylränta som man normalt sätter hyrorna utifrån. Skattesystemets utveckling bedöms utgöra en viktig förklaring till den ökade ojämlikheten. Därför förordas en större skattereform. Motionärerna vill se att det samlade skatteuttaget ökar och att det fördelas mer rättvist. Ett bärande inslag i en sådan skattereform bör vara en höjning av de förmögenhetsrelaterade skatterna och en sänkning av skatten för låg- och medelinkomsttagare. Målet med skattepolitiken ska vara att trygga välfärden, öka jämlikheten, få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Skatt ska betalas efter bärkraft, och välfärden ska fördelas efter behov. Skatteflykt och skattebrott ska bekämpas, och principen om lika skatt vid lika inkomst ska återupprättas. I partimotion 2018/19:3096 av m.fl. (KD) redovisar sina prioriteringar för den ekonomiska politiken. Motionärerna vill ha en ekonomisk politik som tillvaratar varje människas förmåga och som underlättar för alla att gå från utanförskap till arbete. Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. välkomnade överenskommelsen om det nya finanspolitiska ramverket som trädde i kraft . Överenskommelsen innebär ett fortsatt fokus på ansvar för de offentliga finanserna och en beredskap för nya kriser. Genom att ta ramverket på allvar står starkare. drar nytta av en god konjunktur, och tack vare tidigare jobbreformer finns det förutsättningar för hög sysselsättning och god tillväxt. har stora utmaningar som den nuvarande politiken är alltför passiv inför. Motionärerna menar att det behövs reformer som kan säkra en jämlik sjukvård i hela landet, öka tryggheten inom äldreomsorgen, öka bostadsägandet och utveckla kriminalvården. Reformer för en hälso- och sjukvård i världsklass Framtidens sjukvård står enligt motionärerna inför stora utmaningar. Vården är inte jämlik och det finns fortsatta brister med vårdköer och överbeläggningar, som påverkar patientsäkerheten. Vården blir också alltmer högspecialiserad och högteknologisk. Motionärerna vill se en reformagenda för hälso- och sjukvården. Enligt motionärerna krävs det en politik som både stärker det som fungerar väl och vågar ompröva invanda föreställningar och strukturer. Vårdköer, liksom överbeläggningar, varierar mellan olika landsting och också mellan olika sjukhus inom ett landsting. Motionärerna förespråkar prestationsbaserade ersättningssystem för att ge landstingen förutsättningar och drivkraft att arbeta med att dels korta ned vårdköerna (en s.k. kömiljard), dels minska beläggningen. Målet måste enligt motionärerna vara att man får träffa rätt vårdkontakt (en s.k. vårdgaranti) och att alla patienter får plats på en vårdavdelning med rätt medicinsk kompetens (en s.k. vårdplatsgaranti). Vidare anser motionärerna att det krävs ett statligt huvudmannaskap för sjukhus- och primärvården för att alla i hela landet ska få tillgång till högkvalitativ vård. Enligt motionärerna är ökad psykisk ohälsa hos barn och unga ett av vår tids största samhällsproblem. Motionärerna vill därför se en inriktning på den ekonomiska politiken där barn- och ungdomshälsovården stärks. Reformer för en trygg och värdig äldreomsorg Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. Motionärerna vill göra mer för att utveckla den gemensamt finansierade äldreomsorgen. Utökat självbestämmande när det gäller såväl boende som hemsänd mat och färdtjänst är här viktiga delar, liksom fler platser i anpassade boenden. Forskning visar att kvalitativ äldreomsorg förutsätter att personalen får en personlig relation med den äldre och kan skapa en trygg miljö. Motionärerna vill att äldreomsorgens personal ges förutsättningar för detta. Det behövs därför krafttag för att förbättra arbetsvillkoren för personalen inom äldreomsorgen. Det handlar om att värna medarbetare, deras familjeliv och hälsa, men också om att stärka möjligheten att rekrytera mer personal. är personalens möjligheter till fortbildning små och karriärstegen få inom äldreomsorgen. Motionärerna anser att det visar på ett behov av större utbildningssatsningar. En politik för ökat bostadsägande Motionärerna menar att i internationell jämförelse har låga ambitioner för social bostadspolitik. Det gäller inte minst det ägda boendet, som enligt motionärerna tycks bli alltmer reserverat för de som har god tillgång till kapital, via föräldrar eller själva. Kapitalsvaga hushåll med lägre men stabila inkomster får däremot allt svårare att ta sig in på marknaden för ägt boende. Motionärerna anser att det är djupt problematiskt. Att göra det möjligt att äga sitt boende skapar enligt motionärerna en rad positiva effekter. Det man äger vårdar man och värdesätter högre. Områden med en stor andel ägt boende har enligt motionärerna lägre brottslighet och högre social stabilitet. Ägt boende är därför en viktig faktor i att bryta utanförskap och segregation. Hyresrätten riskerar enligt motionärerna att bli en fattigdomsfälla som driver på ekonomisk ojämlikhet. Mot denna bakgrund anser motionärerna att det är dags för breda sociala reformer för eget ägt boende. Det skulle minska ojämlikheter, främja ekonomin och förbättra möjligheterna att bygga ett gott samhälle tillsammans. Motionärerna vill se en inriktning på bostadspolitiken som stärker möjligheten att äga sitt eget boende med åtgärder som exempelvis ett startlån för bostadsköp och ett bättre bosparande. För ökad trygghet i samhället krävs att hela rättsväsendet stärks. Polis, åklagare och domstolar har tidigare fått stora resurser för att bekämpa brottslighet och ökande otrygghet. krävs enligt motionärerna att Kriminalvården också får förutsättningar att göra sin del i rättskedjan. Kriminalvården kommer att behöva byggas ut kontinuerligt , menar motionärerna. En god kriminalvård är en förutsättning för att de intagna ska rehabiliteras och inte bara förvaras. Det ökade inflödet av intagna som har sin bakgrund i socialt utsatta områden och/eller kriminella nätverk ställer nya krav på Kriminalvårdens förebyggande arbete. Motionärerna betonar att återanpassning till samhället och utslussning är en viktig del av Kriminalvårdens arbete. Motionärerna vill också se fler poliser och hårdare straff, inte minst för allvarlig våldsbrottslighet. Arbetsmarknad, familj m.m. Motionärerna vill se att arbetsmarknaden och skattepolitiken reformeras för att förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. De beskriver en tudelad arbetsmarknad med hög arbetslöshet i utsatta grupper och en god arbetsmarknad för övriga. Denna tudelning riskerar att fördjupas om inte omfattande reformer genomförs. Det finns enligt motionärerna ett stort behov av både mer yrkesutbildning och fler arbeten som kräver lägre kvalifikationer (s.k. enkla jobb). Motionärerna vill se en kombination av anställningsformer som möjliggör lägre lönekostnader medan den anställde lär sig jobbet på jobbet och ytterligare jobbskatteavdrag för grupper som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa. Det handlar framför allt om att öppna upp för nya tjänstesektorer och att bredda det befintliga RUT-avdraget till att omfatta fler tjänster. Kompetensförsörjningen är enligt motionärerna en helt central fråga där det behövs ytterligare reformer och en utbyggnad av utbildningsväsendet. Därutöver vill motionärerna se en inriktning på politiken som främjar ett gott företagsklimat där företagande, entreprenörskap och innovation uppmuntras. Ett gott företagsklimat är nyckeln till att kunna möta framtida utmaningar och öka resurserna till vår gemensamma välfärd. Därför behövs det enligt motionärerna en näringspolitik som är inriktad på att underlätta för företag att växa och anställa. Motionärerna är också positiva till att fler väljer att arbeta längre än till . Det förbättrar ekonomin – pensionerna förstärks för både den enskilde och pensionärskollektivet i stort när det blir större inbetalningar till pensionssystemet. Motionärerna vill se en inriktning på familjepolitiken som stödjer, och inte styr, familjen och föräldrarna. De förespråkar ett ökat handlingsutrymme för familjer och en uppvärdering av föräldraskapet. De vill också se olika barnomsorgsformer och en starkare ekonomi för barnfamiljer. Motionärerna menar att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer. Motionärerna menar att skolan behöver fördjupa sitt kunskapsuppdrag. Undervisningen i skolan ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Motionärerna vill att det ges mer utrymme för lärarledd undervisningstid och att rektorers och lärares vidareutveckling har en tydligare forskningsanknytning. Motionärerna menar också att det behövs snabbare vägar in i läraryrket. saknas det tusentals lärare, och bristen beräknas öka. har ett stort behov av en förbättrad integrationspolitik. En human flyktingpolitik kräver också en väl fungerande integration. Nyanlända behöver snabbare få arbete och en hållbar bostadssituation. Motionärerna vill se en transportpolitik som säkerställer en effektiv, långsiktig och miljömässigt hållbar transportförsörjning i hela landet. För att nå ett mer hållbart transportsystem behöver teknikutvecklingen främjas. Enligt motionärerna är klimatet vår tids största miljöutmaning. De vill därför se ambitiösa mål när det gäller att minska utsläppen på såväl Sverige- som EU-nivå och förespråkar en grön skatteväxling. Motioner från den allmänna motionstiden /19 Öka inflytande i G20 I motion 2018/19:339 av (SD) yrkande 2 anförs att de nordiska länderna är några av världens mest framstående välfärdssamhällen med en stark och stabil ekonomi. Motionären konstaterar att trots att regionen är världens tolfte största ekonomi så är den inte en del av G20-gruppen. Därför bör verka för att gemensamt ska få ökat inflytande i G20-gruppen för att kunna lyfta fram våra gemensamma intressen. I partimotion 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 5 framhåller motionärerna att och svensk handel förlorar på att stå utanför eurosamarbetet. Motionärerna vill därför att inför euron som valuta och att nästa regering fattar beslut om en färdplan för svenskt euromedlemskap. I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 44 anför motionärerna att intäkterna från försäljningen vid försäljning av statliga bolag ska användas för att amortera av på statsskulden. Välfärdsmått i den offentliga statistiken I motion 2018/19:1050 av (S) anförs att BNP vanligtvis används som mått vid jämförelser mellan olika länders välstånd. Motionären anser inte att det måttet ger en rättvisande bild, varför regeringen bör överväga hur välstånd kan mätas på ett rättvisande sätt. I kommittémotion 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 2 anför motionärerna att det är bra att regeringen kompletterar redovisningen av BNP med ett ramverk för välstånd som inkluderar ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer. Motionärerna anser dock att regeringen i för liten utsträckning betonat uppföljning av människors subjektiva upplevelse av livskvalitet och att för lite hänsyn tas till goda relationers betydelse för livskvalitet. Regeringen bör därför komplettera redovisningen med fler mått och indikatorer, t.ex. genom att följa självupplevd ensamhet. I motion 2018/19:2940 av (MP) yrkande 5 anförs att en statlig investeringsbudget bör inrättas. Motionären anser inte att det är rimligt att investeringar i infrastruktur finansieras via anslag i statens budget och därmed konkurrerar med utgifter som barnbidrag och sjukpenning under utgiftstak som ofta är snålt tilltagna. I stället bör en investeringsbudget införas. Omställning till en solidarisk samverkansekonomi I motion 2018/19:2940 av (MP) yrkande 1 anförs att ett nationellt centrum för en solidarisk ekonomi inom naturens ramar behöver inrättas. Dagens konkurrensekonomi bedöms vara oförenlig med en hållbar utveckling då den bygger på att företagen måste växa för att överleva i den globala konkurrensen, och evig tillväxt är en omöjlighet på en begränsad planet. Därför anser motionären att en omställning till en solidarisk samverkansekonomi är möjlig, önskvärd och nödvändig. Ett nationellt centrum ska ges i uppgift att inhämta information om efterföljansvärda exempel i omvärlden, men också självständigt utveckla egna konkreta modeller och stödja pilotprojekt. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden. När det gäller frågan om att ska införa euron som valuta (bet. 2017/18:FiU20, bet. 2017/18:FiU18). Utskottet framhöll att står utanför valutaunionen till dess att beslutar annorlunda samt att det svenska folket vid en folkomröstning röstade nej till att införa euron som valuta. När det gäller frågan om att intäkter från försäljning av statliga bolag ska användas för att amortera på statsskulden har utskottet tidigare konstaterat att inkomsterna vid eventuella försäljningar förs till budgetens inkomstsida och därmed förbättrar budgetsaldot och statens lånebehov (bet. 2017/18:FiU20). När det gäller frågan om välfärdsmått välkomnade utskottet att regeringen tagit fram kompletterande indikatorer som belyser ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter av livskvalitet och följer upp dem i den ekonomiska vårpropositionen (bet. 2017/18:FiU20). har tidigare behandlat frågan om att öka inflytande i G20, bl.a. i betänkande 2011/12:UU3. I betänkandet konstaterar utskottet att det inte finns något formellt ansökningsförfarande och att deltar indirekt genom medlemskapet i EU. När det gäller motionsyrkandet om att införa en statlig investeringsbudget har utskottet tidigare anfört att det enligt budgetlagen är den etablerade ordningen att statliga investeringar ska finansieras över anslag (bet. 2015/16:FiU20). Anslagsfinansiering innebär att investeringsutgiften måste genomgå en budgetprövning där bl.a. olika utgifter ställs mot varandra. Om finansieringen i stället sker med lån i betyder det att investeringarna undantas från den årliga budgetprövningen, vilket utskottet inte kunde ställa sig bakom. Utskottet framhöll att anslagsfinansiering av investeringar bidrar till tydlighet och transparens i budgeten, och budgetprövningen skapar förutsättningar för att statens medel används på ett effektivt sätt. har också tidigare behandlat motionsyrkande om solidarisk samverkansekonomi, senast i betänkande 2017/18:FiU20. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes i utskottens betänkanden, och beslutade i enlighet med utskottens förslag. I yttrande 2018/19:SkU6y tillstyrker skatteutskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa avser skatteutskottets beredningsområde. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2 till betänkandet. avstyrker de fyra partimotionerna från , . I yttrandet finns fyra avvikande meningar där , tillstyrker sina respektive förslag. anför i sitt yttrande att vårt välstånd ska tryggas med en hög sysselsättning bland både kvinnor och män, starka drivkrafter att arbeta och bättre förutsättningar för innovation, export och jobbskapande. Möjligheterna att starta och driva företag samt att lyckas som företagare ska bli bättre och skatten på arbete ska sänkas. En väl utformad generell och skattefinansierad välfärd framhålls som viktig för att utjämna människors livsvillkor och bidra till jämlikhet och jämställdhet. delar regeringens bedömning att den skattereform som enligt januariavtalet ska genomföras syftar bl.a. till att minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. delar också regeringens bedömning att flygskatten bör behållas och att mervärdesskatten på naturguidning fortsättningsvis bör vara nedsatt. Nedan redovisas aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna som lämnats efter det att vårpropositionen lämnades till . Vidare redovisas en sammanfattning av Finanspolitiska rådets rapport , Kommuner och Landstings Ekonomirapport och Europeiska kommissionens landspecifika rekommendationer. Dessutom redovisas behandling av propositioner som lämnats med anledning av de tillkännagivanden som beslutade om i samband med beslut om statens budget 2019 samt behandling av den extra ändringsbudget som regeringen lämnade till . Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen I rapporten redovisar en bedömning av den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden för åren 2019–2021. konstaterar att den goda globala konjunkturen håller i sig men att den som väntat gått in i en fas med lägre tillväxttakter. Inflationen i omvärlden har dock utvecklats oväntat svagt, särskilt i euroområdet. Flera centralbanker har kommunicerat en mer expansiv penningpolitik. Osäkerheten om utvecklingen i omvärlden bedömer som stor även i fortsättningen. konstaterar att aktiviteten i svensk ekonomi är hög och att tillväxten var oväntat snabb . De senaste årens höga efterfrågan har lett till en stark utveckling på arbetsmarknaden med en historiskt hög sysselsättningsgrad. Konjunkturutsikterna bedöms som fortsatt goda även när ekonomin väntas gå in i en fas med lägre tillväxt . En långsammare global tillväxt har lett till att ökningstakten i efterfrågan på svenska exportmarknader har mattats av något. En utveckling som bedömer kommer att fortsätta . Även den inhemska efterfrågan väntas bli mer måttlig främst till följd av en fortsatt nedgång i bostadsinvesteringarna. prognos är att BNP växer , respektive , 2020 och 2021. bedömer att resursutnyttjandet i ekonomin är högre än normalt 2019–2021. Framåtblickande indikatorer för tillväxten och utvecklingen på arbetsmarknaden pekar enligt på att resursutnyttjandet fortsätter att vara högt. Inflationen och inflationsförväntningarna är enligt . Inflationen väntas falla tillbaka tillfälligt 2019 eftersom energipriserna inte bedöms öka lika snabbt som . Men den starka konjunkturen i och ett stigande inflationstryck i omvärlden talar enligt för en inflation nära målet även 2020 och 2021. IMF:s prognos för världsekonomin, IMF konstaterar att BNP-tillväxten i världsekonomin växte starkt och . Prognosen visar att tillväxten bromsar in, från 2019, för att sedan växa till 2020. Jämfört med föregående prognos har tillväxten reviderats ned. Den lägre tillväxten förklaras t.ex. av att tillväxten i väntas bli lägre bl.a. som en följd av handelskonflikten med och att utvecklingen i euroområdet har blivit svagare än förväntat. Europeiska kommissionens vårprognos, Europeiska kommissionen prognostiserar att den europeiska ekonomin fortsätter att växa och att BNP förväntas öka i alla EU:s medlemsländer. Den senaste tidens avmattning i global tillväxt och världshandel, tillsammans med osäkerhet om handelspolitiken, drar dock ned utsikterna för BNP-tillväxten , men kommissionen förväntar sig att tillväxten vänder uppåt något . Enligt kommissionens bedömning kommer den ekonomiska tillväxten i helt och hållet bero på den inhemska aktiviteten. Det är en följd av att världsekonomin och den globala tillväxten väntas bli svagare 2019 och 2020, jämfört med den snabba ökningen . Osäkerheten i handelspolitiken och en fortsatt svag utveckling inom tillverkningsindustrin, framför allt bilindustrin, bedöms ligga bakom den svagare tillväxten. Kommissionen konstaterar att fler än i EU:s medlemsländer har jobb, och enligt kommissionens bedömning kommer sysselsättningsökningen att fortsätta om än i en långsammare takt.