bet · H601NU11 · 2019-05-02 00:00:00 — Granskningen tar sin utgångspunkt i det statligt helägda beslut att anlägga nya gruvnivåer, vilket orsakat markdeformationer, och som i sin tur gör att delar av infrastrukturen, verksamhetslokaler och bostäder i och behöver flyttas. Syftet med granskningen har varit att bedöma om regeringens och planering av anläggningen av nya gruvnivåer beaktade ansvarsfördelning och risker på ett sådant sätt att en god värdeutveckling för innehavet i kunde säkerställas och de samhällsekonomiska effekterna kunde bedömas. Granskningen syftade även till att bidra till ett lärande inför motsvarande statliga beslut i framtida investeringar. Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelsen om omvandlingen av och (skr. 2017/18:170) till . Utskottet behandlade därefter skrivelsen samma vår och noterade i sitt betänkande bl.a. att regeringen anser att en fastare struktur för dialog kan behöva övervägas för framtida projekt och att det är viktigt med en tidig dialog mellan berörda parter. Utskottet hade ingen annan uppfattning (bet. 2017/18:NU25). Utskottet påpekade även att det av statens ägarpolicy framgår att bolag med statligt ägande utifrån sin verksamhet och de marknader de verkar på identifierar och hanterar risker och affärsmöjligheter så att verksamheten bedrivs långsiktigt hållbart från ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv. Det är styrelsens ansvar att integrera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi och affärsutveckling samt fastställa strategiska mål för ett hållbart företagande. Det fanns inga reservationer i betänkandet. behandlade utskottet motionsyrkanden om att se över markägarens rättigheter som fordringsägare och om att förstärka äganderätten i gruvnäringen och tillförsäkra en rimlig avkastning till markägaren. Dessa yrkanden är identiska med dem som i detta avsnitt är aktuella i motion 2018/19:2783 (M). avstyrkte utskottet yrkandena med hänvisning till pågående arbete med systemet för mineralersättning. Enligt grundlagen (2 kap. 18 § regeringsformen) är varje medborgares egen-dom tryggad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen är markägarna dock garanterade ersättning bl.a. genom det som kallas mineralersättning. Som utskottet anfört i det föregående pågår diskussioner inom om olika ersättningsfrågor och utskottet avser inte att förorda att ska agera i frågan. Motion 2018/19:1262 (M) avstyrks därmed. Även i motion 2018/19:2783 (M) framförs förslag som har koppling till förstärkt äganderätt och gruvnäringsfrågor. Förslagen saknar dock närmare motivering, och utskottet finner inte några skäl att tillstyrka dem. När det avslutningsvis gäller den pågående samhällsomvandlingen av och behandlade utskottet under den förra mandatperioden regeringens skrivelse med anledning av på området. Som redovisats framhöll ett enigt utskott bl.a. att regeringen anser att en fastare struktur för dialog kan behöva övervägas för framtida projekt och att det är viktigt med en tidig dialog mellan berörda parter. Utskottet ser ingen anledning att förorda ett tillkännagivande till regeringen om att den ska tillsätta en särskild utredning som ska titta närmare på om samhällsomvandlingen sker på ett ändamålsenligt sätt. Ett sådant tillkännagivande förordas i motion 2018/19:2219 (C) som därmed avstyrks. Utvinning av fossila energitillgångar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dels utvinning av olja och gas, dels ett nationellt förbud mot frackning. Utskottet hänvisar bl.a. till att arbete med ett förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas pågår. Jämför reservation 7 (V), 8 (KD) och 9 (V, KD). Vissa frågor om utvinning av olja och gas I partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) anförs att utvinning av mer fossil energi skulle motverka energiomställningen och riskera stora negativa miljöeffekter. Ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör därför införas (yrkande 14). I motionen anförs vidare att i händelse av att inte antar det nämnda förslaget på ett nationellt förbud bör kommunernas självbestämmande värnas i frågan. En vetorätt mot utvinning av fossil energi bör enligt motionärerna därför införas (yrkande 15). I kommittémotion 2018/19:128 av m.fl. (V) anförs att det finns stora risker med brytning i alunskiffer, oavsett vilka naturresurser som utvinns. Motionärerna menar att frågan är en angelägenhet för hela landet och anser därför att ett nationellt förbud mot brytning i alunskiffer bör införas i minerallagen (yrkande 1). I kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) framförs att flera Östersjöstater (dock inte ) utvinner eller prospekterar olja i . Motionärerna framhåller att en oljeolycka i skulle få allvarliga miljökonsekvenser och är ett potentiellt hot mot Sveriges kuster och havsmiljö. bör därför uppmanas att verka inom EU och för att åstadkomma ett förbud mot oljeutvinning i (yrkande 20). I motion 2018/19:172 framför Skånberg (KD) att det är viktigt att inse skillnaden mellan exploatering av alunskiffer och konventionell gruvdrift i urberg. Motionären menar att det därför borde vara rimligt att det finns ett större inflytande för kommunen även när ett företag vill påbörja prospektering av alunskiffrar. Regeringen bör därför se över möjligheten att ge kommunerna vetorätt även mot prospektering i alunskiffer. I motion 2018/19:2778 av m.fl. (MP) framförs att skiffergas inte är lösningen på världens energi-, miljö- och klimatproblem och att den kommer att generera fler problem än lösningar på lång sikt. Motionärerna menar att minerallagen därför bör ändras så att utvinning och prospektering av fossila bränslen förbjuds i (yrkandena 1 och 2). I motionen anförs vidare att hållning i EU bör vara att EU ska avbryta alla sina befintliga finansiella och politiska stöd till skiffergasprojekt och förbjuda brytning av skiffergas i . bör även i andra relevanta internationella sammanhang verka för att skiffergas inte utvinns (yrkande 3). Nationellt förbud mot frackning I motion 2018/19:2408 av och (båda C) anförs att metoden att utvinna gas och olja ur skiffer genom s.k. frackning dels försvårar arbetet med att ställa om till ett fossiloberoende samhälle, dels är förenad med påtagliga och oöversiktliga miljörisker. Med hänvisning till försiktighetsprincipen bör därför införa ett totalförbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer. I kommittémotion 2018/19:128 av m.fl. (V) anförs att hydraulisk spräckning, s.k. frackning, är en mycket miljöskadlig metod för att utvinna skiffergas ur alunskiffer. Metoden medför miljöskadliga utsläpp och kräver också stora mängder vatten. Den skiffergas som utvinns är dessutom ett fossilt energislag som i sig medför utsläpp av växthusgaser. Ett förbud mot frackning för att bryta fossila bränslen bör enligt motionärerna införas (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:2726 framför m.fl. (KD) att utvinning av skiffergas dels innebär stora miljörisker, dels bidrar till klimatförändringen, dels cementerar fossila strukturer. Därför begärs ett tillkännagivande om att utvinning av skiffergas ska vara förbjudet i (yrkande 7). I motion 2018/19:2778 av m.fl. (MP) framförs att skiffergas inte är lösningen på världens energi-, miljö- och klimatproblem och att den kommer att generera fler problem än lösningar på lång sikt. bör därför införa ett nationellt förbud mot frackning som utvinningsmetod av skiffergas. (yrkande 4). Bestämmelser om prospektering efter eller utvinning av naturgas Utöver de tillstånd som utfärdas av Bergsstaten för prospektering eller utvinning är flera av de verksamheter som är aktuella för naturgas även tillstånds- eller anmälningspliktiga enligt 9 kap. . Skiffergas är naturgas som bildas och binds i berggrund som består av skiffer. Skiffer på stora djup är relativt tät, vilket har gjort det mycket svårt att producera gas ur den. Ny teknik har dock skapat förutsättningar för lönsamhet inom detta segment. För att öka tillströmningen av gas till borrhålen spräcker man skiffern med hjälp av högt vattentryck i borrhålet, och skapar därigenom sprickor kring borrhålet där gasen kan strömma till. Denna metod kallas hydraulisk spräckning (frackning). I samband med spräckningen injekteras kvartssand som håller sprickorna öppna. Förutom sand och vatten tillförs kemiska tillsatser för att minska friktionen i sprickorna. De hål som borras för skiffergasutvinning är ofta mer eller mindre horisontella i den gasförande skiffern. I förekommer alunskiffer i delar av , , , , , fjällkedjan och södra . Lokalt kan alunskiffer-områdena innehålla utvinningsbara mängder gas. Lokalt i centrala och sydvästligaste förekommer alunskiffern på större djup, vilket innebär att det skulle kunna förekomma termiskt bildad skiffergas där. Av en rapport från SGU som publicerades framgår det att frackning endast kan tillämpas inom mycket begränsade områden i . De om-råden där det kan finnas termiskt bildad gas och där denna utvinningsmetod skulle kunna vara teoretiskt möjlig att använda finns alltså i delar av . Skiffergasutvinning bedöms dock vara olämplig på dessa platser, bl.a. på grund av läget i en tätbefolkad region, begränsade skiffervolymer och – framför allt – att den skiffer som finns inte innehåller någon större mängd gas. I finns lokala ansamlingar av s.k. biogent bildad, och därmed mer ytligt förekommande, gas. Volymen gas i dessa områden är ur ett internationellt perspektiv dock mycket liten och värdet således även begränsat, vilket enligt rapporten gör att utvinning endast bedöms vara möjlig i mindre skala. Man skulle i så fall använda mer konventionell utvinningsteknik och alltså inte frackning. tog ställning till regeringens proposition 2014/15:64 Genomförande av offshoredirektivet. I propositionen redovisades en kunskaps-sammanställning från SGU i vilken de geologiska förutsättningarna för förekomsten av olja och gas beskrevs. Enligt SGU saknar berggrunden i och förutsättningar för att det ska finnas olja och gas. När det gäller , och södra framkommer det att volymerna av utvinningsbar olja är begränsade och att utvinningen endast har bedrivits i liten skala. Även Skåneområdet och södra bedöms sakna förutsättningar för utvinning av olja och gas. Regeringen ansåg att tillstånd inte ska få lämnas till olje- eller gasverksam-het. I propositionen föreslogs därför att undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner enligt kontinentalsockellagen (1966:314) och minerallagen inte ska få meddelas i fråga om olje- eller gasverksamhet till havs. biföll regeringens förslag, och bestämmelserna trädde i kraft (bet. 2014/15:FöU9). Utredning om förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas SGU har på regeringens uppdrag utrett vad ett förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas innebär och beskrivit konsekvenserna av ett eventuellt förbud. Uppdraget redovisades till i rapporten av förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas (dnr 31-560/2017). Av rapporten framgår bl.a. att förekomsterna av olja och naturgas på land i den svenska berggrunden är relativt små och knutna till bergarter i huvudsak i , i (Siljanområdet) och i fjällkedjan. Lokalt kan dock förekomsterna vara av intresse, och ett antal företag har undersökningstillstånd för olja och gas. Vidare slås det fast att prospektering och utvinning medför en liten miljörisk, som dock bedöms vara mindre än vid annan borrning (t.ex. borrning för enskild vattenförsörjning och geoenergi) eftersom prospekteringsföretagen har ett intresse och ett behov av täta borrhål för att kunna ta hand om gasen. Mängden borrhål för dessa ändamål är också jämförelsevis liten. Vissa risker för kontaminering av grundvatten kan uppstå i hanteringen (uttag och återföring) av grundvattnet i samband med utvinning. SGU konstaterar att ett antal aktörer kommer att bli berörda av ett förbud mot prospektering och utvinning av olja respektive gas. De som berörs mest är de företag som har undersökningstillstånd eller har ansökt om sådana tillstånd. Dessa företag kan, om ett förbud genomförs, göra ersättningsanspråk eftersom det helt eller till viss del påverkar företagens möjlighet att bedriva verksamheten i fortsättningen. Vidare slog SGU fast att ett förbud kan skapa problem för forskningen och då kanske särskilt för forskning om och försöksanläggningar för geologisk lag-ring av koldioxid. Om ett förbud införs mot prospektering och utvinning av landbaserad olja och gas i föreslår SGU att det görs undantag för • forskning och försöksanläggningar för geologisk lagring av koldioxid • möjliggörande av användning eller annat omhändertagande av den olja respektive gas som kan påträffas vid bl.a. borrningar för geoenergi • passivt uttag av naturgas. SGU påpekar att det ur klimatperspektiv är bättre att förbränna denna gas än att låta den läcka ut till atmosfären eftersom metan är mer skadligt som växthusgas än koldioxid. Enligt uppgift bereds rapporten inom . Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse där det anges att och Liberalerna accepterar en regering bestående av Socialdemokraterna och . I överenskommelsen anges också att de partier som slutit överenskommelsen är överens om ett budgetsamarbete samt ett samarbete som begränsas av de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. Samarbetet gäller budgetår för budgetår, så länge som partierna är överens om dess fortsättning, med inriktningen att samarbetet ska löpa hela mandatperioden. Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Under rubriken klimat anges bl.a. att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska förbjudas på motsvarande sätt som gjorts med uran och att regelverket för när mineraler får utvinnas från alunskiffer ska skärpas. Det framgår också att frågorna ska utredas och att ny lagstiftning ska finnas på plats . Det anges även att regeringen avser att satsa mer på forskning, tester och samarbeten tillsammans med näringslivet för att på ett hållbart och effektivt sätt binda tillbaka en del av de utsläpp som redan gjorts (punkt 33). Utskottet har behandlat frågor om utvinning av olika fossila energitillgångar i . Vid det senaste tillfället – – an-förde utskottet följande (bet. 2017/18:NU10): Utskottet konstaterar inledningsvis att det råder en bred politisk enighet om att användningen av fossila energikällor som olja och gas bör fasas ut till förmån för alternativ som inte har negativ påverkan på klimatet. Detta i kombination med det faktum att förutsättningarna för att utvinna gas och olja i är begränsade gör att utskottet inte ser sådan utvinning som realistisk annat än i mycket begränsad och då företrädesvis lokal skala. Utskottet vill därefter erinra om att SGU på regeringens uppdrag har utrett vad ett förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas i innebär och vilka konsekvenser ett sådant eventuellt förbud skulle få för olika aktörer. Rapporten bereds inom , och innan regeringen har tagit ställning till hur den vill gå vidare med dessa frågor anser utskottet inte att det finns skäl för att uttala sig i linje med vad som begärs i flera motioner. Det är således utskottets uppfattning att samtliga motionsyrkanden som gäller förbud mot prospektering eller utvinning av olja eller naturgas i bör avslås av . När det gäller ett förbud mot utvinning av gas och olja till havs framhöll utskottet följande: Ett förbud mot utvinning av gas och olja till havs på svenskt vatten infördes i den svenska lagstiftningen i samband med att genomförde bestämmelserna i det s.k. offshoredirektivet. Utskottet förutsätter också att regeringen på olika sätt och genom relevanta kanaler verkar för att sådan utvinning även ska begränsas i andra länders delar av ett så pass unikt och känsligt innanhav som . Något uttalande från med den innebörden i linje med vad som föreslås i motion 2017/18:2607 (KD) anser utskottet dock inte vara nödvändigt. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Företrädare i utskottet för och framhöll avvikande uppfattningar i två reservationer. Utskottets ställningstagande när det gäller frågor om utvinning av fossila energitillgångar redovisas under följande rubriker: – Vissa frågor om utvinning av olja och gas – Nationellt förbud mot frackning. Vissa frågor om utvinning av olja och gas Utskottet konstaterar inledningsvis att det råder en bred politisk enighet om att användningen av fossila energikällor som olja och gas bör fasas ut till förmån för alternativ som inte har negativ påverkan på klimatet. Detta i kombination med det faktum att förutsättningarna för att utvinna gas och olja i är begränsade gör att utskottet inte ser sådan utvinning som realistisk annat än i mycket begränsad och då företrädesvis lokal skala. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringspartierna, tillsammans med andra riksdagspartier som utgör regeringsunderlag i vissa frågor, har uppgett att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska förbjudas på motsvarande sätt som gjorts med uran, och att regelverket för när mineraler från alunskiffer får utvinnas ska skärpas. Frågorna ska utredas, och ny lagstiftning uppges vara på plats . Innan regeringen har tagit ställning till hur den vill gå vidare med dessa frågor anser utskottet att det inte finns skäl för att uttala sig i linje med vad som begärs i flera motioner. Det är således utskottets uppfattning att samtliga motionsyrkanden som gäller förbud mot prospektering eller utvinning av olja eller naturgas i bör avslås av . De motioner som berörs är 2018/19:128 (V), 2018/19:172 (KD), 2018/19:392 (V) och 2018/19:2778 (MP). I sammanhanget bör det för övrigt även betonas att ett förbud mot utvinning av gas och olja till havs på svenskt vatten infördes i den svenska lagstiftningen i samband med att genomförde bestämmelserna i det s.k. offshoredirektivet. Utskottet förutsätter också att regeringen på olika sätt och genom relevanta kanaler verkar för att sådan utvinning även ska begränsas i andra länders delar av ett så pass unikt och känsligt innanhav som . Något uttalande från med den innebörden, i linje med vad som föreslås i motion 2018/19:2726 (KD), anser utskottet dock inte är nödvändigt. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Nationellt förbud mot frackning När det gäller motionsyrkanden där tillkännagivanden om förbud mot frackning förordas har utskottet i det föregående konstaterat att det pågår arbete med att införa ett förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas. Det är utskottets uppfattning att inte bör föregripa detta arbete med några tillkännagivanden, och utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:128 (V), 2018/19:2408 (C), 2018/19:2726 (KD) och 2018/19:2778 (MP) i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som bl.a. handlar om att förbudet mot utvinning av uran bör hävas. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande bestämmelser. Jämför reservation 10 (SD). I motion 2018/19:1340 av (M) konstateras det inledningsvis att det pågår prospektering efter uran på flera håll runt om i landet. Motionären slår även fast att liksom all gruvbrytning innebär uranbrytning omfattande miljöpåverkan. Vad som dessutom kan vara problematiskt vid uranbrytning är den urlakningsprocess som innebär att radioaktiva ämnen kan spridas och gruvrester kan ge ifrån sig radioaktiv strålning. Motionären efterfrågar ett tillkännagivande om att eventuella miljökonsekvenser av uranbrytning i ska ses över. röstade i slutet av föregående mandatperiod igenom regeringens proposition om ett förbud mot utvinning av uran. (M) skriver i motion 2018/19:1738 att detta var mycket olyckligt och att förbudet borde hävas. Motionären menar att förbudet medför att internationella rykte som gruvnation riskerar att skadas och att svensk gruvindustris konkurrenskraft riskerar att försvagas. I kommittémotion 2018/19:157 av m.fl. (SD) framförs att det fattade beslutet om att förbjuda utvinning av uran även försvårar möjligheterna att prospektera och utvinna innovationskritiska jordartsmetaller. Motionärerna menar att därför bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag där det återigen ska vara möjligt att ge tillstånd enligt till gruvdrift för att utvinna uran. Motionärerna anser vidare att det ska vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper (yrkande 8). Förbud mot utvinning av uran biföll förslagen i regeringens propositionen Förbud mot utvinning av uran (prop. 2017/18:212, bet. 2017/18:NU13). beslut innebär att ett förbud mot utvinning av uran började gälla . Genom de lagändringar som genomfördes är det inte längre möjligt att ge tillstånd till gruvdrift för att utvinna uran, dvs. Det är inte heller möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning eller fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Förbudet gäller för gruvverksamhet med utvinning av uran både som biprodukt och som återvinning av utvinningsavfall. En följdändring i bestämmelse om obligatorisk tillåtlighetsprövning innebär att uranutvinning som omfattas av förbudet inte längre ska tillåtlighetsprövas av regeringen. I och med beslut gjordes också en ändring i minerallagen som innebär att uran inte längre klassas som ett koncessionsmineral. Följden av detta är att det är möjligt att bevilja undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession för uran. Undersökningsmetoder som använder uranets egenskaper för att hitta koncessionsmineraler för vilka undersökningstillstånd har meddelats påverkas dock inte av lagändringen. Företrädare i utskottet för , framhöll i en reservation att borde avslå regeringens proposition. I motionerna 2018/19:157 (SD) och 2018/19:1738 (M) förordas tillkännagivanden om att det nuvarande förbudet mot utvinning av uran hävs, och i motion 2018/19:1340 (M) framhålls att eventuella miljökonsekvenser av uranbrytning i bör ses över. Som redovisats biföll regeringens proposition om ett förbud mot uranutvinning. fanns olika uppfattningar i utskottet om huruvida ett sådant förbud borde införas. Utskottet kan konstatera att förslagen i propositionen nu är genomförda, och utskottet avser inte att i detta sammanhang ta några initiativ i linje med vad som framförs i de nämnda motionerna. Dessa motioner avstyrks därmed i berörda delar. Tillståndsprocesser, punkt 1 (S, V, L, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:1987 av m.fl. (S) och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 33. De tillståndsprocesser och därtill knutna ofta utdragna handläggningstider som förknippas med en gruvetablering har varit föremål för olika motionsförslag . Utskottet har då bl.a. hänvisat till att dessa frågor har lyfts fram som viktiga i den tidigare mineralstrategin. Inom ramen för det arbetet har det också vidtagits åtgärder för att komma till rätta med det som många aktörer anser vara alltför utdragna processer som bl.a. kan medföra att investeringar uteblir eller hamnar i länder med svagare miljölagstiftning i väntan på nödvändiga tillståndsbeslut. Bland annat har det tagits fram rapporter om en effektivare miljötillståndsprövning av gruvor och täkter med kortare handläggningstider. Dessa rapporter har därefter förts in som underlag i utredningen miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38) som redovisades för regeringen . Som framgår av det föregående bereds utredningens förslag inom . Att i detta läge skulle rikta några tillkännagivanden till regeringen som på något sätt rör kortare, förenklade eller mer förutsebara tillståndsprocesser ser vi därför inte som meningsfullt. bör därför avslå förslagen med den inriktningen i motionerna 2018/19:157 (SD), 2018/19:1987 (S) och 2018/19:2783 (M). Vissa miljö- och ersättningsfrågor m.m., punkt 2 (M) av (M), (M) och (M).