bet · H601KrU9 · 2019-02-18 00:00:00 — Motionärerna framhåller att elever som gått ut utan godkända betyg och elever som hoppat av gymnasiet riskerar att få ett onödigt glapp i sina studier som reglerna ser ut . Detta kan t.ex. gälla de s.k. hemmasittarna. Det kommunala uppföljningsansvaret omfattar alla ungdomar mellan . Enligt 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska en hemkommun löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. Hemkommunen ska erbjuda dessa ungdomar lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. finns det enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen en möjlighet för folkhögskolor att anta studerande som är . Studieplatsen måste då dock finansieras på annat sätt än genom statsbidrag, exempelvis genom kommunala medel. Med hänsyn till den ändring i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen som skedde 2018, som innebär att folkhögskolorna kan ta in elever som fyllt om studieplatsen finansieras på annat sätt än genom statsbidrag t.ex. kommunala medel, anser utskottet att yrkandet till viss del är tillgodosett och avstyrker motion 2018/19:2724 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tolkars utbildning med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 8 (KD). (M) konstaterar i motion 2018/19:1625 att behovet av tolkar ökar i och att tolkuppdragen kan vara av väldigt olika karaktär. För enklare tolkuppgifter borde det enligt motionären räcka med att ha det språk som ska tolkas till eller från som modersmål och en kortare utbildning. Motionären anser att regeringen bör se över möjligheten att inrätta även en enklare tolkutbildning. (KD) framhåller i motion 2018/19:412 vikten av att myndigheter i så stor utsträckning som möjligt anlitar endast auktoriserade tolkar. En särskild utredare har på dåvarande regeringens uppdrag gjort en översyn av samhällets behov av och tillgång till tolkar samt den offentliga sektorns användning av tolkar (dir. 2017:104). Utredaren lämnade betänkandet Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talande språk (SOU 2018:83) . Utredningen föreslår bl.a. att stat och offentlig sektor i huvudsak ska nyttja tjänster från tolkar som är auktoriserade eller har registrerats med godkänd utbildning. Det kan även gälla tolkar vars kompetens blivit validerad. ska det enligt utredningens förslag inte längre vara möjligt att arbeta som tolk inom staten om man saknar både utbildning och auktorisation, annat än i undantagsfall. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser att regeringens beredning inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2018/19:412 (KD) och 2018/19:1625 (M). Vikten av folkbildning, punkt 1 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 16 och 2018/19:1179 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 4. Jag vill understryka att kontakter med andra och bildning är centrala delar för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Här spelar civilsamhällets alla delar en mycket viktig roll. Ett exempel är folkbildningen där vi skapar rum för reflektion och gemensamt får djupare kunskap om vår värld. Bildning vidgar våra vyer och gör oss friare. Samhället berikas när goda möjligheter finns för människor att gå samman och lära sig mer om något ämne gemensamt. Här bidrar folkbildningen också med en struktur som understöder en bred bildningsverksamhet. Denna verksamhet fyller, vill jag poängtera, en viktig funktion i samhället och kan inte ersättas av utbildningar som arrangeras av det offentliga eller av utbildningsföretag. Jag kan se att det finns hinder i systemen för ökad integration. vill alltid se till individen, oavsett om personen kommer att få stanna i eller inte. Vi vill att den enskilda människan ska få utvecklas genom bl.a. samröre med det civila samhället. Det handlar om bildning, inte bara utbildning. Då kommer fler människor att få tillgång till det som civilsamhället och folkbildningen kan erbjuda. Utvärdering, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 10. Bildningsresan är livslång, och den kan ta sig många olika uttryck. Folkhögskolan är, anser vi, en viktig möjliggörare av sådana bildningsresor. Studier vid folkhögskolan kan förbereda inför fortsatt utbildning eller arbetsliv. I enlighet med alliansregeringens proposition Allas kunskap – allas bildning (2013/14:172) fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera statsbidraget till folkbildningen. Utvärderingen presenterades , och Statskontorets huvudsakliga intryck var mycket positivt. finns förbättringsområden, bl.a. hur folkhögskolorna ska nå utanför sina traditionella målgrupper. Statskontoret fick även i uppdrag att föreslå en modell för hur folkbildningen kan utvärderas på ett mer regelbundet och systematiskt sätt. Ett förslag har presenterats, och det är önskvärt att en effektiv utvärderingsmodell kommer på plats. Reglering för nya folkhögskolor, punkt 3 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:647 av m.fl. (SD) yrkande 3. Det finns en rad olika kriterier för att en aspirerande folkhögskola ska vara berättigad till statsbidrag. Bland annat ska den aspirerande folkhögskolans verksamhetsinriktning överensstämma med syftet för statens stöd till folkbildningen, ha god kännedom om utbildningsformen och vara demokratiskt styrd. Ett ytterligare krav för att en aspirerande folkhögskola ska kunna få statligt stöd är att skolan måste samköra med en befintlig folkhögskola genom ett slags faddersystem. För att ska godkänna en sökande organisation som självständig folkhögskola och mottagare av statsbidrag är nämligen ett av villkoren att verksamheten ska omfatta minst i samarbete med en befintlig folkhögskola före ansökningsåret. Statsbidraget utökas inte utifrån ett ökat antal godkända aktörer, vilket innebär att befintliga folkhögskolor ökar konkurrensen om medel om de hjälper en aspirerande folkhögskola att starta folkbildningsverksamhet. De har således, anser vi, mycket starka incitament att inte upprätta ett samarbete med en aspirerande folkhögskola. Detta hämmar givetvis utvecklingen inom folkbildningsområdet, och nya skickliga aktörer som vill förmedla bildning i folkbildningens anda får mycket svårt att göra detta utanför redan befintliga folkbildningsinstitutioner. Det leder, anser vi, till att det blir svårt för nya bildningsinriktningar att utvecklas, dvs. bildning som inte värderas av olika maktaktörer. Det innebär i förlängningen också att nuvarande system hämmar folkbildningens demokratisyfte. Allmän kurs, punkt 4 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:647 av m.fl. (SD) yrkande 4. Allmän kurs kan ge de som upplevt att de inte passat in i ordinarie utbildningssystem en andra chans att nå gymnasie- och högskolebehörighet. I samband med att folkbildningsväsendet reformerades 1991 slog regeringen fast att allmän kurs skulle utgöra basen för folkhögskolornas verksamhet och uppgå till av den totala statsfinansierade verksamheten. har andelen varit avsevärt högre än och är 40–. Det är givetvis bra att många ges chans att studera på allmän kurs; skulle denna utveckling kunna innebära att folkbildningen kompenserar för det ordinarie utbildningsväsendets misslyckanden. Om så är fallet är det mycket olyckligt. Vi anser inte att folkbildningens huvudsakliga roll i det moderna samhället ska vara ett reservkomvux. Vi anser att de särskilda kurserna bör ges ett större fokus. Givetvis ska allmän kurs kunna komplettera ordinarie utbildningssystem genom att tillgodose en utbildningsmetod som passar vissa människor bättre, men allmän kurs bör inte vara folkhögskolans huvudsakliga verksamhet. Därför bör vi, i stället för en minimimålsättning om allmän kurs, etablera en ny målsättning om att allmän kurs bör utgöra av folkhögskolornas verksamhet. Stödet till folkbildning, punkt 7 (C, L) av (L) och Per Lodenius (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 5. Vi anser att stödet till folkbildningen ska präglas av långsiktighet. Trenden att det generella stödet minskar till förmån för olika korta projekt där det offentliga beställer verksamhet behöver vändas, även om projekten kan vara nog så lovvärda. Dela ut bidrag, punkt 8 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:647 av m.fl. (SD) yrkande 2. är en ideell förening med vissa myndighetsuppdrag givna av och regeringen. Rådet styrs av rådets egna stadgar och dess medlemmar. Medlemmarna är Studieförbunden i samverkan, Kommuner och Landsting (SKL) och Rörelsefolkhögskolornas riks-organisation (). fattar beslut om medelstilldelningen till folkbildningsaktörerna, och genomför även granskningar och uppföljningar av att medlen använts korrekt. Även om har många egna kontrollsystem för att säkra att skattebetalarnas pengar används på rätt sätt, upplever vi att det är problematiskt att en organisation som består av de aktörer som bedriver folkbildningsverksamhet fördelar och följer upp medelsanvändningen inom . Vi föreslår därför att en ny aktör som är oberoende av de verksamheter som får medel ska få i uppdrag att fördela medlen till folkbildningen. Det bör därför utredas om och hur en nystiftad eller befintlig myndighet kan handha folkbildningens medelstilldelning. Denna myndighet bör, anser vi, även få i uppdrag att se över möjligheterna till förbättrad uppföljning av folkbildningsverksamheten och större insyn i hur skattemedlen används utan att folkbildningens frihet påverkas negativt, eller nämnvärt. Betyg, punkt 10 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2018/19:647 av m.fl. (SD) yrkande 1. En deltagare som studerat för högskolebehörighet inom folkbildningen kan, menar vi, inte vara säker på att studierna vid folkhögskola bedöms rättvist vid antagningen till olika universitetsutbildningar. Kvotsystemet i antagningsprocessen gör så att om inte tillräckligt många från samma kvot söker en utbildning antas ingen från den kvoten. Söker inte tillräckligt många en utbildning inom folkbildningskvoten i antagningsprocessen har den som studerat vid folkhögskola därför inte chans att komma in på utbildningen genom folkhögskolemeriterna. Detta är självklart problematiskt för den som studerat inom folkbildningen för att söka vissa utbildningar på högskola och universitet. Därför föreslår vi att elever som studerat vid folkhögskola ska kunna begära betygssättning som är likvärdig med den på komvux. Tolkfrågor, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:412 av (KD) och 2018/19:1625 av (M). Enligt en undersökning beställd av Kammarkollegiet anlitas tolkar som inte är auktoriserade i en stor del av tolkuppdragen hos och Arbetsförmedlingen, dvs. tolkar som saknar formell kompetens. Detta innebär, anser jag, att man inte kan vara säker på att informationen blir korrekt överförd. Det är ytterst viktigt att svenska myndigheter anlitar de mest kvalificerade tolkarna för sina uppdrag. Att anlita tolkar med lägre kompetens kan drabba enskilda som berörs hårt med förödande konsekvenser. Bland annat har kristna flyktingar riktat kritik mot de tolkar som har använt sig av. Att inte använder sig av certifierade tolkar kan få katastrofala konsekvenser för människor på flykt från förföljelse. I avtal med tolkförmedlingarna bör därför myndigheterna ställa krav på att enbart auktoriserade tolkar med god kompetens får tolka. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:375 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa frivilliga betyg på folkhögskolorna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:412 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det i så stor utsträckning som möjligt endast är auktoriserade tolkar som får uppdrag av myndigheter, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:440 av och (båda SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa statliga medel till Ibn Rushd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:647 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till likvärdiga betyg för de som studerar på allmän kurs på folkhögskola och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en aktör som är oberoende av mottagarna av statliga medel ämnade för folkbildningen bör handha medelstilldelningen till folkbildningen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra nuvarande regelverk för aspirerande folkhögskolor så att en aspirerande folkhögskola inte är beroende av en befintlig folkhögskola för att få sin folkbildningsverksamhet godkänd, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör vara en målsättning att allmän kurs utgör av folkhögskolornas statligt finansierade verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1179 av m.fl. (S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkhögskolor och studieförbund och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1625 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta enklare typer av tolkutbildning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1975 av och (båda S): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en stark folkbildning med aktiva studieförbund och folkhögskolor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om principer för stöd till folkbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2252 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förlägga en fritidsledarutbildning till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2334 av m.fl. (MP): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta stödja föräldrarnas delaktighet i sina barns utbildning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av möjlighet till folkbildning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2724 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att folkhögskolorna bör få ta emot elever även innan de fyllt , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2863 av m.fl. (M): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera folkbildningen regelbundet och tillkännager detta för regeringen. handlar det om en svensk framgångshistoria, nämligen folkbildning. Jag tror att var en av de första som startade en studiecirkel , inspirerad av svenska och danska tänkare och sociala ingenjörer runt om i landet som funderade på om vi inte borde försöka lösa problem tillsammans och försöka lära oss mer tillsammans. Man skapade den där svenska modellen, som har blivit så viktig, med ett föreningsliv som samlar människor som funderar tillsammans kring vad man kan lära och hur man ska lära och sedan också lär sig tillsammans. Det är en historia där , arbetarrörelsen, frikyrkorna, idrottsrörelsen och många andra rörelser skapade sina möjligheter att lära sig mer om samhället, dels för att ta makten och demokratin, dels för att ta makten över sitt eget liv. Det skedde en kulturutveckling och ett kulturlärande. Ett läsande folk ville ta makten. skapade man en djup tillit, en social tillit, ett socialt kitt, en social gemenskap människor emellan, vilket blev väldigt viktigt för utveckling på lång sikt. Den tillit till varandra och till det gemensamma som skapas av att människor går ihop i föreningar och lär sig saker blev väldigt viktig för och har varit en viktig förklaring till att gått starkt , från fram till människor som i frivillig samverkan såg till att flyktinginvandringen 2015, som myndigheterna hade svårt att klara av, trots allt löstes, till stor del genom frivilligarbete och folkbildningsverksamhet. Det blev en viktig del av civilsamhället och också en lärande organisation. Detta skapar tillit och socialt kapital, som individernas självständighet och frihet ökar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkbildningsfrågor Detta var en framgångshistoria som vi har stor nytta av också , men som inte får tas för självklar. Det finns människor som inte känner behov av att lösa sin situation utan kanske tycker att någon annan borde lösa problemen i stället - staten eller någon annan. Det kan finnas en önskan om att få ta det lite lugnt och inte behöva lära nytt och vara nyfiken på det man inte känner så väl till. Det råder en kamp om vår tid - man vill kanske hellre titta på tv eller göra något annat än samlas i föreningar och jobba på. Vidare finns en risk för att byråkrati och administration släcker intresset för att ägna den där extra timmen åt kassörskapet, liksom en risk för att staten ser att det som föreningarna och folkbildningen har skapat är så bra att man försöker använda det till det man från statens sida vill. Staten kan då börja med riktade i stället för generella statsbidrag och korta statsbidrag i stället för långsiktig finansiering och börja se alltmer instrumentellt på folkbildningen och civilsamhället, i stället för att se att de har ett värde i sig. Risken med framgångssagan är att man blir så duktig på att lösa problem i samhället att staten försöker använda det för sitt eget syfte och därmed släcker intresset och engagemanget och riskerar att underminera hela idén. Det finns utmaningar för folkbildningen och civilsamhället, herr talman: att hitta balansen mellan det fria och frivilliga och den leverans samhället förväntar sig för de pengar man ger. Där ser jag, och även i sitt budgetunderlag, en tendens till att staten allt oftare har en kortsiktig, instrumentell beställningsinställning, i stället för att se det långsiktigt generella som har varit framgångssagans grund. Det finns ett behov av att värna särarten och hitta en balans mellan det fria och frivilliga å ena sidan och det offentligas behov å andra sidan. Stödet till folkbildningen, herr talman, bör präglas av långsiktighet. Av den anledningen yrkar jag bifall till reservation 5. Folkbildningen har varit en drygt hundraårig framgångshistoria. Den har visat sig vara väldigt stark och leveransskicklig, också när har stått inför en kris. Den kraften behövs även framöver, men den måste vårdas mycket ömt. Det får inte bli för instrumentellt, för mycket beställning från staten och för kortsiktigt. Vi måste bevara och värna särarten. Den rätta balansen när det gäller det fria och frivilliga måste hittas. I mitt hemlän har vi, som i de flesta län, ett antal folkhögskolor. Några drivs av regionen och några av olika intresseorganisationer eller stiftelser. De har olika inriktningar vad gäller kursutbud. Det kan vara hantverk i , musik på , teckenspråksmiljö på Västanvik eller allmänna kurser i estetik, entreprenörskap eller friluftsliv på , i eller eller på Fornby. Naturligtvis finns också kurser med inriktning mot skidåkning och folkmusik i detta idrottsliga och kulturella landskap. På har man dessutom en mycket speciell tvåårig utbildning i anpassad it för personer med intellektuell funktionsnedsättning - en kurs som har rönt stort nationellt intresse. Bildningsresan är livslång, och den tar sig olika uttryck i olika livsskeden. Från min egen tid som lärare kan jag se att elever som varit skoltrötta och hoppat av gymnasiestudier har kunnat fortsätta sina studier på folkhögskolan, som har förberett dem för fortsatt utbildning eller lett dem in i arbetslivet. Lika viktigt som studierna är att det bidrar till personlig utveckling och ett ökat samhällsengagemang. Detta stärker demokratin. Folkbildningen är en viktig del i vårt samhälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Folkbildningsfrågor Folkhögskolorna och studieförbunden bedriver olika verksamheter, men på samma värdemässiga grund. Folkbildningen tillämpar en pedagogik som stärker självförtroendet för att därmed stärka förmågan att prestera och förstå vilken plats man kan ta i samhället. Folkbildningen har inte, herr talman, något direkt uppdrag att öka antalet personer som deltar i arbetskraften eller att öka inkomstnivåerna i samhället. Men både arbetsinkomster och sysselsättning kan ändå vara medel för att uppnå andra mål, till exempel att kunna påverka sin livssituation. Studieförbunden når många olika grupper i samhället. Där finns deltagare i alla åldrar, från ungdomar till seniorer. Det finns mycket som tyder på att studieförbundens och studiecirklarnas verksamhet har ett värde för de människor som deltar och att studiecirkeln på olika sätt bidrar till alla statsbidragets fyra syften. Det handlar om att stärka och utveckla demokratin, att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen, att utjämna utbildningsklyftor och att höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt att bredda intresset för att öka delaktigheten i kulturlivet. Studiecirklar och lärgrupper är en skola i och om demokrati. De utvecklar och inspirerar individer att påverka sina liv, ger nya kunskaper och skapar möjligheter att utöva kulturella intressen för människor över hela landet. I enlighet med alliansregeringens proposition Allas kunskap - allas bildning fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera statsbidraget till folkbildningen, vilket fördelas på 10 studieförbund och 154 folkhögskolor samt . Utvärderingen presenterades 2018, och Statskontorets huvudsakliga intryck var mycket positivt. På folkhögskolorna får deltagarna stärkt självförtroende, nya perspektiv och bättre studieresultat än de tidigare uppnått, enligt utvärderingen. finns det förbättringsområden. Det handlar bland annat om hur folkhögskolorna ska nå utanför sina traditionella målgrupper. För studieförbunden är det en utmaning att nå människor som inte redan är organiserade. Detta kräver att förbunden utvecklar delvis nya sätt att arbeta. Statskontorets utvärdering såg också att studieförbunden har begränsade incitament för att lägga resurser på att bredda rekryteringen till verksamheten. Studieförbunden styr inte arbetet i de enskilda studiecirklarna. Där utgår verksamheten i stället från deltagarnas behov och önskemål. Det finns ett stort mått av tillit.