bet · H601NU8 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om regional tillväxtpolitik. Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om lokalisering och organisering av statliga myndigheter, kommersiell och offentlig service på landsbygden, åter-föring av medel från vatten- och vindkraft och vissa övriga frågor om regional tillväxt. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (C). Drygt 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lokalisering och organisering av statliga myndigheter Kommersiell och offentlig service Återföring av medel från vatten- och vindkraft Vissa övriga frågor om regional tillväxt Utvecklingen i vissa län och regioner 1.Kommersiell och offentlig service, punkt 2 (M, C) 2.Kommersiell och offentlig service, punkt 2 (SD) 3.Kommersiell och offentlig service, punkt 2 (KD) 4.Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 3 (SD) 5.Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 3 (C) 6.Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 3 – motiveringen (V) 7.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 4 (M) 8.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 4 (SD) 9.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 4 (C) 10.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 4 (KD) 11.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 4 (L) Lokalisering och organisering av statliga myndigheter, punkt 1 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Motionsyrkanden om utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lokalisering och organisering av statliga myndigheter 2018/19:485 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:810 av (M), 2018/19:1036 av m.fl. (S), 2018/19:1062 av och (båda S), 2018/19:1446 av (M), 2018/19:1933 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 22, 2018/19:2530 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 12. Kommersiell och offentlig service 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1347 av (M) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 17, 2018/19:2495 av Per Åsling och (båda C), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 65 och 2018/19:2781 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (M, C) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Återföring av medel från vatten- och vindkraft 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:811 av (M), 2018/19:1920 av och (båda C), 2018/19:2164 av (M), 2018/19:2177 av (M), 2018/19:2487 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) – motiveringen Vissa övriga frågor om regional tillväxt 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2018/19:589 av (M), 2018/19:844 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1063 av m.fl. (S), 2018/19:1065 av m.fl. (S), 2018/19:1333 av (M) yrkande 2, 2018/19:1734 av (M), 2018/19:1782 av m.fl. (S), 2018/19:1784 av m.fl. (S), 2018/19:1799 av m.fl. (S), 2018/19:1809 av m.fl. (S), 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2104 av (S), 2018/19:2163 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 13, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 6, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2018/19:2781 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (KD) Reservation 11 (L) Utvecklingen i vissa län och regioner 2018/19:835 av (S), 2018/19:1313 av och (båda S), 2018/19:1925 av (M), 2018/19:1955 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:1959 av m.fl. (S), 2018/19:2348 av (C), 2018/19:2486 av Per Åsling (C), 2018/19:2487 av Per Åsling (C) yrkandena 2 och 6, 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5 samt 2018/19:2687 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (C). Ärendet och dess beredning I det här betänkandet behandlar utskottet 61 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Lokalisering och organisering av statliga myndigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lokalisering och organi-sering av statliga myndigheter. Utskottet hänvisar till att det tillkännagivande som riktade till regeringen om att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter ännu inte slutbehandlats av regeringen, och att tillkännagivandet i stort även svarar mot de önskemål som förordas i de aktuella motionerna. Jämför det särskilda yttrandet (C). I motion 2018/19:1036 av m.fl. (S) föreslås att arbetet med att omlokalisera statliga myndigheter ska fortsätta och att de län som har en låg lokaliseringskvot särskilt ska beaktas. Omlokaliseringsarbetet behöver även omfatta hur befintliga myndigheter kan förstärka sin regionala organisation. Av motion 2018/19:1062 framgår att och (båda S) bedömer att det finns ett behov av statlig närvaro på lands-bygden för invånarnas myndighetskontakter men även för en mer differentierad arbetsmarknad. Enligt motionärerna kan staten genom att fortsätta att utlokalisera fler myndigheter från storstäderna till exempelvis på ett positivt sätt bidra till en mer differentierad arbetsmarknad. I motion 2018/19:810 av (M) föreslås att lokaliseringen av statliga företag och myndigheter ses över. Motionären framhåller att tillväxtorterna ska vara motorer i sina regioner, men att det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela ska leva. I motion 2018/19:1446 av (M) anförs att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att inte fler statliga jobb flyttas från mindre orter i till storstadsregionerna. Trots politiska intentioner om utlokalisering av statliga jobb väljer flertalet statliga förvaltningsmyndigheter att bedriva ett eget centraliseringsarbete och flytta tidigare utlokaliserade tjänster tillbaka till storstadsregionerna, enligt motionen. I motion 2018/19:1933 anför (M) att omlokaliseringen av myndigheter skulle få en bättre effekt om myndigheterna också fick i uppdrag att samverka med lärosäten i närheten. Motionären föreslår därför att vissa omlokaliserade myndigheter ska få ett speciellt ansvar för att främja regionala forsknings- och utvecklingsmiljöer. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) föreslås i yrkande 22 att statliga jobb vid ut- och omlokalisering placeras utanför storstadsregionerna. Motionärerna anför bl.a. att staten behöver vara när-varande i landets olika delar för att den och dess tjänstemän ska ha kunskap om den verklighet de arbetar i. Den begränsade omlokalisering av statliga myndigheter som inletts bör därför efterföljas av betydligt mer offensiva och kraftfulla åtgärder, enligt motionen. I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) anför motionärerna bl.a. att trots riksdags- och regeringsbeslut om decentralisering har en ständigt pågående omorganisation av jobb inom bl.a. staten gjort att dessa jobb successivt försvinner från mindre kommuner i . Motionärerna är kritiska till centraliseringen av statlig verksamhet. De framhåller att det finns goda exempel på klusterbildningar av statliga myndigheter på olika platser i landet och menar att man i arbetet med att decentralisera statlig verksamhet även bör överväga en decentralisering av verksamhet hos statliga bolag. Regeringen föreslås mot denna bakgrund i motionens yrkande 12 se över hur det regionala ansvaret hos statliga bolag och myndigheter kan tydliggöras. I motion 2018/19:2530 bedömer Per Åsling och (båda C) att det är viktigt att den statliga lokaliseringspolitiken betraktas med tillväxtpolitiska utgångspunkter och att därför bör slå fast att en modern lokaliseringspolitik ska verka för att statliga myndigheter, funktioner och verksamheter placeras med hela landet som utgångspunkt – gärna i mindre städer och i landsorten. Nya myndigheter bör regelmässigt placeras utanför , och för verksamheter som är lokaliserade till bör den geografiska placeringen prövas löpande t.ex. i samband med en diskussion om verksamhetens utveckling och finansiering. I motion 2018/19:485 av m.fl. (L) understryker motionärerna i yrkande 1 vikten av att nya myndigheter placeras i en annan storstadsregion än . och kan, behöver och bör ha fler förvaltningsmyndigheter, enligt motionen. tillkännagivanden om lokalisering av myndigheter tillkännagav för regeringen ett antal principer för såväl den geografiska placeringen av statliga myndigheter som beslutshanteringen av sådana ärenden (bet. 1996/97:AU2, rskr. 1996/97:106). Utskottet redo-gjorde åter för dessa principer i sitt betänkande om regional tillväxtpolitik (bet. 2015/16:NU17) och noterade att regeringen gett Statskontoret och Statens servicecenter i uppdrag att se över olika aspekter av lokaliserings-frågan och ansåg att det var ett steg i rätt riktning. menade utskottet att utvecklingen inte varit i enlighet med de principer som fastställt, oberoende av regeringar och tidigare uttalade ambitioner om att noga pröva om myndigheter i ökad utsträckning skulle kunna lokaliseras utanför storstäderna. Utskottet föreslog därför att genom att bifalla ett antal motioner helt eller delvis skulle tillkännage för regeringen att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. Vidare anförde utskottet att regeringen i ett lämpligt samman-hang borde återrapportera till vilka åtgärder som vidtagits och hur de principer som tidigare fastställt tillämpas. beslutade i enlighet med utskottets förslag. har gjort flera ytterligare tillkännagivanden till regeringen med bäring på frågan om statliga myndigheters lokalisering som har beretts av andra utskott. Bland annat beslutade i enlighet med finansutskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen borde se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i samt även pröva en lokalisering till andra delar av landet (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivande I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2016/17:75) redogjorde regeringen bl.a. för de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivande om lokaliseringen av statliga myndigheter 2016. Av skrivelsen framgick bl.a. att regeringen beslutat att lokalisera till och Fastighetsmäklar-inspektionen till . Regeringen uppgav att ärendet bereddes vidare och att tillkännagivandet därmed inte var slutbehandlat. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) återkom regeringen i frågan om åtgärder med anledning av tillkännagivande. Regeringen framhöll bl.a. att den i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 5.3.1) redovisat att regeringens arbete med att stärka den statliga närvaron i landet fortsatte. Utgångspunkten för detta arbete var att nya myndigheter skulle lokaliseras utanför . Regeringen redogjorde vidare för de beslut om att lokalisera myndigheter och verksamheter till olika orter runt om i landet som man fattat . Regeringen uppgav att man beslutat att skulle vara placerad i . () hade fått i uppdrag att lokalisera ytterligare verksamhet till , där också myndighetens säte skulle ligga. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd hade vidare fått regeringens uppdrag att lokalisera sin verksamhet till , och lokaliseringen skulle vara genomförd . beslutade regeringen också att lokalisera Myndigheten för kulturanalys till , till , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor till , viss verksamhet vid och Svenska , inklusive myndigheternas säten, till respektive samt ytterligare verksamhet vid Universitets- och högskolerådet och till respektive . Lokaliseringen skulle för samtliga dessa myndigheter vara genomförd , utom för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor samt , vars lokalisering skulle vara genomförd respektive . beslutade regeringen vidare att Statens servicecenter skulle lokalisera delar av sin verksamhet till . Lokaliseringen skulle vara genomförd . Enligt skrivelsen beslutade regeringen också att en särskild utredare skulle förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn, som skulle ha i uppgift att utveckla, samordna och stödja digitaliseringen av statliga myndigheter samt förvaltningen i kommuner och landsting (dir. 2017:117). Myndigheten skulle enligt direktiven vara lokaliserad till . Regeringen uppgav vidare i skrivelsen att ärendet bereddes vidare och att tillkännagivande därmed inte var slutbehandlat. I propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (landsbygdspropositionen, prop. 2017/18:179) med anledning av betänkande (SOU 2017:1) framhöll regeringen vad gällde frågan om statliga arbetstillfällen att regeringens bedömning i allt väsentligt överensstämde med kommitténs förslag. Regeringen bedömde att de statliga arbetstillfällena utanför storstadsområdena borde öka och att nya myndigheter i första hand borde lokaliseras utanför . I samband med beredningen av propositionen avstyrkte utskottet (bet. 2017/18:NU19) samtliga motionsyrkanden om statens närvaro på landsbygden med hänvisning till det pågående arbete som regeringen bl.a. redovisat i skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2016/17:75) med anledning av tillkännagivande om lokalisering av statliga myndigheter. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår bl.a. att inga nya myndigheter ska lokaliseras i . tillkännagav på förslag av utskottet för regeringen att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. I detta samman-hang påminde utskottet om de principer om lokaliseringsärenden och beslutshanteringen av sådana ärenden som hade tillkännagett för regeringen. Utskottet uttalade att regeringen skulle återrapportera till vilka åtgärder den hade vidtagit och hur principerna hade tillämpats. Utskottet kan konstatera att ovannämnda tillkännagivande fortfarande bereds inom och att det därmed inte är slutbehandlat. Utskottet noterar också att regeringen fattat ett antal beslut om att statliga myndigheters verksamhet ska förläggas eller omlokaliseras till olika orter i landet. Regeringen har även i landsbygdspropositionen 2018 (prop. 2017/18:179) uttalat att den anser att de statliga arbetstillfällena utanför storstadsområdena borde öka och att nya myndigheter i första hand borde lokaliseras utanför . Utskottet uppfattning är att regeringens beslut om lokaliseringen av statliga myndigheters verksamhet liksom regeringens bedömning i landsbygds-propositionen ligger i linje med tillkännagivande. Utskottets bedömer också att tillkännagivande, vilket ännu inte har slut-behandlats, i stort svarar mot de önskemål som förordas i de aktuella motionerna. Utskottet ser därför inte att det finns skäl för att rikta ett förnyat tillkännagivande till regeringen. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Kommersiell och offentlig service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kommersiell och offentlig service på landsbygden bl.a. med hänvisning till pågående insatser och de åtgärder på området som regeringen aviserat. Jämför reservation 1 (M, C), 2 (SD) och 3 (KD). I kommittémotion 2018/19:2781 yrkande 3 föreslår m.fl. (M) att det ska göras enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. Enligt motionärerna är möjligheten att erbjuda flera typer av service viktig för handlarna, både för att de ska kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre sårbar. Statliga bolag såsom , , och Postnord bör därför enligt motionen få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra sådana villkor som i onödan gör det svårt för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. I motion 2018/19:1347 av (M) yrkande 1 anförs att informationen om och koordineringen av landsbygdsstöd till kommersiell service på landsbygden behöver ses över för att undersöka hur de kan förbättras. Motionären uppger bl.a. att det är få som känner till att dessa stöd existerar och hur man söker dem. Eftersom det i många fall är länsstyrelserna som sköter handläggningen av stöden är det enligt motionären angeläget att dessa på ett bättre sätt koordinerar sitt arbete och tydligare informerar om vilka stöd som finns och hur man ansöker om dem. I kommittémotion 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås att möjligheterna till ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare ska utredas. I motionen framhålls bl.a. att ett kompletterande samhällsstöd kan vara betydelsefullt för lanthandlare utanför kommunernas centralorter för att de ska kunna upprätthålla de servicetjänster som många handlare måste ha för att överleva. I kommittémotion 2018/19:2425 yrkande 17 föreslår m.fl. (C) att frågan om hur lanthandlare lättare ska kunna bli ombud för statliga tjänster och för statliga bolag som t.ex. Postnord, Systembolaget och ska utredas. Frågan är viktig eftersom den lokala servicen ofta är en förutsättning för att en mindre ort på landsbygden ska kunna fungera. I motion 2018/19:2495 av Per Åsling och (båda C) anförs bl.a. att tillgången till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd är en förutsättning för att man ska kunna och vilja bo och verka på en ort. Motionärerna föreslår därför en översyn av förutsättningarna att inrätta en servicegaranti i hela landet som ger varje medborgare i en fungerande grundläggande service på ett rimligt avstånd. I kommittémotion 2018/19:2735 yrkande 15 föreslår m.fl. (KD) att samverkan mellan offentliga aktörer och marknadsaktörer för att nå god både offentlig och kommersiell service ska förbättras eftersom det krävs att en grundläggande offentlig och kommersiell servicenivå finns tillgänglig i gles- och landsbygdskommuner och i förortsområden för att hela ska leva. För att möjliggöra detta bedömer motionärerna att myndigheternas och kommunernas samarbete behöver underlättas. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 65 föreslås att regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer ska ses över för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. Motionärerna anför bl.a. att en av förutsättningarna för att stävja utflyttningen från små orter är att skapa förutsättningar som gör livet i glesbygden enklare. Bland annat bör servicepunkter som komplement till servicecenter med offentlig service inrättas i samarbete med det lokala näringslivet och det civila samhället. Landstingens ansvar för det regionala tillväxtarbetet Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar har ändrats så att det är landstingen (och med vissa undantag ) och inte som tidigare länsstyrelserna som har ansvar för det regionala tillväxt-arbetet, bl.a. vad gäller att utarbeta och fastställa strategier för länens utveckling och samordna insatser för genomförandet av dem (prop. 2017/18:206, bet. 2017/18:KU46). Landstingen ska även besluta om användningen av vissa statliga medel för det regionala tillväxtarbetet. Ett landsting får också besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige och . ska enligt 2 § förordningen (2009:145) med instruktion för bl.a. främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden. Myndigheten ska också främja och vara samordnande i frågor som rör entreprenörskap vid universitet och högskolor. Enligt 4 § i förordningen ska delta i, samordna och följa upp strategier och program inom det regionala tillväxt-arbetet, däribland program för kommersiell och offentlig service för företag och medborgare. Myndigheten ska även förmedla kunskap till andra myndig-heter och relevanta aktörer om regionalt tillväxtarbete, inklusive god tillgång till kommersiell och offentlig service, samt om gles- och landsbygders särskilda tillväxtförutsättningar. har haft i uppdrag att stödja länen i arbetet med att ta fram och genomföra regionala serviceprogram. De regionala service-programmen ska samordna aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgängligheten till service för medborgare och företag. En första satsning genomfördes fram . Därefter fattade regeringen beslut om att genomföra ytterligare en satsning –2018. redovisade en uppföljning av tillgängligheten till kommersiell och offentlig service 2018 till (, N2018/02531/HL). anser att de regionala serviceprogrammen har främjat utvecklingen av en strategisk serviceplanering på lokal och regional nivå. Samordnad service i s.k. servicepunkter är särskilt viktigt i glesbygd och på landsbygden. Kommunernas engagemang har enligt också bidragit till att skapa långsiktigt bärkraftiga lösningar. Enligt regeringen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 19) ska de regionala serviceprogrammen fortsätta att samordna aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgänglighet till service för såväl privatpersoner som företag och besökare . Regeringen har gett i uppdrag åt att genomföra insatser som stärker den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna både kommersiell och offentlig service. har utlyst i projektmedel till lokala servicelösningar för att öka tillgången till kommersiell service i glesbygd och på landsbygden genom att utveckla den lokala servicen och därmed förbättra livsmiljön och förut-sättningarna för företag, befolkning och besökare att verka, bo och vistas i glesbygd och landsbygden. En ansökan om stöd ska omfatta minst ett av följande serviceslag: dagligvaror, drivmedel, post, apotek eller betaltjänster. Utlysningen av stöd till utveckling av lokala servicelösningar ingår i landsbygdsprogrammet 2014–2020. Stöd till kommersiell service i glesbygd I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för befolkningen kan ekonomiskt stöd beviljas enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Stödet kan beviljas till bl.a. näringsidkare med fasta försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel i glesbygden och på landsbygden. reviderades förordningen vilket bl.a. innebar ökat stöd till hemsändning och ökat servicebidrag. Stöd till kommersiell service kan även ges inom ramen för förordningen (2003:596) om bidrag för projekt-verksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken och inom ramen för landsbygdsprogrammet. beslutade regeringen om ett stöd till kommersiell service i särskilt sårbara och utsatta glesbygdsområden om –2019 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 19, bet. 2015/16:NU2). har uppdraget att fördela medlen till de aktörer på länsnivå som ansvarar för insatser inom området. Myndigheten bedömer att insatserna har bidragit till att strategiska serviceställen stärkts och att tillgängligheten till dagligvaror och drivmedel därmed har bevarats eller utvecklats. Regeringen föreslog mot denna bakgrund att stödet skulle ökas med till –2019 för att därefter återgå till (prop. 2017/18:1 utg.omr. Utskottet anförde vid sin behandling av förslaget att det stod bakom denna satsning, och beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:NU2). Den som ansöker om servicebidrag enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service ska i ansökan ange om man agerar som ombud för , eller AB eller utlämningsställe för . Utskottet har tidigare avstyrkt förslag om höjd ombudsersättning (bet. 2017/18:NU19). Utskottet påminde 2015 (bet. 2014/15:NU7) om att beslut om ersättning till lanthandlare som agerar som ombud för statligt ägda bolag beslutas av de enskilda bolagen och därmed ytterst är en styrelse- och ledningsfråga. Utredningen i glesbygd instämde i sitt slutbetänkande (SOU 2015:35) i utskottets bedömning och underströk också att anvisningar till bolagen behöver hållas på en mer övergripande nivå.