bet · H601MJU5 · 2019-02-18 00:00:00 — Farligt avfall innehåller eller består av ämnen som har farliga egenskaper, och det är därför viktigt att sådant avfall hanteras på ett riktigt sätt. En grundläggande bestämmelse i avfallslagstiftningen är att den som innehar avfall ska se till att avfallet hanteras på ett hälso- och miljömässigt godtagbart sätt. Klassningen av avfall är i sin tur grunden för ett säkert hanterande och omhändertagande av avfallet. I fråga om farligt avfall krävs enligt 36 § avfallsförordningen (2011:927) ett särskilt tillstånd för att yrkesmässigt transportera avfall, eller transportera avfall som har uppkommit i en yrkesmässig verksamhet om transporterna under ett kalenderår sammanlagt avser eller farligt avfall, eller avfallet innehåller kvicksilver och utgörs av annat än hela lysrör eller andra ljuskällor, eller innehåller cyanid, kadmium eller en PCB-produkt. Miljöbrott och transport av farligt avfall Utskottet anser att det är viktigt att upptäcka och beivra miljöbrott. Utskottet noterar att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att se över miljötillsynen och sanktionssystemet i . Slutbetänkandet redovisades , och utskottet ser ingen anledning att föregripa den beredning som pågår inom utan föreslår att motion 2018/19:2891 (M) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att det är viktigt att farligt avfall hanteras på ett sätt som inte orsakar skada på människor eller miljö. Transport av farligt avfall regleras främst genom EU:s avfallstransportförordning. Utskottet noterar att det pågått ett arbete med att samordna tillsynen över gränsöverskridande avfallstransporter, bl.a. genom att ge fem länsstyrelser ansvar för den operativa tillsynen över avfallstransportförordning. Med hänvisning till vad som anförs ovan lämnas motion 2018/19:2891 (M) yrkandena 4 och 5 utan vidare åtgärd. Informationskrav för varor och tjänster om miljöpåverkan, farliga ämnen och livslängd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om informationskrav för varor och tjänster om miljöpåverkan, farliga ämnen och livslängd. Jämför reservation 30 (M) och 31 (C). I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls att för att kunna göra rätt val behöver det bli lättare att få kunskap om produkters miljö- och klimatpåverkan. Vidare anförs att livscykelanalyser har blivit kraftfulla verktyg för att ge en helhetsbild av den miljöpåverkan som en produkt har under hela sin livslängd. Därför föreslås en utredning av vilka varor och tjänster som bör omfattas av striktare informationskrav om klimat- och miljöpåverkan med utgångspunkt i en livscykelanalys. Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 39 saknas information för konsumenter såväl som för avfallshanterare om vilka farliga ämnen som finns i olika varor. Därför bör regeringen införa ett krav på innehållsförteckning för textilier. I yrkande 45 i samma motion framhåller motionärerna att det blivit allt vanligare att kläder och andra varor inte är gjorda för att hålla . Därför föreslås att ett krav på information om förväntad livslängd på varor införs. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling I Strategi för hållbar konsumtion pekas miljömärkning ut som ett viktigt verktyg i arbetet för att minska de negativa effekterr som vår konsumtion har på miljön. I strategin framförs att avgörande för ett bra genomslag för miljömärkningen är, vid sidan av konsumenternas förtroende, att den håller jämna steg med utvecklingen på marknaden. Att det numera inte enbart är enskilda varor som miljömärks utan även olika typer av tjänster är ett exempel på detta. Konsumenter kan också intressera sig för enskilda företags miljörelaterade arbete, men ha svårt att värdera arbetssätt och effekter. Denna utveckling, i kombination med den ökande digitaliseringen, kan ställa miljömärkningen inför nya utmaningar. När det gäller EU Ecolabel tillkommer att systemet involverar ett stort antal aktörer och att märkningen inte är särskilt känd bland konsumenter. erbjuder EU en stor marknad för miljömärkning, vilket också kan ha betydelse när det gäller handel och erfarenhetsutbyte med länder utanför EU:s inre marknad. Vidare ser regeringen behov av ett särskilt samråd med berörda aktörer om miljömärkningens potential och förutsättningar för att få ytterligare underlag till arbetet med miljömärkning. I budgetpropositionen (prop. 2018/19 utg.omr. 20) föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till utveckling av miljömärkningskriterier för konsumentprodukter och vid behov till information om märkningen. Statsbidraget betalas till , som ansvarar för det nordiska miljömärkningssystemet Svanen och EU-miljömärket EU Ecolabel i . I budgetpropositionen anförs vidare att är en aktiv och pådrivande part i EU:s arbete med ekodesign och energimärkning. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att hade fortsatt att driva på i EU för stärkta informationskrav om kemiskt innehåll i varor genom hela livscykeln. Dels har bidrog till att EU:s ministerråds slutsatser om kommissionens handlingsplan för en cirkulär ekonomi tydliggjorde att information om innehåll av farliga ämnen i varor ska föras vidare till avfallsledet dels arbetade aktivt för att sådana informationskrav ska komma in i både nya och reviderade förordningar under ekodesigndirektivet. Informationen behövs för att möjliggöra en säker återvinning och för att på ett säkert sätt kunna använda återvunnet material i nya varor. Vidare redovisas att det pågår mycket arbete inom EU och internationellt kring miljömässigt hållbar offentlig upphandling. har bl.a. deltagit i ett nordiskt projekt om att stärka kompetens i arbete med hållbar upphandling samt belysa användning av miljömärkning och miljöledningssystem i offentlig upphandling med koppling till EU:s upphandlingsdirektiv. Miljömärkning har bedrivit ett aktivt arbete med kriterieutveckling och licensiering. lanserades bl.a. svanmärkning av fonder och renoveringstjänster och EU Ecolabel-märkning av städtjänster. Av januariavtalet framgår att regeringen åtagit sig att tillsätta en utredning om möjligheten att alla produkter ska ha ett produktpass med information om vad produkten innehåller, var den kommer ifrån och hur den kan återvinnas eller tas om hand. Utskottet anser att det är viktigt att konsumenter ges tillräcklig och adekvat information om de produkter de köper. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen har gett bidrag till miljömärkning av produkter för att konsumenterna ska ges förbättrad information om produkters påverkan på miljön. Vidare noterar utskottet att har varit en aktiv och pådrivande part i EU:s arbete med ekodesign och energimärkning. Regeringen har åtagit sig att utreda möjligheten att alla produkter ska ha ett produktpass med information om vad produkten innehåller, var den kommer ifrån och hur den kan återvinnas eller tas om hand. Utskottet välkomnar denna utredning. Mot bakgrund av det pågående arbetet och för att inte förekomma den utredning som ska genomföras föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2426 (C) yrkande 39 och 45 och 2018/19:2895 (M) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Ökad återvinning och omställning till cirkulär ekonomi, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:741 av (S), 2018/19:1310 av (S) och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 2.1. För att uppnå bättre resurseffektivitet bör den s.k. avfallshierarkin användas som utgångspunkt. Enligt hierarkin ska avfall i första hand förebyggas och därefter återanvändas, återvinnas eller förbrännas. I sista hand ska avfallet läggas på deponi. I återvinns en stor del av avfallet, men vi kan bli ännu bättre och ta till vara fler material än vad vi gör . är på många sätt ett föredöme för övriga , där avfallshierarkin ofta åsidosätts och avfall i huvudsak läggs på deponi. Därför bör verka för att det fortsatta arbetet med åtgärdspaket för en cirkulär ekonomi bidrar till att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. Nationella mål och riktlinjer får inte vara för stelbenta, utan bör kunna anpassas till medlemsländernas olika förutsättningar. Resurssnålhet och energieffektivitet bör stå i fokus under omställningen till en cirkulär ekonomi. Ökad återvinning och omställning till cirkulär ekonomi, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 2.1 och 2018/19:741 av (S), 2018/19:1310 av (S) och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 1. Politik ska vara möjliggörande, underlätta idéer, innovation och investeringar och undanröja hinder för den omställning som redan pågår. Regler och skatter ska därför utformas så att det är lönsamt att vara miljö- och klimatsmart och utveckla varor och tjänster som minskar miljöpåverkan och resursförbrukning. ska vara pådrivande för att EU uppfyller sina åtaganden i . Det är viktigt att medlemsstaterna kan använda effektiva ekonomiska styrmedel för att nå dessa mål och att EU:s klimatambitioner inte motarbetas av stelbenta statsstödsregler eller skatteregler. Nuvarande regelverk behöver ses över så att EU:s åtaganden i kan nås. – Skriv text här – Skärpt materialåtervinningsmål och ökad återvinning, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3. höjs materialåtervinningsmålen beroende på typ av förpackning. menar att det finns anledning att se över utrymmet för att skärpa dem ytterligare. Skärpt materialåtervinningsmål och ökad återvinning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 2. Grundläggande inom återvinningen är att det ska vara enkelt för den enskilde att göra rätt. Av primär betydelse är tillgång till återvinningsstationer men även att förpackningsmaterial utformas på ett sådant sätt att det kan återvinnas. är ett verktyg som bevisligen leder till ökad andel återvunnet material. Mycket arbete återstår på detta område, och framför allt när det handlar om plastmaterial krävs mer forskning och produktutveckling för att kunna öka återvinningen. Den osäkerhet den förra mandatperiodens regering sände ut genom ständigt nya förslag om att förändra dagens system för förpackningsinsamling har varit destruktiv och har bidragit till att hämma utvecklingen i branschen. För att minska osäkerheten bland företagen är det önskvärt att branschen får tydliga spelregler och att planerna på att kommunalisera insamlingen av förpackningsmaterial läggs ned. Möjliggöra för fler aktörer inom avfallshantering och att sälja avfall vidare, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 43, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 1. Verksamheter bör ges bättre förutsättningar att ta hand om sitt matavfall i en cirkulär och resurseffektiv ekonomi. I vissa kommuner får företag i restaurang- och livsmedelsbranscherna t.ex. inte sälja vidare sin frityrolja som en resurs, utan den klassificeras i stället på ett sätt som innebär att den blir föremål för obligatorisk insamling. Möjliggöra för fler aktörer inom avfallshantering och att sälja avfall vidare, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 9. Den cirkulära och biobaserade ekonomin växer framför allt genom innovation och investeringar i företag som möter kunders ökade krav på hållbarhet. Genom att öppna fler delar av återvinningsmarknaden för företagande och konkurrens kan både teknik- och tjänsteinnovation öka. Det finns också behov av att inom ramen för ett fortsatt sammanhållet producentansvar stärka möjligheterna för kommuner att påverka hur producentansvarsmaterial samlas in och att samordna detta med de avfallsfraktioner som kommunen har ansvar för. Om en kommun eller fastighetsägare tar ett utökat ansvar ska de också få en rimlig ersättning förutsatt att de levererar insamlat material på ett sådantsätt att det går att återvinna effektivt. Möjliggöra för fler aktörer inom avfallshantering och att sälja avfall vidare, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 43, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 9. vill inte slå sönder den fungerande avfallsinsamling som kommunerna sköter. Däremot vill vi inte att det ska råda monopol när det gäller källsorterat material. Förutsättningarna är väldigt olika i olika delar av landet. Lagen bör underlätta för kommuner eller andra parter som tar ansvar för att lösa praktiska problem i vardagen. Om man get företag och producenter större ansvar och möjligheter att hantera avfall kan nya företag och jobb skapas. Företag som kan och vill ska kunna ta ansvar för hela eller delar av sitt avfall, även s.k. hushållsavfall. Kommunerna bör ha fortsatt huvudansvar för brännbart avfall från hushållen som inte lämpar sig för återvinning eller återanvändning. Kommuner bör också få ökat inflytande över utformningen av insamlingssystem för material som lyder under producentansvaret. Kommuner och fastighetsägare som vill ordna insamling av producentansvarsmaterial utöver den garanterade servicenivån ska kunna göra det och få en rimlig ersättning för insamlat material förutsatt att det sker på ett sätt som möjliggör effektiv återvinning. Hållbar konsumtion av textilier, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:2326 av och (båda MP) och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 41. Ansvaret för omhändertagande av textilier som inte ska återanvändas ligger på kommunerna då det i laglig mening betraktas som hushållsavfall. är intresset för att ta hand om gamla textilier stort inom branschen, och det har uppmärksammats att flera klädeskedjor brutit mot lagstiftningen när de tagit initiativ till insamling av textilier i sina butiker. För att stimulera till ökad återvinning och produktutveckling vill se att ett producentansvar införs även för textilier. Nationella mål för insamling och återanvändning av textilier bör också sättas upp. Stärkt producentansvar, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:685 av (S), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 24, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 42 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 15. Ett starkt producentansvar ger företag ytterligare incitament att se över hela sin produktions- och avfallshanteringskedja. Då kan avfallet i bästa fall ses som en resurs, vilket ytterligare bidrar till att öka återvinningen. Genom att företag tar ansvar för avfallet stimulerar man till att produktdesign och material anpassas så att återvinningsprocessen kan bli så effektiv som möjligt. När det kommer till förpackningsmaterial och returpapper förespråkar ett stärkt producentansvar samt att insamlingsansvaret för förpackningar och returpapper även fortsättningsvis ska ligga kvar hos producenterna. Samordningen med kommunerna bör dock stärkas. Stärkt producentansvar, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2018/19:685 av (S), 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 42. Det är rimligt att läkemedelsbranschen, likt andra branscher med miljöfarliga ämnen, tar ett producentansvar och täcker miljökostnaden för att gifter läcker ut från produktionen via avloppsnätet eller i dagvattnet. Läkemedel riskerar att orsaka skador på miljön i alla led, från forskning och tillverkning till försäljning, konsumtion och avfalls-/avloppshantering. Det är därför av stor vikt att försöka minska de skadliga effekterna i hela kedjan. De största effekterna av läkemedel sker vid användning då rester utsöndras med urin och avföring. Att våra reningsverk förmår rena avloppsvatten från dessa rester är därför mycket centralt för att minska de skadliga miljöeffekterna. finns ett producentansvar för läkemedel, som innebär att en producent utan ersättning ska ta hand om avfall som består av bl.a. överblivna läkemedel. föreslår en utredning av hur ett producentansvar för läkemedlens negativa miljöpåverkan ska utformas. Förbud mot engångsartiklar av plast och , punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 25, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 37, 2018/19:2586 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 28. Marint skräp har blivit ett allt större problem. Det får allvarliga konsekvenser för såväl djur som människor. Den största andelen av det skräpet utgörs av plastavfall som naturen inte klarar av att omhänderta. I stället bryts plasten ned till mikropartiklar, s.k. mikroplast. Värst drabbad i är , där stora mängder avfall flyter upp på land. De drabbade kommunerna tar stort ansvar, vilket är både krävande och mycket kostsamt. vilar ansvaret för att omhänderta det skräpet på kommunerna, men vi i anser att bättre stöd bör ges både till berörda kommuner och till de många frivilliga initiativ som tas i arbetet mot det skräpet. Åtgärder för att minska det skräpet behöver vidtas nationellt, men även på EU-nivå och internationellt. Mycket av det skräpet flyter i land i på grund av vårt geografiska läge och vår långa kustlinje. Det innebär att tar en stor del av notan för att minska det skräpet, trots att det främst härrör från andra länder. Därför bör regeringen vara pådrivande för att kostnaderna för det skräpet fördelas mer rättvist inom EU och internationellt. Förbud mot engångsartiklar av plast och , punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 25, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 37, 2018/19:2586 av (M) yrkande 2, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 1. Förekomsten av plast i marin miljö och andra ekosystem är ett potentiellt tilltagande problem. Ökade resurser bör avsättas för att kartlägga och reducera flödena av plast i samhället och generellt minimera konsekvenserna för miljön. ställer sig däremot inte bakom totalförbud riktade mot vissa plastprodukter, vare sig på nationell nivå eller inom EU. Detta tenderar att utmynna i symbolpolitik och stelbent byråkrati utan mätbar miljöeffekt, inte minst eftersom man på så vis riskerar att ersätta engångsartiklar av plast med andra, dyrare produkter med större miljöpåverkan. Förbud mot engångsartiklar av plast och , punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 25, 2018/19:2586 av (M) yrkande 2, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 1. Våra hav hotas också av nedskräpning. Plastskräp utgör ca 60–av den totala mängden nedskräpande föremål i haven. Plasten bryts ner till mikroplast, och fåglar, fiskar och däggdjur riskerar att äta eller trassla in sig i plasten så att de svälter ihjäl eller kvävs. Enbart på den svenska beräknas flera tusen kubikmeter skräp flyta i land. anser att vi behöver förbättra avfallshanteringen längs våra kuster. Vi behöver stoppa skräpet redan vid källan, innan det hamnar i vattnet eller längs med kuststräckan. För att minska nedskräpningen har föreslagit att man helt ska fasa ut engångsartiklar i plast. Minskad plastanvändning och en nationell plaststrategi, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 17. nedskräpning utgör ett allt större problem, eftersom materialet sprids och orsakar oöverskådliga problem. Problemet är internationellt, men bör agera såväl nationellt och regionalt som internationellt för att intensifiera arbetet med att lyfta problematiken i internationella forum. Uppenbarligen har vi möjlighet att göra störst skillnad i synnerhet i och kring , där är det land som har längst kust. är det viktigt att understryka att en kraftig majoritet av allt plastskräp härrör från andra kontinenter än , och bidrag torde i sammanhanget vara begränsat. För att effektivt kunna arbeta mot plast i hav är det grundläggande med ett internationellt perspektiv framför olika typer av plakatpolitiska åtgärder i och . förordar en helhetsstrategi för att reducera dessa problem. Minskad plastanvändning och en nationell plaststrategi, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 17 samt 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 7. lade fram ett förslag för att begränsa mängden engångsplastartiklar genom en kombination av förbud och andra åtgärder. Förslaget innebär att fler plastprodukter än kommer att omfattas av ett producentansvar. anser att beslut är ett viktigt steg för att bättre reglera engångsartiklar i plast även om vi anser att mer omfattande reglering krävs där bl.a. även plastpåsar ingår. anser att även bör utforma en nationell plaststrategi som kan ta sin utgångspunkt i men med skarpare reglering och högre ambitioner för att minska plastens negativa effekter på miljön. har ett mål om att av hushållens plastförpackningar ska återvinnas men den faktiska återvinningen överstiger . kommer återvinningsmålet att höjas till för plastförpackningar.