bet · H601FiU21 · 2019-01-07 00:00:00 — I budgeten utökades jobbskatteavdraget med , taket i höjdes, färre behövde betala statlig inkomstskatt och den särskilda löneskatt som arbetsgivare betalat för anställda togs bort. Det finns självfallet vissa välkomna förslag i vårändringsbudgeten, såsom utökade resurser till Kriminalvården och mer resurser till LSS, men övergripande innebär Socialdemokraternas, , och politiska inriktning enligt motionärerna ett klart avsteg ifrån den reformväg som hade behövt. Allra tydligast blir det när regeringen väljer att minska anslaget till polisen och minskar på anslagen till äldreomsorgen. och anser att den inriktning som angavs i höstens budget bör ligga fast och föreslår därför följande förändringar i förhållande till vårändringsbudgeten. Inom utgiftsområde 4 avvisas regeringens neddragning på polisens anslag. Regeringens avräkningar på biståndet för kostnader för asyl- och flyktingmottagning inom utgiftsområde 7 bör minskas. Inom utgiftsområde 9 bör fortsatt användas för cancersatsningar och för uppdaterad nationell cancerstrategi. Regeringens besparingar på psykiatrianslaget och på äldreomsorgsanslaget bör återställas, liksom regeringens besparing på anslagen som rör föräldrastödsprogram och fritidspeng. Inom utgiftsområde 13 bör återföras till anslaget för att stärka arbetet mot mäns våld mot kvinnor samt kampen mot hedersvåld. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag möjligt, dock senast i höständringsbudgeten. bör avskaffas och resurserna gå till insatser för att stärka arbetet mot mäns våld mot kvinnor samt kampen mot hedersvåld. Anslaget för åtgärder mot segregation bör minska för att skapa utrymme för mer prioriterade satsningar. Delegationen mot segregation bör avskaffas. Inom utgiftsområde 14 bör regeringens anslagsökning till Arbetsförmedlingen (anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser) avvisas och medlen användas till mer prioriterade satsningar. Inom utgiftsområde 16 bör delar av regeringens ökning av anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet omprioriteras för att finansiera andra prioriterade satsningar inom utbildning och forskning. Anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning bör tillföras utöver regeringens nivå för att finansiera högre ambitioner inom yrkesutbildningen, exempelvis vad gäller medel till utbildning för tidsbegränsad personal inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. Anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation bör tillföras för att stärka svensk forskning. Inom utgiftsområde 17 bör regeringens besparing på återställas. Statliga museer bör fortsättningsvis avgiftsbeläggas. Vidare bör regeringens besparing på idrottsaktiviteter för äldre återställas. När det gäller utgiftsområde 20 bör det enligt motionärerna ineffektiva programmet Klimatklivet avskaffas. Regeringens besparingar på teknikneutral laddinfrastruktur och på miljöforskning bör återställas. Inom utgiftsområde 21 bör höjningen av anslaget 1:7 Energiteknik minska för att skapa utrymme för mer prioriterade satsningar. Inom utgiftsområde 22 bör anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser minska till följd av förslaget om att avskaffa flygskatten. Regeringens besparing på ersättningen för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning bör återställas. Inom utgiftsområde 24 bör anslagen 2:3 Exportfrämjande insatser och 2:4 Investeringsfrämjande minska för att skapa utrymme för mer prioriterade satsningar. Vissa av propositionens skatteförslag avvisas. Flygskatten ska avskaffas. Förslagen om höjd kemikalieskatt samt höjd skatt i viss värmeproduktion avslås. Växa-stödet bör inte utökas, och sänkt arbetsgivaravgift för skolungdomars lov- och helgjobb bör inte införas. Momsen på naturguidning bör vara på samma nivå som angavs i den budget som beslutade. I övrigt föreslår motionärerna att förändringarna av bemyndigandena för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande inom utgiftsområde 18 samt anslaget 1:16 Klimatinvesteringar och 1:21 Industriklivet inom utgiftsområde 20 avslås. Sammanfattningsvis yrkar motionärerna på att ska godkänna ändrade ramar för utgiftsområden, anvisa ändrade anslag och godkänna ändrad beräkning av inkomsterna enligt vad som framgår av motionen. Motion 2018/19:3085 av m.fl. (SD) I följdmotion 2018/19:3085 av m.fl. (SD) avvisas regeringens förslag om en höjning med av anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1. Inom utgiftsområde 4 avvisas neddragningarna på anslagen 1:1 och 1:10 . Det är av största vikt för rättsstatens legitimitet att brottsoffret och dennes familj känner ett starkt stöd från samhället, får ett professionellt bemötande och en känsla av upprättelse. Inom utgiftsområde 6 avvisas minskningen av anslaget 2:4 Krisberedskap eftersom i princip alla utgiftsposter inom utgiftsområde 6 redan är alltför hårt Inom utgiftsområde 7 avvisar motionärerna ökningen av anslaget 1:2 (Sida). När det gäller utgiftsområde 9 framhåller motionärerna att de lade fram ett omfattande åtgärdspaket i budgetmotionen med åtgärder för att öka den psykiska hälsan, och avvisas regeringens neddragning i vårändringsbudgeten på medel till bidrag för psykiatri. av anslagen 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet samt 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. avvisas. Alla människor har rätt att åldras med värdighet. Inom utgiftsområde 13 avvisas förslaget om ökning av anslaget 3:2 Regeringen har inte kunnat visa några konkreta fördelar med en ny myndighet för jämställdhet. Vad gäller anslagen 4:1 och 4:2 finns det enligt motionärerna skäl att anta att detta arbete mot segregation varken kommer att bli framgångsrikt eller mätbart, och ökningarna avvisas. Inom utgiftsområde 14 avvisas förslaget om ytterligare till arbetsmarknadspolitiska insatser. Motionärerna fokuserar på reguljära arbeten på marknadsmässiga villkor, arbeten som ställer verkliga krav, bygger karriärer och breddar skattebasen. Nystartsjobben är enligt motionärerna ytterligare en konstruerad anställning som sällan utmynnar i reguljärt arbete för deltagaren, och motionärerna ställer sig negativa till regeringens satsning på fler nystartsjobb. De är också negativa till att öppna upp för fler nystartsjobb genom att ta bort kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följas av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Inom utgiftsområde 17 anförs att den kommunala musik- och främst är en nationell angelägenhet, dock kan det finnas behov för staten att stötta kommuner som inte har resurser att erbjuda musik- och kulturskola. Regeringens förslag är dessvärre missriktat, enligt motionärerna. bör tillsättas för att se över vilka statliga bidrag som långsiktigt behövs och hur den bidragsfördelningen ska se ut och administreras. Det ter sig viktigare att rikta insatser mot behov än att behålla ett generellt stöd som av många betraktats som diffust. Därför avvisas ökningen av anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och När det gäller anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter har fri entré-reformen sedan införandet varit storstadscentrerad. runt om i landet är stora, och att öronmärka medel till fri entré på några få museer är inte det effektivaste sättet att tillgodose dessa behov. Inom utgiftsområde 20 gör regeringen enligt motionärerna en spektakulär felprioritering genom att dra ned på internationella åtgärder med 80 miljoner Vidare säger motionärerna även nej till sänkt stöd för Staten bör skjuta till medel för att skynda på utvecklingen i mer glesbefolkade delar. Vidare avvisas sänkningen av anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Formas är en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation på områden med koppling till miljö, skogsbruk och jordbruk. När det gäller utgiftsområde 21 avvisas höjningen av investeringsstöd för installation av solceller. Inom utgiftsområde 22 avvisas minskningen av anslaget för transportinfrastruktur eftersom svensk infrastruktur är kraftigt eftersatt och underfinansierad. Vidare avvisas regeringens förslag om för upphandling av internationell tågtrafik med hänvisning till att motionärerna vill prioritera medel till järnvägssektorn där nyttan är störst. I motionen yrkas avslag på samtliga lagförslag i propositionen som rör statens inkomster. Motionärerna motsätter sig regeringens olika förändringar av arbetsgivaravgifter, däribland förslaget om särbehandling av åldersgrupper vid nedsättning av arbetsgivaravgifter. I realiteten är detta en typ av åldersdiskriminering. Motionärerna förordar åtgärder som i praktiken slopar den allmänna löneavgiften för företag med upp till tre anställda. Vidare avvisas att mervärdesskattesatsen för naturguidning sätts till i stället för . Den s.k. kemikalieskatten innebär en punktskatt på elektronik och vitvaror, och höjningen avvisas. Även ändrad bränslebeskattning av värmeproduktion avvisas. Flygskatten bör avskaffas. När det gäller avtrappad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet motsätter sig motionärerna att det sker så snabbt som regeringen föreslår. Skattenedsättningen för gruvdieseln bör avvecklas stegvis för att branschen ska ges en möjlighet att anpassa sig till de nya förutsättningarna. Sammanfattningsvis yrkar motionärerna på att ska godkänna ändrade ramar för utgiftsområden, anvisa ändrade anslag och godkänna ändrad beräkning av inkomsterna enligt vad som framgår av motionen. 2018/19:3094 av m.fl. (V) I följdmotion 2018/19:3094 av m.fl. (V) påminns om att utöver de förslag som partiet för fram som svar på regeringens vårändringsbudget har invändningar på ett antal områden. Områden som nämns är besparingarna på Arbetsförmedlingen, utebliven resursförstärkning till , anskaffningen av Patriot inom utgiftsområde 6, avsaknad av jämlikhetsreformer och av riktade statsbidrag till äldreomsorgen. Det är enligt motionärerna glädjande att regeringen föreslår att nedläggningen av Delegationen mot segregation inte ska genomföras. Delegationen yttrar sig över ansökningarna om bidrag från anslaget för åtgärder mot segregation. Regeringen föreslår däremot inte att själva statsbidraget enligt förordningen för statsbidrag till socioekonomiskt eftersatta kommuner ska återställas. Detta är olyckligt, och statsbidraget borde ha återställts. Andra områden som tas upp i motionen gäller lärarassistenter och att de medel som regeringen satsar på lärarassistenter genom att förstärka anslaget 1:5 inom utgiftsområde 16 bör användas på ett annat sätt som bättre stärker Motionärerna är kritiska till att regeringen går vidare med förslaget om att korta vårdköerna genom prestationsbundna insatser och därmed påbörjar införandet av den s.k. kömiljarden. Modellen med prestationsbundna insatser bygger på new public management-systemet och innebär att korta, snabba nybesök premieras medan exempelvis multisjuka, äldre och de med komplexa behov trängs undan. Vårdköerna beror till stor del på att det inte finns tillräckligt med personal ens för att hålla befintliga vårdplatser öppna. behövs därför en generell resursförstärkning till vården för att möjliggöra för fler vårdplatser, fler anställda och förbättrad arbetsmiljö. goda skäl att tillföra sådana resursförstärkningar redan i denna vårändringsbudget och motionärerna beklagar att regeringen valt att inte göra Motionärerna yrkar avslag på regeringens föreslagna användning av anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna inom När det gäller propositionens förslag till ändringar som påverkar statens inkomster stöder att skatten på flygresor behålls och att mervärdesskattesatsen på naturguidning behålls. När det gäller vissa andra förslag som fanns i och budgetreservation avvisar regeringens förslag i separata motioner. slopad skattereduktion för medlemskap i fackförening, höjt tak för RUT- avdrag samt skattereduktion för gåvor. Motionärerna yrkar avslag på regeringens förslag att nedsättningen av arbetsgivaravgiften för den först anställda förlängs till att gälla under de första Motionärerna motsätter sig också regeringens bedömning att regelverket ska permanentas. I motionen yrkas också avslag på regeringens förslag om nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och den allmänna löneavgiften på ersättning till ungdomar som vid årets ingång fyllt 15 men inte . av tidigare sänkta sociala avgifter för unga tyder på att den föreslagna nedsättningen inte kommer att få några betydande långsiktiga effekter på När det gäller regeringens förslag om avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet anför motionärerna följande. subventioner ska avskaffas och därför bör skattesubventioner av det här slaget anser dock att skattesubventionerna till diesel i gruvorna ska fasas ut och att det ska genomföras i tre steg i stället för att avskaffas på en gång som regeringen föreslår. Regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi i den del som avser avskaffad skattenedsättning för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet bör således avslås. behövs tydliga och långsiktiga regler för näringslivet. Att med så kort framförhållning som regeringen föreslår avskaffa en subvention som denna får ekonomiska konsekvenser för dem som berörs. Genom att fasa ut skattesubventionen i tre steg skapas förutsättningar för de företag och aktörer som påverkas att anpassa sig och börja göra nödvändiga investeringar, förändra driftsformen eller vidta andra åtgärder för att minska dieselanvändandet. Regeringen bör återkomma till med förslag om avskaffande av skattenedsättningen för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet med en tredjedel. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. När det gäller förslagen i propositionen om utgifterna på statens budget anförs följande i motionen. Regeringen aviserar att den avser att ta bort det förordningsreglerade kravet på nystartsjobb om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. är starkt kritiskt till detta. Det kommer att leda till att personer i nystartsjobb får sämre anställningsvillkor än andra anställda. avvisar därför dels regeringens förslag att avskaffa krav på kollektivavtal för nystartsjobb, dels regeringens ändrade anslag med anledning av detta inom utgiftsområdena 13 och 14. Motionärerna avvisar ökade avräkningar på biståndet inom utgiftsområde 7.OECD/Dacs regelverk bör reformeras så att det inte tillåter avräkningar för asyl- och flyktingmottagande. Tills ett sådant regelverk finns på plats bör de svenska avräkningarna minska kraftigt. Mot bakgrund av den bristande transparensen saknar dock underlag för att precisera den rimliga storleken på avräkningarna. Därför avvisas den föreslagna ökningen av avräkningarna från biståndet för asyl- och flyktingmottagandet. avvisar regeringens besparingar på äldreomsorgen och inom psykiatrin. Motionärerna avvisar också besparingar på bl.a. , vuxenutbildningen, investeringsstödet för hyresbostäder, åtgärder för klimatanpassning, stöd till idrotten samt inom näringspolitiken. Ett par av regeringens tillskott, bl.a. till Kungliga hov- och slottsstaten och en satsning på Business , avvisas också. Sammanfattningsvis yrkar motionärerna på att ska godkänna ändrade ramar för utgiftsområden, anvisa ändrade anslag och godkänna ändrad beräkning av inkomsterna enligt vad som framgår av motionen. Yttranden från andra utskott Samtliga 14 övriga utskott har yttrat sig till finansutskottet. Yttrandena finns i bilaga 6–19. Samtliga utskott förordar att finansutskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. Representanterna för , ställer sig bakom respektive motioner i avvikande meningar. I det följande redovisas övervägandena i de tre yttranden som innehåller mer utförliga resonemang i ställningstagandet. noterar i sitt yttrande (yttr. 2018/19:UU4y) att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 7) beräknade den ODA-fähiga kostnaden för asylsökande från låg- och medelinkomstländer till men att endast avräknades från biståndsramen. Vidare påminner utrikesutskottet om att det framgick också av budgetpropositionen att regeringen genomför en heltäckande översyn av modellen för avräkningar av kostnader för asyl- och flyktingmottagandet, i enlighet med en definition som används av /Dac, efter beslut vid . Regeringen angav att översynen inte var avslutad och att frågan skulle hanteras vidare i en kommande budgetproposition. har tidigare, i samband med behandlingen av om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet, noterat att den modell som används för beräkning av avräkningarna har varierat mellan åren och konstaterat att detta försvårar möjligheter att granska och följa upp regeringens budget. Mot denna bakgrund underströk utrikesutskottet vikten av att den nya modellen som regeringen arbetar med utformas på ett sätt som gör den hållbar och jämförbar och återspeglar de faktiska kostnaderna. Om modellen ändras bör regeringen tydligt redovisa skälen till och effekterna av detta för (bet. 2016/17:UU8). Biståndsminister föredrog i korthet den nya modellen för avräkningar för utrikesutskottet. Vid föredragningen framkom att modellen bygger på en prognos av andelen asylsökande som befunnit sig max i mottagandesystemet. Denna andel multipliceras sedan med de totala kostnaderna, vilket ger biståndsutfallet. Även vissa kostnader för personer som beviljats uppehållstillstånd ingår i utfallet. Enligt biståndsministerns bedömning skulle den ändrade modellen inte innebära några större förändringar av avräkningarna. konstaterar att regeringen i vårändringsbudgeten inte ger någon utförlig beskrivning av den nya modellen för avräkningar av kostnader för asyl- och flyktingmottagande. Det framgår inte heller om den föreslagna minskningen av anslaget 1:1 med på grund av ökade kostnader för asyl- och flyktingmottagande beror på ändringar i avräkningsmodellen eller har andra skäl. understryker vikten av transparens och långsiktighet när det gäller avräkningar från biståndsramen. utgår därför från att regeringen återkommer till med en utförlig beskrivning av den nya modellen för avräkningar i budgetpropositionen. Om de avräkningar som föreslås avviker från det utrymme som ges av /Dacs regelverk enligt den beslutade modellen bör detta framgå och motiveras. anser att finansutskottet bör tillstyrka propositionen och avstyrka motionerna. I avvikande meningar ställer sig ledamöterna från , bakom sina respektive motioner och avvisar propositionen i motsvarande delar. ser i sitt yttrande (yttr. 2018/19:FöU5y) positivt på att Försvarsmakten med stöd av () har åtgärdat merparten av bristerna och genomfört väsentliga förbättringar som bidrar till att göra budgetunderlag och investeringsplaner till ändamålsenliga underlag för beslut inom försvarsmaterielområdet. anser att investeringsplaner i ekonomisk balans är en nödvändig grund för att kunna prioritera de åtgärder som ger största möjliga operativa förmåga inom de ekonomiska ramarna. När det gäller farhågorna som lyfts fram i motion om anslagsökningar som följer av anskaffningen av Patriotsystemet utgår försvarsutskottet från att de rekommendationer ESV lämnat om t.ex. valuta- och räntesäkring har tillämpats vid anskaffningen. De förväntade utgifterna för Patriotsystemet, inklusive objektspecifika finansiella risker, ska därmed vara prissatta och hänförda till de utgifter som redovisats för i investeringsplanen och de uppskattningsvis som anskaffningen bedömdes kosta enligt statsrådets redovisning vid utskottssammanträdet . När det gäller invändningarna i motion om att regeringen inte redovisar någon analys om hur en föreslagen minskning påverkar den anslagsfinansierade verksamheten utgår försvarsutskottet från att regeringens förbättringar av budgetarbetet gör att fortsättningsvis kommer att få tydligare redovisningar. anser att finansutskottet bör tillstyrka propositionen och avstyrka motionerna. I en avvikande mening ställer sig ledamöterna från bakom sin motion och avvisar propositionen i motsvarande delar. Ledamoten från lämnar ett särskilt yttrande. framhåller i sitt yttrande (yttr. 2018/19:SfU4y) att det för socialförsäkringssystemets legitimitet är principiellt viktigt att så långt som möjligt upprätthålla ett samband mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera. har emellertid i flera fall frångått principen om samband mellan avgifter och förmåner och ställt sig bakom olika förslag om nedsättning av socialavgifterna eftersom det har ansetts nödvändigt att använda avgifterna för andra syften än de föreskrivna, t.ex. för sysselsättningsskapande åtgärder. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att stimulera framför allt de små företagens vilja att växa, bl.a. genom att anställa. anser att finansutskottet bör tillstyrka propositionen och avstyrka motionerna. I avvikande meningar ställer sig ledamöterna från , bakom sina respektive motioner och avvisar propositionen i motsvarande delar. ställer sig bakom regeringens förslag till vårändringsbudget och avvisar de alternativa förslag som förs fram i motionerna. Som finansutskottet brukar framhålla är det viktigt att processen för ändringsbudgeten är lika stram som processen för budgetpropositionen. I avsnittet ovan om konsekvenser för statens budget redovisas att den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med till följd av förslagen och bedömningarna i propositionen. I den ekonomiska vårpropositionen gör regeringen bedömningen att inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet om att sparandet i den offentliga sektorn ska motsvara 1/av BNP över en konjunkturcykel. Utskottet konstaterar att förslagen i vårändringsbudgeten är förenliga med de budgetpolitiska målen. Budgetpropositionen lämnades av en övergångsregering. tillträdde en ny regering bestående av Socialdemokraterna och de gröna. Delar av regeringens politik bygger också på det s.k. januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna. baseras den budget har beslutat om på en gemensam reservation från och . Budgeten ger därmed uttryck för en delvis annan politisk inriktning än regeringens och januariavtalets. Detta motiverar att förslagen till ändringar i propositionen om vårändringsbudgeten är mer omfattande än normalt. I förslaget ingår flera åtgärder som syftar till att genomföra den sakpolitiska överenskommelsen. konstaterar att samtliga övriga utskott anser att finansutskottet bör tillstyrka propositionen och avstyrka motionerna. påminner i sitt yttrande om att det framgick av budgetpropositionen att regeringen genomför en heltäckande översyn av modellen för avräkningar av kostnader för asyl- och flyktingmottagandet. Regeringen angav att översynen inte var avslutad och att frågan skulle hanteras vidare i en kommande budgetproposition. konstaterar att regeringen i vårändringsbudgeten inte ger någon utförlig beskrivning av den nya modellen för avräkningar av kostnader för asyl- och flyktingmottagande. Det framgår inte heller om den föreslagna minskningen av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 med på grund av ökade kostnader för asyl- och flyktingmottagande beror på ändringar i avräkningsmodellen eller har andra skäl. understryker vikten av transparens och långsiktighet när det gäller avräkningar från biståndsramen. utgår därför från att regeringen återkommer till med en utförlig beskrivning av den nya modellen för avräkningar i budgetpropositionen. Om de avräkningar som föreslås avviker från det utrymme som ges av /Dacs regelverk enligt den beslutade modellen bör detta framgå och motiveras. Vidare anför försvarsutskottet, med anledning av en motion om att regeringen inte redovisar någon analys om hur en föreslagen minskning påverkar den anslagsfinansierade verksamheten, att utskottet utgår