bet · H601JuU16 · 2019-04-26 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om arbetet mot terrorism, i första hand med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. Yrkandena rör bl.a. frågor om utvidgade straffbestämmelser, skärpta straff för terroristbrott och kriminalisering av samröre med terroristorganisation. I ärendet finns 32 reservationer (M, SD, C, KD, L). Drygt 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skärpt straff för terroristbrott Kriminalisering av samröre med terroristorganisationer Samverkan mellan myndigheter m.m. Åtgärder för att förhindra extremistiska gruppers verksamhet m.m. 1.Paramilitär lagstiftning, punkt 2 (KD) 2.Översyn av bestämmelsen om landsförräderi, punkt 3 (KD) 3.Olovlig kårverksamhet, punkt 4 (L) 4.Krafttag för att motverka terrorism, punkt 6 (C) 5.Skärpt straff för terroristbrott, punkt 7 (M) 6.Skärpt straff för terroristbrott, punkt 7 (SD) 7.Särskild straffskala för grova brott som rör finansiering av terrorism, punkt 8 (L) 8.Kriminalisering av deltagande i eller samröre med terroristorganisationer, punkt 9 (M, C, KD, L) 9.Kriminalisering av deltagande i eller samröre med terroristorganisationer, punkt 9 (SD) 10.Kriminalisering av deltagande i eller samröre med våldsbejakande organisationer, punkt 10 (M, C) 11.Kriminalisera propaganda för terrorism, punkt 12 (SD) 12.Kriminalisera förberedelse till terrorismresa, punkt 14 (L) 13.Samverkande myndighetskontroller för att motverka finansiering av terrorism, punkt 15 (M) 14.Förbud mot utländsk finansiering, punkt 16 (KD) 15.Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem, punkt 17 (SD) 16.Nytt register hos , punkt 18 (SD) 17.Ansvaret för Center mot våldsbejakande extremism, punkt 19 (L) 18.Analys av regional samordning, punkt 20 (L) 19.Kriminalvårdens arbete mot radikalisering, punkt 21 (M, C, KD, L) 20.Ny nationell samverkansfunktion, punkt 22 (M) 21.Informationsdelning, punkt 23 (L) 22.Översyn av sekretesslagstiftningen, punkt 24 (M, KD) 23.Översyn av sekretesslagstiftningen, punkt 24 (SD) 24.Omhändertagande av återvändare, punkt 25 (SD) 25.Omhändertagande av återvändare, punkt 25 (L) 26.Nationella riktlinjer för återvändare, punkt 28 (M) 27.Utvisning, punkt 29 (M) 28.Rapporteringsplikt, punkt 30 (SD) 29.Internationell samverkan mot terrorism, punkt 33 (SD) 30.Europeisk samverkan, punkt 34 (C) 31.Europeisk samverkan, punkt 34 (L) 32.Fördjupat samarbete inom , punkt 35 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förbud mot rasistiska organisationer 2018/19:396 av och (båda SD) yrkande 4, 2018/19:1613 av (S), 2018/19:1785 av (S) och 2018/19:1971 av och (båda S). 2018/19:2454 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 1 (KD) Översyn av bestämmelsen om landsförräderi 2018/19:422 av (KD) yrkande 2, 2018/19:528 av (L) och 2018/19:2454 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 2 (KD) 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 3 (L) Översyn av ordningslagen m.m. 2018/19:2744 av (MP) yrkandena 1 och 2. Krafttag för att motverka terrorism 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 4 (C) Skärpt straff för terroristbrott Skärpt straff för terroristbrott 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Särskild straffskala för grova brott som rör finansiering av terrorism 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 7 (L) Kriminalisering av samröre med en terroristorganisation m.m. Kriminalisering av deltagande i eller samröre med terroristorganisationer 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:2454 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 29 i denna del och 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 8 (M, C, KD, L) Reservation 9 (SD) Kriminalisering av deltagande i eller samröre med våldsbejakande organisationer 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 29 i denna del och 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 10 (M, C) Nationell lista över förbjudna organisationer 2018/19:506 av (L) yrkande 1. Kriminalisera propaganda för terrorism 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15. Reservation 11 (SD) 2018/19:1004 av Boriana (M). Kriminalisera förberedelse till terrorismresa 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 12 (L) Samverkande myndighetskontroller för att motverka finansiering av terrorism 2018/19:2872 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 13 (M) Förbud mot utländsk finansiering 2018/19:2454 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 14 (KD) Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 15 (SD) 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 16 (SD) Ansvaret för Center mot våldsbejakande extremism 2018/19:498 av (L) yrkande 1 och 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 17 (L) Analys av regional samordning 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 18 (L) Kriminalvårdens arbete mot radikalisering 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 32. Reservation 19 (M, C, KD, L) 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 20 (M) 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 21 (L) 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2018/19:441 av m.fl. (SD) och 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 22 (M, KD) Reservation 23 (SD) 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:396 av och (båda SD) yrkande 5 och 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (L) Jaga terrorister och krigsförbrytare 2018/19:2795 av (SD) yrkande 1. Översyn av lagstiftning om krigsförbrytelser 2018/19:2795 av (SD) yrkande 2. Nationella riktlinjer för återvändare 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 26 (M) Åtgärder för att förhindra extremistiska gruppers verksamhet 2018/19:2845 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 27 (M) 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 28 (SD) 2018/19:276 av (SD). 2018/19:604 av och (båda M). Internationell samverkan mot terrorism 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 9–11. Reservation 29 (SD) 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 34. Reservation 30 (C) Reservation 31 (L) 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 23. Reservation 32 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (MP), (KD), (M), (SD) och (C). I betänkandet behandlar utskottet drygt 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Yrkandena rör bl.a. frågor om utvidgade straffbestämmelser, skärpta straff för terroristbrott, kriminalisering av samröre med terroristorganisation och terrorismresor. Utskottets förslag i korthet avslår tolv motionsyrkanden om att utreda möjligheten att förbjuda våldsbejakande organisationer och paramilitär träning samt om en översyn av lagstiftningen om landsförräderi och olovlig kårverksamhet, ordningslagen samt bestämmelserna om hets mot folkgrupp. Jämför reservation 1 (KD), 2 (KD), 3 (L) och 4 (C). Förbud mot våldsbejakande organisationer I motion 2018/19:396 av och (båda SD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att förbjuda organisationer som sysslar med kriminell verksamhet eller terrorverksamhet. I motion 2018/19:1613 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att i lag förbjuda rasistiska organisationer. Motionären anför att befintlig lagstiftning behöver ses över i syfte att utvärdera om den räcker till för att motverka rasistiska organisationer. Utgångspunkten för översynen bör vara bestämmelsen i 2 kap. 24 § regeringsformens (RF) om möjligheten att begränsa föreningsfriheten. Samma yrkande framförs även i motion 2018/19:1971 av och (båda S). (S) begär i motion 2018/19:1785 ett tillkännagivande om behovet av en översyn av aktuell lagstiftning i syfte att försvåra för nazistisk organisering. Motionären anför att i enlighet med regeringsformen och FN:s konvention mot alla former av rasdiskriminering bör införa ett förbud mot rasistiska organisationer. Förbud mot paramilitär träning I kommittémotion 2018/19:2454 av m.fl. (KD) yrkande 6 begärs en skärpning av lagstiftningen mot träning hos utländska paramilitära grupper och att den som genomgår träning utomlands i syfte att underminera det svenska samhället ska straffas. Översyn av lagstiftningen om landsförräderi och olovlig kårverksamhet I kommittémotion 2018/19:2454 av m.fl. (KD) yrkande 7 begärs en uppdatering av lagstiftningen om landsförräderi så att den omfattar svenska medborgare som för en terroristorganisations räkning strider mot svenska soldater i en internationell koalition. Även i motion 2018/19:422 av (KD) yrkande 6 och i motion 2018/19:528 av (L) begärs att det ska utredas huruvida den som strider för eller stöder terroristorganisationer ska kunna dömas för landsförräderi. I kommittémotion 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 6 begärs att bestämmelsen om olovlig kårverksamhet ska analyseras och moderniseras. Översyn av ordningslagen och bestämmelsen om hets mot folkgrupp I motion 2018/19:2744 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av en förändrad lagstiftning för att kunna freda de gemensamma demokratiska rummen. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att se över bestämmelsen om hets mot folkgrupp (16 kap. 8 § ) i syfte att höja straffskalan. Motionären anser även att ordningslagen behöver ses över för att tydliggöra förutsättningarna för att inte bevilja tillstånd till exempelvis nazistiska eller extremistiska organisationers manifestationer eller platser med hänvisning till allmän ordning och säkerhet. m.fl. (C) begär i motion 2018/19:2861 yrkande 28 att samhället ska vidta kraftiga åtgärder för att motverka terrorism. Motionärerna framhåller vikten av att arbeta tillsammans och att tillgången till offentliga medel för de organisationer som sprider våldsbejakande eller antidemokratiska budskap ska strypas. Internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering Konventionstexten finns i SÖ 1971:40. Enligt artikel 1.1 i konventionen avses med uttrycket rasdiskriminering varje skillnad, undantag, inskränkning eller företräde på grund av ras, hudfärg, härkomst eller nationellt eller etniskt ursprung, som har till syfte eller verkan att omintetgöra eller inskränka erkännande, åtnjutande eller utövande på lika villkor av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter på politiska, ekonomiska, sociala, kulturella eller andra områden av det offentliga livet. I artikel 2 föreskrivs att konventionsstaterna fördömer rasdiskriminering och förbinder sig att med alla lämpliga medel och utan dröjsmål föra en politik som syftar till att avskaffa rasdiskriminering i alla dess former och till att främja förståelsen mellan alla raser. Varje konventionsstat ska därför förbjuda och med alla lämpliga medel, däribland genom sådan lagstiftning som omständigheterna kräver, göra slut på rasdiskriminering som utövas av enskilda personer, grupper och organisationer. Enligt artikel 4 i rasdiskrimineringskonventionen fördömer konventionsstaterna all propaganda och alla organisationer som grundar sig på uppfattningar eller teorier om att någon ras eller persongrupp av viss hudfärg eller visst etniskt ursprung är överlägsen någon annan, eller som söker rättfärdiga eller främja rashat och diskriminering i någon form. Konventionsstaterna förbinder sig bl.a. att vidta vissa åtgärder som anges i artikel 4 punkterna a-c för att avskaffa all uppmaning till eller allt utövande av sådan diskriminering. Punkterna a–c har följande lydelse. förklara som brottslig gärning som är straffbar enligt lag allt spridande av idéer grundade på rasöverlägsenhet eller rashat, uppmaning till rasdiskriminering, liksom alla våldshandlingar eller uppmaning till sådana handlingar mot en viss ras eller en grupp av personer av annan hudfärg eller annat etniskt ursprung och även lämnande av stöd i någon form till rasistiska aktiviteter, inklusive finansiering av sådana aktiviteter olagligförklara och förbjuda organisationer samt organiserad propaganda och all annan propaganda som främjar och uppmanar till rasdiskriminering, samt förklara deltagande i sådana organisationer eller i sådan verksamhet som brottslig gärning som är straffbar enligt lag, samt inte tillåta offentliga myndigheter eller offentliga institutioner, vare sig nationella eller lokala, att främja eller uppmana till rasdiskriminering. Staterna ska även beakta de principer som skyddas i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och de rättigheter som uttryckligen anges i artikel 5 i konventionen. Detta innebär framför allt att principerna om yttrande- och föreningsfrihet inte får inskränkas. Enligt punkt a ska konventionsstaterna för att uppfylla skyldigheten i artikeln kriminalisera spridande av idéer som grundas på rasöverlägsenhet eller rashat, uppmaning till rasdiskriminering, våldshandling eller uppmaning till sådan handling mot någon ras eller persongrupp av annan hudfärg eller annat etniskt ursprung samt lämnande av stöd åt rasförföljelse. Enligt artikel 5 förbinder sig konventionsstaterna att tillförsäkra envar, utan åtskillnad på grund av ras, hudfärg eller nationellt eller etniskt ursprung, likhet inför lagen särskilt vad avser rätten till lika behandling inför domstolar och andra rättsvårdande organ rätten till personlig säkerhet och till skydd från staten mot våld eller kroppsskada orsakad av någon myndighetsperson eller av någon enskild person, grupp eller institution politiska rättigheter, i synnerhet rätten att delta i val, att rösta och vara valbar, grundat på allmän och lika rösträtt, m.m. andra medborgerliga rättigheter, bl.a. rätten till åsiktsfrihet och yttrandefrihet (viii) och rätten till församlingsfrihet och föreningsfrihet i fredligt syfte (ix) rätten till tillträde till alla platser och serviceinrättningar som är avsedda för allmänheten. I artikel 6 åtar sig konventionsstaterna att tillförsäkra varje person inom sin jurisdiktion verksamt skydd och verksamma rättsmedel, genom behöriga nationella domstolar och andra statliga institutioner, mot varje rasdiskriminerande handling som kränker hans eller hennes mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i strid med konventionen, liksom rätten att hos sådana domstolar föra talan om skadestånd för skada som lidits till följd av sådan diskriminering. Enligt artikel 7 åtar sig konventionsstaterna att vidta närmare angivna åtgärder för att bekämpa fördomar som leder till rasdiskriminering och att främja förståelse, tolerans och vänskap mellan nationer och mellan rasgrupper eller etniska grupper m.m. I konventionen finns vidare reglering av upprättande av och val till en kommitté för avskaffande av rasdiskriminering (artikel 8), åtagande för konventionsstaterna att till generalsekreteraren för kommitténs granskning lämna rapporter om de lagstiftningsåtgärder, judiciella åtgärder, förvaltningsåtgärder och andra åtgärder som de har vidtagit för att uppfylla konventionens bestämmelser (artikel 9), kommitténs arbetsordning m.m. (artikel 10), konventionsstaters rätt att anmäla andra konventionsstater som inte följer konventionens bestämmelser samt hantering av sådana ärenden (artikel 11–13) m.m. Enligt 2 kap. 1 § 5 RF är varje medborgare gentemot det allmänna tillförsäkrad föreningsfrihet, dvs. frihet att sammansluta sig med andra för allmänna och enskilda syften. Enligt 2 kap. 24 § RF första stycket får mötesfriheten och demonstrationsfriheten begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomster eller demonstrationer eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot. Av andra stycket samma paragraf framgår att föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung eller annat liknande förhållande. I 16 kap. , som gäller brott mot allmän ordning, finns i 8 § en bestämmelse om hets mot folkgrupp med följande lydelse. Den som i ett uttalande eller i ett annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck, döms för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Om brottet är grovt döms för grov hets mot folkgrupp till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om meddelandet haft ett särskilt hotfullt eller kränkande innehåll och spritts till ett stort antal personer på ett sätt som varit ägnat att väcka betydande uppmärksamhet. Brottet olovlig kårverksamhet regleras i 18 kap. 4 § , som har följande lydelse. Om någon bildar eller deltager i sammanslutning, som måste anses vara avsedd att utgöra eller med hänsyn till sin beskaffenhet och det ändamål för vilket den är bildad lätt kan utvecklas till ett sådant maktmedel som militär trupp eller polisstyrka och som icke med vederbörligt tillstånd förstärker försvaret eller ordningsmakten, eller ock för sådan sammanslutning tager befattning med vapen, ammunition eller annan dylik utrustning, upplåter lokal eller mark för dess verksamhet eller understödjer den med penningar eller på annat sätt, dömes för olovlig kårverksamhet till böter eller fängelse i högst . Brottet landsförräderi regleras i 22 kap. 1 § , som har följande lydelse. Den som, då riket är i krig, 1. hindrar, missleder eller förråder dem som är verksamma för rikets försvar eller förleder dem till myteri, trolöshet eller modlöshet, 2. förråder, förstör eller skadar egendom som är av betydelse för totalförsvaret, 3. åt fienden anskaffar krigsfolk, egendom eller tjänster, eller 4. begår annan liknande förrädisk gärning, skall, om gärningen är ägnad att medföra avsevärt men för totalförsvaret eller innefattar avsevärt bistånd åt fienden, dömas för landsförräderi till fängelse , lägst fyra och högst , eller på livstid. Enligt 29 kap. 2 § 7 ska som försvårande omständighet vid bedömning av en gärnings straffvärde, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas om ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. Enligt en lagkommentar till (m.fl., m.m., , Zeteo) 29 kap., avser bestämmelsen, som infördes , att ett motiv för brottet varit vissa former av kränkning. I förarbetena påpekades att det redan tidigare fanns möjligheter att beakta kränkande motiv som en försvårande omständighet med stöd av bestämmelsen i 29 kap. 1 §. Det ansågs emellertid finnas anledning att tydligare markera att kränkningar av rasistiskt och liknande slag är omständigheter som bör ägnas särskild uppmärksamhet vid bedömningen av en gärnings straffvärde. Den personkrets som skyddas av bestämmelsen motsvarar i första hand samma krets som skyddas av bestämmelsen om hets mot folkgrupp. I lagkommentaren framhålls att bestämmelsen oftast torde aktualiseras vid brott som riktas mot minoritetsgrupper eller någon som tillhör en sådan grupp, och att som framhålls i förarbetena kan bestämmelsen emellertid tillämpas även om någon eller några angripits av exempelvis det skälet att de är svenskar. Bestämmelsen sträcker sig också längre än den mot hets mot folkgrupp genom att den också avser kränkningar på grund av någon annan omständighet som liknar de särskilt uppräknade omständigheterna. Som exempel nämns i lagkommentaren att bestämmelsen, enligt vad som uttalas i förarbetena, kan tillämpas vid kränkning på grund av transsexualism och transvestism trots att detta inte är avsett att omfattas av uttrycket sexuell läggning (prop. 2001/02:59 s. 61). För att punkten ska vara tillämplig krävs att avsikten varit att kränka genom själva den åtalade gärningen. Brott som begåtts i avsikt att exempelvis finansiera en rasistisk organisation faller således inte på den grunden under bestämmelsen. Mötes- och demonstrationsfriheten har begränsats genom ordningslagen (1993:1617). Tillstånd till allmän sammankomst får enligt 2 kap. 10 § ordningslagen endast vägras om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten vid sammankomsten eller, som en direkt följd av den, i dess omedelbara omgivning eller med hänsyn till trafiken eller för att motverka epidemi. Enligt 2 kap. 16 § andra stycket ordningslagen får meddela de villkor som behövs för att upprätthålla ordning och säkerhet vid sammankomsten eller tillställningen. Det bör påpekas att bristande polisiära resurser inte får ges självständig betydelse vid prövningen av om en sammankomst kan genomföras från ordningssynpunkt. Detta gäller särskilt i fråga om sådana sammankomster som t.ex. demonstrationer. Resursfrågan får lösas inom ramen för gällande bestämmelser om tillkallande av polisförstärkning (, Ordningslagen, kommentar till 2 kap. 10 §, , Zeteo). Regeringen lämnade proposition 2017/18:174 En mer heltäckande terrorismlagstiftning. Förslagen innebar att nästan alla straffbestämmelser i de tre särskilda lagarna (lagen [2002:444] om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, lagen [2003:148] om straff för terroristbrott och lagen [2010:299] om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet) utvidgades. De förslag som gällde nykriminalisering innebar bl.a. att terroristbrottet uppdaterades genom att bl.a. grovt dataintrång lades till bland de brott som under vissa förutsättningar kan vara terroristbrott. Straffansvaret för att utbilda sig för terrorism kom att även omfatta självstudier i exempelvis vapen- och sprängämnestekniker. Straffbestämmelsen om terrorismresor utvidgades så att även terrorismresor till det egna medborgarskapslandet blev straffbara. Kriminaliseringen av terrorfinansieringen blev mer heltäckande. Förslaget syftade i huvudsak till att genomföra EU:s direktiv om bekämpande av terrorism och tilläggsprotokollet till konvention om förebyggande av terrorism. Regeringen föreslog i propositionen att skulle tillträda tilläggsprotokollet. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens förslag (bet. 2017/18:JuU35). följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:390). Pågående utrednings- och beredningsarbete remitterade regeringen departementspromemorian Ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation (Ds 2017:62) som innehåller förslag till ändringar i bl.a. rekryteringslagen och finansieringslagen. Utredaren föreslår bl.a. att det ska bli straffbart att delta i en terroristorganisation och att även andra former av samröre med terroristorganisationer ska förbjudas. Utredaren lämnar också förslag om att offentlig uppmaning till att delta eller resa för att delta i en terroristorganisation ska bli straffbart. Regeringen beslutade lagrådsremissen Ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation . I lagrådsremissen föreslås ett särskilt straffansvar för den som deltar i verksamheten i en terroristorganisation på ett sätt som är ägnat att främja, stärka eller understödja terroristorganisationen. Det föreslås också att det ska införas ett särskilt straffansvar för den som, utan att delta i en terroristorganisation, har samröre med en sådan organisation. Straffskalan för brotten ska vara fängelse i högst eller, om brottet är grovt, fängelse i lägst och högst . Det föreslås vidare att försök till de nya brotten ska kriminaliseras. I lagrådsremissen föreslås också att straffet för brottet olovlig värvning ska skärpas och vissa moderniseringar av den straffbestämmelsen. Regeringen har aviserat att en proposition kommer att lämnas . Lagändringarna föreslås träda i kraft .