bet · H701FiU2 · 2019-12-16 00:00:00 — Liksom utskottet tidigare uttryckt kan det vidare finnas anledning att tydliggöra hur de särredovisade områdena förhåller sig till det mål beslutat om för den statliga förvaltningspolitiken, och att ett sätt att inleda ett sådant arbete kunde vara att göra en samlad och fördjupad redovisning i en resultatskrivelse till . Utskottet välkomnar den ambition som avspeglar sig i regeringens resultatredovisning för området Digitalisering och it inom offentlig förvaltning där man i redovisningen knyter an till mål för den statliga förvaltningspolitiken. Statens budget inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt regeringens förslag, lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt och godkänner investeringsplaner för och . godkänner också stadgeändringar för Nordiska investeringsbanken. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 2 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). I detta avsnitt behandlas regeringens och motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområde 2, bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner för () och (FortV). I förslagen till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ingår förslag om s.k. beställningsbemyndiganden men också förslag om krediter i , kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven samt stadgeändringar i Nordiska investeringsbanken. Redovisningen görs enligt indelningen i propositionen, dvs. finansmarknad och internationella finansiella institutioner, statlig förvaltningspolitik, statliga arbetsgivarfrågor, fastighetsförvaltning, digitalisering och it inom offentlig förvaltning, statistik, prognos- och uppföljningsverksamhet samt god redovisningssed och slutligen offentlig upphandling. Finansmarknad och internationella finansiella institutioner , och är de myndigheter som hör till området finansmarknad och internationella finansiella institutioner. och finansieras i huvudsak med anslag, men de får också disponera vissa avgiftsintäkter för delar av sin verksamhet. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken och internationella finansiella institutioner är – anslaget 1:3 avgifter till – anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning – beställningsbemyndiganden för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning – kredit- och garantiramar till stabilitetsfonden och resolutionsreserven – stadgeändringar i Nordiska investeringsbanken. Anslaget 1:3 avgifter till Regeringen föreslår att anvisas till anslaget . Anslaget föreslås därmed ökas med till följd av att avgifterna som ska betala till EU-myndigheterna förväntas öka. Anslaget får användas för utgifter för avgifter till EU:s tillsynsmyndigheter Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. För att ytterligare stärka arbete med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism föreslår regeringen att anslaget ökas med så att det totalt uppgår till 2020. Anslaget får användas för förvaltningsuppgifter och för verksamhet. Regeringen föreslår att anvisas inom anslaget till . Det innebär en minskning på . Minskningen beror dels på att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde ökas med för att länsstyrelserna bättre ska kunna genomföra tillsyn mot penningtvätt och finansiering av terrorism, dels på reformer med som föreslås i budgetpropositionen. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget . Det är oförändrat jämfört med budgeten . Beställningsbemyndiganden för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning Regeringen konstaterar att forskning i regel bedrivs i fleråriga projekt. För att kunna finansiera sådana projekt behöver kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. Kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kreditram på högst och en garantiram på högst för stabilitetsfonden. Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta om en kreditram på högst och en garantiram på högst för resolutionsreserven. I samband med att krishanteringsdirektivet genomfördes i svensk rätt ändrades reglerna för stabilitetsfonden och en ny fond för finansiering av krishanteringsåtgärder, resolutionsreserven, inrättades. Båda fonderna finansieras genom avgifter från banksystemet. I samband med inrättandet beslutades att ska fastställa krediter och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. För ytterligare bakgrunds-information om stabilitetsfonden och resolutionsreserven, se budget-propositionen (prop. 2016/17:1). Stabilitetsfonden kan komma att användas för att finansiera förebyggande åtgärder enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut. Åtgärderna innefattar kapital- eller likviditetsstöd till livskraftiga banker. Stabilitetsfondens behållning uppgår till ca . Regeringen bedömer att medlen utgör en betydande resurs för att vidta eventuella krisinsatser, dvs. förebyggande statligt stöd eller användning av statliga stabiliseringsverktyg. Det program som inrättades vid finanskrisen hade ett fastställt belopp om högst , vilket var det sammanlagda kapitaltillskott som staten kunde medge. Samma belopp utgör utgångspunkt för stabilitetsfondens lånemöjligheter och föreslås gälla även . Garantiramen för stabilitetsfonden bör vara på ett högre belopp än den ram som gäller för resolutionsreserven eftersom det här blir fråga om generella stödåtgärder till samtliga banker. Den ram som fanns i garantiförordningen uppgick inledningsvis till och var baserad på de svenska bankernas upplåning . Ramen sänktes senare till även om utnyttjandet aldrig var över 400 miljarder. Samma belopp utgör ramen för stabilitetsfondens möjlighet att medge garantier och föreslås även gälla . Resolutionsreserven kan komma att användas för att finansiera åtgärder inom ramen för ett resolutionsförfarande, vilket innefattar åtgärder för att stötta rekonstruktion av systemviktiga banker som i utgångsläget inte bedöms livskraftiga. Resolutionsreserven uppgår till ca . När det gäller resolutionsreservens kreditram bör den främst bli aktuell i fråga om olika återkapitaliseringsåtgärder efter det att vissa av företagets skulder har skrivits ned. Därutöver kan resolutionsreservens kreditram komma att användas till att betala ut kompensation till företagets ägare och borgenärer i de fall dessa fått ett sämre ekonomiskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation. Kreditramen, som uppgår till , motiveras av att den bör ha åtminstone samma förmåga till återkapitaliserings-åtgärder som kreditramen till stabilitetsfonden, dvs. , samt dessutom innehålla utrymme för att hantera eventuella kompensationsfall. Kreditramen på föreslås därför även gälla . Garantiramen för resolutionsreserven kan användas om banker i resolution initialt behöver stöd för sin finansiering (likviditet). Garantier kan ges till banken själv eller till . Att uppskatta likviditetsbehov i en krissituation är svårt, men bedömningen är att likviditetsstöd till flera av storbanker skulle behöva uppgå till . Det kan finnas en negativ signaleffekt i att behöva justera garantiramen under ett krisförlopp. Därför föreslår regeringen att garantiramen för resolutions-reserven ska fastställas till även . Stadgeändringar i Nordiska investeringsbanken Regeringen föreslår att den bemyndigas att ställa ut statliga garantier för garantikapital i Nordiska investeringsbanken (NIB) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 2 . Vidare föreslår regeringen att godkänner att andel av kreditriskreserveringarna för NIB:s projektinvesteringslån () om överförs till inbetalda kapital. Regeringen föreslår också att godkänner att regeringen upphör med garantigivning till och miljöinvesteringslån (MIL) och att godkänner stadgeändringen som innebär att beslutar om principer för bankens kapital- och likviditetshantering. Slutligen föreslår regeringen att godkänner stadgeändringen som innebär en ändring av sammansättningen av . NIB ägs av de nordiska och baltiska länderna. Bankens uppdrag är att främja hållbar tillväxt i ägarländerna genom att tillhandahålla långfristig finansiering till projekt som stärker produktivitet och god miljö. NIB har närmat sig den utlåningsbegränsning som är reglerad i bankens stadgar, dvs. att den sammanlagda utlåningen inte får överskrida av ägarkapitalet och bankens reserver. presenterade bankens ledning ett förslag om att ändra stadgarna för att möta behoven av fortsatta klimat- och produktivitets-investeringar i linje med mandatet för bankens verksamhet. Förslaget innebär ett effektivare resursutnyttjande i banken. beslutade guvernörsstyrelsen, där finansministern företräder , att godkänna förslaget till stadgeändringar, samt att underställa ändringsförslagen den nationella procedur som är nödvändig för ett slutligt godkännande. Förslaget till stadgeändringar består av fyra delar. Den första ändringen innebär att banken inför ett riskbaserat ramverk för bankens kapital- och likviditetshantering för att förhindra att utlåningen begränsas av det nuvarande utlåningstaket. Den nuvarande volymbegränsningen för NIB:s utlåning ersätts med bindande miniminivåer för kapitaltäckning, likviditet och bruttosoliditet, och innebär inte per automatik att risktagandet ökar. Två av förslagen till stadgeändringar rör bankens två särskilda lånefaciliteter, och , som avskaffas. Den föreslagna stadgeändringen innebär att och upphör som särskilda lånefaciliteter och att belopp motsvarande garantierna för kommer att tillföras medlemsländernas ordinarie garantikapital i banken. I ingår de särskilda garantierna för MIL och i den statliga garantimodellen, till skillnad från ägaråtaganden i form av garantikapital till internationella finansiella institutioner. För MIL- och PIL-garantier betalas därför avgifter till från statens budget, vilket kommer att upphöra i och med att de båda lånefaciliteterna avskaffas. kommer det svenska garantikapitalet till NIB att öka, och eftersom de garantierna inte ingår i den statliga garantimodellen skulle statens budget belastas om garantikapitalet behöver tas i anspråk. bedömer dock att risken är låg för att dessa garantier skulle behöva infrias, bl.a. eftersom NIB har en hög kreditvärdighet och att garantikapital aldrig infriats i formell mening. Efter stadgeändringen kommer sammanlagda kapitalinsats (dvs. inbetalt kapital och garantikapital) att uppgå till 2 , vilket innebär en ökning . För svensk del kommer det inbetalda kapitalet att öka från till och garantikapitalet kommer att öka från 1 till 2 . Kapitaljusteringen förändrar inte ägarandel eller röststyrka i bankens styrorgan. Det fjärde stadgeändringsförslaget gäller . Den har till uppgift att säkerställa att bankens verksamhet bedrivs i enlighet med stadgarna och att ansvara för att revisionen av banken genomförs. Kommittén har en företrädare för varje medlemsland. Förslaget medför en tydligare uppdelning av arbetet mellan presidiet och kommittémedlemmarna och innebär att stadgarna anpassas till hur kommitténs verksamhet fungerar i praktiken. Regeringen stödjer samtliga förslag till stadgeändringar. Statskontoret, Kammarkollegiet och Statens servicecenter (SSC) är myndigheterna inom området statlig förvaltningspolitik. Statskontorets verksamhet finansieras helt med anslag. Kammarkollegiets och SSC:s verksamheter finansieras i stället både av avgifter från uppdragsverksamhet och anslag i statens budget. har efter sin revision av årsredovisningarna 2018 lämnat en revisionsberättelse med reservation för Kammarkollegiet, med motiveringen att myndigheten redovisat ingångna åtaganden som överstiger den tilldelade ramen för två beställningsbemyndiganden. Det är regeringen som har beslutat om åtaganden genom att bevilja projektmedel i sådan utsträckning att bemyndiganderamarna överskridits, varefter Kammarkollegiet ålagts att betala ut medlen. I propositionen anges att regeringen bl.a. tillsammans med () för en dialog med Kammarkollegiet för att förhindra att något liknande inträffar igen. har också lämnat ett uttalande med avvikande mening när det gäller Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden . bedömer att Kammarkollegiet vid sin redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden ska följa regelverket allmänna råd BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3) och att den nuvarande redovisningen inte uppfyller de ställda kraven. I propositionen anges att Kammarkollegiet inlett ett arbete för att säkerställa att gällande redovisningsregelverk följs. Även har fått en modifierad revisionsberättelse med reservation. har överskridit sin anslagskredit och därför inte följt 6 § anslagsförordningen (2011:223). har med anledning av detta vidtagit åtgärder. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken statlig förvaltningspolitik är – anslaget 1:1 Statskontoret – anslaget 1:2 Kammarkollegiet – anslaget 1:15 Statens servicecenter – Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter – Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för Statskontorets förvaltningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Förutom pris- och löneomräkning föreslås att anslaget ökas med ca 2020. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. [1] Anslaget får även användas för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt utbetalning av vissa mindre skadeståndsersättningar. Förutom att anslaget föreslås ökas med pris- och löneomräkning föreslås också att det minskas med ca 2020. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter. I propositionen redovisas dels en tabell med en budget för offentligrättslig verksamhet där myndigheten inte disponerar avgiftsintäkterna (tabell 4.5), dels en tabell med en budget för uppdragsverksamhet (tabell 4.6). Enligt tabellerna beräknas den offentligrättsliga verksamheten redovisa ett negativt resultat på ca 2020 och uppdragsverksamheten ett negativt resultat på ca 2020. De ackumulerade resultaten för de båda verksamheterna beräknas till ett underskott på ca respektive ett överskott på ca . Anslaget 1:15 Statens servicecenter Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för SSC:s förvaltningsutgifter i den mån de inte finansieras med avgifter. Regeringen konstaterar att möjligheterna att bo och verka i hela landet ska förbättras. För att förstärka den statliga närvaron i hela landet genom att utöka antalet servicekontor föreslår regeringen att anslaget höjs med 2020. SSC:s verksamhet finansieras både med anslag och avgifter. Mot avgifter tillhandahåller myndigheten tjänster inom ekonomiadministration, löneadministration och elektronisk beställnings- och fakturahantering. I propositionen redovisas en tabell (tabell 4.9) med budget för uppdragsverksamhet. Enligt tabellen beräknas ett positivt resultat på ca 2020. Det ackumulerade resultatet för verksamheten beräknas till ett underskott på . Vidare disponerar SSC intäkter för lokal statlig service från pensionsmedlen för administration för ålderspension med ersättning från AP-fonderna och premiepensionssystemet liksom intäkter från för id-kortsverksamhet. Dessa redovisas inte i tabell 4.9. uppgår dessa till ca . Regeringen avser fortsätta att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att hålla tillbaka kostnadsutvecklingen för avgifterna till SSC, särskilt för små myndigheter. Enligt regeringen är det viktigt att SSC fortsätter att utveckla kvaliteten i sina tjänster, bl.a. för att säkerställa att de lever upp till ökade krav på säkerhet. Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. har en kredit av detta slag utnyttjats med . Regeringen anger att krediten inte har utnyttjats och att det är svårt att bedöma för vilka nya myndigheter och i vilken omfattning som krediten behöver utnyttjas . Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Regeringen anser att det behövs en kredit för att finansiera enstaka stora skador eller anhopningar av skador som hanteras inom det statliga försäkringssystemet. En utnyttjad kredit ska återbetalas inom ramen för systemet. Om den sammanlagda försäkringsersättningen som Kammarkollegiet ska betala för en enskild skadehändelse överstiger ska regeringen dock besluta om hur det överstigande beloppet ska finansieras utanför det statliga försäkringssystemet. Tillkännagivande om att den statliga närvaron bör öka i hela landet Inom utgiftsområdet redogör regeringen för behandlingen av två tillkännagivanden om att den statliga närvaron bör öka i hela landet (s. 49). Det ena tillkännagivandet har gjorts på förslag av näringsutskottet och det andra på förslag av finansutskottet (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201 och bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208). I propositionen anges att regeringen har fattat 21 beslut om lokalisering av hela eller delar av myndigheters verksamheter –2019. Merparten av besluten har avsett verksamheter i som har omlokaliserats till andra delar av landet. Dessutom har regeringen beslutat att omlokalisera (Sida) från till i . Mot bakgrund av regeringens beslut om omlokaliseringar, myndigheternas egna initiativ till lokaliseringar och införandet av förordningen om statliga myndigheters lokalisering (dnr Fi2019/01505/SFÖ) anser regeringen att tillkännagivandena är slutbehandlade. och () hör till området statliga arbetsgivarfrågor tillsammans med flera nämnder som t.ex. och . och disponerar inte några anslag för sin verksamhet i statens budget. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. För administrationskostnader disponerar SPV ett belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i myndighetens regleringsbrev. uppgår detta belopp till . Förvaltningsutgifterna för de nämnder som hör till området belastar Kammarkollegiets anslag och anslaget för arbetsgivarpolitiska frågor. Regeringens mål för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att det finns kompetens för att nå verksamhetens mål. Målet utgår från den långtgående arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten. Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas i samverkan mellan myndigheterna och samordnas av . I propositionen redovisar regeringen resultaten i förhållande till de mål man beslutat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 avsnitt 5.2). De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken arbetsgivarfrågor är – anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor – anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. – SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen. Den redovisning i propositionen som rör SPV:s uppdragsverksamhet utgörs av en tabell med en budget för den avgiftsbelagda verksamheten (tabell 5.12). Av den framgår att det beräknas ett överskott på 2020. Det ackumulerade resultatet för verksamheten beräknas till ca . SPV disponerar också för administrationskostnader ett belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i myndighetens regleringsbrev. uppgår detta belopp till . Anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Regeringen föreslår att anvisar . Det innebär att anslaget är oförändrat jämfört med . Anslaget får användas för utgifter för sådana uppgifter som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation, samt för regeringens behov av underlag och biträde inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Regeringen föreslår att anvisar 13 . Anslaget får användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, avgångsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknande förmåner som följer av anställningar med statliga villkor. Anslaget får också användas för utgifter för räntor som rör sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt för premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring m.m. Anslaget får även användas för löneavgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Avslutningsvis får anslaget användas för förvaltningsutgifter vid SPV för biträde vid handläggningen av pensionsärenden som gäller lärare m.fl. och som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. Regeringen föreslår att anslaget sammanlagt ökas med . Anslaget är regelstyrt, och bakom regeringens förslag till ökning av anslaget ligger omräkningar till följd av både antaganden om den makroekonomiska utvecklingen och volymantaganden, dvs. antalet förmåner som nybeviljas. SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen, där väsentliga penningflöden hanteras. Myndigheten hanterar även flödet för premiebestämda pensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Enbart det senare flödet omsätter nästan . För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslår regeringen ett bemyndigande om att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen. Det senaste utfallet visar att ca av krediten utnyttjades, vilket är ca mindre jämfört med . Tillkännagivande om en introduktionsutbildning för statsanställda Inom utgiftsområdet redogör regeringen för behandlingen av ett tillkännagivande om att en introduktionsutbildning för statsanställda ska införas (bet. 2017/18:KU37, rskr. 2017/18:230). I propositionen hänvisas till ett uppdrag regeringen gett Tillitsdelegationen (Fi2016:03) om att lämna förslag till hur och när en gemensam, obligatorisk introduktionsutbildning för statsanställda kan införas. Uppdraget ska redovisas (dir. 2019:6). Regeringen bedömer att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. () och (FortV) är de två myndigheterna inom området fastighetsförvaltning, och deras verksamhet finansieras framför allt genom avgifter, dvs. Myndigheterna får också ta upp lån i för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar också anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för att finansiera utgifter och underhåll av och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som SFV förvaltar. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott, t.ex. kungliga slottsmiljöer, slottsparker, fästningsmiljöer, ruiner, kloster och bruksmiljöer. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också.