bet · H601FiU42 · 2019-06-13 00:00:00 — Stärkta åtgärder mot penningtvätt I betänkandet föreslår utskottet med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt. Uppdraget bör innefatta en noggrann analys av kapacitet att bedriva tillsyn inom området och av berörda myndigheters befogenheter i förhållande till bankerna och bankernas befogenheter i förhållande till sina kunder samt en granskning av ändamålsenligheten i befintlig myndighetsstruktur och ansvarsfördelningen mellan de penningtvättsbekämpande myndigheterna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stärkta åtgärder mot penningtvätt Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärkta åtgärder mot penningtvätt ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt, och detta tillkännager för regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), i (M), (S), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning Enligt 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen får ett utskott väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). Med stöd av denna initiativrätt lägger finansutskottet fram förslag om ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt. Uppdraget bör innefatta en noggrann analys av kapacitet att bedriva tillsyn inom området och av berörda myndigheters befogenheter i förhållande till bankerna och bankernas befogenheter i förhållande till sina kunder samt en granskning av ändamålsenligheten i befintlig myndighetsstruktur och ansvarsfördelningen mellan de penningtvättsbekämpande myndigheterna. har utskottet hållit utfrågningar med företrädare från regeringen, och . Penningtvätt är ett sätt att föra in pengar från brott i det finansiella systemet och omvandla dem så att de framstår som legalt förtjänade pengar. Penningtvätt är ofta en gränsöverskridande verksamhet där skillnader i olika länders lagstiftning utnyttjas, t.ex. genom användning av gränsöverskridande betalningssystem. Ansvaret för åtgärder mot och bekämpning av penningtvätt i omfattar flera myndigheter och omgärdas av en reglering som består av dels administrativa, dels straffrättsliga regler. Åtgärder mot penningtvätt har funnits på EU:s agenda när det första penningtvättsdirektivet antogs. Regelverket har därefter reviderats , och det har genom penningtvättsdirektiv även kommit att inkludera åtgärder mot finansiering av terrorism. Lagändringar med anledning av penningtvättsdirektiv – det fjärde i ordningen – trädde i kraft (prop. 2016/17:173, bet. 2016/17:FiU32, rskr. 2016/17:341). ställer krav på att medlemsstaterna kriminaliserar penningtvätt och finansiering av terrorism och inför sanktioner och administrativa regleringar. Det fjärde penningtvättsdirektivet inkluderar en vidare krets av verksamhetsutövare än tidigare bestämmelser och utgår från principen om ett riskbaserat förhållningssätt. För verksamhetsutövarnas del innebär detta att omfattningen av åtgärder och kontroller m.m. ska utformas och anpassas efter riskerna för penningtvätt i den specifika verksamheten. Således ska åtgärder främst sättas in där riskerna är som störst. Vidare ska verksamhetsutövarna vidta lämpliga åtgärder för att uppnå god kundkännedom. Tillräcklig kunskap om kunder är en grundläggande förutsättning för verksamhetsutövarnas möjligheter att förhindra penningtvätt och rapportera misstänkta aktiviteter och transaktioner till . Direktivet omfattar en katalog med administrativa sanktioner som medlemsstaterna bör genomföra om det inte redan finns en motsvarande straffrättslig reglering. Sanktionerna, som höjdes kraftigt redan genom det tredje penningtvättsdirektivet, ska kunna påföras verksamhetsutövarna och ska också kunna tillämpas på berörda verksamhets-ledningar. Varje medlemsstat ska ha en särskilt inrättad samordningsfunktion för arbetet med nationella riskbedömningar och för att etablera ett effektivt samarbete på nationell nivå. I är samordningsfunktionen placerad under och leds av en stab på fyra personer. I samordningsfunktionen är 17 organisationer med ansvar för arbetet mot penningtvätt representerade. Samordningsfunktionen kommer att publicera en nationell riskbedömning . I och med det fjärde penningtvättsdirektivet förutsätts också att berörda myndigheter i medlemsstaterna samarbetar med varandra – de europeiska finansunderrättelseenheterna ska bl.a. ha möjlighet att utbyta relevanta upplysningar. De är även skyldiga att informera de europeiska tillsyns-myndigheterna[1] om administrativa sanktioner och åtgärder som påförts kreditinstitut och finansiella institut. Det svenska systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism består av följande fyra huvudgrupper av aktörer: • tillsynsmyndigheter (, Fastighetsmäklarinspektionen, Spelinspektionen, och tre av landets länsstyrelser) • brottsbekämpande och kontrollerande myndigheter (främst polisen, , , , och ) • verksamhetsutövare (finansiella och icke-finansiella aktörer) • självreglerande organ med tillsynsansvar (). Den svenska administrativa regleringen på området finns främst i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism , nedan penningtvättslagen, som i huvudsak genomför det fjärde penningtvätts-direktivet i svensk rätt, och lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän. Regler om tillsyn på området för bekämpning av penningtvätt finns i en rad olika författningar. Genom bemyndiganden i penningtvättslagen, förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och ett antal rörelse-lagar och till dessa anslutande förordningar ges vissa myndigheter behörighet att utfärda föreskrifter och utöva tillsyn över tillämpningen av regelverket för penningtvätt och finansiering av terrorism. Vidare har flera branschspecifika organ utarbetat egna riktlinjer för hur dessa krav kan uppfyllas. Penningtvätts-regleringen utgör också inslag i flera rörelselagar och andra författningar, t.ex. lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. De centrala straffrättsliga reglerna finns i lagen (2014:307) om straff för penningtvättsbrott. När det gäller finansiering av terrorism finns straffrättsliga regler i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall. Internationellt finns det flera aktörer som på något sätt arbetar med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, t.ex. () och Financial Action Task Force (FATF) som är ett mellanstatligt organ som tar fram internationella standarder. Enligt penningtvättslagen är verksamhetsutövare skyldiga att granska och rapportera misstänkta transaktioner och aktiviteter till finanspolisen, som är en del av underrättelseenheten vid nationella operativa avdelning (). inkom det totalt 19 306 stycken penningtvättsrapporter till finanspolisen från anmälningspliktiga verksam-hetsutövare (en ökning från föregående år och en ökning på över )[2]. penningtvättstillsyn syftar till att kontrollera att finansiella företag följer reglerna och att de fortlöpande utvecklar och förbättrar arbetet mot penningtvätt. Deras tillsyn är enligt gällande regelverk riskbaserad. Cirka 2 000 företag står under tillsyn vad gäller penningtvättsregelverket. För en svensk bank med verksamhet enbart i ligger hela tillsynsansvaret hos . Flera svenska banker bedriver dock verksamhet i andra länder via dotterbanker eller filialer. I sådana fall ligger huvudansvaret för tillsynen på myndigheten i det land där dotterbanken eller filialen är verksam, och det är respektive lands nationella regler som ska tillämpas. finansieras via förvaltningsanslag i enlighet med beslut om statens budget. För ligger tilldelade anslag på . Verksamheten finansieras även via årliga tillsynsavgifter som ska täcka kostnader för bl.a. regelgivning och tillsyn samt tillståndsavgifter som ska täcka kostnader för prövning av tillstånd och anmälningar. skedde en förstärkning av inspektionens penningtvättstillsyn. bestod avdelningen av tolv medarbetare, vilket kan jämföras med sex medarbetare vid utgången av 2017. När det gäller tillsynsarbete över banker omfattar det ca 20 årsarbetskrafter per storbank. I en sammanställning från Europeiska bankmyndigheten () framgår att tillsynsintensiteten för en europeisk storbank i snitt motsvarar 43 årsarbetskrafter (FI Dnr 19-3192). Misstänkt penningtvätt med koppling till svenska banker sände SVT-programmet ett reportage där det anges att filial i kan ha varit involverad i omfattande penningtvättstransaktioner . har vd fått lämna sin tjänst och bankens styrelseordförande avgått, som aktiekursen har fallit med . tillsammans med de tre baltiska tillsynsmyndigheterna (estniska och lettiska tillsynsmyndigheterna och ) genomför en undersökning för att klargöra vad som hänt och bedöma om brustit i sin efterlevnad av penningtvättsregelverket. Undersökningen syftar till att bedöma regelefterlevnad och riskhantering både och . De tre baltiska myndigheterna kommer att bedöma regelefterlevnad i respektive dotterbank/filial, medan Finans-inspektionen främst kommer att bedöma moderbankens hantering och kontroll av penningtvättsriskerna i sina baltiska verksamheter. räknar med att undersökningen ska vara genomförd och kommer sedan att avgöra om ärendet ska gå vidare till sanktion. Med tanke på de uppmärksammade fallen av både konstaterad och misstänkt penningtvätt i svenska och andra länders banker gör Finans-inspektionen bedömningen att deras tillsynskapacitet inom området behöver stärkas. Enligt en promemoria från kommer myndigheten att omfördela resurser för att förstärka penningtvättstillsynen (FI Dnr 19-1101). Inspektionen har även begärt ytterligare resurser för att stärka penningtvättstillsynen . Regeringen kommer att ta ställning till begäran inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, dvs. i beredningen av budget-propositionen . Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa ett särskilt uppdrag om sina insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Detta uppdrag fick myndigheten innan uppgifterna om misstänkt penningtvätt i var kända, och det beror snarare på de senaste årens förstärkta regelverk mot penningtvätt. Vid en intern utfrågning i utskottet framhöll företrädare för regeringen att de transaktioner som är under granskning skedde , innan det fjärde penningtvättsdirektivet hade trätt i kraft. har mycket gjorts för att förstärka reglerna kring penningtvätt. Förutom nya lagar som berör fler verksamhetsutövare och som ger myndigheter ökade möjligheter att utdöma kraftiga sanktioner finns den nya samordningsfunktionen på plats hos . har fått förbättrade förutsättningar för ägar-/ledningsprövning. beslutade regeringen om en lagrådsremiss med förslag om skärpta åtgärder mot bl.a. penningtvätt som ska genomföra delar av det femte penningtvättsdirektivet i svensk rätt. Förslaget berör bl.a. förstärkning av skyddet för visselblåsare och utökat utbyte av information mellan tillsyns-myndigheter. Enligt förslaget ska lagändringarna i huvudsak träda i kraft . kommer även nya regler för finansiella företags uppgifter till brottsutredande myndigheter att träda i kraft (bet. 2018/19:FiU2, rskr. 2018/19:114). Slutligen har budgetförstärkningar föreslagits till flera myndigheter – för senast i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) och för länsstyrelserna i Vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99). På den internationella arenan syns viss aktivitet med anledning av den senaste tidens uppmärksammade fall av penningtvätt. undersöker tillsammans med den europeiska bankmyndigheten om utfört en effektiv tillsyn av i enlighet med kraven i det fjärde penningtvättsdirektivet. Kommissionen analyserar även ett antal olika penningtvättsfall (inklusive sanktionen som utfärdades mot Nordea). Ett antal medlemsländer inom EU driver frågan om att centralisera tillsynen av penningtvätt och finansiering av terrorism, och förslag finns om att inrätta en särskild tillsynsmyndighet på EU-nivå. Vidare väntas ett flertal internationella rapporter om arbetet mot penningtvätt. I den nordisk-baltiska valkretsen i IMF driver regeringen och aktivt frågan om en utredning om samverkan i regionen och om berörda länders arbete mot penningtvätt. Beslut om en eventuell utredning är inte taget men väntas . kommer FATF att göra en uppföljning av sin senaste granskning av . Stärkta åtgärder mot penningtvätt Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt i enlighet med vad utskottet anför. Penningtvätt är ett internationellt problem som utgör ett hot mot det finansiella systemet och dess institutioner. Förtroendet för det finansiella systemet kan snabbt skadas om dess institutioner förknippas med illegala tillgångar och penningtvätt. Utskottet ser mycket allvarligt på de omfattande och återkommande rapporteringarna om misstänkt penningtvätt i det svenska banksystemet, som undergräver allmänhetens tilltro till systemet. Utskottet välkomnar granskning av som inspektionen nu genomför tillsammans med sina baltiska kollegor, och ser fram emot de internationella granskningsrapporter som väntas komma. Utskottet finner dessa utredningar nödvändiga men befarar också att mer behöver göras. Ambitionsnivån i arbetet med att bekämpa penningtvätt behöver höjas markant hos myndigheter och i näringslivet, och det är av stor vikt att detta sker skyndsamt. Utskottet anser att lagstiftarna behöver ta sitt ansvar för att säkerställa att de problem med penningtvätt som förekommit inte återupprepas. Utskottet har hållit utfrågningar med företrädare från regeringen, myndigheter och organisationer för att få deras syn på händelseutvecklingen och vilka åtgärder som vidtagits och planeras. Utskottet noterar att flera ansatser har gjorts men saknar initiativ i vissa enligt utskottet viktiga frågor. Utskottet anser därför att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt. Uppdraget bör innefatta en noggrann analys av • kapacitet att effektivt kunna bedriva tillsyn inom området, t.ex. frågor om förutsättningarna för myndighetens kompetens-försörjning och ändamålsenligheten i dagens tillsynsavgifter och sanktionsmöjligheter • berörda myndigheters befogenheter i förhållande till bankerna och bankernas befogenheter i förhållande till sina kunder (inklusive frågor om informationsutbyte mellan myndigheter och banker, återkoppling till uppgiftslämnare och sekretess vid informationsutbyte) • ändamålsenligheten i befintlig myndighetsstruktur och ansvarsfördelning mellan de penningtvättsbekämpande myndigheterna, såväl nationellt som internationellt. Vad utskottet nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. [1] Europeiska bankmyndigheten (), Europeiska försäkrings- och tjänstepensions (Eiopa) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (). [2] Finanspolisens rapport i statistik – 2018. har att behandla ett betänkande som har påkallats av de graverande uppgifterna om misstänkt penningtvätt hos svenska banker i . Stärkta åtgärder mot penningtvätt Betänkandet handlar om ett utskottsinitiativ, ursprungligen taget av och , vilket var bra gjort av dem, varefter samtliga partier i utskottet har diskuterat och enats om formuleringarna i uppdraget till regeringen, som är att utreda vilken samlad förmåga som finns för att upptäcka och bekämpa penningtvätt. Penningtvätt är ett mycket allvarligt brott. Det är både brottsligt i sig och begås ofta för att dölja annan kriminell verksamhet. Inte sällan är det pengar som kommer ifrån olaglig handel eller korruption och som delas upp och placeras i olika verksamheter eller fastigheter som därefter säljs. Sedan delas pengarna upp igen. Därefter medger en bank någonstans i att pengarna placeras på ett konto där, varpå de används i nya affärer och placeras vidare i andra banker. Till slut återfinns de på ett konto hos en ansedd och respekterad bank, tvättade. Penningtvätt är nära kopplat till skattebrott och illegala marknader, till verksamheter som utnyttjar människor och skadar vår ekonomi och som undergräver våra välfärdssystem och fräter på tillit och sammanhållning. I likhet med annan kriminalitet förfinas och utvecklas metoderna hos de kriminella, och samhället måste arbeta för att hinna ifatt, komma åt, lagföra och förebygga - vilket också har gjorts och görs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stärkta åtgärder mot penningtvätt har och regeringen ökat insatserna mot penningtvätt. antogs en ny penningtvättslag. Det har även tillsats en ny samordningsfunktion hos polisen. träder nya krav i kraft om hur finansiella företag ska lämna uppgifter till brottsutredande myndigheter. Utöver detta har fått ett resurstillskott på , bland annat för att stärka banktillsynen och penningtvättstillsynen. Härtill bereds ytterligare förslag, även i detta . Men om det här ska bära hela vägen måste alla aktörer ta sitt ansvar. Det gäller förstås politiken och våra myndigheter men också bankerna. Penningtvätt ska inte löna sig, och det ska inte vara en konkurrensfördel. Det ska inte heller vara möjligt att se genom fingrarna eller vara flat. har ett enigt finansutskott presenterat ett initiativ till en utredning om penningtvätt. Uppdraget till regeringen innefattar en noggrann analys av kapacitet att effektivt bedriva tillsyn inom området, berörda myndigheters befogenheter i förhållande till bankerna och bankernas befogenheter i förhållande till sina kunder och ändamålsenligheten i befintlig myndighetsstruktur och ansvarsfördelning mellan de penningtvättsbekämpande myndigheterna såväl nationellt som internationellt. Uppdraget innebär att utreda om det utifrån myndigheternas funktion och deras relation till bankerna och utifrån bankernas relation till kunderna finns system, struktur och kapacitet för att komma åt penningtvätt - helt enkelt en ordentlig genomlysning. Två av våra styrkor i arbetet mot penningtvätt är upprördheten och enigheten - vår gemensamma upprördhet över att det sker och vår breda enighet i att bekämpa det. Vi förstår att det är komplext. Penningtvätt rör sig över gränser. Svenska bankers verksamhet i lyder under estnisk lag och estnisk tillsyn. Detta sätter fingret på behovet av samarbete och öppenhet och av att ständigt jobba med frågan. får regeringen uppdraget att hålla i arbetet och fortsätta att driva på - något som jag vet att den kommer att göra med hängivelse. Från det demokratiska samhället och från det offentliga och det parlamentariska systemet tar vi vårt ansvar för att upprätthålla lagen och för att upprätthålla ett sunt och gott ekonomiskt och finansiellt system. I grunden handlar det om medborgarnas förtroende och om att samhällsintresset ska gå först. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde och (båda S). Det är dags för att ta ställning till initiativet att tillkännage för regeringen att man ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt. Jag föreslår att godkänner utskottets förslag. Låt mig också uttrycka att det är en styrka att samtliga partier i finansutskottet har lyckats enas bakom detta utskottsinitiativ. I takt med att kapitalmarknader liberaliseras och digitaliseras blir penningtvätt alltmer sofistikerad. Enligt FN omsätter penningtvätt av global bnp, vilket motsvarar bnp. De flesta försök till penningtvätt som svenska banker utsätts för sker utomlands. Penningtvättsfrågan är komplex, och de kriminella nätverk som står bakom är välorganiserade. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stärkta åtgärder mot penningtvätt Kampen mot penningtvätt och terrorismfinansiering har blivit alltmer intensiv. kom det nya riskbaserade regelverket i EU. Det ställer helt nya krav på de aktörer i samhället som ålagts att försöka hindra penningtvätt. Nästa steg kan vara att förbättra möjligheterna för samverkan mellan aktörerna. Men låt oss inte vara naiva. Penningtvätt kommer att finnas så länge det går att tjäna pengar på denna brottslighet. Penningtvätt är dock ett rörligt mål där sätten att tvätta pengar förändras i takt med att möjligheter uppstår och täpps till. har regelverket ändrats gång på gång och blivit allt mer detaljerat och komplext. Medierapportering om misstänkta fall av penningtvätt prövar branschens förtroende hos allmänheten. De svenska bankernas djupa förtroendekris bland våra medborgare skapar inte bara stora bekymmer hos deras ägare och anställda, utan krisen är en nationell svensk angelägenhet eftersom bankerna är systemviktiga. Skulle ytterligare saker framkomma som fördjupar krisen riskerar det att skapa svallvågor i hela den svenska finanssektorn och hota den finansiella stabiliteten. Därför måste lagstiftarna ta sitt ansvar för att säkerställa att de problem med penningtvätt som förekommit inte upprepas. har hållit utfrågningar med företrädare från regering, myndigheter och organisationer för att få deras syn på händelseutvecklingen och vilka åtgärder som vidtagits och planeras. Man kan notera att flera ansatser har gjorts, men jag saknar initiativ i vissa viktiga frågor. Därför är det viktigt att regeringen utreder vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka det viktiga arbetet mot penningtvätt. Jag säger bara norrländska! Det är väl helt underbart? Jag kör med min hälsinge- och Gävledialekt, så får vi se hur det går. Först av allt vill jag önska talmannen och kansliet en fin sommar. likaså - tack för allt arbete ni gör! Tack även till finansutskottets ledamöter. Denna debatt handlar om penningtvätt; det har alla förstått. De omfattande och återkommande skandalerna kring misstänkt penningtvätt i det svenska banksystemet har kraftigt undergrävt bankernas förtroende från allmänheten. Ja, det kanske inte var så jättehögt förut heller, men det blev definitivt inte bättre av detta. Penningtvätt har visat sig kunna ske trots att lagskärpningar gjorts, bötesbelopp höjts och fått utökade resurser. Den utredning som initierat om förekomst av penningtvätt inom är bra och nödvändig men absolut inte tillräcklig. Vi menar att politiken behöver ta sitt ansvar för att brett säkerställa att de problem med penningtvätt som förekommit inte upprepas och att ingen annan förtroendeskadlig verksamhet tillåts förekomma men också för att tydligt markera att det som skett i bankväsendet inte är acceptabelt. Det är av stor vikt att detta sker skyndsamt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stärkta åtgärder mot penningtvätt Så skrev vi i och i vårt gemensamma utskottsinitiativ . Vi hade fått nog för länge sedan, och vi ansåg att regeringens agerande lämnade en del övrigt att önska. Det är ju inte så att bankerna inte har råd att ha kontroll. De har under en rad år minskat antalet anställda, lagt ned lokalkontor efter lokalkontor och ökat sina vinster år . De har råd med fungerande kontrollsystem, att utbilda sina anställda och att bygga upp välfungerande avdelningar för att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och skattebrott. Men vinsten verkar ha varit viktigare än att bekämpa penningtvätt - ja, även viktigare än att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande, som är en verksamhet som bankerna tjänat pengar på. Folk har med rätta blivit rejält förbenade. Vanligt folk blir grundligt förhörda om man kommer in med kontanter och vill sätta in dem eller växla pengar, medan illegal verksamhet verkar ha passerat med lätthet år ut och år in. Vi förväntade oss att regeringen skulle bjuda in till partiöverskridande samtal om hur vi skulle kunna agera tillsammans för att förhindra framtida penningtvätt och om vilka initiativ som behövde tas, vilka lagar som behövde ändras och vilka resurser som behövde tillföras.