bet · H701UFöU3 · 2019-11-28 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottet föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i () stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut i . Utskottet föreslår att avslår motionerna. I betänkandet finns två reservationer (M, SD, KD) och ett särskilt yttrande (L). Proposition 2019/20:29 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Fem yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Deltagande i stabiliseringsinsats i Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i 1.Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i , punkt 2 (M, KD) 2.Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i , punkt 2 (SD) Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i , punkt 2 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Deltagande i stabiliseringsinsats i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Därmed bifaller proposition 2019/20:29. Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i 2019/20:3411 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:3413 av m.fl. (L) och 2019/20:3417 av m.fl. (M). Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (C), (V) och (SD). Ärendet och dess beredning Regeringen föreslår i proposition 2019/20:29 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till utgången av december månad 2020, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter, med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen, beslutat att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). gav försvarsminister , kabinettssekreterare , , och generalmajor , Försvarsmakten, det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet en redogörelse för det svenska bidraget till Minusma. antog säkerhetsråd resolution , som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bl.a. uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission to ) och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade Europeiska unionen (EU) att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt (EUTM ). Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). integrerades Afismas militära styrkor i FN-insatsen, och skickade en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. fattade regeringen beslut om proposition 2013/14:189 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , och gav bifall till regeringens förslag (bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med . fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN om ett svenskt styrkebidrag till Minusma. Avtalet undertecknades av utrikesministern . biföll (prop. 2014/15:68, bet. 2014/15:UFöU3), , , respektive regeringens förslag om fortsatt svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Det senaste beslutet gäller till utgången av juni månad 2020. I samband med beslutet gjordes två tillkännagivanden till regeringen som innebar att regeringen dels borde fastställa uppföljningsbara mål för att kunna utvärdera de insatser som gör inom ramen för Minusma, dels borde ta nödvändiga initiativ för att säkerställa tillräcklig tillgång till medicinsk evakuering inom ramen för insatsen (prop. 2015/16:119, bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231). antog resolution (2019), som förlängde Minusmas mandat med t.o.m. . I propositionen föreslås att medger att regeringen fortsatt ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i () stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Det planerade svenska styrkebidraget föreslås bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en nationell stödenhet utgör en del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla 2480 (2019). Det svenska skyttekompaniet föreslås vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget komma att användas i hela Minusmas insatsområde. Parallellt med det svenska styrkebidraget i ska det svenska bidraget också omfatta en styrka för avveckling av det tidigare svenska förbandsbidraget med tillhörande infrastruktur i Timbuktu. Den totala styrkan beräknas under normala omständigheter bestå av 220 personer, inklusive officerare vid relevanta staber. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 470 personer. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, det avsedda svenska deltagandet samt sina målsättningar och överväganden för insatsen. Deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottets förslag i korthet medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Det svenska bidraget till Minusma föreslås utgöras av ett lätt skyttekompani. I det svenska förbandet ska det även ingå en nationell stödenhet innehållande bl.a. sjukvårdsförmågor samt personal för drift och underhåll av nationell infrastruktur och materiel. Avsikten är dessutom att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor bidra till upprätthållandet av insatsens mandat i enlighet med säkerhetsrådets resolution (2019). Det svenska skyttekompaniet föreslås vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela Minusmas insatsområde. Parallellt med det svenska styrkebidraget i ska det svenska bidraget också utgöras av en styrka för avvecklingen av det tidigare svenska förbandsbidraget med tillhörande infrastruktur i Timbuktu. Bidraget kommer att stå till sektorchefens förfogande för att lösa uppgifter inom ramen för befintliga förmågor och resurser. Avvecklingsstyrkan ska innehålla för uppgiften relevanta förmågor, bl.a. för skydd och bevakning samt nödvändiga sjukvårdsförmågor. kommer att fortsätta bidra med att förstärka skyddet av Camp i Timbuktu och FN:s stora förläggning i Sektor Väst med en varningsradar så länge ett svenskt truppbidrag finns på plats. Det svenska bidraget förutses under normala omständigheter uppgå till ca 220 personer på plats. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser vid försämrat säkerhetsläge eller förbandsrotationer. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 470 personer. Genom resolution (2013) fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade, med stöd av kapitel VII i , att upprätta Minusma. Insatsen har förlängts genom resolutionerna (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018) samt senast genom resolution (2019) då insatsen förlängdes till . Det finns även en inbjudan till FN av som utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och är beräknade utifrån den justerade beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande syftet med deltagande i internationella insatser. Frågan behandlas i betänkandet om samlade politik för internationell militär och civil krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8). Där framhålls att deltagande i internationell krishantering bl.a. bidrar till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av våra säkerhetspolitiska instrument som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet byggs bäst i samverkan och i partnerskap med andra. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta än viktigare. deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och för vår försvarsförmåga. Det är därmed viktigt för att vara en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner i internationella krishanteringsinsatser som bygger säkerhet tillsammans med andra. Utskottet vill påminna om att enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det medges i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet vill, liksom vid tidigare beslut om deltagande i Minusma, understryka att denna demokratiska förankring är väsentlig för att uppnå ett starkt folkligt stöd för insatserna. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter visar kan man inte utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande vad gäller frågan om folkrättslig grund för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5). Utskottet anförde att huvudlinjen är att svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser ska ha ett mandat från säkerhetsrådet. Detta gäller i synnerhet för fredsframtvingande insatser i enlighet med kapitel VII. Då ska säkerhetsrådets mandat alltid sökas. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten enbart att sådana insatser görs med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Utskottet konstaterade att den stora utmaningen uppstår i de exceptionella lägen när säkerhetsrådet inte förmår att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning eller andra omfattande övergrepp, inklusive systematiska våldtäkter av kvinnor och utnyttjande eller exploatering av barn i väpnade konflikter. slog fast att det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar för att förhindra grova övergrepp, folkmord och etnisk rensning. var en av de drivande krafterna bakom denna princip-överenskommelse om skyldigheten att skydda (responsibility to protect). Det är ett viktigt steg i utvecklingen av det internationella normsystemet. I akuta situationer när säkerhetsrådet inte axlar sitt ansvar måste efter en noggrann bedömning överväga vad som ändå kan göras för att mildra mänskligt lidande. En sådan bedömning måste alltid göras med utgångspunkt i den enskilda aktuella situationen och beakta folkrättsliga, politiska och humanitära aspekter. Utskottet vill också, liksom tidigare, understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Utskottet konstaterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i och att ett svenskt deltagande svarar mot en direkt förfrågan från FN. Utöver mandatet från finns det även en inbjudan till FN från . En förutsättning för att det ska finnas ett folkrättsligt mandat också efter – som därmed också in-begriper det svenska bidraget – är att säkerhetsrådet antar en resolution som förlänger Minusmas mandat efter detta datum i enlighet med kapitel VII. Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsvillkor kan uppstå behov av snabba förstärkningar av den svenska insatsen. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en marginal som har beslutat om och som kan tas i anspråk för räddnings-, förstärknings- och evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet förutsätter att får information genom de berörda utskotten eller i kammaren, i anslutning till att en beslutad marginal för en förstärknings- eller evakuerings-insats tas i anspråk. Utskottet välkomnar att regeringen i propositionen understryker att kvinnors deltagande i fredsprocesser samt i freds- och statsbyggande är en förutsättning för hållbar fred och säkerhet och att 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner är en viktig del i Minusmas verksamhet och genomförandet av dess mandat. ska därtill säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad och har kunskap om praktisk tillämpning av resolution . Utskottet noterar att utrikesutskottet avser att arrangera en offentlig utfrågning om arbete med genomförande av resolution med fokus på . Utskottet föreslår att tillstyrker propositionen. Utskottet förordar därmed att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål och utvärdering och långsiktiga militära och civila engagemang i , bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M, KD) och 2 (SD) samt det särskilda yttrandet (L). Ett fortsatt svenskt styrkebidrag till Minusma ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en del av en samlad svensk ansats i . är engagerat i med ett omfattande humanitärt stöd, bilateralt utvecklingssamarbete och sekundering av poliser till Minusma. bidrar med civila experter till EU:s civila råd-givningsinsats riktad till säkerhetssektorn, Eucap , och med personal till EU:s militära utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . Det finns också ett svenskt intresse av att bidra till de internationella ansträngningarna att minska förekomsten av terrorism och grov organiserad brottslighet, däribland människosmuggling. Det kan också noteras att problem i som relaterar till bl.a. irreguljär migration samt till organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen utan även för . FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2013), 2164 (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018) och 2480 (2019) har gett ett kraftfullt mandat som bl.a. gett Minusma goda förutsättningar att öka säkerheten såväl för nödlidande människor som för humanitära biståndsorganisationer som är verksamma i och regionen. För att Minusma ska kunna genomföra sitt mandat krävs att FN:s medlemsstater ställer resurser i form av välutbildade styrkebidrag till förfogande. Detta är särskilt angeläget eftersom insatsen verkar i en komplex miljö och behöver hantera en militär problematik bl.a. med asymmetriska hot i en omfattning som är ny för FN. Det svenska bidraget är ett kvalificerat bidrag med adekvat utbildning och utrustning som kommer att bidra till att öka den militära styrkechefens samlade militära förmåga. Regeringen anger att det övergripande målet med deltagande i insatsen är att bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådsresolution (2019) och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , bl.a. genom att återfår kontroll över hela territoriet, samt att understödja långsiktigt hållbara politiska lösningar på krisen i landet. Det är också troligt att en förbättrad situation i skulle få positiva effekter för situationen i fråga om säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter i hela Sahelregionen. Problem i som relaterar till bl.a. irreguljär migration samt till organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen utan även för . På insatsnivå ska det svenska förbandet bidra till stabilitet i operationsområdet genom patrullering och närvaro och på så sätt bidra till att uppfylla 2480 (2019). Det svenska bidraget baseras på ett folkrättsligt mandat och bidrar till försvaret av mänskliga rättigheter. Bidraget till Minusma är en komponent i det bredare svenska stödet till och engagemanget i och Sahelregionen som syftar till långsiktig stabilitet och utveckling. Detta sker bilateralt samt genom EU, FN och andra internationella organisationer. Genom att delta i FN:s stabiliseringsinsats i utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter samt skapa förutsättningar för hållbar stabilitet och utveckling i såväl som i . Sex mätbara nationella målsättningar för det svenska militära bidraget till Minusma anges också i propositionen. FN utvärderar kontinuerligt insatsen genom generalsekreterarens kvartalsvisa rapporter samt strategiska översyner. Regeringen och Försvarsmakten analyserar löpande det svenska bidraget och dess verksamhet. Rapportering och analys från ambassaden i av de politiska, militära och humanitära förhållandena i landet vägs också in i regeringens sammanvägda överväganden kring det svenska bidraget. har ett mångsidigt engagemang i , och det svenska bidraget till Minusma bör ses i denna kontext. beslutade regeringen att återuppta det bilaterala utvecklingssamarbetet med och myndigheter, efter att detta avbrutits till följd av militärkuppen. Stödet till icke-statliga organisationer och det betydande humanitära stödet till befolkning omfattades aldrig av avbrottet. antog regeringen en ny strategi för utvecklingssamarbete med –2020. I kommittémotion 2019/20:3417 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör återkomma till med en samlad bedömning av långsiktiga militära och civila engagemang i . I kommittémotion 2019/20:3411 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att bör öka satsningarna på humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i . I yrkande 2 föreslås att ökar det humanitära biståndet till utsatta flyktingar i närområde. Slutligen anser motionärerna att det svenska militära bidraget till Minusma ska avslutas (yrkande 3). I kommittémotion 2019/20:3413 av m.fl. (L) påtalas behovet av att fastställa konkreta och uppföljningsbara mål för militära insatser. Utskottet noterar att regeringen i propositionen redovisar ett antal målsättningar för den aktuella insatsen. Utskottet vill understryka att systematisk återrapportering och erfarenhetsinhämtning är centralt för att kunna dra lärdomar av bidrag till internationella insatser. Detta är nödvändigt för att förankra insatserna hos det svenska folket och möjliggöra en rationell styrning av politikområdet. Vikten av uppföljning och utvärdering har också betonats i samband med behandling av regeringens skrivelse om samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8). Utskottet delar regeringens uppfattning att ett fortsatt svenskt styrkebidrag till Minusma ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en viktig del av en samlad svensk ansats i . Utskottet utgår från att regeringen i sina överväganden om eventuella fortsatta bidrag till Minusma beaktar hur begränsade resurser används på bästa sätt och vilka avvägningar som bör göras mellan civila och militära insatser för att stödja en fredlig utveckling i Sahelområdet. Utskottet är inte berett att i detta sammanhang uttala sig om eventuella insatser efter genom att ta ställning till motionsyrkandet om att sätta en bortre tidsgräns för militära bidrag till Minusma. Utskottet noterar att regeringen antog en ny strategi för utvecklingssamarbete med –2020. Strategin omfattar samman-taget för perioden, varav avser Sidas verksamhet och avser verksamhet. Insatserna kan delas in i tre huvudkategorier: stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter, mänsklig säkerhet och frihet från våld samt förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. Ett genomgripande tema är rättighetsperspektivet. Kvinnor och barn är särskilda målgrupper. Utskottet konstaterar att situationen i har regionala implikationer och utgår från att regeringen vid överväganden om en ny strategi för efter 2020 antar ett brett perspektiv som beaktar situationen i hela Sahelregionen. Utskottet noterar vidare att Europeiska kommissionen, inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden (EDF 10), bidrar med motsvarande för perioden –2013. Storleken på EU:s utvecklingsbistånd till väntas uppgå till –2020. Vidare har EU inom ramen för för (for ) allokerat till projekt som syftar till att hantera grundorsakerna till irreguljär migration i . Det framgår av propositionen att 2018 var en av de största bilaterala givarna till med ett humanitärt bistånd via Sida om . bidrog därutöver med humanitärt stöd genom flerårigt icke öronmärkt kärnstöd till bl.a. (Cerf) och andra FN-organ aktiva i såsom WFP (Programme) som även tillför omfattande medel via de insatser som är kopplade till FN:s integrerade strategi för Sahelområdet och stödplan för . Utskottet noterar att Sida har betalat ut i humanitära allokeringar , inklusive i strategiska fleråriga stöd. Sida gör löpande humanitära analyser av läget i landet, och beloppet kan komma att öka . Stödet går till insatser inom bl.a livsmedelsassistans, hälsa, nutrition, vatten och sanitet, skydd och utbildning. Det svenska stödet kanaliseras bl.a. genom flera FN-organ på plats i landet samt genom och internationella organisationer såsom IRC () och NRC (). Därutöver ställs expertpersonal till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utskottet vill understryka vikten av fortsatt utvecklingsstöd och humanitärt stöd till och Sahelregionen och välkomnar de beslut som regeringen tagit på detta område. Utskottet vill i sammanhanget särskilt betona betydelsen av fortsatta icke öronmärkta bidrag till de humanitära organisationerna. Dessa basbudgetstöd ökar möjligheterna för organisationerna att behålla en beredskap och snabbt agera när nya kriser och behov uppstår, t.ex. i . I den mån de inte tillgodosetts genom vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2019/20:3411 (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:3413 (L) och 2019/20:3417 (M). Utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i , punkt 2 (M, KD)