bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — Vidare framhöll Näringslivets Transportråd att ensidig transportstyrning via skatter och avgifter riskerar att förbise effekterna för svensk konkurrenskraft och att positiva styrmedel, horisontella samarbeten, innovation och riktad miljökompensation inte ska underskattas. Vi vill peka på att järnvägen är bristfällig i såväl omfattning som standard när det gäller att tillmötesgå bl.a. gruvindustrins behov. I samband med framtida infrastrukturplanering är det därför viktigt att särskilt betona behoven hos den tunga industrin. Vi anser därför att man behöver bygga bort flaskhalsar i systemet för att underlätta godstransporter. Genom att stärka järnvägsnätet i som är kopplat till skogs- och gruvindustrin kan stora mängder gods flyttas över från väg till järnväg. Vi vill påminna om att det måste vara ekonomiskt försvarbart och ställas mot andra investeringar och dess samhällsnytta. Vid en sådan utbyggnad ska även hänsyn tas till tillgång till hamnar som kan exportera varorna. vill därför utreda behovet av ett förstärkt och utvidgat järnvägsnät i . Vi anser vidare att större hänsyn bör tas till trafikintensitet vid nyinvesteringar och att man bör se över vilka sträckningar som snabbt går att åtgärda för att få till ökad kapacitet. Vi vill också framhålla att man bör skapa förutsättningar för snabbtåg mellan regioner. Återigen kan vi konstatera att goda kommunikationer med regionaltåg är en förutsättning för att arbetspendlingen ska fungera. Vi förespråkar även att man ska bygga fler pendelparkeringar. En förutsättning för många att välja tåg framför bilresor är att man lätt kan parkera bilen i anslutning till en station. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3418 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 22, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 7, 12 och 26 samt 2018/19:2720 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3486 av Per Åsling och (båda C), 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 1 och 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 3 och 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:601 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1213 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2196 av (S), 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3427 av och (båda KD) yrkande 1, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13 och 17, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkandena 2.1 i denna del och 6.2, 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1509 av (M), 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 1, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del, 2.1, 3.1 i denna del, 6.1 och 8, 2018/19:2665 av (S) yrkande 2, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13 och 17, 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 23, 25 och 27. Jag vill lyfta fram att en välfungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för att skapa arbeten, för att människor ska kunna bosätta sig var de vill och för att man enkelt ska kunna resa mellan bostad och arbete men också för att människor ska kunna ta del av kultur och sociala sammanhang. måste därför bygga fler starka arbetsmarknadsregioner där städer, samhällen och byar knyts samman genom ökad rörlighet. Jag vill även understryka att infrastrukturen också är avgörande för näringslivets godstransporter. I sammanhanget vill jag särskilt peka på att besöksnäringens utveckling är beroende av att människor kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. Det måste därför finnas en god infrastruktur som skapar tillgång till transporter, transportförsörjning och fungerande transportmedel som flyg, tåg, buss och båt. Vi i anser därför att bör få i uppdrag att i samarbete med besöksnäringen undersöka förslag till relevanta infrastruktur- och transportsatsningar som matchar besöksnäringens behov. Jag vill även lyfta fram att ett sätt att lösa infrastrukturutmaningar på landsbygden är att underlätta och utveckla modeller för samordning av olika typer av persontransporter på landsbygden. Det kan bl.a. handla om att förenkla och undanröja hinder för ideell och kostnadsdelande samordning på landsbygden. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 2.1, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:601 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1213 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2196 av (S), 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3418 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3427 av och (båda KD) yrkande 1, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2017/18:3486 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 13 och 17, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 22, 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkandena 1, 2.1 i denna del och 6.2, 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1509 av (M), 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 1, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1, 3.1, båda i denna del, 6.1 och 8, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 7, 12 och 26, 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:2665 av (S) yrkande 2, 2018/19:2720 av Per Åsling och (båda C), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 13 och 17, 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 23, 25 och 27. Vi i vill skapa förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo var man själv önskar i . Vår övergripande strategi bygger på långsiktighet, en utvecklad samverkan, ett större regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice finns i hela landet. Jag vill framhålla att det är viktigt för en positiv utveckling av landsbygden med en aktiv, långsiktig regionalpolitik som ger kommunerna likvärdiga möjligheter och garanterar service, utbildning och infrastruktur i hela landet. Landsbygdens olika förutsättningar måste beaktas, och invånarna måste ges möjlighet att utveckla sina specifika bygder så att de kan påverka lokala och regionala utvecklingsfrågor. Jag menar att politikens uppgift är att skapa förutsättningarna för detta. En förutsättning för att kunna bo och arbeta över hela landet är en väl fungerande infrastruktur och tillgängliga kommunikationer. Jag vill lyfta fram att landsbygdens behov av järnväg och väg är en ödesfråga. Många banor är direkt hotade av nedläggning av försummelse. Landsbygden har stort behov av bra kommunikationer för framtida utveckling. Jag vill framhålla att en upprustning av järnvägen också leder till fler jobb och minskad miljöpåverkan. Även kollektivtrafiken på landsbygden behöver utvecklas. I sammanhanget vill jag lyfta fram att det kan ske genom att goda lokala exempel sprids, såsom byabuss och samåkning. Även cykelvägsnätet behöver utvecklas på landsbygden så att man kan cykla längs med de stora landsvägarna. Jag vill vidare understryka att de lågtrafikerade järnvägarna ska värnas. Det är ett stort resursslöseri att avskaffa redan befintlig infrastruktur. I stället borde vi se värdet i att försöka utnyttja en infrastruktur som vi redan har betalat för. Jag vill poängtera att det på de lågtrafikerade banorna görs hela 4 miljoner resor och att banorna berör 2 miljoner människor, vilket gör att resandet skulle kunna ökas betydligt. Jag vill även framhålla att infrastrukturen måste byggas och underhållas utifrån fler aspekter än befolkningstäthet och persontransporter. Frakt av råvaror och produkter är nödvändig för företag över hela landet, och därför är det viktigt att i infrastrukturplaneringen ta större hänsyn till behovet av väl fungerande godstransporter. En god infrastruktur är också en förutsättning för industrins exportmöjligheter. Jag anser därför att regeringen bör sätta upp en målsättning om en väl fungerande infrastruktur i hela landet utifrån en mer långsiktig samhällsnytta där även andra aspekter än befolkningstäthet prioriteras. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13 och 17, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkandena 1, 2.1 i denna del och 6.2, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del och 6.1, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 44, 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 2.1 och 8, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 13 och 17 samt 2017/18:601 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1213 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2196 av (S), 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:3418 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3427 av och (båda KD) yrkande 1, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 6, 2017/18:3486 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 22, 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1509 av (M), 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 1, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 3.1 i denna del, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 26, 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:2665 av (S) yrkande 2, 2018/19:2720 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 23, 25 och 27. Jag vill framhålla att en fungerande infrastruktur är som blodomlopp – den binder samman hela landet. Effektiva transporter är centralt för företagens konkurrenskraft och behövs för att kunna leverera varor till kunder och leverantörer. Transporter är också avgörande för att människor enkelt ska kunna resa till och från samt inom och för att det enkelt ska gå att pendla till arbetet. Därför är det avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. Jag tror inte på att ställa olika transportslag mot varandra; tvärtom behöver vi både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst cykel i våra städer. Transporter sker ofta i samverkan mellan olika transportslag. Vid sitt besök i utskottet lyfte Näringslivets Transportråd fram att alla trafikslag behövs och behöver utvecklas. Vidare framhöll Näringslivets Transportråd att ensidig transportstyrning via skatter och avgifter riskerar att förbise effekterna för svensk konkurrenskraft och att positiva styrmedel, horisontella samarbeten, innovation och riktad miljökompensation inte ska underskattas. Jag vill också framhålla att transporter med lastbil är en förutsättning för att företag i allmänhet och industrin i synnerhet ska kunna verka och utvecklas i hela , där långa transporter lätt kan bli en konkurrensnackdel. Jordbruks- och skogsprodukter, exempelvis, har heller inga andra alternativ än lastbilstransporter. Vidare vill jag understryka att det för att sjöfarten ska bli mer konkurrenskraftig behövs en god tillgänglighet till våra hamnar. Tåg och lastbilar behöver dock kunna lasta om i hamnarna utan svårighet för att vattenvägarna ska nyttjas i högre utsträckning än . Det är därför av stor vikt att arbeta för att säkerställa att infrastrukturen till och från våra hamnar fungerar väl. Jag vill också betona att det för oss i är angeläget att öka resurserna till upprustning och underhåll av vägar och järnvägar. Detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjlighet att bo och leva i hela landet. För små kommuner på landsbygden är det viktigt att även de mindre järnvägssträckorna ges goda möjligheter att trafikeras. Jag menar därför att de små järnvägsspårens underhåll bör tas i beaktande i infrastrukturplaneringen. Vidare är det angeläget att här även prioritera basindustrins rälskapacitet. Den mest effektiva åtgärden för att radikalt öka kapaciteten för godstransporter och som dessutom ger lägre transportkostnader är möjligheten till längre och tyngre godståg. Jag vill framhålla vikten av att järnvägs- och lastbilstransporter kan kombineras genom regionala kombiterminaler för omlastning. Detta är viktigt för den regionala utvecklingen. Samverkan behöver även ske mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för att den sammanlagda infrastrukturen för transporter ska få en mer effektiv användning. Slutligen vill jag peka på att den s.k. Sverigeförhandlingen innehöll ett antal angelägna åtgärder. Vi kristdemokrater anser att dessa infrastruktur-investeringar är viktiga och nödvändiga för att även i fortsättningen ska kunna tillhandahålla goda förutsättningar för kommunikationer och transporter. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 6.2, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del, 2.1, 3.1 i denna del, 6.1 och 8 samt 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 44, 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 22, 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 1, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2017/18:601 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1213 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2196 av (S), 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:3418 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3427 av och (båda KD) yrkande 1, 2017/18:3486 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 13 och 17, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 2.1 i denna del, 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1509 av (M), 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 7, 12 och 26, 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:2665 av (S) yrkande 2, 2018/19:2720 av Per Åsling och (båda C), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 13 och 17 samt 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 23, 25 och 27. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att behålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, för att människor enkelt ska kunna resa till och från och inom och för att det enkelt ska gå att pendla till arbetet. Jag vill därför understryka att det är avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. Jag vill bl.a. peka på att behoven av investeringar i och underhåll av järnvägen är stora. Ett robust och punktligt järnvägssystem är en förutsättning för att fler ska välja tåget. Det är viktigt att resenärer kan lita på att tåget kommer fram och även kan använda restiden effektivt. För att uppnå högre punktlighet behöver flaskhalsar som stoppar upp trafiken byggas bort. Lågtrafikerade banor kan öka tillgängligheten och bör i vissa fall prioriteras i högre utsträckning. Jag anser vidare att det för att sjöfarten ska bli mer konkurrenskraftig behövs en god tillgänglighet till våra hamnar. Tåg och lastbilar behöver utan svårighet kunna lasta om i hamnarna för att vattenvägarna ska nyttjas i högre utsträckning än . Jag anser därför att det är av stor vikt att arbeta för att säkerställa att infrastrukturen till och från våra hamnar fungerar väl. Jag vill även peka på att infrastruktur spelar en viktig roll i arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle. Genom att satsa på klimatsmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på ett hållbart sätt. Vidare vill jag lyfta fram att Liberalerna inte tror på att ställa olika transportslag mot varandra; vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Dessa transporter sker ofta i samverkan mellan olika transportslag. Jag vill även peka på att bostadsbyggandet har potential att öka om det går hand i hand med att ny infrastruktur byggs ut. Samplanering av infrastruktur och bostäder är därför nödvändigt för att skapa framtidens städer som är attraktiva för invånarna. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett jämställt transportsystem, punkt 3 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 3.2, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 17 samt 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16. Vi anser att vårt transportsystem ska svara likvärdigt mot kvinnors respektive mäns olika behov. Transporter är grundläggande för vår vardag, och vi menar att jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar vid exempelvis arbetspendling, utbildningspendling och förskolehämtning. Vi kan konstatera att kvinnor och män reser på olika sätt. Män använder bil i högre utsträckning, medan kvinnor gör en större andel av sina resor till fots, med cykel eller kollektivtrafik. En pålitlig, trygg och attraktiv kollektivtrafik är således inte bara en trafikfråga utan även en jämställdhetsfråga. I sammanhanget vill vi peka på att kvinnor i högre grad än män föredrar trygga trafikmiljöer. Vi har tagit del av att det i budgetpropositionen anges att den objektiva och subjektiva tryggheten i transportsystemet har utvecklats negativt . Bland annat framgår att andelen personer som upplever otrygghet i kollektivtrafiken har ökat. I propositionen anges att ökningen är störst för kvinnor. En större andel av kvinnorna, , upplever otrygghet i kollektivtrafiken jämfört med männen. Vi anser att trygga trafikmiljöer därför är något som måste beaktas i planeringsarbetet när det gäller allt från utformning och ljussättning av gångtunnlar till återvändsgränder, grönområden och andra platser med begränsad insyn. För att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som rör transportsystemet. Ökad regional kollektivtrafik, såsom buss, tåg och taxi gynnar hållbar regionförstoring och därmed tillgång till fler attraktiva arbetsplatser. Detta är något som mest gynnar gruppen kvinnor, som har mindre arbetsmarknadsregioner än vad män har. Vi anser att det i syfte att uppnå en mer jämställd arbetsmarknad därför är en nödvändighet för att förstora sina funktionella regioner med hjälp av utbyggd transportinfrastruktur. Mot den bakgrunden ska kvinnor och män ha samma möjlighet att påverka transportsystemets tillkomst, utformning, förvaltning och nyttjande. Vi anser att ett sätt att göra detta är att tillförsäkra att det finns en jämn fördelning mellan män och kvinnor i grupper med makt och inflytande i planeringsprocessen av transportsystemet. När det gäller inflytande i beslutsprocesser som påverkar transportsystemet har vi noterat att det i budgetpropositionen anges att andelen kvinnor respektive är män utgör vardera i statliga myndigheters och bolags ledningsgrupper och styrelser. På regional och nivå kvarstår dock numerära skillnader i representationen mellan kvinnor och män. I propositionen anges att det inte heller finns någon trend som pekar på att kvinnors representation ökar. I de regionala kollektivtrafikmyndigheterna är andelen kvinnor i de politiska ledningarna (män ) och andelen högre chefer som är kvinnor (män ). I kommunala nämnder, styrelser och förvaltningar relaterade till transportsektorn är andelen kvinnor i de politiska ledningarna och andelen män . Andelen högre chefer som är kvinnor uppgår till och andelen män till . Vi är medvetna om att vägen till ett jämställt transportsystem inte är helt enkel. Vi vill därför understryka betydelsen av att ha ett jämställdhetsperspektiv redan på planeringsstadiet av ny transportinfrastruktur om vi ska kunna nå målen om ett jämställt transportsystem och förutsätter att arbetet med att uppnå detta kommer att fortgå. Vi vill också framföra att jämställdhetsbegreppet i detta sammanhang bör definieras bredare än jämställdhet mellan könen och ses i ett mångfaldsperspektiv där även personer med funktionsnedsättning blir synliggjorda och bereds full tillgänglighet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbara transporter, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 4, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del och 9, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 6, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:20 av m.fl. (V), 2018/19:898 av (M) yrkande 4, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 45, 2018/19:2192 av (S), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2337 av (MP) yrkandena 2–5, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 17, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 10, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 25 och 29 samt 2018/19:2916 av (KD) yrkande 3. ligger långt fram i klimatomställningen, men det betyder inte att vi kan luta oss tillbaka.