bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkandena 7–9 och 2018/19:291 av (MP), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:503 av (L) yrkande 1, 2018/19:902 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:1265 av (SD), 2018/19:2128 av m.fl. (S) och 2018/19:2776 av (KD) yrkandena 3 och 4. gäller att ett nationellt minoritetsspråk ska kunna läsas som nybörjarspråk inom modersmålsundervisningen. Detta är viktigt för att behålla alla de fem minoritetsspråken som levande språk i nästa generation. Det finns dock enligt vår mening behov av att följa hur lagändringarna följs i praktiken. Att bara erbjuda modersmålsundervisning räcker inte för att ett minoritetsspråk långsiktigt ska kunna bevaras i som levande tal- och skriftspråk. Nya former av undervisning på minoritetsspråk behöver därför utvecklas och möjligheten till tvåspråkig undervisning underlättas. För att fler elever ska stimuleras att fortsätta utveckla sitt modersmål bör fler skolor inom förvaltningsområdena överväga att införa t.ex. finska eller andra minoritetsspråk som valbart ämne i moderna språk, vilket då medför att kursplan och betyg också ska gälla minoritetsspråket i fråga. En statlig utredare har föreslagit att undervisningen i något av de fem nationella minoritetsspråken ska ske inom ramen för ett nytt ämne, nationellt minoritetsspråk, i stället för inom modersmålsundervisningen (SOU 2017:91 Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering). Detta skulle tydliggöra den särställning som dessa språk redan i viss mån har. En nyhet skulle vara att ämnet nationellt minoritetsspråk skulle ingå i timplanerna och att en minsta undervisningstid därmed skulle garanteras. Vi är positiva till utredningens inriktning och anser att detta bör vara en utgångspunkt för en kommande reform av undervisningen i minoritetsspråk. Vidare är vi av uppfattningen att tvåspråkiga skolor med minoritetsspråks-profil är viktiga för att ge fler möjlighet att lära sig sitt minoritetsspråk på djupet. är rekryteringsgruppen smal och den tvåspråkiga inriktningen kan också leda till högre kostnader. Det behövs enligt vår mening en genomgång av förutsättningarna för tvåspråkiga skolor med profilering mot någon av de nationella minoriteterna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Sex- och samlevnadsundervisning, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 116 och 2018/19:700 av Lawen Redar och (båda S), 2018/19:1402 av (MP) yrkande 8, 2018/19:2148 av och (båda S), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 23, 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2716 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2857 av (C) yrkande 3. Jag vill att ungdomsmottagningarna blir delaktiga i skolans sexual-undervisning eftersom ungdomsmottagningarnas personal är mer vana att tala om dessa frågor på ett naturligt sätt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Sex- och samlevnadsundervisning, punkt 10 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2018/19:700 av Lawen Redar och (båda S), 2018/19:1402 av (MP) yrkande 8, 2018/19:2148 av och (båda S), 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2716 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2857 av (C) yrkande 3 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 116. var första landet i världen med obligatorisk sexualundervisning. ingår sex och samlevnad som en integrerad del i många av kurs- och ämnesplanerna både i och på gymnasiet. Begrepp som sexualitet, relationer, kön, jämställdhet och normer är inskrivna i flera av kurs- och ämnesplanerna. Att frågan om sex och samlevnad är ämnesövergripande i skolans undervisning innebär att ansvaret för kunskapsområdet vilar på flera lärare och tas upp inom ramen för många kurser och ämnen. Kvaliteten i undervisningen varierar dock alltför mycket mellan olika skolor. Eftersom sex och samlevnad inte är en obligatorisk del under lärarutbildningen saknar många lärare såväl kunskap om att de ska undervisa i det som verktyg att faktiskt göra det. Den enskilda läraren lämnas att själv ta fram innehåll men också att veta och se var i undervisningen det faktiskt kommer in. Också i förskolan saknas verktyg och kunskap för att arbeta med dessa frågor. Ett av fem barn i utsätts för någon form av sexuella övergrepp under sin uppväxt. Få ämnen är också så påverkade av sin samtid som just undervisningen i sex och samlevnad. Barn och unga behöver ha kunskap och möjlighet till samtal om sexuella övergrepp, sexuell exploatering, om sin rätt till kroppslig integritet, sexuella gränser, ömsesidighet, kommunikation, stereotypa könsroller och om hur kroppen fungerar fysiskt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Entreprenörskap och samverkan, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2018/19:431 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:462 av (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:627 av (SD), 2018/19:1129 av (M) yrkande 1, 2018/19:1519 av och (båda M), 2018/19:1539 av och (båda M), 2018/19:2172 av (M) och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 15. Det behövs ett systematiskt samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet. Vi vill se en utökning av där även representanter för näringslivet deltar tillsammans med idrottsföreningar, för att frigöra tid för lärarna men också för att knyta näringslivet närmare skolan. Med både föreningslivet och näringslivet med i skolans verksamhet kan eleverna få stimulans med både fritid, verklighetsanknytning och tankar på framtida yrkeskarriärer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Entreprenörskap och samverkan, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 15 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2018/19:431 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:462 av (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:627 av (SD), 2018/19:1129 av (M) yrkande 1, 2018/19:1519 av och (båda M), 2018/19:1539 av och (båda M) och 2018/19:2172 av (M). För att fler barn ska få chans att hitta en idrott eller annan föreningsaktivitet som de tycker är rolig anser jag att föreningslivet bör ges möjlighet få komma in i skolan och på fritidshem. Det öppnar möjligheter för barn som annars kanske inte fått chansen att testa nya aktiviteter och att gå med i föreningslivet. Att barn får samlas runt intressen ger också möjlighet till ökad integration. Detta kan också stärka föreningslivet då nya medlemmar kan tillkomma. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen på högstadiet och gymnasiet, punkt 12 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 90. Att alla elever känner trygghet och studiero i klassrummet, men också att lärarna får bättre stöd, är nyckelfrågor för den svenska skolan. Med anledning av utskottets ställningstagande om skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen på högstadiet och gymnasiet vill vi därför framföra följande. Under föregående valperiod lämnade ett tillkännagivande om att regeringen skulle vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på högstadiet och i gymnasieskolan ett skriftligt ordningsomdöme (bet. 2014/15:UbU11, rskr. I proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla, som överlämnades till , gjorde regeringen bedömningen att det befintliga regelverket redan tillåter att skriftlig dokumentation av den typ som tillkännagivandet avsåg upprättas inom ramen för en individuell utvecklingsplan i (10 kap. 12 och 13 §§ skollagen). När det gäller gymnasieskolan ansåg regeringen bl.a. att det inte finns skäl att anta att skriftliga ordningsomdömen skulle motivera eller stödja elever att påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. , som hade ett brett uppdrag att föreslå åtgärder för att fler ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, lämnade inte något sådant förslag. En organisation med skriftliga ordningsomdömen skulle vidare kräva av lärarna att de ägnar tid åt att skriva och administrera omdömen – också om elever vars attityder och beteenden inte på något sätt stör arbetsron. Regeringen ansåg vidare att det är viktigt att lärarresurserna används för undervisning och stöd för eleverna och att man därmed inte avsåg att vidta åtgärder för att elever i gymnasieskolan ska kunna få ett skriftligt ordningsomdöme. Tillkännagivandet fick därmed anses slutbehandlat. Utskottet delade regeringens bedömning i propositionen att tillkännagivandet om att införa skriftliga ordningsomdömen på högstadiet och i gymnasieskolan var slutbehandlat (bet. 2017/18:UbU23 s. 39). Det nu aktuella tillkännagivandet handlar om samma fråga som det tidigare tillkännagivandet och vi ser inga skäl att göra en annan bedömning . Trygghet och studiero är fortsatt en viktig fråga, men att införa ordningsomdömen i enlighet med motionsyrkandet skulle både vara verkningslöst och öka på lärarnas administrativa börda snarare än att ge dem bättre stöd. Det är därmed vår mening att motionsyrkandet om införande av skriftliga ordningsomdömen i terminsbetygen bör avstyrkas. Bedömning, punkt 13 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 13, 14 och 16 samt 2018/19:418 av (KD). Alla skolor ska ha ordningsregler som gör skolan till en lugn och trygg plats, men för att ytterligare öka tryggheten och arbetsron i skolan bör ordningsomdömen, som en skriftlig kommentar och en bilaga till terminsbetygen, införas fr.o.m. . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Bedömning, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 13, 14 och 16 samt 2018/19:418 av (KD) och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 21. Vi vill ha en likvärdig skola där samma regler och system gäller för alla skolor, utom där det är uppenbart att det ska tas lokal hänsyn. Kunskaper ska också utvärderas och presenteras så stringent som möjligt. Därför vill vi inte tillåta sammanfattande betyg i . Rektorer ska inte kunna ge sammanfattande betyg i SO-ämnen och NO-ämnen. Vidare anser vi att det för framtida arbetsgivare är viktigt att kunna se att en arbetssökande under sin skoltid inte haft för hög frånvaro. Alla kan bli sjuka eller vara frånvarande av nödvändiga orsaker. Elever med spontan olovlig frånvaro har dock enligt vår uppfattning uppvisat bristande ansvarstagande och det är rimligt att detta framgår i betyget. Främst ska införandet av frånvaron i slutbetyget självklart främja hög närvaro och minska skolket. I annat fall ska åtgärder sättas in på tidigt stadium vid olovlig eller för hög frånvaro. Vi vill att betyg ska införas redan i årskurs 4. Tydliga utvärderingar och betyg ska vara en naturlig och integrerad del av den svenska skolan. Betyg i relativt tidiga årskurser gör det möjligt att tidigt upptäcka barn i behov av stödinsatser, vilket är det enskilt viktigaste argumentet. Betyg gör det också möjligt för föräldrarna att få en mer rättvis bild av sina barns kunskapsnivå. De omdömen som ges verbalt till föräldrarna har i praktiken inte visat sig tillräckliga. Vi vill även att skriftliga ordningsomdömen ska införas från första klass, detta för att föräldrarna ska få adekvat information om hur deras barn sköter ordningen i skolan. Detta är en information som lätt kommer bort i föräldrasamtal med lärarna av olika orsaker. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Betyg, punkt 14 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 78 och 2018/19:1903 av (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkandena 1–3. Vi vill genomföra kunskapsreformer som ska få alla elever att lyckas, så att är bland de tio bästa i kunskapsmätningen . Svensk skola ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Varje förälder ska kunna lita på att barnen får de kunskaper de behöver för att klara vuxenlivet och att det sker i en trygg miljö. Varje elev ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd som krävs för att kunna nå kunskapsmålen och förverkliga sina drömmar. Att elevernas kunskaper höjs genom hela utbildningssystemet är avgörande för varje barns möjligheter, men också en av de viktigaste delarna för att stärka och för att motverka ett växande utanförskap. För att ännu bättre och tidigare kunna följa elevernas kunskapsutveckling ska betyg införas från årskurs 4. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nationella prov, punkt 15 (M, C, KD, L) av (L), (M), (M), (KD), Noria Manouchi (M), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 80 och 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkande 5. Varje elev ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd som krävs för att kunna nå kunskapsmålen och förverkliga sina drömmar. Att elevernas kunskaper höjs genom hela utbildningssystemet är avgörande för varje barns möjligheter, men också en av de viktigaste delarna för att stärka och för att motverka ett växande utanförskap. Ett viktigt inslag i kunskapsuppföljningen är enligt vår uppfattning att de nationella proven behålls och utvecklas och de prov som regeringen tagit bort under föregående valperiod återinrättas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Digitalisering och extern rättning av nationella prov, punkt 16 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 81 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 8. För en mer likvärdig betygsättning anser vi att de nationella proven möjligt bör digitaliseras och rättas externt, vilket också minskar lärarnas administrativa börda. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Digitalisering och extern rättning av nationella prov, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 81 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi anser att de nationella proven som är digitala ska rättas externt för att förhindra glädjebetyg och för att alla ska få en likvärdig och rättvis bedömning. Genom samarbete med andra skolenheter kan enligt vår uppfattning de praktiska svårigheter som kan uppstå vid mindre skolenheter lösas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Centralt rättade nationella prov m.m., punkt 17 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 7. Vi vill se över möjligheten att införa centrala prov där de nationella proven blir jämförbara och följer läroplanernas mål och genomförs i olika årskurser. Proven bör genomföras digitalt och rättas och bedömas externt av eller annan lämplig skolmyndighet. Som en ny del av de nya centrala proven vill vi se över möjligheten att införa nya diagnostiska prov i de tidiga årskurserna. De diagnostiska proven ska primärt ge en återkoppling till skolhuvudmän, rektorer och lärare om elevernas tidiga kunskapsutveckling. Även de diagnostiska proven bör i huvudsak skrivas digitalt och rättas och bedömas externt. Med de nya centrala proven, med fler nationellt kvalitetssäkrade mätpunkter under elevernas skolgång, blir det möjligt att börja mäta skolors förädlingsvärde, dvs. vad varje skola tillför varje elev i form av reella kunskaper och därmed fokusera mer på elevers progression. Detta kan exempelvis göras genom att jämföra elevernas resultat på de diagnostiska och nationella proven i de olika årskurserna men även möjliggöra jämförelser mellan olika skolor Vidare anser vi att de nationella proven i årskurs 9 bör flytta till årskurs 8. Genom att ha proven i årskurs 8 får eleven större möjlighet att komplettera kunskaper som den saknar innan de sista betygen i årskurs 9 sätts. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Centralt rättade nationella prov m.m., punkt 17 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 7. Jag vill verka för att de nationella proven hanteras och rättas av för eleven fristående examinatorer och att de nationella proven hålls kontinuerligt under skolåren för ökat fokus på elevernas kunskapsprogression. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och skolmiljö, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 42 och 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2438 av (C) yrkande 2, 2018/19:2669 av m.fl. (S), 2018/19:2737 av och (båda MP) och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 23 och 30. Vi vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler då många kommuner inte mäktar med renoveringsbehovet själva. Det är en fråga både för elevernas och lärarnas hälsa och välbefinnande. I skolmiljön ingår självfallet skolgården och omkringliggande utemiljö. Där det är praktiskt möjligt ska skolgårdarna innebära att eleverna har möjlighet till lek, gärna i naturen, och tillräckligt med utrymme för rörelse och utelekar. Detta är en mycket viktig fråga för elevernas framtida hälsa. Alltför många skolor har fortfarande bristande fysisk tillgänglighet och många unga med funktionsnedsättningar kan på grund av otillgängliga lokaler inte gå i önskad skola. När unga funktionsnedsattas möjlighet att välja skola begränsas minskar möjligheten att tillgodogöra sig undervisning och att vara socialt aktiv. Vi anser därför att skollagen bör förtydligas så att det framgår att skolor ska ha grundläggande fysisk tillgänglighet. Vi anser också att det är viktigt att alla lärare ska ha grundläggande kunskaper i hur de ska arbeta med elever med funktionsnedsättningar. Även rektorsutbildningen ska innefatta goda kunskaper om elever med funktionsnedsättning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och skolmiljö, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 23 och 30 samt 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 42, 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2438 av (C) yrkande 2, 2018/19:2669 av m.fl. (S) och 2018/19:2737 av och (båda MP). riktar skollagen krav på rektorer och huvudmän när det gäller ansvar för god arbetsmiljö och trygghet, men inte på elever och vårdnadshavare. Jag anser att det behöver tydliggöras vilket ansvar eleverna och vårdnadshavarna har för att skolans ordningsregler respekteras. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att elever respektive föräldrar har ett ansvar för att medverka till en god skolmiljö. Vidare anser jag, för att tydliggöra elevernas ansvar för den fysiska miljön, att den som medvetet saboterar miljön bör delta i att återställa skadan. Den som klottrar ska tvätta bort klotter. Den som spottar snus i taket ska tvätta bort snus från taket. Därför bör regeringen återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att den som avsiktligt saboterar skolans fysiska miljö ska delta i att återställa det som skadats. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och skolmiljö, punkt 18 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 42, 2018/19:2438 av (C) yrkande 2, 2018/19:2669 av m.fl. (S), 2018/19:2737 av och (båda MP) och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 23 och 30. I den miljö där unga vistas en stor del av sin tid måste tillgängligheten vara god för eleverna men också för lärare och annan personal och för föräldrar. Skollagen kräver att skolor ska vara ändamålsenliga. Tolkningen av detta innebär dock i praktiken att friskolor tillåts bedriva sin verksamhet i otillgängliga lokaler. Även skolan omfattas av den nya bestämmelsen om bristande tillgänglighet som diskriminering. Det är bra, men otillräckligt enligt vår mening. Det räcker inte att kräva tillgänglighetsanpassning vid om- eller tillbyggnad. Skollagen bör därför förtydligas så att det framgår att alla skolor som huvudregel ska ha grundläggande tillgänglighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Trygghet och studiero, punkt 19 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 89 och 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 3. Förmågan till kunskapsinlärning kräver att skolan är en trygg plats och att studiero råder. Utvecklingen går dessvärre åt fel håll. Anmälningarna till om hot och våld i skolan har exempelvis nära fördubblats . Skolan ska vara fri från hot, mobbning och trakasserier och ingen ska tillåtas förstöra för elever som sköter sig. Därför föreslår vi att skollagen skärps i syfte att underlätta för rektorer att flytta elever som hotar eller mobbar andra elever.