bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — Även ekonomisk slutredovisning anser vi och ska tillhandahållas, men har visat sig inte förekomma. Därför instämmer vi i kritik och konstaterar att rutiner måste skärpas. Vi konstaterar att det i regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser framgår att regeringen anser att rutiner för handläggningen av de anslagsmedel som myndigheten disponerar för forskning och innovation bör följas upp. För oss sverigedemokrater är inte denna skrivning tillfredsställande, utan vi anser att rutiner för handläggningen av de anslagsmedel som myndigheten disponerar för forskning och innovation ska skärpas och följas upp. Vad gäller transportforskningsområden vill vi framhålla att forskningen om nya byggmetoder för järnväg bör öka. Som exempel vill vi peka på att järnväg i byggs på bropelare för att nyttja marken runt järnvägen mer effektivt; man slipper barriäreffekter, minskar snöproblematik samt minskar risken för påkörning. Vi ser positivt på nya byggtekniker ur ett forskningsperspektiv och anser att kan ta lärdom av att bygga på bropelare. Vidare vill vi peka på förarlösa tåg som främst finns på flygplatser. Dessa kommer troligen att bli mer kommersiellt gångbara framöver, när tilliten blir större och man kan köra planskilt utan risk för kollisioner. Metron i är ett bra exempel på förarlösa tåg. Möjligheten finns att göra tunnelbanan i förarlös, men det är tveksamt om det är ekonomiskt motiverat, och det är inte heller staten som är infrastrukturägare. Vi vill dock att forskningen om utvecklingen av förarlösa tåg ska fortskrida, för att på så sätt kunna sänka kostnaderna för tågoperatörerna och därmed även för resenärerna. Vi vill även peka på magnettåg, s.k. maglevtåg, som finns i begränsad utsträckning i , , och . Den högsta uppmätta hastigheten för ett s.k. magnettåg är . Vi är medvetna om att dessa magnettåg har haft svårt att slå sig in på marknaden, då tågen inte går att köra på det redan befintliga järnvägsnätet. Initialt har tekniken gjort att byggnation av maglevtåg blivit kostnadsdrivande, men allteftersom tekniken blivit billigare har även kostnaden för maglevtåg ständigt minskat. Vi ser positivt på att utvecklingen av maglevtåg bevakas. Hyperloop kan liknas vid ett rörpostsystem som bygger på att skicka kapslar i rör med vakuum. Vid en jämförelse skulle tåg kunna färdas i en tub med ett lufttryck nära vakuum och med ett mycket lågt luftmotstånd. Detta system skulle kunna transportera tåg eller kapslar i mycket höga hastigheter och teoretiskt sett utmana flyget. Vi anser att forskning om detta skulle kunna användas i dagens infrastruktursystem. Forskning om vakuum skulle exempelvis kunna användas till nya brandsystem och för att minska friktion vid tunnelpassager, bromssystem eller hopkoppling av vagnar. Vi vill därmed att utveckling av och forskning om hyperloop bevakas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 5 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: Läggs till handlingarna. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 33, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 37, 2018/19:1545 av (M), 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 47 och 50–52 samt 2018/19:3001 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2018/19:23 till handlingarna. Vi vill framhålla att några trender är extra tydliga inom framtidens teknik: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. Vi vill bl.a. lyfta fram att ligger långt fram i teknikutvecklingen för självkörande fordon, och vi kan konstatera att den förändring som självkörande bilar innebär kommer att gynna såväl miljön som trafiksäkerheten och även erbjuda möjligheter till investeringar och jobb. Utvecklingen med autonoma fordon och en ökad digitalisering i och med IoT (Internet of things) och implementering av 5G, den femte generationens internet, kan få en genomgripande effekt på hela transportsystemet. vill vi framhålla att det finns en rad frågor om de juridiska och trafiksäkerhetsmässiga aspekterna såväl som ett behov av att utveckla ansvarsbegreppet. För att säkerställa att ligger i framkant och för att främja samhällsutvecklingen anser vi att det bör tas fram en nationell strategi för autonoma fordon och transporter. Teknikutveckling får ofta stor effekt på transportsystemet. Vi anser att det är viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Vi anser att det är viktigt att lagstiftningen inte förhindrar teknikutvecklingen utan möjliggör brukande av ny teknik så länge den uppfyller eventuella säkerhetsaspekter. Principiellt menar vi att funktionalitet bör gå före krav på specifik utrustning. Med en ökad introduktion av ny teknik och uppkopplade fordon ersätts vissa traditionella funktioner med nya. Sidospeglar är ett sådant exempel vars funktion lika väl kan uppnås med kameraalternativ. Lagstiftningen bör därför enligt vår uppfattning följa teknikutvecklingen och inriktas mer på funktionalitet i stället för att ställa teknikspecifika krav som lätt blir daterade när utvecklingen går fort. Vi vill således lyfta fram betydelsen av åtgärder för att främja autonomi, teknikutveckling inom transportsystemet och förbättrade mobilitetstjänster. Vidare anser vi att lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas på funktionalitet framför teknikspecifika krav. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränsöverskridande transporter, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:2132 av och (båda S) yrkande 2, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 23, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:1776 av och (båda S) yrkande 3 och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2017/18:149 av och (båda L) yrkande 1, 2017/18:440 av (L) yrkande 1, 2017/18:496 av (L) yrkande 1, 2017/18:739 av och (båda S) i denna del, 2017/18:1283 av (M), 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 5, 2017/18:2633 av m.fl. (S), 2017/18:3050 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:97 av (SD), 2018/19:515 av och (båda L) yrkande 1, 2018/19:1216 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:1609 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1776 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:2110 av och (båda S) i denna del, 2018/19:2665 av (S) yrkande 3 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 18. För att infrastrukturen ska användas så effektivt som möjligt och för att investeringar i densamma ska få största möjliga effekt bör infrastruktur- planeringen med våra grannländer vara gränsöverskridande när så krävs. Vi anser därför att de vägar och järnvägar som vi delar med våra grannländer i största möjliga mån bör rustas upp och byggas ut i samverkan med det berörda grannlandet. Vi anser vidare att det finns ett behov av ett mer systematiserat arbete för att undvika att exempelvis enskilda järnvägssträckor stängs av på grund av underhållsarbete på olika sidor av de nordiska nationsgränserna. Vad vi nu har framfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränsöverskridande transporter, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:97 av (SD) och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2017/18:149 av och (båda L) yrkande 1, 2017/18:440 av (L) yrkande 1, 2017/18:496 av (L) yrkande 1, 2017/18:739 av och (båda S) i denna del, 2017/18:1283 av (M), 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 5, 2017/18:2132 av och (båda S) yrkande 2, 2017/18:2633 av m.fl. (S), 2017/18:3050 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 23, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:515 av och (båda L) yrkande 1, 2018/19:1216 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:1609 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1776 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 34, 2018/19:2110 av och (båda S) i denna del, 2018/19:2665 av (S) yrkande 3 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att det bör tas fram en strategi för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och samt och . Vi vill även nämna att när Ferhman Bält-förbindelsen öppnar så beräknas godstrafiken öka med . Mot den bakgrunden anser vi att det är angeläget att titta på fler förbindelser mellan och . Vi kan konstatera att regeringen har en tydlig ambition att mer gods ska transporteras på järnväg. I den strategiska analys som regeringen ska genomföra av en fast förbindelse mellan och finns trots detta inte behovet av ökad kapacitet för godstransporter med som en fråga. Vi anser att den nämnda analysen även bör innefatta ett alternativ med en tågtunnel mellan och för gods- och persontåg. Om regeringen menar allvar med de uppsatta miljömålen och att mer gods ska transporteras på järnväg så förutsätter det också att regeringen jämför olika alternativ och beaktar det alternativ som faktiskt kan erbjuda mer gods på järnväg. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Planeringsprocessen, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:27 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3. Vi vill påminna om att alliansregeringen tog fram en lagstiftning som syftade till effektivisering och ökad produktivitet vid planeringen av infrastruktur för vägar och järnvägar. Förslagen byggde på resultaten från den parlamentariska . Bland åtgärderna i propositionen fanns bl.a. en planeringsmodell som skulle resultera kortare planeringsprocesser för större projekt och betydliga tidsvinster för små och medelstora projekt. Vi kan dock konstatera att regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt, delvis på grund av att det tillkommit vid olika tider och tillämpats med olika syften. Enligt vår uppfattning försvårar detta en realistisk planering som kan spänna över flera områden såsom bl.a. miljöhänsyn och kostnadseffektivitet. Det är på många punkter tydligt att planeringen av infrastruktur för vägar och järnvägar behöver bli effektivare. Lagstiftningen ger dock goda möjligheter till effektivisering och ökad produktivitet. Då det fortfarande finns tidsvinster att göra och pengar att spara är vi i fortfarande angelägna om att detta arbete fortgår. Fysiska och marknadsmässiga förutsättningar förändras , men behovet av smart planering av infrastruktur består. Vi anser därför att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka investeringars effektivitet och produktivitet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Planeringsprocessen, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:27 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi sverigedemokrater har som mål att skapa största möjliga samhällsnytta och tillväxt i hela landet. Vi vill framhålla att vi ser positivt på den nationella och trafikslagsövergripande planen –2029 samt de ekonomiska ramarna i sin helhet för transportinfrastrukturen. Vi ser också vikten av att fastställa långsiktiga mål som har till uppgift att trygga upprustning och nybyggnation av vår gemensamma infrastruktur. Vi menar att denna plan även är av betydelse för att dels generera förtroende för marknaden och investerare, dels skapa, eller kanske återfå, förtroende för beslutsfattare när det gäller investeringar i bl.a. tåginfrastruktur. Vi vill i sammanhanget understryka att vi anser att eventuella avvikelser från den samhällsekonomiska prioriterings- ordningen ska motiveras när beslut tas om en nationell investeringsplan. Vi anser även att bör göra en analys av kostnadsbesparingar i den nationella planen. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:1218 av och (båda C), 2018/19:27 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:1909 av (M) yrkande 1, 2018/19:2173 av (M), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 21, 2018/19:2506 av och (båda C) och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 22. har fattat beslut om att det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Vi vill därför framhålla att det för att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt är av största vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom prioriteringarna är korrekta och rättvisande. Vi har tagit del av att bl.a. Finanspolitiska rådets rapport väcker frågan om alla investeringsbeslut har varit samhällsekonomiskt effektiva. Vi anser därför att regeringen bör arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna för infrastrukturinvesteringar. De samhällsekonomiska kalkylerna ger en god möjlighet att jämföra olika infrastrukturobjekt med varandra för att sedan kunna forma en samhällsekonomiskt lönsam prioriteringslista. Vi anser därför att regeringens val av vilka infrastrukturprojekt som ska genomföras bör utvärderas utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. En sådan uppföljning kan bidra till att öka både transparensen och effektiviteten i transportpolitiken. anser vi att det är avgörande att de samhällsekonomiska kalkylmodellerna ständigt utvecklas för att olika transportslag ska göras rättvisa. Exempelvis bör effekterna av enskilda investeringar utvärderas utifrån hur dessa underlättar för gods- och persontrafik på större stråk och inte bara på enskilda mindre sträckor. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör följa upp hur den samhällsekonomiska lönsamheten beaktas i valet av infrastrukturobjekt. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:27 av och (båda SD) yrkande 1 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2017/18:1218 av och (båda C), 2018/19:1909 av (M) yrkande 1, 2018/19:2173 av (M), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 21, 2018/19:2506 av och (båda C) och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5. Vi sverigedemokrater har som mål att skapa största möjliga samhällsnytta och tillväxt i hela landet. Vi anser därför att större hänsyn ska tas till samhällsnytta vid nyinvesteringar i och utbyggnad av järnvägsnätet. Vidare vill vi att ska ges nya uppdrag om samhällsekonomiska kalkyler och återrapportering. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 8 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 21, 2018/19:2506 av och (båda C) och 2017/18:1218 av och (båda C), 2018/19:27 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:1909 av (M) yrkande 1, 2018/19:2173 av (M), 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 22. Samhällsekonomiska kalkylmodeller ligger till grund för vilka beslut om investeringar som fattas. Vi vill därför understryka att det är helt avgörande att kalkylmodellerna är rättvisande. Med en felaktig eller ofullständig kalkyl är risken att felaktiga investeringsbeslut kommer att fattas. För att beräkna den samhällsekonomiska nyttan i ett projekt behöver enligt vår mening restidsvärden justeras så att de ger en mer rättvisande bild av de samhällsekonomiska vinsterna än vad som är fallet . Vi vill framhålla att detsamma även gäller för godset som är undervärderat i vårt transportsystem, och vi kan konstatera att av dagens modeller framgår inte nyttan av tillförlitliga godstransporter i kalkylmodellerna. Det behöver därför genomföras en samhällsekonomisk värdering av godsprojekt som på ett rättvisande sätt speglar deras betydelse för näringslivets konkurrenskraft och för konkurrenskraft som nation. Vi anser därför att utvecklingsarbetet med kalkylmodeller och samlade effektbedömningar av godstransporter måste intensifieras. Transporterna är en integrerad del i hela den industriella produktionen och skapar stora mervärden för . Sammanfattningsvis anser jag därför att det bör göras en genomlysning och en omarbetning av värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna i syfte att rätt värdera industrins och godsflödets betydelse. Vad jag nu har framfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Underhåll av järnvägsnätet, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 2.1 i denna del, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 31, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2018/19:2108 av och (båda S) och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 24. Vi vill påminna om att i förhållande till sin befolkning har ett av största järnvägsnät, vilket innebär att bara vidmakthållandet av systemets funktion är mycket resurskrävande. Den tidigare alliansregeringen gjorde en historisk satsning och fördubblade anslagen till drift och underhåll av järnvägen. Vi kan dock konstatera att det runt om i landet tyvärr är alltför vanligt att människor står och fryser på perrongen och väntar på ett försenat tåg. Även näringslivet drabbas av det faktum att försenade godsleveranser leder till kostnadsökningar och försvagad konkurrenskraft. Totalt blev tågen över försenade , en oerhört hög siffra. Så stora förseningar har det bara varit en gång . Exempelvis var mer än vart fjärde långdistanståg försenat . Människor och företag måste kunna lita på att tågen kommer och går . Vi vill därför framhålla att ett konkurrenskraftigt behöver en järnväg man kan lita på. För att detta ska bli verklighet krävs en kombination av resurser och en god styrning, menar vi. Vi välkomnar därför att nu arbetar med att ta fram en nationell underhållsplan och anläggningsregister för järnvägs- underhållet. Förhoppningen är att detta kan leda till ett mer proaktivt arbete i syfte att därmed kunna minska antalet störningar som drabbar tågen på järnvägen. Men vi anser även att man bör satsa mer på drift och underhåll av järnvägen. Vi menar att det krävs investeringar i kapacitetshöjande åtgärder tillsammans med effektiva underhålls- och reinvesteringsåtgärder. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Underhåll av järnvägsnätet, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 33, 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 2.1 i denna del, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2018/19:2108 av och (båda S). Vi kan konstatera att tågresandet har ökat och att trenden ser ut att hålla i sig, liksom behovet av att öka mängden godstransporter på järnväg. Men det är mer eller mindre fullt på spåren och det finns med andra ord ett skriande behov av att bygga fler spår och sträckningar. Vi menar dock att det även finns ett mycket stort behov av ett ökat underhåll. Vi anser att den befintliga infrastrukturen är kraftigt eftersatt av bristande investeringar och underhåll. Vi vill påstå att i stort sett alla delar av den svenska järnvägen behöver ökade resurser och bättre underhåll. Det är enligt vår mening glädjande att det har fördelats mer medel till järnvägsunderhållet, men det är inte tillräckligt. I takt med den ökade järnvägstrafiken har även slitaget på anläggningen ökat ännu mer, som underhållsinsatserna inte har följt med i lika stor omfattning. Vi anser därför att man bör optimera och kraftigt stärka underhållet av det befintliga järnvägssystemet och att man bör prioritera det förebyggande underhållet för att minimera risken för fel och olyckor. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Underhåll av järnvägsnätet, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 2.1 i denna del och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2018/19:2108 av och (båda S) och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 33. är ett litet och exportberoende land med ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv som är beroende av en fungerande och välutvecklad infrastruktur. Jag vill också påminna om att i förhållande till sin befolkning har ett av största järnvägsnät, vilket innebär att bara vidmakthållandet av systemets funktion är mycket resurskrävande. Den tidigare alliansregeringen gjorde en historisk satsning och fördubblade anslagen till drift och underhåll av järnvägen. Jag kan dock konstatera att det runt om i landet tyvärr är alltför vanligt att människor står och fryser på perrongen och väntar på ett försenat tåg. Även näringslivet drabbas av det faktum att försenade godsleveranser leder till kostnadsökningar och försvagad konkurrenskraft. Jag vill framhålla att ett konkurrenskraftigt behöver en järnväg man kan lita på. För att detta ska bli verklighet krävs en kombination av resurser och en god styrning, menar jag. Jag välkomnar därför att nu arbetar med att ta fram en nationell underhållsplan och anläggningsregister för järnvägsunderhållet. Förhoppningen är att detta kan leda till ett mer proaktivt arbete i syfte att därmed kunna minska antalet störningar som drabbar tågen på järnvägen. Men jag anser även att man bör satsa mer på drift och underhåll av järnvägen. Jag menar att det krävs investeringar i kapacitetshöjande åtgärder tillsammans med effektiva underhålls- och reinvesteringsåtgärder. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stambanor för höghastighetståg, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 21, 29 och 30, 2018/19:1118 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:440 av (L) yrkande 2, 2017/18:496 av (L) yrkande 2, 2017/18:1007 av (KD), 2017/18:1495 av (C), 2017/18:1955 av m.fl. (M), 2017/18:2177 av m.fl. (S), 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:515 av och (båda L) yrkande 2, 2018/19:1406 av (MP) yrkande 2, 2018/19:1727 av och (båda M), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:2665 av (S) yrkande 1, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 3 och