bet · H601SoU9 · 2019-04-15 00:00:00 — I motion 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga olika aktörers skyldighet att skapa en sammanhållen kedja i stödet till barn i utsatthet och utvidga bestämmelsen om samordnade individuella planer till fler aktörer. Enligt motionärerna bör det ske genom att föreslå lagändringar som innebär tydligare krav på andra huvudmän att bistå med insatser och uppgifter inom , exempelvis vid barnavårdsutredningar. Avgift för tillståndsplikt för verksamhet inom vård och omsorg I motion 2018/19:2436 av (C) yrkande 5 föreslår motionären ett tillkännagivande om att se över hur man kan ta bort den införda avgiften till Inspektionen för vård och omsorg i samband med att tillstånd söks för att få utföra omsorg i kommunerna. Samhällets socialtjänst ska enligt 1 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, på demokratins och solidaritetens grund främja människornas – ekonomiska och sociala trygghet – jämlikhet i levnadsvillkor – aktiva deltagande i samhällslivet. ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser som hänsyn tas till människans ansvar för sin och andras sociala situation. Verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Enligt 1 kap. 2 § ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn ska vad som är bäst för barnet vara avgörande. Av 2 kap. 1 § första stycket SoL framgår att varje kommun ansvarar för i sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Insatserna inom ska enligt 3 kap. 3 § SoL vara av god kvalitet, och för att utföra uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Av 3 kap. 1 § SoL framgår att det till socialnämndens uppgifter bl.a. hör att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden och svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Vidare framgår av 3 kap. 3 § SoL att det för att utföra uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet och att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Av 3 kap. 5 § följer att socialnämndens insatser för den enskilde ska utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. föreskrifter (SOSFS 2011:19) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete ska tillämpas i arbetet med att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten i sådan verksamhet som omfattas av 3 kap. 3 § SoL. Samordnad individuell plan (SIP) En samordnad individuell plan (SIP) ska enligt 2 kap. 7 § SoL upprättas av kommunen tillsammans med när den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från . En likalydande bestämmelse finns i 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL. Planen ska när det är möjligt upprättas tillsammans med den enskilde, och närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och om den enskilde inte motsätter sig det. Inspektionen för vård och omsorg () Inspektionen för vård och omsorg () utövar enligt 13 kap. 1 § SoL tillsyn över och verksamhet vid de särskilda ungdomshem som drivs av (Sis). Av 13 kap. 2 § SoL framgår att tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller krav och mål enligt lagar, föreskrifter och beslut. ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen och informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 3 §). gäller nya regler för alla tillståndspliktiga verksamheter enligt socialtjänstlagen. Ändringarna innebär dels att fler typer av verksamheter behöver tillstånd från , dels förändringar i kraven för att få och behålla tillståndet. Enligt 7 kap. 2 § SoL får tillstånd beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillstånd får vidare endast beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten. Vidare krävs att sökanden i övrigt bedöms som lämplig och har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Tillstånd får också förenas med villkor av betydelse för kvaliteten och säkerheten i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas ska nytt tillstånd sökas. Enligt 7 kap. 2 b § SoL framgår att får ta ut en avgift för ansökningar om tillstånd. Bestämmelsen avser såväl nya ansökningar som ansökningar om att ändra i ett befintligt tillstånd. Av socialtjänstförordningen (2001:937) 4 kap. 2 § framgår avgifterna för ansökan om att bedriva enskild verksamhet. Kostnaden för en ansökan om att bedriva en ny verksamhet uppgår till och en ansökan om ändring av ett tillstånd för att bedriva verksamhet uppgår till . Bakgrund och pågående arbete Förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst syftar till att säkerställa att styrningen med kunskap om hälso- och sjukvård och socialtjänst som statliga myndigheter ansvarar för är ett stöd för huvudmän (landsting och kommuner) och olika professioner som har ansvar för att patienter och brukare ges en god vård och insatser av god kvalitet (1 §). Styrningen med kunskap ska bidra till att målen i enlighet med hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och socialtjänstlagen uppfylls. Enligt 2 § sker styrningen med kunskap genom de icke bindande kunskapsstöd och föreskrifter som syftar till att bidra till att hälso- och sjukvård och socialtjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Styrningen med kunskap ska enligt samma bestämmelse vara samordnad, effektiv och anpassad till behoven hos olika professioner inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt huvudmän. Styrningen med kunskap ska bidra till en ökad jämställdhet. har Rådet för styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst som uppgift att se till att styrningen med kunskap är samordnad, effektiv och anpassad till olika professioners och huvudmäns behov. Rådet ska även vara ett forum för frågor om kunskapsutveckling, forskning och innovationer. I rådet ingår myndighetscheferna för , , , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Inspektionen för vård och omsorg, , Myndigheten för delaktighet, social utvärdering samt . I rådets publikation Omvärldsanalys 2018 – Hur påverkas framtidens kunskapsstyrning? framkommer bl.a. att kompetensförsörjningen är en viktig förutsättning för hur kunskapsstyrningen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst ska fungera och är en av de största framtida utmaningarna för både individer, huvudmän och invånare. Samverkan mellan olika parter, erfarenhetsutbyte och exempel på nya lösningar är några av vägarna framåt. Vidare framgår av rådets omvärldsanalys att det krävs bra analyser över utvecklingen för att åstadkomma och säkerställa en jämlik hälso- och sjukvård och socialtjänst. Inom flera områden pekar omvärldsanalysen på behovet av att stärka myndigheternas analyser av effektivitet och nytta, vilket enligt rådet exempelvis kan ske genom ökad användning av hälsoekonomiska analysmetoder. Regeringen gav Forte i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforskning inklusive forskarskolor (S2017/03058/). Satsningen ska bl.a. omfatta klient- och praktiknära forskning inom område. I den omvärldsanalys som Rådet för styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst publicerade 2018 framkommer att det enligt Forte finns ett fortsatt gap mellan forskning och praktik i dagens välfärd. Forskningen kommer inte till användning, tillämpas inte och kommer inte ut på ett systematiskt sätt. Forskning behövs för att möta utmaningarna och arbeta för en hög och kontinuerligt förbättrad välfärd. En viktig del i detta är att det sker en kunskapsuppbyggnad och utveckling inom verksamhetsområden, där en klient- och praktiknära forskning om främjas, samverkan mellan forskning och praktik stärks samt delaktigheten från brukare och anhöriga ökas. Utredningen socialtjänst (S 2017:03) tillsattes av regeringen (dir. 2017:39). Den särskilda utredaren ska göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbaserade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Lagstiftningen ska ge utrymme för att ta till vara medarbetarnas kompetens för att utveckla verksamheten och fokusera på kärnverksamheten. De förslag som utredaren lämnar ska bidra till ökad kvalitet utan att leda till ökade kostnader för staten eller kommunerna. Syftet med uppdraget är att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika möjligheter och rättigheter. Vidare ska erbjuda behovsanpassade insatser med ett förebyggande och evidensbaserat perspektiv. Utredaren ska bl.a. se över och lämna förslag i fråga om – tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst – en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av individuella insatser – en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst – möjligheten för kommuner att tillgängliggöra insatser som en jämlik, likvärdig och rättssäker socialtjänst säkerställs – samarbete och samverkan mellan kommuner – möjligheten att förenkla handläggningen utan att rättssäkerheten och kvaliteten i vården och omsorgen riskeras samt analysera konsekvenserna av en förenkling och redogöra för fördelar och nackdelar av en ändring. I delbetänkandet Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32) redogjorde utredningen för kunskaper om och möjligheter med att arbeta förebyggande samt för de bedömningar som ligger till grund för arbetet. Utredningen framförde bl.a. att det kommer att behövas en kombination av olika åtgärder och styrmedel för att ett förebyggande perspektiv i ska bli verklighet samt att kommunen bör ta ett övergripande ansvar för att samordna det förebyggande arbetet och för medverkan i samhällsplaneringen. Vidare framfördes att det finns behov av metodutveckling och metodstöd till kommunerna, bl.a. för att integrera ett förebyggande perspektiv samt för samhällsekonomiska analyser. Utredningstiden har förlängts till (dir. 2018:69). Enligt tilläggsdirektivet ska bl.a. barnrättsperspektivet förtydligas och utredaren ska analysera och se över socialnämndens möjlighet att delegera beslutanderätt i ärenden som rör lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) i enlighet med 10 kap. 4 § SoL, men även socialnämndens delegationsmöjlighet i andra avseenden. För att utföra uppgifter inom ska det inom enligt 3 kap. 3 § SoL finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet och kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. infördes krav på behörighet i SoL för att få utföra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården (prop. 2012/13:175, bet. 2013/14:SoU2, rskr. 2013/14:140). Enligt 3 kap. 3 a § SoL ska socialnämnden använda handläggare som har avlagt svensk socionomexamen eller en annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan för utförande av sådana uppgifter inom rörande barn och unga som innefattar bedömning av om utredning ska inledas utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder uppföljning av beslutade insatser. ska även se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom verksamhet rörande barn och unga och ansvarar för att handläggarna har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. har gjort en översyn av behörighetsregleringen för personal inom den myndighetsutövande delen i barn- och ungdomsvård. Utifrån uppföljningen reviderade 2017 myndighetens föreskrifter som bl.a. reglerar krav på behörighet när det gäller annan relevant examen än socionomexamen. Enligt 3 kap. 3 § föreskrifter och allmänna råd om behörighet att utföra vissa arbetsuppgifter i barn- och ungdomsvård (HSLF-FS 2017:79) ska innehållet i och omfattningen av handläggarens utbildning sammantaget förmedla tillräckliga kunskaper så att hon eller han ska kunna utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § SoL med god kvalitet och på ett rättssäkert sätt. Enligt de allmänna råden bör utbildningen ha ett sådant innehåll och en sådan omfattning att den förmedlar tillräckliga kunskaper för att ge handläggaren förmåga att – söka, samla, värdera och kritiskt tolka relevant information i en problemställning – självständigt identifiera, formulera och lösa problem – muntligt och skriftligt redogöra för samt diskutera information och problem – göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter – förstå barns behov. Kurserna i socialt arbete bör förmedla kunskaper om vetenskaplig grund och tillämpliga metoder på området. Den sociala barn- och ungdomsvården Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9) framgår att regeringen för perioden –2020 har avsatt medel för stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/04469/FST). Medelstilldelningen omfattar sammanlagt –2019 samt att fördelas av i syfte att stärka bemanningen. Medlen för att stärka bemanningen och till kompetens- och kvalitetsutveckling syftar till att stärka både verksamheten och förutsättningarna för de flickor och pojkar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen bedöms också kunna bidra till en bättre arbetsmiljö för de kvinnor som är i majoritet bland personalen. Slutredovisningen ska lämnas till . Vidare framgår av budgetpropositionen att samtliga 290 kommuner rekvirerade medel från bemanningssatsningen. Av kommunernas återrapporteringar framgår att de med hjälp av stimulansmedlen har anställt olika typer av yrkesgrupper, bl.a. socialsekreterare, arbetsledare och administratörer. Enligt kommunerna har förstärkningen inneburit minskad arbetsbelastning för såväl socialsekreterare som chefer med färre ärenden per handläggare och mindre administration. Tid har frigjorts för arbete med myndighetsutövning till barn och unga, stöd och arbetsledning till personal, kvalitetsutveckling av verksamheten och förebyggande arbete. Vidare framgår att kommunerna anser att myndighetsutövningen har stärkts och blivit mer rättssäker och att arbetsmiljön har påverkats positivt. Personalen upplever en större grad av trygghet, trivsel och minskad stress. Det är inte tillåtet att använda medlen till personal från bemanningsföretag. Regeringen gav i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner för att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa (S2018/00368/FST). Statsbidraget användes till ett eller flera av följande områden: – stärka insatser till barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa – förbättra arbetet mot psykisk ohälsa – öka kompetens om barn och unga med psykisk ohälsa – stärka samverkan mellan landsting och kommun när någon behöver både hälso- och sjukvård och stöd från , men också inom kommunens egna verksamheter. Regeringen har gett och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete för att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). I uppdraget ingår att kartlägga och identifiera goda exempel och framgångsfaktorer samt juridiska och strukturella hinder för samverkan. I uppdraget ingår även att följa upp och utvärdera samt sprida resultatet till kommuner och andra viktiga aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . Europeiska socialfonden (ESF) är EU:s viktigaste verktyg för att främja sysselsättning och social delaktighet (och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006). Socialfondens strategi och budget förhandlas fram och beslutas av EU:s medlemsländer, och kommissionen. Därefter tas en s.k. partnerskapsöverenskommelse fram mellan medlemslandet och kommissionen. Partnerskapsöverenskommelsen är ett strategiskt dokument som syftar till att effektivisera genomförandet av programmen och som beskriver hur medlemsstaten planerar att använda EU-medel inom fonden –2020. Samordnad individuell plan – en utvärdering beslutade att göra en utvärdering av SIP för enskilda och att inrikta studien på barn med funktionsnedsättning och äldre multisjuka. överlämnade utskottets arbetsgrupp för utvärdering och forskningsfrågor sin rapport individuell plan (SIP) – en utvärdering (2017/18:RFR5). I rapporten konstaterade utskottet att när SIP fungerar blir den ett viktigt verktyg för brukaren och hans eller hennes anhöriga, och de får då en bättre överblick över insatser och över vem som gör vad. För individen innebär SIP att adekvata insatser påskyndas och att dessa följs upp . I rapporten lämnas bl.a. följande iakttagelser: – Kunskap om SIP-lagstiftningen är en nyckelfaktor för genomförandet. – Bristande förståelse för varandras professioner och olika verksamhetskulturer är ett betydande hinder för att genomföra SIP. – Vissa verksamheter är överbelamrade med ärenden och har svårt att avsätta tid för SIP-möten, t.ex. barn- och ungdomspsykiatrin. – Sekretesslagstiftningen kan i vissa fall försvåra arbetet över myndighets- och institutionsgränser; t.ex. kan viktig information inte överföras från eller sjukvården till skolan utan vårdnadshavarnas medgivande. – Skolan spelar en nyckelroll i arbetet med SIP för barn och unga. I utvärderingen framkommer att det för att SIP ska fungera behövs ett individ-fokuserat förhållningssätt, enighet om verksamheternas olika ansvar, kunskap om samverkan och resurser för samverkan. Inom SKL pågår utvecklingsprojektet psykisk hälsa, som är resultatet av en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). Överenskommelsen har funnits . Projektet har bl.a. tagit fram ett utbildningsmaterial om SIP som kan användas vid utbildning av personal. utbildades flera utbildare som ska sprida information och kunskap om SIP. Vidare har projektet tagit fram material riktat till olika målgrupper. Regeringen beslutade att bevilja till Kommuner och Landsting (SKL) för att stödja samverkan mellan primärvården och den kommunala hälso- och sjukvården och införande av nya rutiner och arbetssätt. Målet är att kommuner och landsting ska öka sin förmåga att tillhandahålla en sammanhållen vård och omsorg. Regeringen beslutade även om ytterligare för att främja samverkan. Merparten av dessa medel, , har regeringen beviljat SKL för att stödja användningen av samordnade individuella planer (SIP). Medlen ska användas för att ta fram material och utbilda personal i användningen av SIP. Utveckling och förbättring av arbete Ett motionsyrkande om att erbjuda s.k. grön omsorg behandlades i betänkande /15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 10 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Ett liknande yrkande har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor och i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor. Ett motionsyrkande om en nationell handlingsplan för behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (s. 21 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:127). Ett motionsyrkande om att fördela pengar ur till organisationer som arbetar med romer i och behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänst (s. 99 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut. 2017/18:188 & 189). arbete med barn och unga Motionsyrkanden om att och skolan ska följa placerade barns skolresultat behandlades senast i betänkande 2014/15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 38 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Motionsyrkanden om gallring av ärenden och om samarbete över kommungränser behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänst (s. 19 f. och 39 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:188 & 189). Motionsyrkanden om behörighetskraven för socialsekreterare behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänst (s. 39 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut. 2017/18:188 och 189). Motionsyrkanden om legitimationskrav för socialsekreterare behandlades i betänkande /15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 14 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Liknande yrkanden behandlades därefter i förenklad ordning i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor och i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor. Motionsyrkanden om en översyn av och om en ny socialtjänstlag behandlades i betänkande /16:SoU6 Socialtjänst (s. 11 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:82). Liknande yrkanden har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor. utgör en central del i den svenska välfärdspolitiken, och varje kommun ansvarar för inom sitt område. övergripande uppgift är att främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. ska präglas av en helhetssyn, vilket innebär att ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Vidare ska verksamheten bygga på respekt för människors självbestämmanderätt och integritet. Utskottet vill påminna om den pågående utredningen socialtjänst som ska slutredovisa sitt arbete . Utredningen har ett omfattande uppdrag och ska bl.a. lämna förslag om uppdrag, om en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst och om tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst. Utskottet anser att utredningens arbete bör inväntas och att utskottet därmed inte bör ta initiativ till omfattande förändringar av arbete. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:641 (SD), 2018/19:1479 (C), 2018/19:1660 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2473 (KD) yrkande 2 och 2018/19:2792 (M). Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2018/19:2473 (KD) yrkande 2 om att fördela medel ur direkt till ideella organisationer. Som framgår ovan har regeringen har tagit flera initiativ inom den sociala barn- och ungdomsvården. Utskottet vill särskilt lyfta fram den pågående satsningen på stärkt bemanning för att frigöra tid inom den sociala barn- och ungdomsvården för arbetet med myndighetsutövning och mötet med barnen. Vidare välkomnar utskottet den satsning som regeringen initierade 2018 som syftar till att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa. Utskottet vill även påminna om att utredningen socialtjänst har fått tilläggsdirektiv om att lämna förslag om ett förtydligat barnrättsperspektiv. Sammanfattningsvis ser utskottet positivt på det arbete som pågår inom området. Utskottet finner därför inga skäl att vidta åtgärder med anledning av motionerna 2018/19:758 (V) yrkande 2, 2018/19:1201 (M), 2018/19:1500 (M), 2018/19:2267 (L) yrkande 5, 2018/19:2755 (MP) yrkandena 5 och 11 samt 2018/19:2989 (KD) yrkande 68. När det gäller samverkan mellan myndigheter och kommuner om barn noterar utskottet det pågående treåriga uppdrag som och har fått om att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser.