bet · H701NU1 · 2019-12-11 00:00:00 — Nuvarande ordning innebär således att regeringens resultatredovisning i avsnittet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande redovisas i förhållande till regeringens mål. Utskottet noterar att regeringen enligt budgetlagen ska lämna en redovisning i budgetpropositionen av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Utskottet noterar vidare att regeringen tidigare angett att det i budgetpropositionen bör ingå mål för alla utgiftsområden som är beslutade av . Det är utskottets uppfattning att de viktigaste politiska målen inom respektive utgiftsområde ska beslutas av . Målet för politiken för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande bör betraktas som ett sådant viktigt politiskt mål. Utskottet anser därför att regeringen senast i budgetpropositionen bör återkomma med ett förslag till om ett mål för politiken för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Vidare konstaterar utskottet vad gäller resultatredovisningen i budgetpropositionen för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande att de iakttagelser utskottet gjort är giltiga. När det gäller avsnittet om mål för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande kan utskottet i likhet konstatera att regeringen i målavsnittet anför att den även vill främja en rättvis handel, men att det inte framgår hur denna prioritet förhåller sig till det angivna målet. Utskottet har tidigare påtalat att regeringen redovisat målen för exportstrategin men att det saknats ett resonemang om hur målen för strategin förhåller sig till målet. Utskottet noterar att regeringen i årets redovisning anför att målen i exportstrategin står i samklang med målen för hela politikområdet. Utskottet anser att regeringen behöver utveckla vad den menar med att målen står i samklang med varandra. När det gäller indikatorerna vill utskottet än en gång framhålla att många av de indikatorer som redovisas under rubrikerna Exportfrämjande och Investeringsfrämjande är på en väldigt detaljerad nivå och snarare framtagna för att följa upp Business verksamhet än för att följa upp målet för politiken för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utskottet konstaterar vidare att det jämte indikatorer på mikronivå (t.ex. antalet besvarade förfrågningar och besök på webbplatser) även finns indikatorer på makronivå (exportutvecklingen). Utskottet kan även notera att det till skillnad från vad som är fallet inom andra utgiftsområden som utskottet hanterar saknas ett resonemang från regeringen om svårigheterna med sådana övergripande indikatorer där annat än den genomförda politiken, t.ex. konjunktursvängningar, påverkar utfallet. Utskottet vill därmed på nytt framhålla att det önskar att regeringen motiverar valet av indikatorer och anger hur dessa förhåller sig till målet för politiken för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Undantaget kopplingen som görs mellan indikatorerna för EU:s inre marknad och målet om en effektiv inre marknad saknas sådana motiveringar. När det gäller redovisningen av resultat vill utskottet framhålla att resultatredovisningen har en mindre tydlig struktur. Det finns dessutom skillnader i strukturen mellan de olika avsnitten, vilket inte underlättar läsbarheten. Vidare vill utskottet än en gång påtala att det trots upprepade påpekanden saknas en fullständig redovisning av utfallet på de indikatorer som listas. Som exempel kan nämnas att det inom avsnittet Exportfrämjande anges 29 indikatorer men att regeringen endast redovisar utfallet för 18 av dessa och i något fall görs detta endast delvis. Utskottet vidhåller sin uppfattning att regeringen rimligen bör redovisa resultat för de indikatorer som presenteras inledningsvis. Regeringen bör i annat fall åtminstone kommentera varför den inte redovisar utfallet för samtliga indikatorer. Utskottet kan vidare konstatera att det förekommer att regeringen redovisar utfallet för andra indikatorer än de som tidigare angetts som indikatorer för att följa upp verksamheten. Utskottet konstaterar återigen att det under rubriken ett avsnitt om hållbart företagande för vilket det inte tagits fram några indikatorer eller bedömningsgrunder samt att avsnittet om hållbart företagande inte heller återfinns under . Utskottet konstaterar vidare att det fortfarande i stor utsträckning saknas en tydlig redovisning av hur resultatet av utförda insatser och åtgärder bidrar till att uppnå målen. I likhet kan utskottet konstatera att det till största del är insatser och prestationer som redovisas snarare än resultat i termer av effekter. Ett positivt undantag är dock en jämförande studie som Business genomfört för småföretagsprogrammet. Utskottet har också problematiserat att regeringen när det gäller utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet endast anfört att resultaten av aktiviteterna har redovisats i samband med verksamhetsdialogen. Utskottet anförde då att resultaten av den verksamhet som finansieras med statens medel bör redovisas för så att har möjlighet att göra en självständig värdering av resultaten och att det därför vore önskvärt med en mer transparent redovisning av utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet. Utskottet kan nu konstatera att den del som rör utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet helt har utgått från redovisningen och att detta inte närmare kommenteras av regeringen. Utskottet noterar vidare, i likhet , att det förekommer att vissa resultat presenteras först under avsnittet Analys och slutsatser. Utskottet har i detta sammanhang anfört att resultatredovisningen skulle bli tydligare om de olika avsnitten renodlades i större utsträckning så att det t.ex. inte tillkommer någon ny information under avsnittet Analys och slutsatser utöver regeringens bedömning av de resultat som har redovisats. Utskottet kan också konstatera att regeringen, till skillnad från när det gäller området Näringspolitik och andra utgiftsområden som utskottet bereder, inte nämner dialogen med utskottet kring resultatredovisningen när det gäller avsnittet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utskottet ser att det sammantaget finns stora möjligheter för regeringen att utveckla resultatredovisningen för avsnittet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande när det gäller kopplingen mellan insatser och resultat och hur dessa förhåller sig till det övergripande målet. Utskottet noterar även att det i motion 2018/19:3115 (M, KD, C, L) efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen ska utveckla en tydligare resultatredovisning när det gäller exportfrämjandet. Det är utskottets mening att motionsyrkandet går i linje med utskottets egna iakttagelser när det gäller avsnittet om exportfrämjandet. Utskottet menar därför att regeringen bör utveckla en tydligare resultatredovisning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande i enlighet med det som utskottet anfört ovan. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att när det gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande tillkännager för regeringen det utskottet anfört ovan om målet och resultatredovisningens utformning. Därmed blir motion 2018/19:3115 (M, KD, C, L) tillgodosedd i här aktuell del och den tillstyrks. Statens budget inom utgiftsområde 24 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 24 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). fattade beslut om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2022. biföll regeringens förslag och fastställde ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 7 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Av budgetpropositionen framgår att regeringens förslag bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, (prop. 2019/20:1). I ett yttrande till finansutskottet föreslog näringsutskottet att regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet skulle tillstyrkas (yttr. 2019/20:NU1y). Företrädare för , förordade i avvikande meningar sina respektive partiers förslag till ramar för utgiftsområde 24. Regeringens och motionärernas förslag till ramar för utgiftsområdet samt beräkningar för perioden –2022 framgår av tabellen nedan. Tabell Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv 2020 (föreslagen utgiftsram) 2021 (utgiftsberäkning) 2022 (utgiftsberäkning) I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen inom utgifts-området ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställnings-tagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. Den utgiftsram som regeringen föreslår fördelas på 27 anslag. I bilagan redovisas också de förslag som finns i motionerna 2019/20:2637 (SD), 2019/20:3020 (V), 2019/20:3294 (M) och 2019/20:3335 (KD). Enligt förslaget i propositionen kompletteras fyra av anslagen inom utgifts-området med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter (se bilaga 3). Dessutom föreslår regeringen att fastställer bemyndiganden om kapitaltillskott till , förvärv av aktier i in Support of (Instex), kreditgarantier för exportkrediter, kreditgarantier för investeringar och kreditgarantier för lån i för AB . I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Sedan följer regeringens redovisning av slutbehandlade tillkännagivanden. Efter det redogörs för vad regeringen anför om politikens inriktning. Därefter redovisas regeringens överväganden om vart och ett av de 27 anslagen inom utgiftsområdet och de föreslagna bemyndigandena. Slutligen refereras de motioner som innehåller alternativa förslag till anslag. Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar områdena Näringspolitik samt Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Inom området Näringspolitik ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, främjande av turism och besöksnäring samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering samt tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling. När det gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande ingår verksamhetsområdena Export- och investeringsfrämjande, Handelspolitik och EU:s inre marknad. Verksamheten syftar till att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning i genom att bl.a. främja exporten och utländska investeringar i . Det sker också genom att man arbetar för att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft, och genom att man verkar för öppenhet i EU-ländernas handel med omvärlden. I budgetpropositionen, utgiftsområde 24, redogör regeringen för vissa tillkännagivanden om näringspolitiken. Sammanlagt rör det sig om fem tillkännagivanden, varav fyra har gjorts efter förslag från näringsutskottet. Dessutom behandlas ett tillkännagivande som har gjorts efter förslag från trafikutskottet. I propositionen anger regeringen att har tillkännagett för regeringen att den bör tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter (bet. 2017/18:NU12). Regeringen anför att den gav Tillväxtanalys i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas så att bl.a. spridningseffekter täcks in bättre. Tillväxtanalys slutredovisade uppdraget (N2017/07224/SSS). Redovisningen belyser bl.a. frågan om utvärderingarnas syfte. Det framgår att utvärderingar kan ha olika syften. De kan exempelvis genomföras för att utkräva ansvar men också för att öka lärandet. Regeringen anför att den delar syn att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt, framför allt när det gäller större insatser. Regeringen anser dock att utvärderingar i syfte att öka lärandet hos den genomförande myndigheten också är betydelsefulla. Regeringen anser därmed att utvärderingar kan göras även av de utförande myndigheterna, där det särskilt lämpar sig för utvärderingens syfte och ambition. Regeringen avser att fortsätta arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar och att återkomma till med mer information om detta arbete. Med detta anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. Vidare anger regeringen att har tillkännagett för regeringen att politiken bör utformas så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska växa och nå sin fulla potential (bet. 2017/18:NU16). Regeringen anser att den samlade politik som förs inom näringspolitiken som helhet och inom andra processer som regeringen initierat, t.ex. energiöverenskommelsen, exportstrategin, den långsiktiga infrastrukturplaneringen, livsmedelsstrategin samt den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, svarar mot tillkännagivande. ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Därmed anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. Därtill anger regeringen att har tillkännagett för regeringen att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12). Regeringen uppdrog därför åt att ta fram förslag på hur myndigheterna kan arbeta för att korta handläggningstider (N2017/04845/FF). Vidare anges i propositionen att har återkommit och tillkännagett att regeringen bör bedriva ett fortsatt arbete för att korta handläggningstider på myndigheter där tydliga handläggningstider utgör en central del samt vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i arbetet (bet. 2017/18:NU12). Regeringen uppdrog därför 2018 åt att lämna förslag om kortare handläggningstider för företag i besöksnäringen (N2018/04122/FF). I uppdraget ingick att skulle redovisa exempel på områden där maxtid och tidsgräns kan få särskilt stor effekt för företagen. Myndigheten skulle också redovisa skäl både för och emot maxtider och tidsgränser. menar i sin slutredovisning att det kan finnas skäl för införande av lagstadgade maxtider för handläggning på områden med långa handläggningstider. pekar myndigheten på risker som kan finnas med lagstadgade och frivilliga maxtider. Maxgränser för en viss typ av handläggningsprocess kan t.ex. påverka andra processer utan maxgränser i negativ riktning, om dessa i stället nedprioriteras. Vidare kan det för de ärenden där maxtiden passerats innebära att dessa nedprioriteras och att andra ärenden, där det är möjligt att klara maxtiden, i stället kan komma att prioriteras för att förbättra statistiken. Myndigheten anser att de negativa effekterna av att införa tidsgränser som generell metod för att korta handläggningstider väger över de positiva effekterna och föreslår därför andra åtgärder. Regeringen anser att denna bedömning kan antas gälla för handläggningstider generellt och inte bara inom besöksnäringen. Härutöver kan nämnas att det i förvaltningslagen (2017:900) finns en bestämmelse om att en myndighet som bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska underrätta parten om detta och då också redovisa anledningen till förseningen. Av lagen framgår också att om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Därefter har myndigheten på sig att avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett sådant särskilt beslut får överklagas till domstol eller behörig förvaltningsmyndighet. Regeringen avser att fortsätta att följa upp de aktuella myndigheternas arbete med att förkorta handläggningstider och utesluter inte ytterligare åtgärder. Därmed anser regeringen att tillkännagivanden om handläggningstider (bet. 2016/17:NU12 och bet. 2017/18:NU12) har slutbehandlats. Därutöver anges i propositionen att har tillkännagett för regeringen efter förslag från trafikutskottet att regeringen bör se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses (bet. 2013/14:TU19). När det gäller anger regeringen att det vid årsstämman i beslutades att bolagets uppdrag enligt bolagsordningen skulle ändras, och det förtydligades enligt följande: ”Föremålet för bolagets verksamhet ska vara att, direkt eller indirekt genom dotter- eller intressebolag, bedriva persontrafik och, inom ramen för affärsmässighet, bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och därmed en långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet.” Regeringen anser i och med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat i den del det avser . I budgetpropositionen anger regeringen för näringspolitiken under rubriken att produktiviteten i ekonomin har ökat och att svenska företags konkurrenskraft på exportmarknader har stärkts. fortsätter att vara ett ledande innovationsland, som det sker stora omvärldsförändringar som i hög grad påverkar det svenska näringslivets utveckling . Regeringen anger bl.a. att digitaliseringens omvandlingskraft innebär stora omställningar som ständigt påverkar och utmanar näringslivets affärsmodeller. Vidare konstateras att näringslivet, tillsammans med andra aktörer, har en betydande roll för att nå de högt ställda målen för den svenska klimat- och miljöpolitiken och för de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns stora utmaningar för företagen som rör bl.a. kompetensförsörjning och effektiva regelverk, vilka båda har en nationell och en internationell dimension. Regeringen menar att ska använda sin position som ett ledande innovationsland för att utveckla strategiska samarbeten som långsiktigt förstärker innovations- och konkurrenskraften, förmågan att attrahera internationell spetskompetens och investeringar samt öka svenska företags kapacitet att växa med nya produkter på nya marknader. Regeringen anser att bilaterala innovationspartnerskap med flera länder stärker och utvecklar internationella innovationssamarbeten. Vidare kan den gröna omställningen och digitaliseringen stärka svenska företag och öka konkurrenskraften genom samverkan, mellan såväl universitet och högskolor, näringsliv och det offentliga som mellan små och stora företag. Innovationer skapar fler jobb och ett starkt samhälle. Regeringen menar vidare att näringslivet behöver vara innovativt och effektivt och baseras på en hög kunskapsnivå för att stärka den svenska konkurrenskraften. Genom insatser som stärker näringslivets förnyelseförmåga och ökar ekonomins variationsrikedom samt genom välavvägda regelverk och funktionella institutioner kan företag utvecklas på väl fungerande marknader. Näringspolitiken är en del i genomförandet av Agenda 2030, där stärkt samstämmighet och en utvecklingsinriktad politik som stöder produktiv verksamhet, skapande av arbetstillfällen, företagande, kreativitet och innovation är viktiga områden i det fortsatta arbetet. Frågor som regeringen ser som angelägna för att stärka den svenska konkurrenskraften i relation till förändringarna i omvärlden är näringslivets förutsättningar för grön omställning och digitalisering samt dess tillgång på kompetens. Marknader som är öppna för konkurrens måste vårdas så att konkurrens på transparenta och likvärdiga villkor möjliggörs. Regeringen anser att detta är särskilt viktigt i en värld där allt fler marknader blir digitala. När det gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande framför regeringen under rubriken att exporten spelar en avgörande roll för jobben och tillväxten i den svenska ekonomin. Denna utveckling hotas av ökande protektionism, som tar sig formen av t.ex. ståltullar i , och brexit. och är två av största och viktigaste exportmarknader. En upptrappning av handelskonflikterna riskerar att drabba särskilt hårt. Regeringen anser därför att prioriteringar behöver göras för att maximera nyttan av exportfrämjandet. Regeringen kommer därför att fokusera på att stötta små och medelstora företags export samt på marknader med hög BNP, hög förväntad tillväxt eller höga trösklar för att ta sig in på marknaden. För att ta sig an de utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför har regeringen tagit fram en utvecklad exportstrategi. Regeringen avser att fortsätta det påbörjade arbetet med exportstrategin, men också att utveckla den med fokus på hållbar utveckling samt tillväxt och nya arbetstillfällen i hela landet. Vidare konstaterar regeringen att få insatser har så direkt effekt i form av ökad sysselsättning som utländska investeringar. Utlandsägda bolag är dessutom överrepresenterade i exporten, och studier visar att de fortsätter växa i efter den initiala investeringen. har unika förutsättningar att attrahera investeringar som ligger högt i värdekedjorna, kräver tillförlitlig tillgång till energi med låg miljöpåverkan eller utvecklar nya hållbara material. Regeringen framhåller också att den genom internationellt samarbete ska arbeta för att motverka handelskonflikter och för att vidareutveckla förutsättningarna för att bedriva internationell handel. Regeringen kommer att lägga stor vikt vid arbetet i () och i EU:s frihandelsavtalsförhandlingar med andra länder. Regeringen kommer även att fortsätta att arbeta med en feministisk handelspolitik, t.ex. genom att verka för jämställda handelsavtal. Regeringen framhåller också att hållbart företagande är en självklar hörnsten i ett modernt och konkurrenskraftigt näringsliv och avser därför att presentera en svensk plattform för internationellt hållbart företagande. Regeringen föreslår att 7 anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För fyra av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att kunna ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. För två av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om dels ett kapitaltillskott, dels förvärv av aktier, som båda leder till utgifter . I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem får användas för Verket för innovationssystems förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget ökas till följd av att myndighetens förvaltningskostnader har pris- och löneomräknats. Sammantaget innebär det att anslaget ökar med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU1). Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling får användas för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till () för riksmätplatser. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Med anledning av en föreslagen effektivisering av näringspolitiken minskas anslaget med . Sammantaget innebär det att anslaget minskar med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU1).