bet · H601KrU13 · 2019-03-20 00:00:00 — Frågor om konstarterna och film Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bibliotek, språk, teater, dans och musik, konst och arkitektur i det offentliga rummet samt film med hänvisning bl.a. till att arbete pågår. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, L) och ett särskilt yttrande (M). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bibliotek och läsfrämjande för barn och unga Biblioteksböcker på svenska och på minoritetsspråk Svenska språket och språklagen Teater, dans och musik Scenkonst i hela landet Arkitektur, form och design Konst och arkitektur i det offentliga rummet Biografer på mindre orter Olovlig hantering av film Främjande av svensk och nordisk film Det samiska filminstitutet i Kautokeino 1.Bibliotek och läsfrämjande för barn och unga, punkt 1 (M) 2.Trygga bibliotek, punkt 3 (SD) 3.Trygga bibliotek, punkt 3 (L) 4.Bibliotek och medborgarskap, punkt 4 (SD) 5.Biblioteksböcker på svenska och på minoritetsspråk, punkt 5 (SD) 6.Svenska språket och språklagen, punkt 6 (SD) 7.Minoritetsspråk, punkt 7 (SD) 8.Dialekter, punkt 8 (SD) 9.Punktskrift, punkt 9 (SD) 10.Scenkonst i hela landet, punkt 11 (SD) 11.Konst och arkitektur i det offentliga rummet, punkt 12 (M) 12.Statlig fond, punkt 13 (V) 13.Framtidens filmpolitik, punkt 14 (SD) 14.Framtidens filmpolitik, punkt 14 (L) 15.Produktionsincitament för film, punkt 15 (SD) 16.Biografer på mindre orter, punkt 16 (SD) 17.Biografer på mindre orter, punkt 16 (C) 18.Olovlig hantering av film, punkt 17 (SD) 19.Främjande av svensk och nordisk film, punkt 18 (SD) 20.Det samiska filminstitutet i Kautokeino, punkt 19 (SD) Framtidens filmpolitik, punkt 14 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bibliotek och läsfrämjande för barn och unga 2018/19:1404 av (MP) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7 samt 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 1 (M) 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 17. 2018/19:643 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) 2018/19:643 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) Biblioteksböcker på svenska och på minoritetsspråk 2018/19:643 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) Svenska språket och språklagen 2018/19:1474 av (C) och 2018/19:1646 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (SD) 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:733 av m.fl. (SD) och 2018/19:2707 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 7 (SD) 2018/19:1912 av m.fl. (SD). Reservation 8 (SD) 2018/19:654 av m.fl. (SD). Reservation 9 (SD) 2018/19:2084 av och (båda S). Scenkonst i hela landet 2018/19:102 av (SD), 2018/19:649 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:1648 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2018/19:2508 av och (båda C). Reservation 10 (SD) Konst och arkitektur i det offentliga rummet 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 23, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 11 (M) 2018/19:385 av m.fl. (V). Reservation 12 (V) 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (L) 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 15 (SD) Biografer på mindre orter 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) Olovlig hantering av film 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 18 (SD) Främjande av svensk och nordisk film 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkandena 3, 5 och 9. Reservation 19 (SD) Det samiska filminstitutet i Kautokeino 2018/19:646 av i m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 20 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (SD), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 44 yrkanden från den allmänna motionstiden /19 som rör frågor om bibliotek, språk, teater, dans och musik, konst och arkitektur i det offentliga rummet samt film. informerade utskottet om förslaget till nationell biblioteksstrategi. beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Bibliotekslagen (2013:801) innehåller bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. Det allmänna biblioteksväsendet består av all offentligt finansierad biblioteksverksamhet och utgörs av folkbibliotek, skolbibliotek, regional biblioteksverksamhet, högskolebibliotek, lånecentraler samt övrig offentligt finansierad biblioteksverksamhet. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska, enligt bibliotekslagen, verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska även främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Genom bibliotekslagen förtydligades och utvidgades bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper, bl.a. personer med funktionsnedsättning, personer med annat modersmål än svenska och nationella minoriteter. Folkbiblioteken fick också i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. (KB) har fått i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi. Strategin presenterades för utskottet . Utgångspunkten för strategin är 2 § bibliotekslagen om bibliotek för alla. Visionen är att biblioteken ska finnas för alla med hänsyn till vars och ens behov och förutsättningar. Det yttersta målet med hela verksamheten är att stärka bildningen och därmed demokratin. Utifrån lagens vision och strategins mål definieras sedan ett antal medel för att nå dit. Bland annat lyfts biblioteken fram som samhällets öppna rum samt deras betydelse för läsning, lärande och forskning. Nya nationella digitala bibliotekstjänster föreslås liksom en stärkt gemensam infrastruktur. Konkreta åtgärder och reformer handlar bl.a. om att bygga nationella digitala bibliotekstjänster och digitalisera vårt kulturarv, att stärka biblioteksverksamheten för de nationella minoriteterna och urfolket samerna samt säkra utbudet av tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning, liksom att öka tillgången till medier på andra språk än svenska. Den fria tillgången till vetenskapliga publikationer och forskningsresultat föreslås vidare stärkas. I strategin lyfts således läsning och lärande som medel för att nå målet att stärka bildningen och därmed demokratin. Strategin framhåller bl.a. att folkbiblioteken ska inspirera till barns fritidsläsning och komplettera utbildningssektorn inom läskunnighetsområdet samt att barnbibliotekens roll för barns fria läsning bör förstärkas ytterligare. I strategin understryks vidare behovet av en utbyggd och välfinansierad skolbiblioteksverksamhet som är integrerad med pedagogiken. Lärande framhålls som medel för att utveckla invånarnas möjligheter till livslångt lärande och fri åsiktsbildning genom en sammanhållen kedja av utbildningsbibliotek. KB föreslår sex strategiska reformer för stärkta bibliotek, för totalt . Enligt förslaget ska dessa belopp fördelas enligt följande: • Stärkta skolbibliotek, • Stärkta bibliotek för nationella minoriteter och urfolk, • Stärkt mångspråkig biblioteksverksamhet, • Stärkta nationella digitala bibliotekstjänster, • Stärkt nationell biblioteksmyndighet, • Stärkt nationell struktur för kompetensutveckling inom biblioteksväsendet, . Bibliotek och läsfrämjande för barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bibliotekens betydelse för att nå barn och unga och om läsfrämjande insatser. Jämför reservation 1 (M). m.fl. (M) understryker i motion 2018/19:2863 yrkande 9 vikten av att prioritera bibliotekens arbete med att nå barn från socioekonomiskt utsatta miljöer. (MP) begär i motion 2018/19:1404 yrkande 2 en nationell satsning på hembesök av en bibliotekarie och en förskollärare för förstagångsföräldrar. I motionen framförs bl.a. att läsande är ett bra sätt att bryta klassgränser och att överbrygga utanförskap. I samma motions yrkande 3 föreslås att förstagångsföräldrar ska erbjudas ett bokpaket på lämpligt språk och ytterligare ett bokpaket vid ett återbesök. I motionen framhålls att de lokala försök som genomförts givit positiva effekter bl.a. genom att dessa föräldrar oftare besöker bibliotek och öppen förskola. m.fl. (MP) framhåller i motion 2018/19:2295 yrkande 16 vikten av som mötesplats för bl.a. barn och unga. m.fl. (MP) ställer sig i motion 2018/19:2334 yrkande 1 bakom inrättandet av ett nationellt läsråd. I samma motions yrkande 6 framför motionärerna behovet av att fortsätta att investera i biblioteken som mötesplats för unga. I motionens yrkande 7 framförs vidare behovet av att fortsätta att utveckla satsningen Bokstart. För att de kulturpolitiska målen ska uppnås anges att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). beslutade nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117). Målen innebär att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Folkbiblioteken ska enligt bibliotekslagen (2013:801) ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bl.a. genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. En av de viktigaste prioriteringarna på kulturområdet har varit att främja barns och ungas läsande. Omfattande insatser har gjorts och görs inom kulturområdet, på biblioteken och inom skolan. Läsdelegationen presenterade betänkandet Barns och ungas läsning, ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). Läsdelegationen har haft i uppdrag att samla aktörer runt insatser för barns och ungas läsning inom och utanför skolan med syfte att skapa mer likvärdiga förutsättningar för alla barn och unga att nå en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Delegationen föreslår i betänkandet bl.a. följande insatser. • Skolbiblioteksverksamheten ska stärkas, bl.a. genom att bemanning av skolbibliotek ska utredas och att skolbiblioteksverksamhet ska definieras på förordningsnivå. • Ett nationellt läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier ska genomföras. • Läsning och litteratur ska bli en självklar del av förskolans och fritidshemmets pedagogiska verksamhet, bl.a. genom att läsning av litteratur ska skrivas in i läroplanerna, och att medarbetare i verksamheterna ska ges kompetensutveckling och stöd i arbetet om hur de kan arbeta med litteraturen. • Ett läsråd ska inrättas som ska arbeta för att samla och samordna aktörer och insatser inom kultur, skola, civilsamhälle, folkbildning och näringsliv kring barns och ungas läsning. Betänkandet har varit ute på remiss. I utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna anges under punkten 54 följande: ”Förslagen i 2018:57 genomförs (Proposition )”. Bokstart är en nationell satsning som vänder sig till föräldrar och vuxna i små barns (0–) närhet, med syfte att tidigt stimulera språkutveckling. Föräldrar uppmuntras att prata, läsa, sjunga, rimma och ramsa med barnet. Bokstart bygger på samverkan mellan folkbibliotek, barnhälsovård och förskola som alla har ett uppdrag att arbeta med små barns språkutveckling. har regeringens uppdrag att –2020 utvidga Bokstart till fler regioner och koppla satsningen till förskolan. Som en del i utvidgningen erbjuder möjlighet att söka bidrag för regionala och kommunala satsningar på små barns språkutveckling. Webbplatsen är framtagen som en resurs för i första hand yrkesgrupperna men även intresserade föräldrar och andra vuxna i barns närhet. har vidare i uppdrag att genomföra insatser för läsfrämjande i förskolan. Syftet är att stärka förskolornas läsfrämjande arbete och skapa intresse för läsning hos barn och föräldrar. ökades anslaget 3:1 Litteraturen, läsandet och språket med för bibliotekens arbete med att nå ungdomar från socioekonomiskt svaga miljöer (bet. 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:97). Utskottet anförde bl.a. följande: Kulturen tillhör alla. Fokus bör särskilt ligga på alla barns och ungas rätt till kultur eftersom det ofta är som intresset för kultur och konstnärligt skapande bäst kan tillvaratas och stimuleras. Ett levande kulturliv breddar möjligheterna för livslångt lärande och bildningsresor. Utskottet menar därför att det är viktigt att unga får stimulans till läsande och då inte minst unga från grupper som i lägre grad tar del av olika kulturyttringar. Sådana insatser är viktiga inte minst för språkutvecklingen. För att möjliggöra för elever att kunna ta del av alla kulturella skatter måste också litteraturen tillgängliggöras för bredare grupper. Biblioteken har i detta sammanhang en nyckelroll genom sitt samarbete med skolan där alla barn och ungdomar befinner sig. Utskottet delar motionärernas bedömning om läsningens betydelse. Läsning är grundläggande för demokratiskt deltagande, lärande och utbildning och för att förstå omvärlden. Det är därför viktigt att alla barn och unga ges tillgång till böcker och möjlighet till fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Biblioteken har en viktig roll när det gäller att stimulera barns och ungas intresse för läsning och att motverka de kunskapsklyftor som finns i samhället. Utskottet konstaterar dock att många satsningar genomförs och har genomförts i detta syfte. Utskottet vill också peka på det förslag som lämnas i den nationella biblioteksstrategin (se ovan). Mot bakgrund av de insatser som pågår på området, beredningen av Läsdelegationens förslag samt förslaget till nationell biblioteksstrategi finner utskottet inte skäl att tillstyrka motionsyrkandena. Motionerna 2018/19:1404 (MP) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2295 (MP) yrkande 16, 2018/19:2334 (MP) yrkandena 1, 6 och 7 samt 2018/19:2863 (M) yrkande 9 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att biblioteksersättningen bör öka. m.fl. (MP) anför i motion 2018/19:2295 yrkande 17 att biblioteksersättningen ska fortsätta att öka, främst för att möjliggöra goda villkor för författare, men också för att slå vakt om legitimiteten för bibliotekens avgiftsfria utlåning. Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen) får ett exemplar av ett litterärt verk fritt spridas vidare sedan det med upphovsmannens samtycke har överlåtits. Det innebär att ett bibliotek som har köpt in en bok också har rätt att låna ut den; författaren kan inte motsätta sig det och har ingen laglig rätt till ersättning. Detta är en inskränkning i upphovsrättslagen för att värna allmänhetens tillgång till litteratur genom den fria biblioteksutlåningen. får dock de svenska litterära upphovsmännen i stället en offentligrättslig ersättning för biblioteksutnyttjandet. Biblioteksersättningen hanteras av och fördelas inom anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Enligt fonden delades 2018 sammanlagt ut till ca 4 300 upphovsmän och översättare och ibland till deras arvingar. Därtill delades ut till 164 mottagare av särskild biblioteksersättning. Det är enligt utskottet viktigt att det finns goda förutsättningar för författare att få ersättning för sina verk som bibliotekens avgiftsfria utlåning måste värnas. Utskottet ser inga skäl till att nu tillstyrka motionsyrkandet. Motion 2018/19:2295 (MP) yrkande 17 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en åtgärdsplan för att säkra biblioteken som studiemiljö och om att bibliotekslagen bör kompletteras med en reglering om trygga bibliotek. Jämför reservation 2 (SD) och 3 (L). m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:643 yrkande 1 att regeringen i samverkan med berörda aktörer och institutioner bör ta fram en åtgärdsplan för hur biblioteken som studiemiljö ska kunna säkras från grupper som försöker använda biblioteken till annat än det tilltänkta syftet. I motion 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 6 anförs att tillgången till bibliotek är en grundläggande service i ett liberalt samhälle. har det blivit allt vanligare att det förekommer stök och betydligt allvarligare saker som hot, trakasserier och ibland våld mot andra besökare och mot bibliotekspersonal. För att biblioteken ska kunna fylla sina uppgifter måste de vara trygga. Bibliotekslagen behöver därför enligt motionärerna kompletteras med en reglering om trygga bibliotek och möjligheter att utfärda tillträdesförbud. Enligt bibliotekslagen (2013:801) ska biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. De ska främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. Vidare föreskrivs i bibliotekslagen att folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov. För bibliotekspersonal är det i första hand arbetsgivaren, dvs. bibliotekens huvudmän, som har ansvar för arbetsmiljön. Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsgivaren vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. I Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om åtgärder mot våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) anges att arbetsgivaren ska utreda de risker för våld eller hot om våld som kan finnas i arbetet samt vidta de åtgärder som kan motiveras av utredningen. Arbetet ska ordnas så att risk för våld eller hot om våld förebyggs så långt som möjligt. Utskottet delar motionärernas bedömning om bibliotekens betydelse och roll i samhället. De senaste årens rapporter om att det förekommer hot och trakasserier och i vissa fall även våld på biblioteken är enligt utskottet oroande. För att biblioteken ska kunna fullgöra sitt uppdrag är det viktigt att besökarna upplever dem som öppna, välkomnande och trygga miljöer och att personalen upplever dem som trygga arbetsplatser. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att tillstyrka motionsyrkandena men kommer att noga följa utvecklingen på området. Utskottet utgår från att åtgärder vidtas i enlighet med regleringen på arbetsmiljöområdet. Motionerna 2018/19:643 (SD) yrkande 1 och 2018/19:2037 (L) yrkande 6 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att knyta vissa av tjänster till medborgarskap. Jämför reservation 4 (SD). I motion 2018/19:643 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att möjligheterna att tydligare knyta vissa av tjänster till medborgarskapet ska utredas. I bibliotekslagen anges att folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla. Bestämmelsen tar sikte på alla som nyttjar , oavsett om de är bosatta i kommunen eller inte. I förarbetena anges vidare att det är angeläget att det inte kan råda någon tvekan om att bibliotekens tillgänglighet inte är begränsad på grundval av medborgarskap (prop. 2012/13:147 s. 21). Utskottet kan inte ställa sig bakom ett motionsyrkande om att knyta vissa av tjänster till medborgarskapet. Motion 2018/19:643 yrkande 2 avstyrks därmed. Biblioteksböcker på svenska och på minoritetsspråk Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om biblioteksböcker på svenska och på minoritetsspråk. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2018/19:643 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att bibliotekslagen inte bör ställa krav på att biblioteken ska prioritera litteratur på andra språk än svenska och de officiella minoritetsspråken. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska enligt 5 § bibliotekslagen (2013:801) ägna särskild uppmärksamhet åt bl.a. de nationella minoriteterna och personer som har ett annat modersmål än svenska. Detta kan göras bl.a. genom att erbjuda litteratur på de nationella minoritetsspråken, andra språk än de nationella minoritetsspråken och svenska samt på lättläst svenska. Av förarbetena framgår bl.a. att bestämmelsen inte innebär att alla bibliotek inom det allmänna biblioteksväsendet i de egna samlingarna måste kunna erbjuda litteratur på de nämnda språken. För att uppfylla de krav som ställs kan biblioteken använda sig av fjärrlån och samverkan med andra bibliotek i syfte att erbjuda litteratur och information på dessa språk (prop. 2012/13:147 s. 16). Utskottet finner inte skäl att förorda en ändring av bibliotekslagen på det sätt som framförs i motionen. Utskottet avstyrker motion 2018/19:643 (SD) yrkande 3. I språklagen (2009:600) föreskrivs att svenska är huvudspråk i . Det innebär att svenska är samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden. Det allmänna har enligt lagen ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. beslutade om en samlad svensk språkpolitik med fyra överordnade mål (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4, rskr. 2005/06:89), nämligen: – Svenska språket ska vara huvudspråk i . – Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. – Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. – Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. och folkminnen har enligt förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och immateriella kulturarv i . Myndigheten ska särskilt bl.a. följa tillämpningen av språklagen och verka för att den offentliga förvaltningen använder svenska som huvudspråk. Svenska språket och språklagen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. andra språk än svenska vid myndighetsutövning och om en utredning om språklagen. Jämför reservation 6 (SD). I motion 2018/19:1646 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen. I samma motions yrkande 2 begärs att det svenska språket betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang. (C) menar i motion 2018/19:1474 att förutsättningarna och villkoren för att tillåta andra språk än svenska vid myndighetsutövning bör utredas. Motionären anför att det kan finnas situationer när både myndighetspersonen och parten har ett gemensamt hemspråk men samtal ändå måste föras genom tolk. Om båda parter är överens om att samtalet ska föras på ett gemensamt språk borde det vara tillåtet. I språklagen (2009:600) föreskrivs att språket i domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet är svenska. Inom vissa förvaltningsområden i landet har man enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk rätt att använda samiska, finska och meänkieli.