bet · H601SkU8 · 2019-03-14 00:00:00 — om nedsatt moms på livsmedel Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avstyrker motionsförslaget. Utskottet delar regeringens bedömningar av de slutsatser som framgår av . I betänkandet finns en reservation (SD). Skrivelse 2018/19:29 om nedsatt moms på livsmedel. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning om nedsatt moms på livsmedel om nedsatt moms på livsmedel (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om nedsatt moms på livsmedel 2018/19:3017 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2018/19:29 till handlingarna. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2018/19:29 om nedsatt moms på livsmedel och en följdmotion som har väckts med anledning av skrivelsen. Motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilagan. Under beredningen av ärendet har utskottet informerats om rapporten av riksrevisorn med medarbetare. anmälde till utskottet att moms på livsmedel – priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet (RiR 2018:25) kommit in till och att rapporten överlämnats till regeringen för yttrande. Regeringen överlämnade skrivelse 2018/19:29 om nedsatt moms på livsmedel till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i granskningsrapporten moms på livsmedel – priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet (RiR 2018:25). Regeringen konstaterar att bedömning av livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet ligger i linje med tidigare bedömningar, däribland i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98). Livsmedel är något som alla köper. Stödet träffar därför alla hushåll, såväl resursstarka som resurssvaga, vilket är en orsak till den låga kostnadseffektiviteten. Regeringen delar syn att en kombination av andra stöd kan vara mer träffsäkra och därmed mindre kostsamma än nedsatt moms på livsmedel. finns det andra aspekter som kan behöva beaktas i en samlad bedömning av för- och nackdelar med nedsatt livsmedelsmoms. Det är av dessa skäl viktigt att löpande pröva olika skatteutgifter inom ramen för budgetarbetet. om nedsatt moms på livsmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att utreda olika fördelningspolitiska åtgärder. lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservationen (SD). har motiverat sin granskning med att det av de skattepolitiska riktlinjer som antagit framgår att skattepolitikens främsta syfte är att inbringa skattemedel men att skattesystemet även kan ha andra syften. Stöd som lämnas på budgetens inkomstsida bör i första hand undvikas och åtminstone prövas på samma sätt som vanliga utgifter i den årliga budgetprocessen. har uppmärksammat att skatteutgifter inte redovisas lika utförligt i budgetens utgiftsområdesbilagor som stöd på budgetens utgiftssida. Granskningen motiveras vidare av att skatteutgiften för nedsatt moms på livsmedel uppgår till ett stort belopp. Det är matmomsen sattes ned och ändå har ännu ingen utvärdering av nedsättningens priseffekter publicerats. Det finns därför en risk att prisgenomslaget har överskattats. Syftet med granskningen är att undersöka den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet genom att utvärdera dess pris- och fördelningseffekter. Granskningsarbetet utgår från en övergripande revisionsfråga: Är nedsatt moms på livsmedel en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll? Granskningens resultat visade bl.a. att • nedsatt livsmedelsmoms fick fullt prisgenomslag på kort sikt • nedsatt moms har en positiv fördelningsprofil • den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet är låg slutsats är att nedsatt moms på livsmedel inte är ett kostnadseffektivt sätt att förstärka köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. Kostnadseffektiviteten anses vara låg eftersom andra grupper än målgrupperna tillgodogör sig en stor del av stödet. bedömer att ungefär hälften av skatteutgiftens ca skulle kunna sparas genom att man i stället använder en kombination av alternativa fördelningspolitiska stöd (momsen på livsmedel förutsätts då ha höjts till ). Även om finner att den granskade åtgärden inte är en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos nämnda grupper, menar dock att det kan finnas andra fördelar med nedsatt moms på livsmedel som måste beaktas vid en samlad bedömning av åtgärden. finner också att livsmedelspriserna på kort sikt sänktes i sådan utsträckning att det är rimligt att anta att hela momsnedsättningen omvandlades till sänkta priser. kan däremot inte bedöma hur priseffekterna blivit på ; alltför många faktorer kan då spela in. rekommendation är att regeringen mot bakgrund av vad som anförts i granskningen om den nedsatta livsmedelsmomsens låga kostnadseffektivitet tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgör om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt att i sådant fall överväger andra sätt att stödja dessa hushåll. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen konstaterar att bedömning av livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet ligger i linje med tidigare bedömningar, däribland i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98). Livsmedel är något som alla köper. Stödet träffar därför alla hushåll, såväl resursstarka som resurssvaga, vilket är en orsak till den låga kostnadseffektiviteten. Regeringen delar syn att en kombination av andra stöd kan vara mer träffsäkra och därmed mindre kostsamma än nedsatt moms på livsmedel. finns det andra aspekter som kan behöva beaktas i en samlad bedömning av för- och nackdelar med nedsatt livsmedelsmoms. Det är av dessa skäl viktigt att löpande pröva olika skatteutgifter inom ramen för budgetarbetet. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anser att det är bra att har granskat hur den sänkta momsen på livsmedel fungerar som fördelningspolitisk åtgärd. finner att andra fördelningspolitiska stöd än sänkt livsmedelsmoms vore mer träffsäkra och därmed mindre kostsamma. Rapporten har bidragit till en djupare kunskap om åtgärdens effekter. Regeringen bedömer att kan utgöra ett underlag för framtida arbete. I och med denna redovisning anser regeringen att är slutbehandlad. anför i motion 2018/19:3017 av m.fl. att har presenterat en rapport på frågan om skatteutgiften för moms på livsmedel där den sänkta momsen ska gynna vissa målgrupper. Enligt simuleringar uppgår kostnaderna för att kompensera de aktuella målgrupperna för en momshöjning till . Den summan ska jämföras med den beräknade skatteutgiften för den nedsatta momssatsen på livsmedel som uppgick till 2018. Motionärerna noterar att regeringen konstaterar på samma sätt som i rapporten att den nedsatta momsen träffar alla hushåll, såväl resursstarka som resurssvaga, vilket är en orsak till den låga kostnadseffektiviteten. Regeringen anför också att den anser att det är bra att har granskat hur den sänkta momsen på livsmedel fungerar som fördelningspolitisk åtgärd. finner att andra fördelningspolitiska stöd än sänkt livsmedelsmoms vore mer träffsäkra och därmed mindre kostsamma. Regeringen bedömer att ”kan utgöra ett underlag för framtida arbete”. Motionärerna delar regeringens uppfattning, men vill att regeringen, inte utan , tillsätter en utredning som fastställer vilken eller vilka fördelningspolitiska åtgärder som mest kostnadseffektivt gynnar barnfamiljer och låginkomsthushåll. Mervärdesskatten på livsmedel är nedsatt till . har granskat den nedsatta momsen på livsmedel när det gäller dess priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet. motiverar granskningen bl.a. med att nedsättningen kostar stora belopp och att det är livsmedelsmomsen sattes ned, och ändå har inte dess effekt på priserna utvärderats. Granskningen har utgått från följande revisionsfråga: Är nedsatt moms på livsmedel en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll? slutsats är att den nedsatta momsen inte är ett kostnadseffektivt sätt att förstärka köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. Regeringen anser att det är bra att har granskat hur den sänkta momsen på livsmedel fungerar som fördelningspolitisk åtgärd. Rapporten har bidragit till en djupare kunskap om åtgärdens effekter. Regeringen bedömer att kan utgöra ett underlag för framtida arbete. Även utskottet anser att det är värdefullt att har lyft fram frågeställningen om nedsatt moms på livsmedel är en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll. Utskottet finner att även om den granskade åtgärden inte är en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos nämnda grupper, kan det finnas andra fördelar med nedsatt moms på livsmedel som måste beaktas vid en samlad bedömning av åtgärden. Utskottet konstaterar att det redan nu pågår en hel del utredningsarbete på momsområdet både inom EU och på nationell nivå i . Vidare framgår det av den överenskommelse som ingicks mellan Socialdemokraterna, om 73 sakpolitiska områden och ett samarbete om statens budget att en omfattande skattereform ska genomföras. Utskottet utgår från att den nu aktuella frågeställningen kommer att finnas med i framtida reformdiskussioner. Utskottet avstyrker därmed motionsförslaget och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. om nedsatt moms på livsmedel (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3017 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2018/19:29 till handlingarna. har presenterat en rapport som behandlar frågan om skatteutgiften för moms på livsmedel där den sänkta momsen ska gynna vissa målgrupper. Enligt simuleringar uppgår kostnaderna för att kompensera de aktuella målgrupperna för en momshöjning till . Den summan ska jämföras med den beräknade skatteutgiften för den nedsatta momssatsen på livsmedel som uppgår till 2018. Regeringen konstaterar på samma sätt som rapporten att den nedsatta momsen träffar alla hushåll, såväl resursstarka som resurssvaga, vilket är en orsak till den låga kostnadseffektiviteten. Regeringen anför också att den anser att det är bra att har granskat hur den sänkta momsen på livsmedel fungerar som fördelningspolitisk åtgärd. finner att andra fördelningspolitiska stöd vore mer träffsäkra än sänkt livsmedelsmoms och därmed mindre kostsamma. Regeringen bedömer att ”kan utgöra ett underlag för framtida arbete”. delar den uppfattningen men vill se att regeringen, inte utan , tillsätter en utredning som fastställer vilken eller vilka fördelningspolitiska åtgärder som mest kostnadseffektivt gynnar barnfamiljer och låginkomsthushåll. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:29 om nedsatt moms på livsmedel. 2018/19:3017 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av fördelningspolitiska stödåtgärder som alternativ till den sänkta livsmedelsmomsen och tillkännager detta för regeringen. Betänkande SkU8 behandlar regeringens skrivelse nr 29, om nedsatt moms på livsmedel. Den nedsatta momsen, som ligger på , infördes för och syftade till att stärka köpkraften hos bland annat barnfamiljer och låginkomsthushåll. Idén är egentligen riktigt bra. Alla konsumerar livsmedel, och det är ingen jättestor skillnad när det gäller den mängd livsmedel som var och en behöver. Dessutom är låginkomsthushållens kostnadsandelar för livsmedel högre än hos mer köpstarka grupper, vilket innebär att den relativa nyttan för de grupper som åtgärden riktar sig till kan antas vara större. Däremot har det konstaterats att olika hushåll konsumerar olika dyra livsmedel, vilket borde innebära att köpstarka grupper kan ha mer att vinna i absoluta tal på den nedsatta momsen. har i sin rapport nr 25 presenterat en granskningsrapport om nedsatt moms på livsmedel med avseende på priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet. De slutsatser man har kommit fram till är att fördelningsprofilen förvisso är ganska god men att kostnadseffektiviteten är låg. Den skatteutgift som följer av den nedsatta momsen är , som det bara skulle kosta ungefär hälften så mycket, , att kompensera de aktuella målgrupperna för en momshöjning till . menar därmed att det bör finnas andra fördelningspolitiska åtgärder som är mer träffsäkra än sänkt livsmedelsmoms - åtgärder som är mindre kostsamma eller som kan komma målgrupperna bättre till del. I regeringens skrivelse om den här rapporten svarar man bland annat att kan utgöra underlag för framtida arbete. Vi sverigedemokrater menar i stället att det , när vi har en granskningsrapport som tydligt visar att det finns besparingar eller förbättringar att göra motsvarande ett tiotal miljarder kronor , finns anledning att ta granskningen på så pass stort allvar att man utreder frågan omgående. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om nedsatt moms på livsmedel Regeringen bör utreda vilken eller vilka fördelningspolitiska åtgärder som bättre gynnar barnfamiljer och låginkomsthushåll. Detta är innebörden av motion med anledning av skrivelsen, och jag yrkar bifall till reservation. Den här kammaren har varit med om många skattedebatter. Frågan om den mängd skatt som staten behöver ska tas ut i form av skatt på konsumtion eller skatt på inkomst och förmögenhet har alltid varit föremål för strid. Detta är naturligt i ett samhälle där olika medborgares inkomster är olika stora eftersom följden av politiska förslag påverkar alla olika mycket. Inte sällan handlar de ideologiska skillnaderna just om detta. När högern får som den vill innebär det alltför ofta skattesänkningar för de rikaste på bekostnad av välfärden och vad den kan göra för de resurssvagare. För oss socialdemokrater är det i stället självklart att ha en skattefinansierad välfärd med hög standard som omfattar alla som skattesystemet styrs i syfte att omfördela resurserna i samhället. En progressiv inkomstskatt är mer betungande för höginkomsttagare än för låginkomsttagare. Moms, å andra sidan, är lika för alla per vara som konsumeras, men exempelvis moms på livsmedel blir procentuellt hårdare ju mindre inkomsten är. Skatteförslagen kostar alltid något, men inte oväntat kostar de olika mycket för personer med olika inkomster. Trots välfärdspolitiken och våra jämlikhetssträvanden finns fortfarande öar av nöd och knapphet i vårt samhälle - fattigpensionärer, ensamstående kvinnor med barn där mannen flytt sitt försörjningsansvar, långtidssjuka, lågbetalda och lågutbildade, för att nämna några. Vi får inte glömma detta trots den officiella bilden av ett välmående medelklassamhälle där var och varannan bor i villor och där problemet är marginalskatten. Förändringar av skattesatser behöver alltid ske med hänsyn till en helhet som sträcker sig högre än enbart siffror och rena skattefrågor. Det gäller att se hela och även människor bortom det egna livets synrand. I skattedebatter blir det väldigt tydligt hur man anser att finansieringen av välfärden ska se ut och framför allt vilka som ska betala för den. Frågor om klass, kön och etnicitet är i högsta grad närvarande i skattefrågorna. debatterar vi om nedsatt moms på livsmedel. har undersökt livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet, och bakgrunden är sänkningen av momsen som gjordes . Den ingick i ett större åtgärdsprogram med syfte att stabilisera svensk ekonomi efter 1990-talets stora ekonomiska kris. Den dåvarande regeringen valde att sänka momsen med hänvisning till att man ville motverka negativa fördelningspolitiska effekter som skulle komma av sänkta ersättningsnivåer i trygghetssystemen. Man menade då att sänkta priser på livsmedel särskilt skulle gynna barnfamiljer och låginkomsttagare. Eftersom alla konsumerar mat träffar stödet alla hushåll. Därför har momssänkningen på livsmedel en låg kostnadseffektivitet utifrån målet att stödja barnfamiljer och låginkomsttagare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om nedsatt moms på livsmedel bedömer att vi skulle kunna öka intäkterna med 13 miljarder vid en momshöjning om man skulle kompensera barnfamiljer och låginkomsttagare på ett annat sätt. Men visar rapporten att sänkningen på livsmedel har en positiv fördelningsprofil, vilket innebär att låginkomsttagares och barnfamiljers köpkraft stärks relativt andra hushåll, mätt i procentuella förändringar. Omvänt innebär detta att även om en höjning av livsmedelsmomsen påverkar alla är det låginkomsttagare och barnfamiljer som drabbas hårdast. rekommendation till regeringen är att tillsätta en utredning om nedsatt moms för att avgöra om motivet är detsamma och att överväga andra sätt att stödja barnfamiljer och låginkomsttagare. Det är bra att har genomfört den här undersökningen. Rapporten kan utgöra ett underlag för framtida arbete, där man kan göra en samlad bedömning. Kostnadseffektivitet är en viktig fråga, men kan det finnas andra faktorer som behöver beaktas för en fungerande helhet. Dessutom anser vi att man inte bör föregripa redan pågående arbete. Och det pågår faktiskt momsarbete både inom EU och i . Dessutom har det mellan regeringspartierna, och Liberalerna funnits planer på att genomföra en omfattande skattereform, där man kommer att vända på alla stenar för att få till en helhet. Vi socialdemokrater utgår från att även denna fråga kommer att finnas med i diskussionerna inför kommande skattereform. Med detta sagt yrkar jag även avslag på motionsförslag. Vi har att ta ställning till en rapport från om effekterna av nedsatt moms på livsmedel. Denna reform gjordes för länge sedan för att det skulle gynna hushåll med låga inkomster och barnfamiljer. Rapporten har svarat på om det har fått fullt prisgenomslag, om det har varit positivt ur fördelningspolitisk synpunkt och om det har varit kostnadseffektivt. När det gäller de två första frågorna har man väl konstaterat att reformen fyllde sitt syfte, men när det gäller den tredje frågan, om den har varit kostnadseffektiv, är svaret: Nej, det har den inte. Jag tyckte att rapporten var intressant att läsa. Den fick förmodligen oss alla att tänka. Jag gissar att gemene man i samhället - våra vänner, bekanta, kollegor och kanske många av oss också - nästan har glömt bort det faktum att det är lägre moms på mat. Då är det intressant att fundera på varför det inte har gjorts någon utvärdering av denna fråga. Dessa åtgärder har aldrig utvärderats, och det handlar alltså om en kostnad på 27 miljarder. om nedsatt moms på livsmedel Men icke desto mindre har, som tur är, slutsatsen blivit att om man ska göra något åt detta - det bör man naturligtvis göra i längden för att uppnå kostnadseffektivitet - kan man inte bara rakt av höja momsen på mat. Det är vi nog alla överens om. Det finns ju andra fördelar med nedsatt moms på livsmedel. Detta måste beaktas vid en samlad bedömning, och det håller också regeringen med om i sina kommentarer till . Man har också sagt att rapporten har gett en fördjupad kunskap. Det skulle kunna få förödande effekter om man bestämde sig för att höja momssatsen på mat. Vi ska komma ihåg att vi 1996 hade gått med i EU. Vi har haft en livsmedelsproduktion som har gått upp och ned. De allra flesta av oss, om inte alla, är också överens om att vi ska satsa på en ökad självförsörjningsgrad. Livsmedelsproduktion är alltså oerhört viktig, och därmed också momssatsen på mat. Jag tycker som många föregående talare att det är klokt att beakta de utredningar som redan pågår nationellt och på EU-nivå och att vi ska ta med den här frågan i kommande utredningar och även i den översyn av skattereformen som ska genomföras i och med januariavtalet. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)