bet · H601SoU9 · 2019-04-15 00:00:00 — Jag föreslår därför att Kvinnofridslinjen byggs ut till ett nationellt hjälpnummer och att verksamheten inriktas på råd och hjälp till personer som utsätts för våld och kränkningar i den egna relationen eller för hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare anser jag att det behövs ett tydligare fokus på våldsutövarna – oftast män – som står för våldet i nära relationer. Här krävs både straffskärpningar och andra rättspolitiska åtgärder, men också hjälp till den som vill bryta sitt eget destruktiva beteendemönster, exempelvis genom ett separat nationellt hjälpnummer. Det behövs även bättre insatser riktade till den som är motiverad att bryta ett destruktivt beteende i relationer. Det är också värdefullt med forskning om insatser som syftar till att våldsutövare förändrar sitt beteende och upphör med att utöva våld. Mot denna bakgrund bör regeringen vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan om Kvinnofridslinjen och om förebyggande arbete till potentiella förövare. Stöd till barn och unga, punkt 17 (M, C, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (M), (C), (L), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 7. Att ett barn har bevittnat våld är en av de största riskfaktorerna för att även barnet ska utsättas för misshandel. Trots kunskap om detta utreds alltför sällan barnets situation när en vårdnadshavare misstänks ha utsatts för våld av den andra vårdnadshavaren. Socialtjänstlagen pekar på särskilda ansvar för att ge stöd och hjälp åt kvinnor som är eller har varit utsatta för våld samt att vara uppmärksamma på att barnen kan behöva stöd och hjälp. Vi menar att detta regelverk bör förtydligas för att säkerställa dels att barn alltid får komma till tals, dels att barnet får rätt stöd i samband med anmälningar om våld i nära relationer. Barn som upplevt våld ska ses och behandlas som brottsoffer och därmed bli målsägare. Förutom att barnet får rätt till ett eget målsägarbiträde innebär det också att barnet kan höras även om vårdnadshavaren motsätter sig det. Regeringen bör återkomma med förslag om att förtydliga regelverket för att barn ska få stöd i samband med anmälningar om våld i nära relationer. Vi anser vidare att barnperspektivet behöver förstärkas i frågor om skyddade boenden. Det handlar om att skapa förutsättningar för fler skyddade boenden där barn kan bo, men också om att trygga barnens möjlighet att gå i förskola och skola även om de behöver bo på en annan plats. I en traumatisk och turbulent situation kan förskolan eller skolan vara en miljö som ger kontinuitet och trygghet. Det är därför viktigt att uppmärksamma barns situation när de behöver bo i jourlägenhet eller skyddat boende. Det kan handla om att se till att de tillfälliga boendena är barnvänliga till sin utformning, men fler barn kan också behöva få skolskjuts för att kunna gå kvar i sin vanliga förskola eller skola. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det som anförts ovan. Stöd till barn och unga, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkande 18. Det finns brister i kunskapen om hur ett skyddat boende bör vara utformat och om ungas behov. Det är svårt att hitta platser för placering för barn och unga och när de finns är det svårt att få gehör för de krav på verksamheten som måste till utifrån de ungas behov. Detta har gjort att flera unga har behövt omplaceras. Att först ha tvingats klippa av alla band till familj och vänner för att sedan erbjudas boende utan tillräckligt stöd och skydd och därefter behöva omplaceras är enligt min mening oacceptabelt. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur det ska kunna skapas tillräckligt med platser på skyddade boenden som är utformade efter de ungas behov. Kvinnor i prostitution, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 26. Sedan sexköpslagen infördes har gatuprostitutionen i halverats. Ännu saknas dock tillräckligt skydd, exitprogram, rehabilitering och återanpassning för kvinnor och flickor som befinner sig i prostitution, som vill lämna prostitution och som befinner sig i riskzonen för prostitution. Insatser behöver riktas mot särskilt utsatta grupper och det behövs bättre information om sexköpslagen i och internationellt. Arbetet med människohandel, koppleri och sexköp behöver prioriteras av polisen så att fler fall upptäcks och lagförs. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör se över möjligheterna att hjälpa kvinnor i riskzonen för prostitution eller som vill lämna prostitution samt för kvinnor som befinner sig i prostitution att komma bort från sin situation. Skyddade boenden, punkt 19 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 3. Alla former av våld i nära relationer måste bekämpas. Den som utsatts för våld i nära relationer måste få stöd av samhället genom exempelvis tillgång till kvinno- och mansjourer, skyddade boenden och liknande verksamheter. De skyddade boendena måste i första hand ge plats åt de personer som är i akut behov av dem. Ett stort problem för kvinnojourerna har varit bristen på bostäder, vilket har lett till att utslussningen från det skyddade boendet har försvårats. Därmed blir många kvar på boendet, som mer akuta fall inte får plats på boendet. Jag anser därför att regeringen bör se över möjligheterna att personer som utsatts för våld i nära relationer ges en fungerande utslussning efter skyddat boende eller liknande verksamhet. Skyddade boenden, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 19. Kommunerna kan i många fall inte erbjuda våldsutsatta kvinnor ett lämpligt boende på grund av den generella bristen på bostäder. I stället blir kvinnorna kvar längre än de behöver på jouren eller i otrygga tillfälliga bostäder. Kommunerna måste också bli bättre på att samarbeta över gränserna när det gäller boendefrågan, t.ex. genom att bilda resurspooler med boenden för de personer som utsatts för våld i nära relationer. Jag anser därför att regeringen bör göra en samlad översyn av kommunernas möjligheter att erbjuda bostad till personer som utsatts för våld i nära relationer samt lägga fram förslag på lämpliga åtgärder. Kvinnojourernas finansiering, punkt 20 (C, KD) av Acko Ankarberg (KD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 15. Det är av största betydelse att se över möjligheterna att personer, både män och kvinnor, som utsatts för våld i nära relationer får stöd av samhället genom ökad tillgång till kvinno- och mansjourer, skyddat boende och andra liknande verksamheter. De ideella kvinno- och mansjourerna är en viktig resurs i kampen mot våldet och de behöver en långsiktig, renodlad och mer stabil finansiering. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om att se över möjligheterna för att kvinno- och mansjourerna får långsiktiga och stabila förutsättningar. Kvinnojourernas finansiering, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 20. Kvinnojourerna behöver kontinuerlig finansiering för att kunna bedriva ett fungerande arbete på lång sikt. drivs verksamheterna i projektform och är beroende av tillfälliga satsningar. Mycket av jourernas tid går åt till att ansöka om nya projektpengar. Enligt för tjej- och kvinnojourer (Roks) är många av deras medlemsjourer beroende av projektbidrag från olika myndigheter och privata stiftelser för att finansiera sin löpande grundverksamhet. Men myndigheter, t.ex. länsstyrelserna, som fördelar utvecklingsmedel eftersöker ofta nyskapande projekt medan många tjej- och kvinnojourer saknar medel för att garantera kontinuitet i den grundläggande jourverksamheten. Därför är det glädjande att vi under den föregående mandatperioden fick igenom riktade budgetsatsningar för kvinnojoursrörelsen. Det är dock av största vikt att dessa medel kommer kvinnojourerna till gagn och att den nuvarande styrmodellen är adekvat och välfungerande. Därför bör regeringen uppdra åt att göra en utvärdering av de fördelade medlen till kvinnojourerna och analysera utfallet. Kvinnojourernas finansiering, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 20. Jourverksamhet för våldsutsatta är en del av det samhälleliga åtagandet, oavsett om jourerna drivs i offentlig eller ideell regi. Jag ser det därför som självklart att det offentliga ska ge ett stabilt och långsiktigt stöd till kvinnojourer och andra jourverksamheter. Kommunerna bör även samarbeta med jourverksamheter i närområdet och erbjuda ekonomiskt stöd. Detta är viktigt för att förbättra våldsutsatta kvinnors möjligheter att söka hjälp oavsett om de vill börja med att kontakta kommunen eller en ideell kraft. Men det är också viktigt för att stärka kvinno- och tjejjourernas finansiering. Kvinno- och tjejjourer får bidrag från det allmänna via flera olika kanaler, både statliga och kommunala. Även om stödet har byggts ut är det fortfarande problematiskt att få en långsiktig och stabil finansiering eftersom vissa kommuner fattar bidragsbeslut i taget. Likaså behövs en bredare översyn, i samverkan med företrädare för jourerna, för att skapa ett mer långsiktigt och enhetligt system där kvinno- och tjejjourer i hela landet får mer likvärdiga förutsättningar. Regeringen bör återkomma med förslag dels om en översyn av det långsiktiga systemet för statligt och kommunalt stöd till kvinno- och tjejjourer samt andra jourer för våldsutsatta, dels om samverkan mellan kommuner och jourer för våldsutsatta. Dödsfallsutredningar, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkande 22. Självmord till följd av misshandel av en närstående omfattas inte av den nya lagen om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall. Även om det kan bli svårt att bedöma om självmord har begåtts med anledning av brott menar jag att man bör utreda självmord där det finns misstanke om att dödsfallet har föregåtts av misshandel, hot eller påtryckningar. Detta är viktigt för att kunna fånga upp fall där påtryckningar skett av hedersrelaterad karaktär. riskerar annars att missa fall med s.k. balkongflickor som efter svår psykisk misshandel tagit sina liv. Det är mycket angeläget att åtgärder tas fram för att bekämpa denna form av hedersrelaterat våld. Därför bör regeringen återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att självmord som misstänks ha genomförts efter hot och påtryckningar i en hedersrelaterad kontext ska omfattas av utredningsförfarandet. Dödsfall som skett utomlands får utredas om personen vid dödsfallet var svensk medborgare eller hade hemvist i . Det är inte bra att frivilligheten är huvudregel när det gäller utredningar av dödsfall som skett utomlands. Jag anser därför att lagen ska formuleras starkare. Regeringen bör därmed återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att dödsfall som skett utomlands bör omfattas av utredningsförfarandet. Dödsfallsutredningar, punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. har ansvar för att utreda dödsfall då barn avlidit på grund av brott eller då vuxna avlidit på grund av brott av en närstående eller tidigare närstående person. har ansvaret även utvidgats till att bl.a. utreda fall av grov misshandel mot barn samt försök till mord eller dråp mot vuxna. Jag anser dock att dessa ändringar i lagen inte är tillräckliga och att det också måste kunna göras en granskning – en – av myndigheternas agerande i enskilda fall. har hotbilden varit känd långt i förväg, men ändå har brottet inte kunnat hindras. Därför behöver en kunna tillsättas också i enskilda fall där samhället misslyckats med att förebygga dödligt våld eller andra grova brott mot närstående. Att granska det enskilda fallet handlar om att bedöma hur polis och åklagare agerat, men också , sjukvården och andra instanser. Det behöver också granskas vad som var känt på förhand om både gärningsman och offer. Regeringen bör återkomma med förslag om granskning av myndigheternas agerande i enskilda fall av dödligt våld och andra grova våldsbrott. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2018/19:1402 av (MP) yrkande 2, 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 22, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:2748 av m.fl. (MP) yrkande 2. Risken för att personer som är bosatta i ska utsättas för hedersrelaterat förtryck utomlands är särskilt stor för barn och unga. Detta kan ta sig olika konkreta uttryck. Vissa barn kan skickas till ett annat land för s.k. uppfostringsresor, andra sänds utomlands för att könsstympas, bli bortgifta eller i extrema fall för att mördas. Det är därför av största vikt att svenska myndigheter ges starkare juridisk och operativ förmåga att skydda barn från att föras ut ur landet. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om att socialnämnden bör ges rätt att besluta om utreseförbud om det är nödvändigt för att skydda ett barn från könsstympning, tvångsäktenskap eller liknande övergrepp. Månggifte, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 23. Månggifte är inte tillåtet i och är straffbart. Trots det förekommer att människor lever i vad som brukar kallas månggifte, på grund av att dessa ingåtts i annat land. Vi anser att månggifte alltid ska upplösas när någon söker uppehållstillstånd i , att månggifte ska vara olagligt för alla i oavsett härkomst och att månggifte ska straffas om det förekommer. För att motverka månggifte behövs mer kartläggning och fler undersökningar som kan tala om hur läget ser ut och hur det utvecklas . Därför ska staten utveckla system för att följa utvecklingen och förenkla för effektiva insatser mot månggifte. De personer som är offer för månggifte måste få möjlighet att ta sig ur sin situation på ett bra sätt. De gäller inte minst de barn som drabbas negativt av att föräldrarna ingår polygama äktenskap. De som inte respekterar våra lagar om månggifte utan fortsätter att leva som gifta med flera ska straffas och i den mån det är möjligt även utvisas ur landet. Regeringen bör återkomma med förslag dels om att förbättra kartläggningen av förekomsten av månggifte i , dels om att stödja kvinnor och barn så att de inte tvingas ingå i eller utsätts för månggifte i . Nationella adoptioner, punkt 25 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (SD), (SD), (KD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att det är problematiskt att barn ständigt omplaceras till nya familjehem. Vid långvariga familjehemsplaceringar kan barnen uppleva stor osäkerhet, eftersom en formell omprövning sker var sjätte månad. Då ska utvärdera huruvida vården fortfarande behövs, vilket inte alltid ger den långsiktiga stabilitet och kontinuitet som är bäst för barnet. Vid långvariga placeringar bör därför frågan om nationell adoption eller överflyttning av vårdnad oftare prövas som ett alternativ. Syftet ska alltid vara barnets bästa och dess behov av trygghet under uppväxten. Vi anser att regeringen bör utreda hur man kan möjliggöra för fler nationella adoptioner och vårdnadsöverflyttningar. Samkönade pars möjligheter att adoptera, punkt 26 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2018/19:531 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Trots att samkönade par har haft möjlighet att bli adoptivföräldrar i har det bara i något enstaka fall inträffat att ett barn förmedlats genom internationell adoption till ett samkönat par. I så gott som samtliga ursprungsländer är berörda myndigheter avvisande till möjligheten för samkönade par att adoptera. När det gäller inhemska adoptioner har det, bortsett från närståendeadoptioner, endast förekommit i ett fåtal fall att barn har adopterats av samkönade par. Jag anser att det behövs insatser för att förbättra samkönade pars möjligheter att komma i fråga som adoptivföräldrar. Detta ska ske inom ramen för de grundläggande principer som adoptionslagstiftningen bygger på. Jag anser att regeringen bör utreda denna fråga. Sociala barn- och ungdomsvården, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16 samt 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkande 8, 2018/19:828 av och (båda S), 2018/19:2329 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2641 av (M) och 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 7–9. Vi anser att alla barn har rätt till en trygg uppväxt. En nollvision mot barnmisär är för oss lika självklart som t.ex. en nollvision kring döda i trafiken. Vi vill skapa en barndomsgaranti, inom vilken samhället ställer upp en nollvision mot diskriminering, mobbning och trakasserier. Barn måste skyddas från fysiskt och psykiskt våld, sexuella övergrepp och vanvård eller utnyttjande och så långt det är möjligt garanteras en trygg uppväxt med båda föräldrarna. Vi anser att regeringen bör verka för detta. Sociala barn- och ungdomsvården, punkt 27 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2018/19:828 av och (båda S), 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16, 2018/19:2329 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2641 av (M) och 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 7–9. Jag anser att det i mål och ärenden om vårdnad, boende och umgänge finns särskilda skäl att ge befogenhet att granska om ett enskilt fall handlagts i enlighet med principen om barnets bästa. Att skapa möjligheter till en särskild granskningsordning som fokuserar enbart på principen om barnets bästa ger en nödvändig garanti för att barnperspektivet i ärenden om vårdnad, boende och umgänge tas på allvar av myndigheter och domstolar. Jag anser att regeringen bör återkomma med ett förslag som möjliggör en sådan ordning. Barnombud, punkt 29 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:250 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9 samt 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 3. Vi anser att barn som placeras i hem enligt SoL bör ges ett eget oberoende barnombud. Vi anser vidare att barnombudet bör ges möjlighet till insyn över omkostnadsbidraget, så att denne vid behov kan säkerställa att barnet verkligen får del av det tilltänkta bidraget, och att barnombudet också ges skyldighet att rapportera eventuella missförhållanden när det gäller omkostnadsbidraget. Regeringen bör tillsätta en utredning som möjliggör detta. Barnombud, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9 samt 2018/19:250 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det finns forskning som talar för att barn som bevittnat våld löper större risk att själv utsättas för misshandel. Trots kunskap om detta utreds alltför sällan barnets situation när en vårdnadshavare misstänks ha utsatts för våld av den andra vårdnadshavaren. Jag menar att regelverket bör förtydligas för att säkerställa dels att barn alltid får komma till tals, dels att barn får rätt stöd i samband med anmälningar om våld i nära relationer. Jag anser att barn som upplevt våld ska ses och behandlas som brottsoffer och därmed bli målsägare. Vidare behöver barnrättsperspektivet också bli tydligare när en vuxen får insatser från . Barn påverkas och har egna intressen, även om den vuxnes skäl till kontakt med inte handlar om föräldraskapet. Jag anser att barn som förekommer i utredningar som rör någon annan i familjen bör få en egen handläggare. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med detta. Barnäktenskap, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14 samt 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29 samt 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 12. För att motverka barnäktenskap anser vi att det behövs mer kartläggning och fler undersökningar som kan tala om hur läget ser ut och hur det utvecklas . Därför ska staten utveckla system för att följa utvecklingen och förenkla för effektiva insatser mot barnäktenskap. De barn och unga som är offer för barnäktenskap måste få hjälp och stöd att ta sig ur sin situation på ett bra sätt. Regeringen bör verka för att sådan kartläggning och att stöd till dessa barn kommer till stånd. Barnäktenskap, punkt 30 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.