bet · H601MJU8 · 2019-02-28 00:00:00 — I uppdraget ingår att identifiera och vid behov föreslå åtgärder för en förbättrad statistik. har samordningsansvar för uppdraget som ska redovisas . Därefter ska den sammanhållna statistiken redovisas . Regeringen framhåller i skrivelsen att genom konventionen om biologisk mångfald förbundit sig att bevara sin biologiska mångfald på ekosystemnivå, artnivå och genetisk nivå. genomförande av åtagandena inom konventionen om biologisk mångfald och EU:s naturvårdspolitik behandlas i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). Strategin har enligt regeringen även betydelse för genomförandet av friluftslivspolitiken och Agenda 2030. Ansvaret för att skydda den biologiska mångfalden är enligt regeringen delat mellan staten, kommuner och markägare. Formellt skydd av skog är enligt regeringen ett viktigt medel för att nå miljömålen. Regeringen delar bedömning att den nationella strategin för formellt skydd av skog ger ett praktiskt stöd att på ett kostnadseffektivt sätt prioritera vilka områden som bör få formellt skydd. anser att det även bör finnas en strategi för restaurering av utvecklingsmark för att nå de långsiktiga målen. Med anledning av detta konstaterar regeringen att strategins huvudinriktning på kort sikt är att prioritera bevarandeåtgärder för befintlig värdefull skogsmark framför avsättningar av utvecklingsmark. För att tillgodose det långsiktiga skyddsbehovet finns det emellertid enligt strategin skäl att även prioritera utvecklingsmarker. Formellt skydd har också enligt skrivelsen betydelse för att nå mål för friluftsliv. har fastställt ett övergripande mål för friluftslivspolitiken (se prop. 2009/10:238). I likhet med miljömålens etappmål finns det tio mätbara mål för friluftspolitiken (skr. 2012/13:51). Utöver formellt skydd av skog förväntas även skogsägarna själva ansvara för att bevara höga naturvärden genom frivilliga avsättningar av skog. Markägare och andra aktörer inom skogsbruket har enligt regeringen ansvar för att bedriva sin verksamhet på ett hållbart sätt, inom ramen för de nationella miljömålen. Definitioner av skyddad skog Enligt kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 3 samt kommittémotion 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 6 bör regeringen tydligare fastställa den officiella ståndpunkten när det gäller definitionen och arealen av skyddad skog i . Definitionerna ska i möjligaste mån överensstämma med internationella definitioner. Statistik över skyddad skog måste även innefatta grupperna impediment och fjällnära skog. Enligt kommittémotion 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 5 bör det genomföras en översyn av definitions- och beräkningsgrunder för skog som är skyddad eller på annat sätt undantagen produktion. Man bör då beakta andra länders beräkningsgrunder och även behovet av ett starkt och livskraftigt skogsbruk. Kommittémotion 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 1 anger att bör anta ett nytt utökat etappmål för areal skyddad skog för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar och åtaganden i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen. Enligt kommittémotion 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 5 bör regeringen även anta ett särskilt etappmål för skydd av tätortsnära natur. I motion 2018/19:2745 av (MP) yrkande 3 föreslås att all kvarvarande gammelskog med höga biologiska värden ska skyddas från avverkning. Kommittémotion 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 6 anför att det bör finnas möjlighet till förändringar om områdesskyddet är ändamålsenligt. Det bör därför genomföras en löpande översyn av skyddade områden. Motion 2018/19:2515 av och (båda C) yrkande 2 anför att inga ytterligare arealer av fjällnära skog ska avsättas som reservat eller liknande eftersom mer än hälften redan är skyddade. Enligt kommittémotion 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 7 bör en nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. Enligt motion 2018/19:2745 av (MP) yrkande 4 bör berörda statliga och kommunala aktörer i skogsbruket höja andelen kalhyggesfritt, naturnära skogsbruk, vilket enligt motionen skulle gynna både sociala och biologiska värden. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Definitioner av skyddad skog Enligt 2 § skogsvårdslagen (1979:429) definieras skogsmark som ”mark inom ett sammanhängande område där träden har en höjd av mer än och där träd har en kronslutenhet av eller har förutsättningar att nå denna höjd och kronslutenhet utan produktionshöjande åtgärder”. Enligt 2 § skogsvårdslagen delas skogsmarken vidare upp i produktiv och improduktiv skogsmark. Produktiv skogsmark anges som skogsmark som enligt vedertagna bedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minst en kubikmeter virke per hektar och år. Övrig skogsmark anses vara improduktiv skogsmark eller s.k. skogliga impediment. Enligt 13 a § skogsvårdslagen finns det ett skydd mot avverkning, skogsvårdsåtgärder och gödsling på improduktiv skogsmark. FAO:s internationella definition av skogsmark innebär att även mycket lågproduktiva och glest trädbevuxna marker betraktas som skog. officiella skogsstatistik bygger på uppgifter från Riksskogstaxeringen vid SLU, som är statistikansvarig myndighet. SLU använder sig av FAO:s definition, vilket innebär att det finns totalt skogsmark i , varav produktiv skogsmark. Enligt och redovisning av regeringsuppdraget värdefulla skogar finns drygt 1 miljon hektar formellt skyddad, produktiv skogsmark med restriktioner på skogsbruket. Knappt hälften av denna areal återfinns i den fjällnära skogen. Det innebär att totalt av den produktiva skogsmarken är skyddad i . Av den produktiva skogsmarken nedan fjällkedjan är skyddad. Enligt och är frivilliga avsättningar av skogsmark en bärande del i den svenska modellen för ansvarsfullt skogsbruk. Enligt proposition 2013/14:141 bör skogsbrukets frivilliga avsättningar ha ökat i omfattning med ca till totalt 1 2020. uppskattar den aktuella arealen frivilliga avsättningar till produktiv skogsmark (meddelande 4/2017). Om både frivilliga avsättningar och impediment räknas in i arealen skyddad skog innebär det att ca. av skogen är skyddad. Av januariavtalet framgår att regeringen åtagit sig att ge ansvariga myndigheter i uppdrag att föreslå ett nytt och enhetligt sätt att räkna skyddad mark. Skydd och bevarande preciseras närmare i artikel 8 i konventionen om biologisk mångfald där det anges att varje part i konventionen så långt möjligt och lämpligt ska främja skyddet av ekosystem, naturliga livsmiljöer och bibehållandet av livskraftiga populationer av arter i sina naturliga miljöer. Vid det 10:e partsmötet i , , antog världens länder en strategisk plan för perioden –2020, med 20 delmål (de s.k. Aichimålen) för genomförandet av konventionen. antog även Europeiska kommissionen en ram för EU:s åtgärder för att uppfylla EU:s överordnade mål om biologisk mångfald (En strategi för biologisk mångfald i EU ). Strategin bygger på sex ömsesidigt kompletterande mål som är inriktade på de viktigaste orsakerna till förlust av biologisk mångfald och syftar till att minska de största påfrestningarna på natur och ekosystemtjänster i EU. Varje mål är uppdelat på ett antal tidsbegränsade åtgärder och andra kompletterande åtgärder. Det tredje målet rör jordbruks- och skogsområden och innebär bl.a. att EU och medlemsländerna ska ”uppmuntra skogsägare att bevara och förbättra skogarnas biologiska mångfald” samt ”integrera åtgärder för biologisk mångfald i skogsbruksplaner”. I propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) tydliggörs hur ska genomföra åtaganden inom konventionen för biologisk mångfald och EU:s naturvårdspolitik. När det gäller skydd och bevarande av naturområden framgår det att regeringen anser att till 2020 ska av land- och sötvattensområden samt av områden vara skyddade eller bevarade på olika sätt. Regeringen tydliggör att detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med eko-logiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesskyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. I samband med behandlingen av propositionen beslutade även ett antal etappmål jämfört med situationen 2012. Det formella skyddet av skogsmark 2020 ska ha ökat med ca skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. Skogsbrukets frivilliga avsättningar bör ha ökat i omfattning med ca skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . och redovisade en reviderad version av den nationella strategin för formellt skydd av skog . I uppdraget ingick att redovisa arealer och geografisk fördelning av kända värdefulla skogar som saknar formellt skydd, att redovisa vilka av dessa som omfattas av frivilliga avsättningar och att analysera behovet av kompletterande kartläggningar av okända värdefulla skogar. Vidare ingick att föreslå en ny modell för länsvis fördelning av skyddande områden. Den reviderade strategin ansåg att de kortsiktiga bevarandemål som uttrycks i proposition 2013/14:141 är aktuella. På finns det enligt strategin behov av att skydda av den produktiva skogsmarken nedanför gränsen för fjällnära skog. Det innebär att ytterligare mer än en miljon hektar behöver undantas från skogsbruk . Förslaget till reviderad nationell strategi för formellt skydd av skog är enligt regeringens skrivelse under beredning i . Enligt består den produktiva skogsmarksarealen ovan gränsen för fjällnära skog av ca 1,2 miljoner ha eller av den produktiva skogsmarken i . Av de fjällnära skogarna har av arealen ett formellt skydd och är frivilligt avsatt. Avverkning i området närmast fjällen kräver alltid tillstånd från . Det finns inga etappmål för avsättningar i fjällnära skog. För uppföljningen av miljömålet Levande skogar används tre typer av indikatorer, Häckande fåglar i skogen, Arealer med gammal skog och Miljöhänsyn i skogsbruket. Det är som tar fram uppgifter om utvecklingen för den sistnämnda indikatorn genom att inventera ett urval av de anmälningar om föryngringsavverkning som kommer in till myndigheten. Inventeringsresultaten ger svar om följande: Hur stor andel av avverkningsarealen som lämnas av hänsynsskäl Hur mycket levande och döda träd som lämnas vid avverkningen Andelen avverkningar där det funnits skäl att ta hänsyn till hänsynskrävande biotoper, skyddszoner, impediment, kulturmiljöer, upplevelsevärden samt vid transporter över vattendrag I vilken utsträckning dessa miljövärden har påverkats vid avverkningen. Enligt miljömålsportalen Miljömål uppvisar det en svag men positiv utveckling när det gäller hänsyn till skyddszoner, och negativ påverkan på vattendrag har minskat. Däremot har uppföljningarna visat att allvarliga skador på hänsynskrävande biotoper ökar. Det finns ingen nationell målsättning för areal hyggesfritt skogsbruk inom miljömålssystemet. anser att hyggesfritt skogsbruk kan ses som ett komplement till trakthyggesbruk på en begränsad del av skogsmarken. Enligt policydokument (policy för hyggesfritt skogsbruk – ) bör hyggesfritt skogsbruk öka i omfattning där detta är motiverat ur miljö-, kulturmiljö- eller skötselsynpunkt eller med hänsyn till rekreationsvärden och rennäringen. Enligt policyn får hyggesfritt skogsbruk endast användas där det finns lämpliga förutsättningar för den aktuella metoden när det gäller bl.a. markens och beståndets egenskaper och där det är förenligt med skogsvårdslagens bestämmelser. Miljömyndigheternas presenterade fördjupade utvärdering av miljömålen 2019 för emellertid fram ett antal förslag till regeringen i syfte att stimulera hyggesfritt skogsbruk, bl.a. ett särskilt bidrag, med målsättningen att stimulera ökad användning av hyggesfria metoder. Enligt myndigheterna som stod bakom utvärderingen bör även regeringen överväga att införa ett nytt etappmål för hyggesfritt skogsbruk för att ge en tydlig bild av den önskade utvecklingen i skogsbruket. Förslagen i den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2019 bereds i . Definitioner av skyddad skog Utskottet välkomnar att , och har fått i uppdrag att utarbeta en sammanhållen statistik för skogsmark. I uppdraget ingår att redovisa arealer uppdelat på olika former av formellt skyddade områden, frivilliga avsättningar, hänsynsytor samt lagstiftat skydd av improduktiv skogsmark, så att en transparent och jämförbar uppföljning kan göras. Av januariavtalet framgår även att regeringen åtagit sig att ge ansvariga myndigheter i uppdrag att föreslå ett nytt och enhetligt sätt att räkna skyddad mark. Med anledning av det arbete som pågår och det arbete som planeras anser utskottet att motionerna om definitioner av skyddad skog 2018/19:1281 (SD) yrkande 3, 2018/19:3004 (SD) yrkande 6 och 2018/19:2888 (M) yrkande 5 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet vill inledningsvis framhålla att strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) tydliggör hur ska genomföra de åtaganden som följer av konventionen för biologisk mångfald och EU:s naturvårdspolitik. När det gäller skydd och bevarande av naturområden framgår det att av land- och sötvattensområden samt av områden ska vara skyddade eller bevarade på olika sätt till 2020. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesskyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Enligt och förslag till reviderad strategi för skydd av värdefull skog är de kortsiktiga bevarandemål som uttrycks i proposition 2013/14:141 fortfarande aktuella. På finns det enligt strategin behov av att skydda av den produktiva skogsmarken nedanför gränsen för fjällnära skog. Utskottet har förståelse för behovet av att skydda ytterligare arealer med produktiv skogsmark med stora naturvärden. Förslaget till reviderad nationell strategi för formellt skydd av skog är enligt regeringens skrivelse under beredning i . Med anledning av ovanstående anser utskottet att motionerna om arealmål för skogsskydd 2018/19:669 (V) yrkandena 1 och 5, 2018/19:2515 (C) yrkande 2, 2018/19:2745 (MP) yrkande 3 och 2018/19:2888 (M) yrkande 6 kan avslås. Utskottet noterar att i egenskap av ansvarig skogsmyndighet anser att hyggesfritt skogsbruk bör öka i omfattning där detta är motiverat och förenligt med skogsvårdslagens bestämmelser. Den presenterade fördjupade utvärderingen av miljömålen 2019 för även fram ett antal förslag till regeringen i syfte att stimulera hyggesfritt skogsbruk samt förslaget att regeringen bör överväga att införa ett nytt etappmål för hyggesfritt skogsbruk. Förslagen i den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2019 bereds i . Med anledning av ovanstående anser utskottet att motionerna om hyggesfritt skogsbruk 2018/19:669 (V) yrkande 7 samt 2018/19:2745 (MP) yrkande 4 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ekonomisk ersättning vid skyddande av skog och andra restriktioner i brukanderätten. Jämför reservation 12 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C). Regeringen påpekar i skrivelsen att markägare har rätt till ersättning exempelvis när en myndighet beslutar om naturreservatsföreskrifter eller bildar ett biotopskyddsområde om myndighetens beslut innebär att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Enligt regeringen väljer markägare i allt större omfattning intrångsersättning som staten har ett ansvar för att skyddet av värdefull natur är kostnadseffektivt. anser att det finns risk för att skyddet i vissa fall görs mer omfattande och dyrare än vad som krävs. Den relativt generösa intrångsersättningen vid bildande av naturreservat och biotopskyddsområden ställer höga krav på områdets skyddsvärde för att intrångsersättning ska vara kostnadseffektiv. Regeringen påpekar i skrivelsen att den reviderade strategin för formellt skydd har principer för i vilka fall utvecklingsmarker kan inkluderas i det skyddade området. Eftersom syftet med att bilda naturreservat är att bevara biologisk mångfald, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer eller tillgodose behov av områden för friluftslivet kan det enligt strategin vara motiverat att inkludera utvecklingsmarker för att uppnå syftet med skyddet. Enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 65 ska effektiva och ändamålsenliga ersättningsmodeller vid skyddande av skog säkerställas. Om ersättning inte kan betalas ut vid intrångstillfället ska inte tvingande avsättning av skyddsvärd mark genomföras. Enligt yrkande 70 samma motion samt motion 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkande 1 ska alla redan beslutade intrång och avsättningar ersättas innan man inrättar nya skyddade områden. I motion 2018/19:2864 av och (båda C) yrkande 2 anförs att skogsägaren alltid ska få ersättning från staten för skog som pekas ut som skyddsvärd och därigenom inte kan brukas. Enligt kommittémotion 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 2 har regeringen i sin skrivelse med anledning av gjort en otillräcklig analys av konstaterande att markägarens rätt till intrångsersättning är grundlagsskyddad. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Enligt förslagen i proposition 2009/10:162 (se även civilutskottets bet. 2009/10:CU21) höjdes 2010 den ersättning som betalas vid expropriation och andra åtgärder där fastigheter tas i anspråk med tvång. Förändringarna avsåg ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen (1972:719) och i de lagar som hänvisar till dessa bestämmelser. Syftet var att stärka äganderätten med anledning av att de exproprierande allt oftare utgörs av enskilda, som driver sin verksamhet i vinstsyfte. Expropriationslagens presumtionsregel, som begränsar rätten till ersättning för s.k. förväntningsvärden, togs bort. Därigenom kom ersättningen vid expropriation att bestämmas närmare fastighetens marknadsvärde och omfatta även den del av marknadsvärdet som beror på förväntningar om en ändring av fastighetens tillåtna användningssätt. Även möjligheten att göra något s.k. toleransavdrag från expropriationsersättningen eller från skadestånd enligt för miljöskada försvann. Ersättningen ska således motsvara hela den ersättningsgilla skadan. Slutligen infördes även en regel om att det ska göras ett schablonpåslag på expropriationsersättningen av fastighetens marknadsvärde eller marknadsvärdesminskning. Genom påslaget tas det vid värderingen av fastigheten ökad hänsyn till att fastighetsägaren ofrivilligt blir av med sin fastighet. Inför olika åtgärder för områdesskydd förhandlar man med fastighetsägarna för att försöka nå en överenskommelse om ersättning. När det gäller naturreservat kan fastighetsägarna även välja att sälja sina fastigheter till marknadspris, om har bedömt att området är lämpligt. Om fastighetsägaren inte vill sälja kan marken behållas med användarrestriktioner. I de fall mark tas i anspråk eller pågående markanvändning avsevärt försvåras har fastighetsägaren rätt till intrångsersättning motsvarande den minskning av fastighetens marknadsvärde som uppkommer på grund av användarrestriktionerna. Med marknadsvärde avses enligt förarbetena till expropriationslagen det pris som fastigheten sannolikt skulle betinga vid en försäljning på den allmänna marknaden. Vilka värderingsmetoder som ska användas anges inte i lagstiftningen. Enligt anvisar rättspraxis att avkastningsvärdemetoden och ortsprismetoden bör användas som stöd för att bedöma fastighetens marknadsvärdeminskning vid värdering av skogsmark. uppmärksammade i en granskning om marklösen 2005 skillnader i arbetssätt mellan myndigheterna när det gällde värdering av marknadsvärde. Bland annat konstaterades att endast använde beståndsmetoden medan konsulter använde båda metoderna. Skillnaderna bedöms dock inte längre vara lika stora eftersom framför allt utvecklat sitt arbete med värdering och myndigheterna håller kontakt i specifika värderingsfrågor i en strävan efter enhetlig värdering. Osäkerheten i marknadsvärderingen utgjorde ett av de bakomliggande motiven till att intrångsersättningen höjdes. Den höjda ersättningen var enligt regeringen också ett sätt att ta hänsyn till vad ägaren frivilligt skulle vara beredd att sälja sin fastighet för, dvs. hänsynstagande till markägarens eventuella individuella värden. I och med det schablonmässiga påslaget av marknadsmässig ersättning vid expropriation och andra åtgärder får anses ha en generös intrångsersättning även i ett internationellt perspektiv. Det normala i exempelvis andra europeiska länder är att ersättningen vid expropriation eller motsvarande åtgärder motsvarar marknadsvärdet. I samband med behandlingen av proposition 2018/19:1 beslutade att minska anslaget 1:14 utgiftsområde 20 Skydd av värdefull natur med totalt i förhållande till regeringens förslag. beslutade även att minska anslaget 1:2 utgiftsområde 23 Insatser för skogsbruket med sammanlagt för ersättning till skogsägare för biotopskyddsområden eller naturvårdsavtal. Av januariavtalet framgår att rättssäkerheten för markägare och företag ska stärkas och markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Det framgår även att anslagen för ersättningar för skyddad mark ska vara tillräckliga för detta. Utskottet konstaterar att frågan om ekonomisk ersättning vid bildande av områdesskydd har behandlats tidigare av utskottet (bet. 2017/18:MJU17). Utskottet ansåg då att det är viktigt med fungerande ersättningsformer för att markägare inte ska skadas ekonomiskt vid skyddande av skog. Enligt januariavtalet ska resurser säkras för skydd av värdefull natur, och anslagen för skydd av värdefull natur ska förstärkas. Markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Enligt avtalet ska även en särskild utredning tillsättas 2019 för att utreda nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark. Ny lagstiftning ska finnas på plats . Med anledning av ovanstående anser utskottet att motionerna 2018/19:2425 (C) yrkandena 65 och 70, 2018/19:3009 (C) yrkande 1, 2018/19:2864 (C) yrkande 2 samt 2018/19:3004 (SD) yrkande 2 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om begreppet pågående markanvändning Jämför reservation 13 (SD). Enligt kommittémotion 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 3 är begreppet ”pågående markanvändning” centralt när det gäller rätten till ersättning. rekommenderar att skogsbruk per automatik ska anses vara pågående markanvändning i skog, tills någon annan markanvändning formellt beslutats för den aktuella fastigheten, och ska ersättning till ägaren i normalfallet betalas. Motion 2018/19:2515 av och (båda C) yrkande 1 lyfter fram att det enligt skogsvårdslagens förarbeten är tydligt att avverkning är att betrakta som pågående markanvändning på produktiv skogsmark. Enligt strategin för nationella skogsprogram måste regler för markanvändning vara tydliga och långsiktiga så att markägaren inte kommer i kläm. har signalerat att lagstiftningen för ersättning vid nekat tillstånd till avverkning i fjällnära skog är otydlig. Av strategin framgår att regeringen är beredd att göra en översyn av vilka åtgärder som kan vidtas för att göra lagstiftningen tydligare så att spelreglerna blir tydliga för alla inblandade. Frågan är föremål för rättslig prövning. I ett avgörande bedömde mark- och miljödomstolen i att det finns höga naturvärden på de i målet aktuella markerna med fjällnära skog och att markägarna har rätt till samma ersättning som vid bildande av naturreservat. Domen har överklagats. Utskottet välkomnar att regeringen är beredd att göra en översyn av vilka åtgärder som kan vidtas för att öka tydligheten i frågor som rör markanvändning i den fjällnära skogen.