bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Utskottet vill dessutom understryka att utskottet i förra årets budgetbetänkande för utgiftsområde 23 utryckte att det vore intressant om regeringen kunde återkomma med en redogörelse för hur regeringen avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Slutligen delar utskottet regeringens bedömning att länsstyrelsernas kontroll av livsmedel och foder inom primärproduktionen inte är tillräckligt omfattande. Regeringen skriver att länsstyrelsernas resurser begränsar kontrollens förutsättningar att utvecklas. Utskottet menar att det är önskvärt att regeringen också i denna fråga återkommer med åtgärdsförslag i nästa års budgetproposition för hur man avser att hantera detta problem. Utskottet anser att regeringen presenterar en delvis motsägande bild när det gäller antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar i . Regeringen anser i samband med redovisningen av resultatområdet Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa att fynden av salmonella hos livsmedelsproducerande djur 2018 återigen var få. kan utskottet konstatera att det enligt resultatområdet Hållbar animalieproduktion – djurhälsa och djurskydd skedde en relativt kraftig ökning av antalet påvisade fall av infektion med salmonella i djurbesättningar och anläggningar . Utskottet konstaterar att antalet utbrott återigen ligger på nivåerna respektive 2016. Vidare skriver regeringen i resultatredovisningen att antalet fall av hepatit E minskade . Utskottet konstaterar emellertid att det skedde en ökning av antalet fall . Av den anledningen anser utskottet att regeringen presenterar en totalt sett alltför positiv bild av djurhälsoläget och förekomsten av smittsamma djursjukdomar i . vill utskottet understryka att det även finns områden där utvecklingen går åt rätt håll, t.ex. förekomsten av andelen smittade slaktkycklingar med campylobacter. Utskottet noterar att ett flertal indikatorer, bl.a. indikatorn Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion och indikatorn Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel, har utgått i årets resultatredovisning. Utskottet saknar dock en motivering till varför så har skett och vill framhålla vikten av att regeringen motiverar varför indikatorer tas bort. I enlighet med utskottets tidigare önskemål har regeringen tydliggjort redovisade resultat vid SLU, t.ex. vilka åtgärder som har vidtagits för att attrahera fler studenter till lärosätet. Enligt utskottet finns det alltjämt ett behov, vilket utskottet också uttryckte i förra årets budgetbetänkande, av att regeringen redovisar en indikator för antalet forskarstuderande för att på ett bättre sätt täcka in också SLU:s forskningsverksamhet. Regeringens hantering av tillkännagivanden Tre tillkännagivanden om resultatredovisningens innehåll I propositionen behandlar regeringen tillkännagivanden om resultatredovisningens innehåll (bet. 2015/16:MJU2 punkt 1, rskr. 2015/16:110, bet. 2016/17:MJU2 punkt 1, rskr. 2016/17:94 och bet. 2017/18:MJU2 punkt 1, rskr. 2017/18:99). Enligt regeringen har avsnitten om analys och slutsatser i propositionen utvecklats för att på ett tydligare sätt kommentera i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet. Ändringar i enlighet med tillkännagivanden har även genomförts i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom att regeringen tydligare redovisade resultatområdenas koppling till det övergripande målet för utgiftsområdet, i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom delmål för resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.6) genom delmål för resultatområdet En sammanhållen landsbygdspolitik. Med denna redovisning anser regeringen att de tre tillkännagivandena om resultatredovisningen är slutbehandlade. Tillkännagivande om att ge ett särskilt uppdrag I propositionen behandlar regeringen tillkännagivande om vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om att ge ett särskilt uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas (bet. 2014/15:MJU3 punkt 18, rskr. 2014/15:121). Regeringen hänvisar till att utskottet har ansett att nationella, mer långtgående regler alltid bör vara väl motiverade och prövas noga, att det kan finnas lagar och regler som slår orättvist i olika delar av landet och som kan behöva anpassas till de villkor som råder i glesbygd och på landsbygden eller i särskilda sektorer, att det finns krav som slår på ett orimligt sätt mot småföretagare i glesbygd och att förståelsen för företagande på landsbygden behöver öka. Regeringen anför i propositionen att det av förordningen (2009:1426) med instruktion för bl.a. framgår att har som uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. har enligt förordningen också i uppgift att underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Det innebär att det är en av myndighetens ordinarie uppgifter och inte ett tidsbegränsat uppdrag. Regeringen delar i allt väsentligt ståndpunkt. Flera åtgärder har därför vidtagits och vidtas kontinuerligt för att säkerställa generellt goda företagsvillkor. Av propositionen framgår vidare att har ett uppdrag att –2019 utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen genom kompetenshöjande åtgärder. Inom uppdraget fortsätter arbetet med flera olika utbildningar och andra insatser för att öka kompetensen och förbättra kontrollmetodiken i den offentliga livsmedelskontrollen. påbörjades ett arbete med att utveckla en god kontrollsed för livsmedelskontrollen, vilket förväntas öka likvärdigheten inom livsmedelskontrollen och leda till förbättrade kontakter med företagen. I budgetpropositionen anförs att regeringen överlämnade propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99). Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken är enligt regeringen en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Regeringen har gett i uppdrag åt att stärka genomförandet av landsbygdspolitiken och verka för att de landsbygdspolitiska målen nås, bl.a. genom att föreslå näringslivsinsatser som syftar till att stärka företagens konkurrensförmåga på landsbygd genom ökad kunskaps- och innovationsutveckling, teknikanvändning och digitalisering samt genom satsningar på besöksnäringen. Regeringen anser att tillkännagivandet med dessa åtgärder är slutbehandlat. Tillkännagivande om alternativa modeller för livsmedelskontroll När det gäller tillkännagivande om att ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll för att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden (bet. 2014/15:MJU3 punkt 1, rskr. 2014/15:121) anför regeringen följande i propositionen. Utöver de åtgärder som regeringen tidigare redovisat till i skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder har remissbehandlat den nya riskklassningsmodell som tagits fram för att öka förståelsen för den kontroll som myndigheterna utför och avgifterna kopplade till kontrollen. Genom modellen får alla verksamheter inom samma bransch och av samma omfattning samma riskklass och kontrollfrekvens. Företag kan få en reducerad kontrollfrekvens, bl.a. om tidigare kontroller har varit utan avvikelser. Regeringen tolkar den del av tillkännagivandet som avser ett minskat antal förelägganden som att företag ska behandlas lika i hela landet och att de åtgärder som vidtas ska vara befogade. När livsmedelsföretag genom att inte leva upp till lagstiftningens krav riskerar människors hälsa eller vilseleder konsumenter genom fusk måste åtgärder undantagslöst vidtas. Ett omfattande arbete med bl.a. kompetensutvecklande insatser har genomförts, och fortsatt arbete pågår för att öka likvärdigheten i kontrollen. Kontrollmyndigheternas gemensamma arbete med att fokusera kontrollen dit riskerna är som störst är också viktigt i sammanhanget. De sammantagna insatserna på området bedöms få fullt genomslag , och utvärdering pågår. har i det pågående arbetet inom ramen för livsmedelsstrategin också pekat på behovet av att i större utsträckning än tidigare beakta företagens behov av information och stöd och att kontrollen bör präglas av förståelse för företagarens situation vid en kontroll och i kontakter mellan företag och myndigheter. En förändrad kontrollkultur bedöms vara viktig för att möta företagens behov, och som en del i arbetet kommer en god kontrollsed för livsmedelskontrollen att etableras. Regeringen bedömer att redovisade inriktning av arbetet kommer att underlätta för företagen. Regeringen anser att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Tillkännagivande om att förkorta djurtransporterna I propositionen behandlar regeringen även tillkännagivande om att förkorta djurtransporterna (bet. 2010/11:MJU20 punkt 11, rskr. 2010/11:231). Regeringen anger att utskottet bl.a. anförde att när formella brister vid djurtransporter upptäcks, ska detta leda till åtal och att sanktionsavgifter för slaktdjurstransporter med höga dödlighetstal bör införas för att ge transportörerna ekonomiska incitament att förbättra djurens villkor vid transporter. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av straffbestämmelserna i djurskyddslagen och bestämmelse om djurplågeri (dir. 2018:94). Syftet med översynen är att få till stånd lämpliga och proportionerliga straffsatser vid brott mot djur och överväga om andra sanktioner än straffrättsliga påföljder kan vara ett mer effektivt sätt att upprätthålla regelverket i vissa fall. I uppdraget ingår bl.a. att överväga om straffen för vissa brott bör skärpas och om vissa andra, mindre allvarliga överträdelser bör sanktioneras med sanktionsavgifter eller vite i stället för med straff. I uppdraget ingår också att överväga om kontrollmyndigheternas skyldighet att anmäla överträdelser till eller bör förtydligas. Uppdraget ska redovisas . Med hänvisning till dessa åtgärder anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Två tillkännagivanden om att underlätta och främja livsmedelsexport Regeringen behandlar vidare tillkännagivande om att underlätta och främja livsmedelsexport (bet. 2016/17:MJU23 punkt 33, rskr. 2016/17:338). Enligt tillkännagivandet vill göra det enklare för livsmedelsföretagen att exportera och marknadsföra sig i andra länder. anser att det finns ett behov av ett ännu tydligare främjandeuppdrag med särskild tyngdpunkt på att göra det enklare för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader, och för att lyckas med detta anser utskottet att den livsmedelsspecifika kompetensen hos behöver öka och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Enligt tillkännagivandet är det vidare av stor vikt att tillhandahåller information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt likväl som om potentialen och mervärdet i att förädla produkter för export. presenterade regeringen en förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport med fokus på små och medelstora företag. Satsningen på livsmedelsexport omfattar sammanlagt elva åtgärder och syftar till att öka den svenska livsmedelsexporten. export- och investeringsråds livsmedelsexportprogram har förlängts. Programmets aktiviteter och utformningen av kommunikationsinsatser beslutas av näringslivet, vilket innebär att näringen har en tydlig position i marknadsföringen av . För att öka den livsmedelsspecifika kompetensen har tre heltidstjänster inrättats som livsmedelsexportansvariga på potentiella tillväxtmarknader. För att göra det enklare för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig har en analys av exportpotentialen i olika livsmedelskategorier tillsammans med livsmedelsbranschen genomförts. Analysen är ett viktigt verktyg för att öka företagens möjlighet att ta sig in på nya och befintliga marknader. En av näringen efterfrågad satsning på export av ekologiska livsmedel har genomförts med konkreta aktiviteter för att positionera . Dessutom har ett regionalt exportprogram för livsmedelsföretag påbörjats och löper på. Exportprogrammet tillhandahåller information om potentialen med livsmedelsexport och gör det enklare att ta sig in på nya marknader. För att ytterligare förenkla för livsmedelsföretag att exportera har och i uppdrag att underlätta export av livsmedel och jordbruksvaror genom att finansiera den verksamhet som innebär att svenska anläggningar blir godkända för export till tredjeländer. har det anställts en nationell exportsamordnare för livsmedelssektorn med uppgift att, i samarbete med näringslivet, arbeta för att fler livsmedelsföretag kommer ut på export. lanserades Team Livsmedel. Det är en samverkansplattform där företag, myndigheter och aktörer inblandade i livsmedelsexport kan arbeta för att utveckla och öka den svenska livsmedelsexporten. Plattformen syftar till att göra det enklare för livsmedelsföretag att exportera. har fortsatt sitt arbete för att göra det enklare att ta sig in på nya marknader med information till företag om bl.a. regler exempelvis genom verkets upplysningstjänst, nya webbaserade import- och exportguider och ett nyhetsbrev till livsmedelsföretagare. Även , och har väglett livsmedelsföretag i exporttekniska frågor. Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I budgetpropositionen (utg.omr. 23) behandlas även tillkännagivande om främjande av livsmedelsexport (bet. 2017/18:NU11 punkt 8, rskr. 2017/18:197). I tillkännagivandet framhåller vikten av att pågående exportprogram och andra åtgärder inom ramen för livsmedelsfrämjandet når små och medelstora företag i hela landet, även de som inte exporterar, för att därigenom lyfta fram svensk matkultur och svenska råvaror och ytterligare främja svensk livsmedelsexport. I detta sammanhang anförde näringsutskottet att det kan finnas behov av att inhämta mer information om de små och medelstora icke-exporterande företagens kännedom om exporttjänsterna och om orsaken till att dessa företag inte exporterar. Samtliga satsningar som presenteras i redovisningen av åtgärderna med anledning av tillkännagivande om att underlätta och främja livsmedelsexport riktas till små och medelstora företag. Merparten av svensk livsmedelsindustri befinner sig på landsbygden. Därför riktas också dessa aktiviteter, i nära samarbete med näringslivsrepresentanter och branschföreningar, till små och medelstora företag över hela landet. av svenska livsmedelsföretag är stora företag, och därför är det naturligt att arbeta med insatser mot små och medelstora företag för att öka svensk livsmedelsexport. Det regionala exportprogrammet hos är en ytterligare aktivitet för att få regional spridning i åtgärderna och identifiera företag med outnyttjad kapacitet. Regeringen har även en nära dialog med om hur fler små och medelstora företag kan exportera mer och anser att det inte finns behov av att skaffa ytterligare information om de icke-exporterande företagens kännedom om exporttjänsterna och om orsaken till att de inte exporterar. Inom ramen för export- och investeringsråds exportprogram för små och medelstora livsmedelsföretag genomfördes 34 aktiviteter . Av de 321 företag som medverkade var flera företag med i två eller fler aktiviteter, varför antalet unika företag som medverkade uppgick till 233 stycken. Det är en ökning jämfört med då 151 unika företag deltog. Regeringen anser att tillkännagivandet i punkt 8 är slutbehandlat. Två tillkännagivanden om den nationella beslutanderätten över skogsfrågor och om den svenska modellen med ett hållbart skogsbruk I propositionen behandlar regeringen tillkännagivande om att regeringen även fortsättningsvis ska värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor i samband med arbetet med (bet. 2015/16:MJU10 punkt 10, rskr. 2015/16:175) samt värna det nationella självbestämmandet i skogsfrågor och om den svenska modellen med ett hållbart skogsbruk (bet. 2018/19:MJU8 punkt 21, rskr. 2018/19:147). Av propositionen framgår att regeringen genom roll inom styrkommittén för har gett strategiskt stöd både till vidareutveckling av policysamarbetet kring hållbart skogsbruk i och till EU-gruppens arbete för att etablera en gemensam ståndpunkt om eventuellt fortsatta förhandlingar om det europeiska skogsavtalet. Vidare framgår att regeringen inom EU har fått gehör för att skogen och hållbart skogsbruk spelar en viktig roll för att uppnå de globala målen för hållbar utveckling i utarbetandet av den gemensamma hållningen vid den 13:e sessionen för FN:s skogsforum samt vid FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation FAO:s skogskommittés 24:e session. Inom det skogliga EU-arbetet, inklusive genomförandet och utvärderingen av (COM(2013) 659 final), har regeringen också fortlöpande bevakat policyutvecklingen på området. Ett viktigt exempel är förhandlingarna om och rådets förordning (EU) 2018/841 av om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken , där regeringen fört fram vikten av att det nationella självbestämmandet i skogsfrågor värnas. Ett annat exempel är förhandlingarna av och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor med dess hållbarhetskriterier för skogsbaserad bioenergi. I strategin för det nationella skogsprogrammet har regeringen betonat vikten av att fortsätta att värna det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. har inom ramen för skogsprogrammet fokuserat ytterligare på policyutveckling inom EU, strategisk omvärldsbevakning och på att stärka globalt utvecklingsarbete (N2019/00843/SK). Med hänvisning till ovanstående åtgärder och inriktning inom EU-arbetet som rör skogsfrågor anser regeringen att dessa tillkännagivanden är slutbehandlade. Av redovisningen ovan framgår att regeringen anser att samtliga där angivna tillkännagivanden är slutbehandlade. Utskottet delar regeringens bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 23 och övriga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som tas ut för vissa ärenden enligt skogsvårdslagen (1979:429) och . bedriver uppdragsverksamhet som ska finansieras genom avgifter med full kostnadstäckning. Undantaget är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen anser att anslaget bör tillföras –2022 för administration av ersättningar för att värna äganderätt till skog. Vidare bör anslaget tillföras –2022 för att förstärka kapacitetsuppbyggnad och hantering av olika typer av skogsskador, t.ex. av granbarkborrar. Enligt kommittémotion 2019/20:3331 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 2 bör anslaget ökas med . Motionärerna anför att granbarkborren är ett av de största hoten mot skogsnäringen. Risken för spridning av granbarkborre är stor och insatser måste göras även i skyddade skogar. Anslaget föreslås därför ökas med 2020–2022 för att bekämpa angrepp från granbarkborren. Anslaget föreslås minskas med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2019/20:2693 i denna del att anslaget ökas med . Motionärerna föreslår att den nationella nyckelbiotopsinventeringen återupptas för att stärka kunskapen om våra kvarvarande skyddsvärda skogar. Detta är enligt motionärerna av avgörande betydelse för att uppnå miljömålen och värna den biologiska mångfalden. I kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Motionärerna föreslår att ytterligare avsätts för att bekämpa granbarkborren. avvisas regeringens satsningar på laserskanning av skogs- och miljödata och på hyggesfritt skogsbruk, vilket innebär besparingar på 12 000 000 respektive . När det gäller granbarkborren framgår det av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) att denna har varit ett stort problem i på grund av värmen och torkan. Regeringen anger att det finns angripen skog som inte har koppling till stormfällning. Totalt uppskattas vara angripna. Förlusterna kan jämföras med de som skadades av bränder 2018. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att var tredje skogsägare i kan bli berörd av granbarkborrens angrepp . Enligt regeringen kommer denna situation förmodligen att fortgå . Regeringen anför vidare att det i förlängningen kan leda till att omställningen till bioekonomin riskeras och arbetstillfällen som är knutna till skogsindustrin i påverkas negativt liksom naturvärden i skyddade områden som domineras av gran. Regeringen bedömer att fortsatt information och rådgivning till skogsägarna är avgörande, liksom myndigheternas stöd i arbetet med att snabbt lokalisera angrepp. Regeringen anför vidare att staten har ett stort ansvar för åtgärder för att minska spridning av granbarkborrar från skyddade områden. Regeringen föreslår därför att totalt ska tillföras anslaget 1:1 –2022 för att hantera skogsskador och för att stödja arbetet med att bekämpa angrepp av granbarkborre. Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen, utöver den anslagsökning som föreslås i propositionen, redan har tillfört via det nationella skogsprogrammet. Medlen ska användas till insatser för bekämpning av omfattande angrepp av granbarkborrar. Enligt regleringsbrev får av anslagsposten för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket användas inom ramen för skogsprogrammet för bekämpning av omfattande angrepp av granbarkborrar, t.ex. för att med digitala hjälpmedel lokalisera angrepp av granbarkborrar. När det gäller frågan om laserskanning kan följande noteras. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) en satsning på att uppdatera och utveckla skogliga grunddata med hjälp av laserskanning. Anslaget 1:1 tillfördes därför . Regeringen betonade i propositionen vikten av att det finns ett aktuellt, tillförlitligt och lättillgängligt kunskapsunderlag som grund för en ökad miljöhänsyn och en ökad skogsproduktion. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99). Regeringen gav Lantmäteriet i uppdrag att genomföra laserskanning av skogsmark (N2018/03101/SK, N2017/03914/SK). Regeringen anförde att skogliga grunddata behöver uppdateras och utvecklas på grund av de ständiga förändringar som sker i skogen och för att följa skogens tillstånd. Skogen påverkas enligt regeringen bl.a. genom skogsbruksåtgärder, storm, bränder och klimatförändringar, vilket innebär att data behöver uppdateras och utvecklas för att vara fortsatt användbara. En förutsättning för en sådan uppdatering och utveckling av informationsmängder är nya data från laserskanning. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) föreslog regeringen att anslaget 1:1 skulle tillföras för att öka arbetet med metodutveckling och rådgivning om hyggesfritt skogsbruk. Regeringen anförde att det behövs ytterligare åtgärder för att främja ett variationsrikt skogsbruk och att kunskapen om hyggesfria metoder för att främja ett hållbart skogsbruk, biologisk mångfald och ekosystemtjänster därför behöver öka. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet.