bet · H601CU13 · 2019-04-26 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om ett förenklat förfarande för att ändra andelstal i gemensamhetsanläggningar. Motionsyrkandena tar främst sikte på väg-samfälligheter. Enligt utskottet bör regeringen skyndsamt utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, bl.a. med hänvisning till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena gäller bl.a. arrende, tomträtt, expropriationsersättning, jordförvärvslagstiftningen, översyn av fastighets-mäklarlagen, finansiering av och tillgång till geodata och översyn av Lantmäteriet. I betänkandet finns tolv reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (V). I en reservation (S, V, L, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt att anordna cykelvägar Finansiering av och tillgång till geodata Friköp av historiska arrenden 1.Arrende, punkt 2 (M) 2.Arrende, punkt 2 (SD) 3.Tomträtt, punkt 3 (KD) 4.Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 4 (S, V, L, MP) 5.Rätt att anordna cykelvägar, punkt 5 (L) 6.Expropriationsersättning m.m., punkt 7 (C) 7.Förköpslag, punkt 9 (V) 8.Jordförvärvslagstiftningen, punkt 10 (SD) 9.Jordförvärvslagstiftningen, punkt 10 (C, KD) 10.Översyn av fastighetsmäklarlagen, punkt 11 (V) 11.Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 12 (KD, L) 12.Översyn av Lantmäteriet, punkt 13 (M, C, KD) Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 4 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:336 av och (båda SD) yrkande 7, 2018/19:938 av (M), 2018/19:1343 av (M) och 2018/19:2318 av (SD). 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 3 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1012 av (M) yrkande 1, 2018/19:1126 av (M), 2018/19:1409 av (M), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 18, 2018/19:2494 av Per Åsling och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2771 av (M) och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:2662 av m.fl. (S). Reservation 4 (S, V, L, MP) Rätt att anordna cykelvägar 2018/19:1400 av och (båda MP), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 47 och 2018/19:2916 av (KD) yrkande 8. Reservation 5 (L) 2018/19:1467 av Per Lodenius (C). 2018/19:1944 av och (båda C) yrkande 4, 2018/19:2406 av m.fl. (C) och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 6 (C) 2018/19:1393 av (MP). 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2018/19:1150 av (S). Reservation 7 (V) 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C, KD) 2018/19:338 av (SD) yrkandena 1–7 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 35. Reservation 10 (V) Finansiering av och tillgång till geodata 2018/19:238 av (KD) yrkande 1, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 48 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29. Reservation 11 (KD, L) 2018/19:1348 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 6, 2018/19:2502 av (C), 2018/19:2520 av och (båda C), 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 53 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 12 (M, C, KD) 2018/19:715 av (S), 2018/19:1079 av (S) och 2018/19:1097 av Lawen Redar (S). Friköp av historiska arrenden 2018/19:673 av och (båda S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (S), (SD), (M), (S), (SD) och (L). I betänkandet behandlar utskottet ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena handlar bl.a. om bl.a. arrende, tomträtt, andelstal i vägsamfälligheter, expropriationsersättning, jordförvärvs-lagstiftningen, översyn av fastighetsmäklarlagen, finansiering av och tillgång till geodata och översyn av Lantmäteriet. Samtliga yrkanden är förslag till tillkännagivanden. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om störningsservitut. Utskottet hänvisar bl.a. till ändrade regler i fråga om omgivningsbuller. (M) anför i motion 2018/19:938 att det på många håll i landet finns olika typer av verksamhet som kan upplevas som störande eller påverka omgivningen. Det kan t.ex. röra sig om flygplatser, hästgårdar eller andra djurhållande gårdar och industrier. Motionären menar att möjligheten att i fastighetsregistret skriva in att en ny ägare till en fastighet inte ska kunna föra talan mot störande verksamhet på en annan fastighet bör utredas. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. och (båda SD) anser i motion 2018/19:336 yrkande 7 att uppenbara icke hälsovådliga störningar i anslutning till en fastighet ska kunna tillåtas och ligga på den bygglovssökandes ansvar. Enligt motionärerna bör belastningen föras in i ett belastningsavtal som ska följa fastigheten, och störningen ska få tålas av alla framtida ägare. En förvärvare av fastigheten ska inte kunna komma med krav på åtgärder mot störningar eller verksamhet som fanns vid förvärvet. Motionärerna föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. (M) menar i motion 2018/19:1343 att någon form av störningsservitut borde tillåtas för Försvarsmaktens övningsverksamhet. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. I motion 2018/19:2318 menar (SD) att regeringen bör utreda möjligheten att införa servitut för störningar på fastigheter inom bullerzoner kring Försvarsmaktens anläggningar. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Servitut kan bildas bl.a. genom avtal enligt bestämmelserna i jordabalken eller genom förrättning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988), förkortad FBL. Ett servitut innebär att en fastighetsägare kan dra nytta av en annan fastighet. Rättigheten är knuten till fastigheten, och inte till innehavaren, och kan gälla utan tidsgräns. För att ett servitut ska få skapas krävs att vissa allmänna förutsättningar är uppfyllda. Dessa anges i 14 kap. 1 § jordabalken. Enligt den bestämmelsen får i en fastighet (den tjänande fastigheten) upplåtas en rätt för ägaren av en annan fastighet (den härskande fastigheten) att i ett visst hänseende nyttja eller på annat sätt ta i anspråk den tjänande fastigheten eller en byggnad eller annan anläggning som hör till denna eller råda över den tjänande fastigheten i fråga om dess användning i ett visst hänseende under förutsättning att det är ägnat att främja en ändamålsenlig markanvändning. Som ytterligare förutsättning gäller bl.a. att ett servitut endast får avse ändamål som är av stadigvarande betydelse för den härskande fastigheten. Vid fastighetsbildning ska de allmänna reglerna om servitut iakttas när lantmäterimyndigheten ska ta ställning till om ett visst servitut kan skapas. Enligt FBL ställs dessutom vissa särskilda krav för att servitut ska få bildas genom fastighetsbildning. Ett servitut kan gälla att ta den tjänande fastigheten i anspråk på något annat sätt än att direkt nyttja den. Det kan avse att den härskande fastighetens ägare får utföra vissa handlingar på den egna fastigheten som han eller hon annars inte skulle få t.ex. på grund av grannelagsrättsliga regler. Det kan gälla utsläpp av rök eller avloppsvatten. Formellt krävs det att ett servitut är till förmån för en eller flera andra fastigheter. Den härskande fastigheten bör vara en eller flera registerfastigheter. Av större betydelse är den reella anknytningen: servitutet ska utgöra en komplettering av den härskande fastigheten i ett visst avseende. Enligt 3 kap. 9 § ska mark- och vattenområden som har betydelse för totalförsvaret så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt motverka totalförsvarets intressen. Områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar ska skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. behandlade i sitt slutbetänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) frågan om s.k. bullerservitut. Önskemål hade framförts till kommittén om att införa servitut för att bygga bostäder i bullerstörda områden nära flygplatser. De motiv som angavs för att införa servitut för denna typ av olägenheter är att möjliggöra en mer rationell och ändamålsenlig användning av bullerstörda fastigheter, framför allt för att få till stånd ett angeläget bostadsbyggande i närheten av flygplatser. Kommittén anförde bl.a. följande. En anknytande fråga rör förslaget till s.k. bullerservitut. Syftet med dagens form av servitut som regleras i fastighetsbildningslagen är att reglera förhållanden mellan fastigheter för att säkerställa en ändamålsenlig användning av en fastighet, vanligtvis genom en reglerad rätt att anlägga en tillfart eller att använda en väg, brygga, ledning eller badstrand på en annan fastighet. [Förslagen om] s.k. bullerservitut […] syftar till att reglera en bullernivå som ska tolereras över en fastighet, och rör således inte sådana förhållanden eller rättigheter mellan fastigheter som servituten syftar till. Att genom servitut eller avtal vid sidan om PBL medge grundläggande avsteg från gällande gränsvärden som syftar till att skydda människors hälsa kan dessutom ifrågasättas, eftersom regler kan få till följd att en överenskommelse inte får avsedd effekt. Stöd för en sådan tolkning får man bl.a. av ett avgörande från daterat (mål nr M 7066-02) i vilket konstaterar att en förlikning inte påverkar bedömningen av vilka skyddsåtgärder som är skäliga att vidta beträffande en fastighet. Dessa förhållanden gör att kommittén funnit att det inte är motiverat att inom ramen för kommitténs uppdrag utreda frågan om servitut för att tåla buller som överskrider de av fastställda riktvärdena. hade i uppdrag att se över hur man kan öka samordningen av planläggning och lovgivning enligt (2010:900) med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller. I uppdraget ingick att på ett grundläggande plan beskriva och analysera möjligheten att införa en möjlighet för en fastighetsägare att genom avtal tolerera ett visst buller från en verksamhet på en annan fastighet. I delbetänkande Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet (SOU 2013:57) görs bedömningen att det finns en möjlighet att med stöd av jordabalken ingå frivilliga avtal som innebär att en tjänande fastighet ska tolerera visst buller från en härskande fastighet. Ett sådant avtal kan skrivas in som servitut i fastighetsregistret och vara giltigt upp till gränsen för vad som utgör en olägenhet för människors hälsa. Enligt utredarens bedömning är det inte lämpligt att införa en möjlighet att, med undantag från vad som gäller enligt , ingå avtal som innebär att boende ska tolerera buller som går över gränsen för vad som utgör en olägenhet för människors hälsa. beslutade om ändringar i och som syftar till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). Lagändringarna trädde i kraft . Vid tillsyn av omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad enligt ska tillsynsmyndigheten som huvudregel inte få besluta om förelägganden eller förbud om beräknade bullervärden har angetts i en planbeskrivning till en detaljplan eller i ett bygglov och omgivningsbullret inte överskrider dessa värden. trädde ändringar i i kraft som syftar till att säkerställa verksamhetsutövares rättssäkerhet vid prövning av ett nytt eller ändrat tillstånd för miljöfarlig verksamhet eller när en myndighet tar initiativ till en omprövning av ett sådant tillstånd i de fall där bostäder har tillkommit i närheten av verksamheten (prop. 2014/15:122, bet. 2015/16:CU3, rskr. 2015/16:18). får inte besluta om villkor med stöd av 16 kap. 2 § i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt och det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden. Det sagda gäller om villkoren skulle innebära strängare krav i fråga om omgivningsbuller än vad som följer av de beräknade bullervärdena. Villkor som innebär strängare krav ska dock få beslutas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Komplementbostadshus ska aldrig få föranleda villkor i fråga om omgivningsbuller. får inte heller i vissa fall meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller med stöd av 24 kap. 5 § enbart på grund av att det sedan tillståndet gavs eller senast ändrades har tillkommit en ny bostad i omgivningen. Det gäller om bostaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt och det i planbeskrivningen till detaljplanen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden och omgivningsbullret från verksamheten inte överskrider dessa värden. Skärpta villkor ska dock få meddelas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Komplementbostadshus ska dock aldrig få föranleda skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller. Förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader trädde i kraft . Förordningen innehåller bestämmelser om riktvärden för buller utomhus för spårtrafik, vägar och flygplatser vid bostadsbyggnader. Förordningen innehåller även bestämmelser om beräkning av bullervärden vid bostadsbyggnader. Bestämmelserna om buller från flygplatser gäller inte buller från militära luftfartyg som utför flygningar för militära ändamål. Regeringen beslutade om lättnader i förordningen för att ytterligare underlätta för bostadsbyggande i bullerutsatta lägen (i enlighet med tillkännagivanden och ). Utskottets ställningstagande i betänkande 2017/18:CU18 Motioner om störningsservitut behandlades senast av utskottet i betänkande 2017/18:CU18. Utskottet anförde då följande. När det gäller omgivningsbuller beslutade om ändringar i och som syftar till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Lagändringarna trädde i kraft . Vidare har lagändringar gjorts för att säkerställa verksamhetsutövares rättssäkerhet i de fall då bostadsbebyggelse kommit närmare verksamheten. Ändringarna, som trädde i kraft , avser bl.a. prövningen enligt av ett nytt eller ändrat tillstånd för miljöfarlig verksamhet eller när en myndighet tar initiativ till en omprövning av ett sådant tillstånd i de fall där bostäder har tillkommit i närheten av verksamheten. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen beslutade om lättnader i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader för att ytterligare underlätta för bostadsbyggande i bullerutsatta lägen. Frågor om bullerservitut har tagits upp av och . fann att det inte var motiverat att inom ramen för kommitténs uppdrag utreda frågan om servitut för att tåla buller som överskrider de fastställda riktvärdena, bl.a. med hänvisning till att regler kan få till följd att en överenskommelse inte får avsedd effekt. I delbetänkande görs bedömningen att det inte är lämpligt att införa en möjlighet att, med undantag från vad som gäller enligt , ingå avtal som innebär att boende ska tolerera buller som går över gränsen för vad som utgör en olägenhet för människors hälsa. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör avslås. följde utskottets förslag. Vid sin senaste behandling av motionsyrkanden om störningsservitut avstyrkte utskottet yrkandena med hänvisning till genomförda ändringar i och samt till slutsatser från och . Utskottet kan inte se att det därefter har tillkommit något som ger utskottet anledning att ändra sitt ställningstagande. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. besittningsskyddet vid sidoarrenden. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2018/19:2896 yrkande 8 anser m.fl. (M) att det finns skäl till bättre marknadsanpassning och ett större mått av flexibilitet i arrendereglerna. Motionärerna anser att upp till femåriga avtal om sidoarrenden som upprättas ska omfattas av avtalsfrihet när det gäller besittningsskydd och arrendeavgift. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. I kommittémotion 2018/19:1293 yrkande 14 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att det behövs lättnader när det gäller att upphäva besittningsskyddet för vissa sidoarrenden och att det bör införas ett mindre starkt skydd för korta arrenden. Arrende är en nyttjanderätt till fast egendom mot vederlag. Allmänna regler om arrende infördes och kompletterades efter hand med lagstiftning om särskilda arrendeformer. Reglerna finns i 7–11 kap. jordabalken. Jordbruksarrende innebär att jord upplåts till brukande. De olika formerna av jordbruksarrende kallas gårdsarrende och sidoarrende. Gårdsarrende föreligger om arrendet även omfattar arrendatorns bostad. Övriga jordbruksarrenden kallas sidoarrenden. Ett gårdsarrende ska som huvudregel upplåtas , medan det inte finns någon minimitid för ett sidoarrende. Gårdsarrenden och sidoarrenden med en längre arrendetid än omfattas av besittningsskydd. Det innebär att vid avtalstidens slut har arrendatorn som huvudregel rätt att få avtalet förlängt. Besittningsskyddet kan endast brytas under vissa förutsättningar som anges i lagen. Så är t.ex. fallet om jordägaren gör sannolikt att han eller hon själv ska bruka marken och det inte är obilligt mot arrendatorn att arrendeförhållandet upphör, s.k. självinträde. Vid sidoarrenden om högst saknar dock arrendatorn allt besittningsskydd och har alltså ingen rätt till förlängning av avtalet. Tidsbestämda jordbruksarrenden är bindande i högst . Bostadsarrende föreligger när jord upplåts med arrende för något annat ändamål än jordbruk, och arrendatorn har rätt att uppföra eller ha kvar bostadshus på arrendestället. Det krävs också att det inte är uppenbart att upplåtelsens huvudsakliga syfte är att tillgodose något annat ändamål än att bereda bostad åt arrendatorn och någon närstående till arrendatorn. Reglerna om bostadsarrende gäller även i tillämpliga delar när jord upplåts på arrende till en förening som har till huvudsakligt ändamål att i sin tur upplåta bostadsarrende till sina medlemmar, t.ex. en kolonistugeförening. Upplåtelsetiden för ett tidsbestämt bostadsarrende ska som huvudregel vara , och upplåtelsen är bindande i högst . Inom detaljplanelagt område är maximitiden dock . Ett arrendeavtal ska vara skriftligt och innehålla samtliga avtalsvillkor. Avtalet kan i princip fås att upphöra under pågående arrendeperiod enbart om arrenderätten förverkas, t.ex. genom att arrendeavgiften inte har betalats. Vid periodens slut måste avtalet sägas upp för att det ska upphöra. I annat fall förlängs det. Arrendatorn har som huvudregel rätt till förlängning av avtalet, vilket utgör en del av arrendatorns s.k. besittningsskydd. Parterna kan också inför en ny arrendeperiod begära att arrendevillkoren ändras, utan att avtalet sägs upp. Särskilda begränsningar gäller i fråga om arrendatorns möjligheter att utan jordägarens samtycke överlåta arrenderätten. Vid upplåtelse av jordbruksarrende och bostadsarrende till en ny arrendator gäller avtalsfrihet i fråga om arrendeavgiftens storlek. Vid jordbruksarrende måste avgiften dock bestämmas i pengar. Vid förlängning av arrendeavtalet gäller särskilda regler för hur avgiften ska bestämmas. Utgångspunkten är att avgiften ska uppgå till ett skäligt belopp. Om parterna inte kan enas har de möjlighet att låta arrendenämnden pröva vilken avgift som ska gälla. Avgiften ska då bestämmas så att den kan antas motsvara arrenderättens värde med hänsyn till arrendeavtalets innehåll och omständigheterna i övrigt. Vid jordbruksarrende ska hänsyn tas även till arrendeställets avkastningsförmåga. avgörande kan överklagas till domstol. Tomträtts- och arrendeutredningen har haft i uppdrag att utreda vissa frågor om tomträtt och arrende. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Jordbruks- och bostadsarrende – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd (SOU 2014:32). I betänkandet redovisar utredningen bl.a. följande förslag och bedömningar när det gäller jordbruksarrende. Utredningen bedömer att parterna inte bör ges full avtalsfrihet i fråga om hur avgiften för jordbruksarrende ska bestämmas. I stället förordar utredningen att utrymmet till indexreglering av avgiften utvidgas. Utredningen föreslår att avgiften för jordbruksarrende, utöver vad som följer av nuvarande avgiftsreglering, helt eller delvis ska kunna knytas till prisutvecklingen för en eller flera produkter som arrendatorn producerar eller är beroende av i sin verksamhet. Det innebär att parterna ska kunna avtala exempelvis att arrendeavgiften ska förändras i relation till prisutvecklingen på spannmål eller någon annan produkt som arrendatorn producerar. När det gäller sidoarrendatorns besittningsskydd föreslår utredningen att samtliga tidsbestämda sidoarrenden ska omfattas av besittningsskydd. För att balansen mellan jordägare och arrendator inte ska påverkas av införandet av besittningsskydd även för arrenden med kortare arrendetid föreslås en viss uppluckring av besittningsskyddet för vissa sidoarrenden. Vid självinträde eller när arrendestället behövs för en mer ändamålsenlig indelning i brukningsenheter eller annars för annat ändamål ska besittningsskyddet kunna brytas redan om jordägaren gör den tänkta åtgärden sannolik. Det innebär att det inte längre ska göras någon bedömning av om det är oskäligt mot arrendatorn att arrendeförhållandet upphör. Jordägaren ska också, under vissa förutsättningar, kunna bryta besittningsskyddet genom att göra sannolikt att arrendestället ska överlåtas eller övergå på någon annan genom fastighetsreglering. Frågan om vilka sidoarrenden som ska omfattas av det något svagare besittningsskyddet har diskuterats ingående under utredningsarbetet. Utredaren har slutligen stannat för att de föreslagna nya bestämmelserna om arrendatorns besittningsskydd bör gälla de sidoarrenden som avser en arrendetid om högst men att de nya bestämmelserna ska träda i kraft för befintliga femårsavtal först efter en övergångsperiod om . Betänkandet bereds inom . Uppdrag till att analysera effekter av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen Som närmare redovisas i avsnittet Jordförvärvslagstiftningen gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för livsmedelsstrategin, närmare analysera hur lagstiftningen om jordförvärv och arrende påverkar företagsutveckling i skogsbruks- och jordbrukssektorerna ur ett regionalt och nationellt perspektiv. Analysen skulle bl.a. beskriva jordförvärvs- och arrendelagstiftningens påverkan på företagens möjlighet till utveckling, delägande, generationsväxlingar, kapitalförsörjning och investeringsklimatet inom jord- och skogsbruk samt möjligheten att välja mest lämplig företagsform. redovisade uppdraget i en rapport . När det gäller arrendelagstiftningen anförs sammanfattningsvis i rapporten att resultaten visar på att arrendelagstiftningen sannolikt har en konserverande effekt, och att företagande och konkurrenskraft skulle främjas av en friare lagstiftning.