bet · H601KU21 · 2019-02-27 00:00:00 — överlämnade arvsfondsutredning betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. att det ska införas ett demokrativillkor som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . detta tillsatte regeringen en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Uppdraget ska redovisas senast den I fråga om tillkännagivandet om att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer (bet. 2015/16:KU4 punkt 7, rskr. 2015/16:137) anges att det först och främst är viktigt att kontinuerligt kartlägga och analysera de våldsbejakande extremistmiljöernas propaganda som sprids i uppdraget att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids i digitala miljöer (Ku2016/01373/D). utökade och förlängde detta uppdrag till (Ju2018/01289/). FOI:s kartläggningar Hatbudskap och våldsbejakande extremism i digitala miljöer (2017), Det digitala kalifatet – om Islamiska statens propaganda (2017), Det vita hatet – radikal nationalism i digitala miljöer (2017), Den digitala kampen – Autonoma rörelser på nätet (2018) och Digital Jihad – propaganda from the Islamic State (2018) har bidragit till att det finns kunskap om den våldsbejakande extremistiska propagandans innehåll och hur det kan appellera till olika mottagare. som bas finns det nya möjligheter för olika aktörer att utveckla olika Det finns möjligheter för organisationer att söka statsbidrag för ett sådant arbete. regeringen vidtagit flera åtgärder för att utveckla arbetet med att stärka människors förmåga till motståndskraft mot propaganda. historia tog fram ett uppdaterat digitalt klassrumsmaterial, Propaganda – risk för påverkan, som förklarar propagandans mekanismer och stimulerar kritiskt tänkande och källkritik. Materialet är kostnadsfritt och riktar sig till högstadiet och gymnasiet. har genom flera uppdrag vidareutvecklat stöd till pedagoger med barn och ungdomar som målgrupp bl.a. genom det digitala utbildningsmaterialet för mig. När det gäller tillkännagivandet om beredskap för att hantera avhoppare 2015/16:KU4 punkt 9, rskr. 2015/16:137) anges att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att utveckla arbetet med män, kvinnor och barn som är involverade i våldsbejakande extremism och skapa ökad beredskap för att De personer som misstänks för att ha begått grova brott, bör i första hand utredas för detta. När det gäller det förebyggande arbetet i sin helhet har regeringen tagit initiativ till ett åtgärdspaket för ca 170 Effekterna av dessa åtgärder, framförallt av den nationella samordnarens arbete (dir. 2014:18), har bidragit till att det finns en ökad kunskap om våldsbejakande extremism hos kommuner, vilket framkommer av Statskontorets utvärdering av det förebyggande arbetet (Ku2018/02222/D). Center mot våldsbejakande extremism vid har i uppdrag att ytterligare stärka denna kunskap och att ge stöd till yrkesverksamma. Regeringen har även tagit initiativ till att myndigheter har tagit fram specifika vägledningar för insatser till individer som är i riskzonen och till individer som är involverade i våldsbejakande extremism. har t.ex. tagit fram stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. Myndigheten utvecklade även ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244/). avsatte regeringen till statsbidrag som kommuner och det civila samhället kan söka för att bl.a. utveckla insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. MUCF har som stöd i detta arbete tagit fram en vägledning för hur kommuner kan samverka med det civila samhällets aktörer i det förebyggande arbetet (Ku2018/00456/D). I fråga om tillkännagivandet om valhemlighet för synskadades personröster (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205) anges att som ett led i arbetet har bl.a. ett möte med ägt rum då olika alternativ diskuterats för att förbättra förutsättningarna för synskadade att personrösta självständigt med t.ex. hjälpmedel eller digital teknik. Regeringen har i propositionen Snabbare omval (prop. 2017/18:38) ansett att frågan om att vidta åtgärder för att ytterligare stärka valhemligheten bör bli föremål för fortsatta överväganden. I propositionen Stärkt skydd för valhemligheten (prop. 2017/18:286) har regeringen föreslagit bl.a. att platsen där valsedlar läggs ut ska vara avskärmad från insyn från andra väljare. Syftet med det förslaget var att allmänt ytterligare stärka skyddet för valhemligheten för alla väljare. Regeringens avsikt nu är att tillsätta en utredning som bl.a. ges i uppdrag att utreda hur personer med synnedsättning kan ges förutsättningar att personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. När det gäller tillkännagivandet om befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen (bet. 2015/16:KU25 punkt 2, rskr. 2015/16:291) anges att i sitt slutbetänkande Myndighetsgemensam indelning (SOU 2018:10) föreslog att befolkningens önskemål och synpunkter ska beaktas vid ändringar i landstingsindelningen och att landstingen ska inhämta synpunkter från sina medlemmar om det inte är uppenbart obehövligt. Vidare föreslogs att särskild hänsyn ska tas till önskemål och synpunkter från det eller de landsting som närmast berörs och att det ska krävas särskilda skäl för att besluta om en ändring mot ett berört landstings vilja. Dessutom ska särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter från de kommuner som närmast berörs. Betänkandet har remitterats och ärendet bereds inom . I fråga om tillkännagivandet om ökat valdeltagande bland utlandssvenskar 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/176:200 och 2016/17:201) anges att frågan om att utreda huruvida det bör vara möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta från bereds Regeringens avsikt är att tillsätta en utredning med uppdrag att överväga den fråga som tillkännagivandet avser. Vidare avser regeringen att i budgetpropositionen lämna en redovisning av vidtagna åtgärder. När det gäller tillkännagivandet om informationsteknik och demokrati (bet. 2016/17:KU15 punkt 8, rskr. 2016/17:244) anges att Myndigheten för digital förvaltning inledde sitt arbete . uppgift att samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen samt att ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen. Myndigheten har även i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgängliggörande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. För att förstärka arbetet med öppna data har uppdrag tidigare getts till att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ). har i sin slutrapportering av uppdraget konstaterat att mognadsgraden när det gäller öppna data har ökat bland statliga myndigheter jämfört med . Därtill har fått ett uppdrag att främja vidareutnyttjandet av öppna data och datadriven innovation (Fi2017/02164/DF). Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att vara projektledare för for (Fi2018/01235/DF). for är ett initiativ som syftar till att öka kunskapen om och demonstrera värdet av tillgängliggörande och återanvändande av öppna offentliga data. Regeringen har även låtit göra en översyn av datadrivna förvaltning. att det finns behov av en övergripande styrning av den offentliga förvaltningens hantering av data, t.ex. genom en datapolicy (Reviews of Digital Transformation: Going Digital in ). I fråga om tillkännagivandet om att säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23 punkt 5, rskr. 2016/17:294) anges att regeringen 2018 tillsatte en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidrags- förordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga Uppdraget ska redovisas . När det gäller tillkännagivandet om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder (bet. punkt 8, rskr. 2016/17:294) anges att Center mot våldsbejakande extremism vid bl.a. har som uppgift att ge behovsanpassat stöd till kommuner, myndigheter och andra aktörer som i sin verksamhet ska hantera frågor om våldsbejakande extremism. Stödet ska bygga på forskning och beprövad erfarenhet, och centret ska verka för en kunskapsbaserad praktik. öppnade centret även en stödtelefon dit yrkesverksamma kan ringa för att få råd och stöd. I syfte att förbättra stödet till individer i riskzonen och till dem som redan är involverade i våldsbejakande extremism har utvecklat utbildningsmaterial och samtalsstöd för personalen som arbetar inom de särskilda ungdomshemmen och missbruksvården (Ju2018/02957/). Kriminalvården har utvecklat vägledning, utbildning och stöd för sina personalgrupper i deras arbete med klienter samt ett särskilt stöd för anlitande av trosföreträdare vid själavård. Myndigheten har också fått i uppdrag att långsiktigt förankra det förebyggande arbetet inom myndigheten (Ju2016/06988/och Ju2017/08663/). Det har också vidtagits kunskapshöjande åtgärder. MUCF har intervjuat ungdomar om deras erfarenheter (Ku2016/02190/D) och har pratat med barn om direkta och indirekta erfarenheter av våldsbejakande islamistisk extremism samt sammanställt befintlig forskning om barns erfarenheter (Ku2018/00061/D). I fråga om tillkännagivandet om ensamagerande våldsverkare (bet. 2016/17:KU23 punkt 10, rskr. 2016/17:294) anges att arbetet mot våldsbejakande extremism omfattar tre identifierade miljöer: vänsterextremism, högerextremism och islamistisk extremism, inklusive ensamagerande gärningspersoner som kan motiveras till våldshandlingar av olika extremistiska ideologier men inte tillhör etablerade grupper eller nätverk. har frågor om självradikalisering och ensamagerande gärningspersoner lyfts fram i olika rapporter. Den nationella samordnaren tog i samarbete med forskare från fram rapporten Den ensamme terroristen? – om lone wolves, näthat och brinnande flyktingförläggningar (2017). redovisade den nationella samordnaren betänkandet Våldsbejakande extremism – en forskarantologi (SOU 2017:67) som innehåller en översikt av relevant forskning, inklusive riskfaktorer för självradikalisering. FOI har ett pågående uppdrag att öka kunskapen om vilken roll våldsbejakande extremistisk propaganda spelar vid självradikalisering med särskilt fokus på ensamagerande personer (Ju2018//01289/). redovisade FOI rapporten – profiler, riskbedömningar och digitala spår (FOI, 2019). Myndigheten har analyserat befintlig forskning samt olika riskbedömningsinstrument. En av rapportens slutsatser är att ensamagerande gärningspersoner ofta lämnar digitala spår, t.ex. i manifest och digitala dagböcker. I syfte att utveckla det förebyggande arbetet har FOI utvecklat ett nytt textanalysverktyg – PRAT – – som kan användas som komplement i riskbedömningar av potentiella ensamagerande våldsverkare. När det gäller tillkännagivandet om värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism (bet. 2016/17:KU23 punkt 11, rskr. 2016/17:294) anges att Jämställdhets- myndigheten har i uppdrag att främja utvecklingen av förebyggande insatser mot bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck. delredovisade myndigheten arbetet med sitt uppdrag att sammanställa, sprida och utveckla effektiva arbetsmetoder för våldsförebyggande arbete med unga män och pojkar i en hederskontext. Uppdraget ska slutredovisas senast den 31 Regeringen har gett Forum för levande historia i uppdrag att –2019 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och . utbildning om bl.a. homofobi och transfobi. Syftet är att satsningen ska bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin. Regeringen har vidare gett i i uppdrag att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa heders- relaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt köns- stympning av kvinnor och flickor (hedersvåld m.m.). I uppdraget ingår bl.a. att driva en stödtelefon för rådgivning till yrkesverksamma i ärenden som rör barn och vuxna som är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld m.m. Uppdraget delredovisades och skulle redovisas i sin helhet senast Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv lämnade sitt slutbetänkande Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). Utredningen föreslår bl.a. att det införs en straffbestämmelse om barn- äktenskap i , en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv och att utreseförbud införs i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt utökade möjligheter att omhänderta och spärra pass enligt passlagen (1978:302). I fråga om tillkännagivandet om ersättare i styrelser, nämnder och utskott 2016/17:KU30 punkt 6, rskr. 2016/17:335) anges att ärendet bereds inom När det gäller tillkännagivandet om styrning och uppföljning av verksamheter i regi (bet. 2016/17:KU30 punkt 13, rskr. 2016/17:335) anges att ärendet bereds inom . I fråga om tillkännagivandet om åtgärder för att öka antalet förtroende- valda (bet. 2016/17:KU17 punkt 1, rskr. 2016/17:337) anges att 2014 års demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytandes betänkande Låt fler (SOU 2016:5) överlämnades till regeringen. För att underlätta för förtroendevalda att förena ett uppdrag med arbets- och familjeliv och för att skapa bättre förutsättningar för underrepresenterade grupper att ta uppdrag föreslog utredningen att förtroendevalda ska ges möjlighet att vara föräldralediga eller sjukskrivna, och därefter kunna återgå till sitt förtroendeuppdrag. Förslaget behandlades i regeringens proposition En ny kommunallag (prop. 2016/17:171). Genom kommunallag, som trädde i kraft , tydliggjordes att kommuner och landsting kan besluta att ge kommunal- och landstingsråd möjlighet att vara t.ex. Därutöver har MUCF haft i uppdrag att 2014–2017 genomföra insatser för att fler unga kvinnor och män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda. Uppdraget innefattade även insatser för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (U2014/03352/UC). Vidare konstaterar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 52) att det, trots utvecklingen mot en i flera avseenden förbättrad representation i de folkvalda församlingarna sett , behövs ett fortsatt arbete för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. Det huvudsakliga ansvaret för att förbättra den sociala representativiteten ligger dock hos de politiska partierna eftersom de ansvarar för nominerings- och rekryteringsprocesserna inför allmänna val. När det gäller tillkännagivandet om tystnadsplikt för tolkar (bet. 2017/18:KU38 punkt 10, rskr. 2017/18:148) anges att överlämnade betänkandet Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk (SOU 2018:83). Ärendet bereds inom . I fråga om tillkännagivandet om arbete mot antisemitism (bet. 2017/18:KU32 punkt 2, rskr. 2017/18:151) anges att flera satsningar mot antisemitism pågår, bl.a. inom ramen för politiken för nationella minoriteter och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott, se budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 13 avsnitt 4.4.2). Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. När det gäller tillkännagivandet om lokalt brottsförebyggande arbete (bet. 2017/18:KU33 punkt 17, rskr. 2017/18:213) anges att ärendet bereds inom . I fråga om tillkännagivandet om domstolarnas oberoende (bet. 2017/18:KU36 punkt 19, rskr. 2017/18:228) anges att ärendet bereds inom . När det gäller tillkännagivandet om tjänstemannaansvar (bet. 2017/18:KU37 punkt 8, rskr. 2017/18:229) anges att frågan bereds inom . I fråga om tillkännagivandet om introduktionsutbildning för statsanställda (bet. 2017/18:KU37 punkt 9, rskr. 2017/18:230) anges att ärendet bereds inom . När det gäller tillkännagivandet om nationell samordning (bet. 2017/18:KU34 punkt 17, rskr. 2017/18:270) anges att regeringen inrättade Center mot våldsbejakande extremism vid . En av centrets uppgifter är att verka för en hög grad av effektivitet och samordning i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Utöver denna insats har regeringen tillsatt en kommitté som –2021 ska planera, samordna och genomföra en samling av insatser och aktiviteter för en stark demokrati (dir. 2018:53). Insatserna ska bidra till ökad delaktighet, förankring och motståndskraft i demokratin. Regeringen har dessutom initierat en nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det En särskild utredare har fått uppdraget att i samarbete med relevanta aktörer arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat, t.ex. genom medie- och informationskunnighet (dir. 2018:88). I fråga om tillkännagivandet om personlig integritet och grundlagsskydd 2017/18:KU16 punkt 2c, rskr. 2017/18:336) anges att ärendet för närvarande bereds i . När det gäller tillkännagivandet om översyn av det offentliga belönings- systemet (bet. 2017/18:KU28 punkt 1, rskr. 2017/18:337) anges att frågan för närvarande bereds i . I fråga om tillkännagivandet om översyn av de allmänna flaggdagarna (bet. 2017/18:KU28 punkt 2, rskr. 2017/18:337) anges att frågan När det gäller tillkännagivandet om överväganden om utformningen av anslag till hovet (bet. 2017/18:KU28 punkt 3, rskr. och 2017/18:338) anges att frågan bereds inom Yttranden från andra utskott behandlar i sitt yttrande (yttr. 2018/19:SkU4y) nio riksdagsskrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. Följande synpunkter framförs. När det gäller tillkännagivandet om avvecklingen av reklamskatten anser utskottet att det har gått orimligt sedan gjorde sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. Enligt utskottet är det bra att regeringen vidtagit åtgärder som syftar till att avveckla reklamskatten och aviserar ytterligare steg för att avveckla den. I fråga om tillkännagivandet om att förhandla om framhåller utskottet att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har utvärderat avtalet. Utskottet anser att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. När det gäller tillkännagivandet om utvärdering av kemikalieskatten utgår utskottet från att regeringen som den uppgett i vårändringsbudgeten återkommer i frågan om en utvärdering. I fråga om tillkännagivandet om personligt betalningsansvar anför utskottet att det utgår från att regeringen, efter att Statskontoret lämnade sin rapport , återkommer med konkreta förslag. I yttrandet finns en avvikande mening (M). behandlar i sitt yttrande (yttr. 2018/19:JuU2y) 1 riksdagsskrivelse som har redovisats som slutbehandlad och 25 riksdagsskrivelser som redovisats som ej slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om kartläggning, uppföljning och statistik om hedersrelaterad brottslighet anser utskottet inte att tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat som regeringen angett i skrivelse 75. Utskottet anser inte att tillräckligt har gjorts och att nationell statistik över hedersrelaterat våld fortfarande saknas. I fråga om de tillkännagivanden som redovisats som ej slutbehandlade anser utskottet att det i flera fall finns anledning att rikta kritik mot regeringen för att den inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att följa beslut. Utskottet framhåller att det har förståelse för att beredningen av vissa ärenden kan ta än andra men finner det ändå anmärkningsvärt att regeringen i vissa fall inte redovisar några åtgärder över huvud taget. Inte heller redovisas, enligt utskottet, på ett tillfredsställande sätt när de olika tillkännagivandena beräknas vara slutbehandlade. I yttrandet finns två avvikande meningar (S, M, SD, V, KD, MP). behandlar i sitt yttrande (yttr. 2018/19:CU1y) en riksdagsskrivelse som har redovisats som slutbehandlad. När det gäller tillkännagivandet om barnäktenskap och tvångsäktenskap framhåller utskottet dock att regeringen i skrivelsen inte har redovisat någon åtgärd som innebär att tillkännagivandet bör anses som slutbehandlat i den del som avser tvångsäktenskap. I övrigt anför utskottet att det saknas anledning att anmärka på regeringens redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av de riksdagsskrivelser som har beretts av utskottet. behandlar i sitt yttrande (yttr. 2018/19:UU3y) en riksdagsskrivelse som har redovisats som slutbehandlad. Riksdagsskrivelsen rör bl.a. anslagsvillkoren för ett anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (bet. 2018/19:UU2). Enligt utskottet är anslagsvillkoren inte fullt ut genomförda i de regleringsbrev som beslutats av regeringen. behandlar i sitt yttrande (yttr. 2018/19:FöU4y) två riksdagsskrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om hemvärnets insatsberedskap anförs att tillkännagivandet ännu inte har slutbehandlats trots att det beslutades . Utskottet framhåller att det är viktigt att får information om orsakerna till eventuella fördröjningar av beredningen av specifika I fråga om tillkännagivandet om miljöprövning av övnings- och skjutfält vill utskottet understryka vikten av att regeringen är tydlig i sin åter- rapportering om på vilket sätt beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält setts över i syfte att förkorta handläggningstiderna. behandlar i sitt yttrande (yttr. 2018/19:SfU3y) en riksdagsskrivelse som har redovisats som slutbehandlad och fyra riksdags- skrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. När det gäller den riksdagsskrivelse som har redovisats som slutbehandlad noterar utskottet att regeringen anser skrivelsen, som rör anslag inom utgiftsområde 8 Migration, slutbehandlad med hänvisning till det reglerings- brev för för som beslutades den 20 Utskottet kan emellertid konstatera att regeringen först genom sitt beslut om ändring av regleringsbrevet angav som villkor för anslaget 1:1 att av medlen endast får användas för att inrätta nya förvarsplatser. Regeringen har även i ändringsbeslutet gett i uppdrag att bl.a. öka antalet förvars- platser samt redovisa behovet av förvarsplatser . Utskottet anser att det är olyckligt att regeringen i sin skrivelse anger skrivelse som slutbehandlad med hänvisning till det regleringsbrev som beslutades i I fråga om de riksdagsskrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade När det gäller tillkännagivandet om förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring anser utskottet att det har gått sedan gjorde sitt tillkännagivande, och det är enligt utskottets mening angeläget att regeringen verkställer beslut. När det gäller tillkännagivandet om ytterligare åtgärder för arbetskrafts- invandringen framhåller utskottet att det är viktigt att kommande förslag bygger på en bred överenskommelse och helhetslösning. att regeringen driver på och tar ansvar för att frågan fortsätter att beredas. I fråga om tillkännagivandet om att skärpa regelverket för efterlevandestöd