bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — Enligt bestämmelsen ska Skolinspektionen i sin tillsyn förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Lärarresurserna vid en skolenhet ska analyseras om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen (26 kap. 2 § andra stycket skollagen). Om analysen ger stöd för det, kan Skolinspektionen i ett föreläggande ange åtgärder som omfattar förändringar i lärarresurserna (26 kap. 10 § andra stycket skollagen). har ett förändringsarbete avseende Skolinspektionens olika typer av inspektion genomförts. Första delen av året avslutades tillsynen enligt modellen för regelbunden tillsyn . genomförde Skolinspektionen därutöver tillsyn av skolformer som inte ingår i det offentliga skolväsendet, exempelvis svenska skolor i utlandet och internationella skolor, samt skolformer som har egen skollagstiftning, exempelvis sameskolorna. införde Skolinspektionen en ny behovsanpassad och läsårsplanerad inspektion av grund- och gymnasieskolor. Det nya arbetssättet består av tre granskningsformer: – regelbunden kvalitetsgranskning. Arbetssättet förväntas leda till en mer flexibel och situationsanpassad inspektion, vilket enligt Skolinspektionen bedöms i högre grad kunna bidra dels till utveckling hos de granskade skolorna och huvudmännen, dels till effektiv kontroll. Förändringen har genomförts mot bakgrund av en omvärldsanalys och egna erfarenheter från tidigare tillsynsperioder. I Skolinspektionens årsredovisning 2018 framhåller inspektionen att i den nya modellen kommer den regelbundna tillsynen i än högre grad att riktas in mot skolor där risken är hög att det finns allvarliga brister. På dessa skolor kan myndigheten fokusera på förhållanden som avviker från författningarnas krav och tillämpa tvingande åtgärder för att driva utveckling, t. ex. vitesföreläggande. Den regelbundna kvalitetsgranskningen riktas enligt inspektionen mot skolor med mindre risk för formella brister men där det finns potential att höja kvaliteten ytterligare. På dessa skolor kan myndigheten ge en bredare och mer nyanserad återkoppling än vad som är möjligt i tillsyn. Regelbunden kvalitetsgranskning bedöms också ge Skolinspektionen större möjligheter att identifiera utvecklingsområden i undervisningen samt i skolors och huvudmäns styrning och ledning. Såväl den regelbundna tillsynen som kvalitetsgranskningen fokuserar på de arbetsprocesser och faktorer som, enligt forskning och beprövad verksamhet, har en direkt betydelse för att eleverna ska lyckas i sitt skolarbete. Utöver ovanstående granskningsformer har också myndigheten utökat omfattningen av s.k. riktad tillsyn i syfte att i större utsträckning kunna agera snabbt utifrån signaler om allvarliga brister i verksamheten (, årsredovisning, dnr 2018:10925). Skolmyndighetsutredning (U 2017:04) (U 2017:04) överlämnade sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) till regeringen . Utredningen föreslår att ska ha i uppdrag att arbeta med tillsyn, stöd till förbättringsåtgärder, specialpedagogiskt stöd, styrdokument och prov, uppföljning och utvärdering, hantering av statsbidrag, produktion och anpassning av vissa läromedel samt godkännande och rätt till bidrag till enskilda huvudmän. Tillsynen består enligt utredningens förslag av behovsprövad respektive särskild tillsyn. Behovsprövad tillsyn ska genomföras hos huvudmän och i deras verksamheter cirka efter en risk- och väsentlighetsanalys. Behovsprövad tillsyn ska enligt utredningen förläggas regionalt men av likvärdighetsskäl ha en central samordning. Särskild tillsyn ska förläggas centralt och omfatta riktad tillsyn, anmälningsärenden och etableringskontroll av fristående skolor. Betänkandet bereds inom (). har enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet överlämnat granskningsrapporten av brister i skolor – ett viktigt arbete som kan förbättras (RIR 2019:6) till . övergripande slutsats är att det finns brister i Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbesluten. En ändamålsenlig uppföljning bör kontrollera att de identifierade bristerna är åtgärdade och avhjälpta innan ärenden avslutas. Uppföljningen bör även vara transparent, skyndsam och likvärdig. Med transparent avses framför allt att det ska framgå för en utomstående läsare på vilka grunder besluten är fattade. Med skyndsam avses att tiden mellan tillsynsbeslut och uppföljningsbeslut inte ska vara längre än nödvändigt. Med likvärdig avses att det för en huvudman inte ska spela någon roll vilken avdelning som genomför uppföljningen. framhåller i sina slutsatser att även om det finns brister i samtliga de aspekter av Skolinspektionens uppföljning som granskats har sett grundligt och väl utförda uppföljningar när det gäller frågan om huruvida bristerna är avhjälpta samt transparens och skyndsamhet i handläggningen. lämnar utifrån granskningens resultat och slutsatser följande rekommendationer till Skolinspektionen: • Skolinspektionen bör i högre grad se till att uppföljningsärenden inte avslutas förrän brister är avhjälpta, genom att − se över resursfördelningen och prioriteringar inom myndigheten − åstadkomma en samsyn inom organisationen om vilka slags ärenden som alltid bör följas upp med besök − kräva in uppgifter om uppnådda resultat när uppföljningsbesök inte genomförs. • Skolinspektionen bör säkerställa transparensen genom att tydliggöra att samtliga beslut ska motiveras. • Skolinspektionen bör säkerställa att uppföljningar genomförs skyndsamt genom att på ett systematiskt sätt planera in dessa i tillsynsverksamheten. • Skolinspektionen bör säkerställa en ökad likvärdighet i uppföljningen genom att − regelbundet jämföra och analysera avdelningarnas uppföljning av tillsynsbesluten − se till att avdelningarna i viktiga avseenden arbetar mer enhetligt. Utskottet vill när det gäller yrkanden om att på olika sätt ändra eller skärpa Skolinspektionens tillsyn betona att Skolinspektionens tillsyn förstärktes i och med att skollag infördes och har därefter ytterligare förstärkts. En ändring i skollagen var att Skolinspektionen fick en generell möjlighet att kombinera sina förelägganden med vite. gäller också att Skolinspektionen nu har en skyldighet att förena ett föreläggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar elevernas förutsättningar att nå målen för utbildningen. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att Skolinspektionen kan bestämma att en skola ska stängas direkt och vara stängd tills bristerna har åtgärdats om inspektionen upptäcker mycket allvarliga brister i skolan, genom ett s.k. tillfälligt verksamhetsförbud. Utskottet vill även påminna om den ändring i skollagen som trädde i kraft och som tydliggör att statliga åtgärder för rättelse är en sanktion som för kommunala huvudmän motsvarar återkallelse av godkännande för enskild huvudman. Vidare infördes det ytterligare ett tydliggörande i skollagen om att Skolinspektionens tillsyn även omfattar att de enskilda huvudmän som godkänts av myndigheten fortlöpande uppfyller kraven på godkännande. Skolinspektionen kan därmed i sin tillsyn följa upp att enskilda huvudmän lever upp till kraven på insikt och lämplighet samt att de har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten (se avsnittet ovan om etablering av fristående skolor). Skolinspektionen arbetar med olika typer av inspektion: regelbunden tillsyn, riktad tillsyn, förstagångstillsyn, tillsyn efter anmälan samt etableringskontroll. Skolinspektionen arbetar också med kvalitetsgranskningar som avser den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer. Utskottet vill uppmärksamma att Skolinspektionen kontinuerligt arbetar med att förändra sin tillsyn. har ett förändringsarbete genomförts i fråga om Skolinspektionens olika typer av inspektion. införde Skolinspektionen en ny behovsanpassad och läsårsplanerad inspektion av grund- och gymnasieskolor. Det nya arbetssättet består av regelbunden tillsyn, riktad tillsyn och regelbunden kvalitetsgranskning. Arbetssättet förväntas enligt Skolinspektionen leda till en mer flexibel och situationsanpassad inspektion, ny behovsanpassad och läsårsplanerad inspektion av grund- och gymnasieskolor. Utskottet noterar även att betänkande bereds inom (). När det gäller uppföljning av brister i skolor – ett viktigt arbete som kan förbättras (RiR 2019:6) kan utskottet konstatera att det framgår av (Statsrådsberedningens) förteckning över propositioner och skrivelser som är avsedda att lämnas under återstoden av /19 att regeringen ska avlämna en skrivelse med anledning av rapporten . När det slutligen gäller yrkanden som rör skolor med konfessionell inriktning avvaktar utskottet det kommande betänkandet från Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet, U2018:02 (se avsnittet ovan om fristående skolor). Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att göra några ändringar i den gällande ordningen för Skolinspektionens uppdrag och avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:370 (V) yrkande 1, 2018/19:378 (SD) yrkandena 4, 40 och 44, 2018/19:438 (SD) yrkande 3, 2018/19:496 (L), 2018/19:555 (L), 2018/19:599 (SD) yrkande 1, 2018/19:731 (SD), 2018/19:1760 (V) yrkande 1, 2018/19:1903 (M) yrkande 5, 2018/19:2383 (C), 2018/19:2835 (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2841 (C) yrkande 5 och 2018/19:2893 (KD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fjärr- och distansundervisning. Jämför reservation 39 (M) och 40 (C). I kommittémotion 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 3 vill motionärerna att man ska tillåta fjärrundervisning i fler ämnen. Motionärerna understryker att fjärrundervisning, som innebär att läraren undervisar elever via videolänk i realtid, gör det möjligt för små skolor att fortsätta erbjuda undervisning i alla ämnen i stället för att stänga ned och tvinga elever att flytta eller resa långt för att få sin undervisning. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 13 önskar motionärerna att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen, att skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad och att möjligheterna till distansundervisning bör ses över. Motionärerna framhåller att den digitala tekniken, såsom fjärrundervisning, har öppnat upp för nya undervisningsmöjligheter och är avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. I motion 2018/19:2434 av (C) yrkande 1 önskar motionärerna att skolhuvudmännen ska få möjlighet att köpa in pedagogiska tjänster eftersom det är svårt att kunna bemanna vissa tjänster som har liten undervisningstid, t.ex. slöjd med behörig personal. I yrkande 2 vill motionären utöka antalet ämnen som fjärrundervisning tillåts i. Enligt motionären skulle då få utbildade lärare kunna undervisa fler elever i olika skolor. I motion 2018/19:2710 av och (båda C) anser motionärerna att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad. Det är enligt motionären viktigt att staten verkar för att möjliggöra fjärrundervisning inom skolväsendet i högre utsträckning. I motion 2018/19:2313 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslår motionärerna att distansundervisning ska betraktas som stödåtgärd eftersom det är en möjlighet och ett komplement för elever med särskild begåvning. Bakgrund och gällande rätt Med fjärrundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med hjälp av informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 § skollagen [2010:800]). Närmare regler om fjärrundervisning finns i 5 a kap. skolförordningen (2011:185) och 4 a kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Fjärrunder-visning får anordnas för elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och teckenspråk. En huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen endast om det saknas en legitimerad och behörig lärare, saknas en annan lämplig person när det gäller studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning eller om elevunderlaget är otillräckligt. Regeringen har beslutat om en försöksverksamhet med fjärrundervisning som gör det möjligt för deltagande huvudmän inom den egna organisationen att bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen (förordningen [2015:481] om försöksverksamhet med fjärrundervisning). Syftet med försöksverksamheten är att få ett underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de som föreskrivs i 5 a kap. 2 § första stycket skolförordningen och 4 a kap. 2 § första stycket gymnasieförordningen. Försöksverksamheten påbörjades och pågår efter en förlängning med till . har haft i uppdrag av regeringen att följa upp hur fjärrundervisning används inom olika skolformer och bedöma ett antal olika aspekter. Uppdraget gäller både den reguljära fjärrundervisning som är reglerad för ett flertal språkämnen och den försöksverksamhet i ytterligare ämnen som pågår sedan höstterminen 2016 (regleringsbrev , U2015/04701/S). redovisade uppdraget , dnr 5.1.3-2015-1246). Av rapporten framgår att fyra huvudmän har deltagit i försöksverksamheten, varav en slutade med fjärrundervisning . redogör i rapporten för de erfarenheter som myndigheten har fått från försöket även om deltagarna varit få. Av rapporten framgår följande. Fjärrundervisning förekommer än så länge i begränsad omfattning i landets skolor. Enligt enkätresultat hade knappt var tionde gymnasieskola elever som fick reguljär fjärrundervisning. I var andelen något lägre. Fjärrundervisning förekom 2017 även i teckenspråk för deltidselever på specialskolor, och i modersmålsundervisning och studiehandledning på arabiska och dari vid särskilda ungdomshem. bedömning är att fjärrundervisning ökar elevers tillgång till såväl utbildning, som undervisning av behöriga lärare. Detta avser både den reguljära fjärrundervisningen och försöksverksamheten. Fjärrundervisning kan också göra det möjligt för huvudmän och rektorer att ha ett flexibelt utbud, beroende på t.ex. elevers val av kurser och behov av modersmålsundervisning. studie ger inte underlag för att bedöma i vilka ämnen som fjärrundervisning lämpar sig utöver de redan tillåtna eftersom det varit så få deltagare i försöksverksamheten. I vårt remissyttrande över utredningen om ökade möjligheter till fjärrundervisning (SOU 2017:44) tillstyrker förslaget att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen. Försöksverksamheten har inte givit anledning att ompröva vår bedömning i yttrandet. Distansundervisning är inte definierad i skollagen. Distansundervisning innebär, till skillnad från fjärrundervisning, att läraren inte undervisar eleverna i realtid. I stället ges undervisningen genom en digital lärplattform där eleverna själva bestämmer när och var de ska utföra sitt skolarbete. I redovisning av regeringsuppdraget Distansundervisning för i bosatta elever (/04734/GV) konstateras att syftet med distansundervisning är att öka elevens tillgång till utbildning inom skolväsendet. Enligt förordningen (2011:682) om försöksverksamhet med distans-undervisning i gymnasieskolan i kommun får kommunen, som huvud-man, anordna nationella program i gymnasieskolan genom distansunder-visning för elever från hela landet. Förordningen är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . Utbildningen får dock påbörjas senast . Tillkännagivande om utvärdering av fjärrundervisning och om utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning har tillkännagett för regeringen att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport (bet. 2014/15:UbU3 punkt 3, rskr. 2014/15:141). Enligt regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder är punkten inte slutbehandlad. har även tillkännagett för regeringen att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3 punkt 4, rskr. 2014/15:141). Av regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att regeringen avser att återkomma till med en proposition under /19 och att punkten inte är slutbehandlad. Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad har överlämnat sitt slutbetänkande Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning (SOU 2017:44). Utredningen lämnar förslag om att stärka skolhuvudmännens möjlighet att erbjuda elever i hela landet den undervisning de behöver i syfte att alla elever ska få en likvärdig tillgång till utbildning. Utredningen föreslår bl.a. att fjärrundervisning ska få användas i fler ämnen och att regler om distansundervisning ska föras in i skollagen. Betänkandet har remitterats av . (Statsrådsberedningen) aviserade i en propositionsförteckning för /19 en proposition om entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning . Utskottet vill påminna om den gällande regleringen som innebär att en huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen om det saknas en legitimerad och behörig lärare eller om elevunderlaget är otillräckligt. får fjärrundervisning anordnas i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och teckenspråk. För att få ett underlag för att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de föreskrivna har regeringen beslutat om en försöksverksamhet där deltagande huvudmän inom den egna organisationen får bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen. Försöksverksamheten pågår efter en förlängning med till . Utskottet kan konstatera att i sin uppföljning av fjärrundervisningen bl.a. gör bedömningen att fjärrundervisning ökar elevers tillgång till såväl utbildning som undervisning av behöriga lärare. Detta avser både den reguljära fjärrundervisningen och försöksverksamheten. Fjärrundervisning kan också enligt göra det möjligt för huvudmän och rektorer att ha ett flexibelt utbud, beroende på t.ex. elevers val av kurser och behov av modersmålsundervisning. Utskottet vill även framhålla de lagändringar som trädde i kraft som innebär att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Vidare får även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. När det gäller yrkanden om att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen och om entreprenad och distansundervisning avvaktar utskottet den kommande propositionen om entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning som ska komma . Utskottet finner i övrigt inga skäl för att bifalla motioner om särskilda undervisningsformer och avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:2313 (MP) yrkande 3, 2018/19:2434 (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2710 (C), 2018/19:2833 (M) yrkande 3 och 2018/19:2841 m.fl. (C) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolans digitalisering. Jämför reservation 41 (M), 42 (SD) och 43 (C). I motion 2018/19:1075 av m.fl. (S) önskar motionären åtgärder för att inget barn ska kunna se porr i skolan, t.ex. genom nationella riktlinjer och porrfilter eller andra tekniska lösningar. Enligt motionärerna visar studier att många barn möter porr i sin skolmiljö. I kommittémotion 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågar motionärerna en strategi för skolans digitalisering. Motionärerna framhåller att det finns stora skillnader i graden av digitalisering mellan olika skolor. För att säkerställa att alla elever får samma förutsättningar till en modern kunskapsskola behövs enligt motionärerna en strategi för digitalisering av skolan och ett råd av experter för skolans digitalisering. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 5 anser motionärerna att man ska genomföra en plan för skolans digitalisering. Motionärerna framhåller att digitaliseringen har gett och kommer att ge nya möjligheter i undervisningen men att utbildningen i hur de nya digitala verktygen kan användas för att förbättra undervisningen inte är tillräcklig. I yrkande 7 vill motionärerna att en plan upprättas för hur skolväsendet på nationell respektive nivå utnyttjar den nya informationsteknologin på effektivaste sätt. Administrativa och kommunikativa verktyg bör enligt motionärerna utvecklas och erbjudas landets alla skolenheter för att sänka priserna på verktyg och förenkla kommunikationen och säkerheten. I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 15 begär motionärerna att ska få i uppdrag att verka för att det ska införas porrfilter på datorerna i landets samtliga skolor och förskolor. I kommittémotion 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 22 vill motionärerna ge i uppdrag att införa porrfilter i datorerna på landets samtliga skolor och förskolor. I motion 2018/19:2716 av m.fl. (C) yrkande 3 vill motionärerna främja tekniska lösningar för att i möjligaste mån förhindra åtkomsten av pornografi för barn och unga i skolan. Enligt motionärerna har de flesta skolorna inte filter på sina datorer och nätverk som filtrerar bort pornografiskt material. I motion 2018/19:2716 av m.fl. (C) yrkande 4 vill motionärerna att förskolor, grundskolor och gymnasieskolor, oavsett huvudman, ska ha ett verktyg på datorer och nätverk som används i undervisningen så att pornografiskt material filtreras bort. I motion 2018/19:2857 av (C) yrkande 1 anser motionärerna att förskolor, grundskolor och gymnasieskolor, oavsett huvudman, ska ha ett verktyg på datorer och nätverk som används i undervisningen så att pornografiskt material kan filtreras bort. I kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 11 vill motionärerna ha sex- och samlevnadsundervisning och en porrfri skola. Att känna sig trygg i sin kropp och sexualitet och inte utsättas för sexism eller homofobi är avgörande för ungas hälsa. Av 1 kap. 4 § skollagen framgår att utbildningen inom skolväsendet ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Enligt 1 kap. 5 § ska utbildningen utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare framgår av bestämmelsen att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. beslutade regeringen om förtydliganden och förstärkningar i bl.a. läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för och gymnasieskolan. Syftet är att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna rör rektorers och lärares uppdrag, skolbibliotekets roll och undervisningen i enskilda ämnen.