bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Vidare avsattes ytterligare för att genom förbättrad tillgång till vård motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända. avsatte regeringen motsvarande belopp, sammanlagt , och satsningarna beräknas fortsätta . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag, och följde utskottet (bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). Överenskommelse mellan regeringen och SKL inom området psykisk hälsa Enligt en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) om insatser inom området psykisk hälsa fördelades till landstingen för insatser för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända (S2017/07520/FS). Detta var en ny satsning och skulle enligt överenskommelsen användas till insatser som syftar till att stärka kompetensen i vården i fråga om behandling av traumatiserade och till förbättrad samverkan i vårdkedjan. Av uppgifter på SKL:s webbplats framgår att förhandlingarna om överenskommelserna är uppskjutna på grund av regeringsbildningen och dess konsekvenser och att det inte finns någon information om när förhandlingarna kommer att påbörjas. Aktuell information läggs ut löpande på webbplatsen. Som tidigare nämnts (se s. 131–132) beviljade regeringen SKL medel för att stärka en positiv hälsoutveckling hos asylsökande och nyanlända. Syftet var att skapa bättre bemötande, stöd och vård till de asylsökande och nyanlända som har risk för eller visar tecken på psykisk ohälsa. Inom ramen för Hälsa i utbildades omkring 20 000 medarbetare inom hälso- och sjukvården. Utbildningarna var utformade så att de som genomgått utbildningarna skulle kunna vidareutbilda personal på lokal nivå. Uppdrag om nyanländas hälsa beviljade regeringen landstingen extra medel om för att stärka vården för traumatiserade asylsökande och nyanlända med syftet att höja kompetensen hos personal i hälso- och sjukvården som möter målgruppen. Behandlingscentrum för krigsskadade och torterade Röda Korset driver behandlingscentrum för krigsskadade och torterade på flera orter i . Genom beslut i regleringsbrevet för anslaget 1:8 (utg.omr. 9) avsätter regeringen till Röda Korset i enlighet med ett regeringsbeslut (S2016/06843/FS) för att förstärka och utveckla behandlingscentrum för psykiatrisk traumavård för krigsskadade och torterade. Det pågår därför ett projekt som syftar till att bl.a. öka antalet behandlare vid behandlingscentrum för krigsskadade och torterade. Genom beslut i samma regleringsbrev avsätter regeringen till Vårsta diakoni i enlighet med ett regeringsbeslut (S2017/03020/FS) för utveckling av traumacentrum för asylsökande och nyanlända. Uppdrag om unga nyanlända och asylsökandes hälsa m.m. gav regeringen för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (UCF) i uppdrag att, i samverkan med ungdomsmottagningen på nätet (UMO), utveckla det pågående arbetet med informationsinsatser om hälsa, sexualitet och jämställdhet riktat till unga nyanlända och unga asylsökande. I uppdraget ingår att utöka informationen på den digitala webbplatsen , utöka kompetenshöjande insatser till yrkesverksamma som möter unga nyanlända samt möjliggöra långsiktig kompetensförsörjning för yrkesverksamma genom utveckling av en webbaserad utbildning. Uppdraget som helhet ska redovisas till . En delredovisning av uppdraget ska lämnas i samband med myndighetens årsredovisningar , 2019 och 2020. Nationellt om ensamkommande barn och unga inom fick regeringens uppdrag att inom myndigheten inrätta ett nationellt om ensamkommande barn och unga upp till (S2017/01863/FST). Uppdraget varar till utgången av 2020. Syftet är att stimulera och stärka det nationella arbetet med att utveckla och sprida relevant och aktuell kunskap och ändamålsenliga kunskapsstöd, metoder och arbetssätt till yrkesverksamma som möter och arbetar med ensamkommande barn och unga. ska också inom ramen för uppdraget belysa hur samverkan mellan kommunerna och landstingen kan utvecklas så att olika yrkesgrupper inom skolan, inklusive elevhälsan, hälso- och sjukvården och kan arbeta för att säkerställa barns och ungas skolgång. Centrumet har inrättat ett stöd till professionen på temat ensamkommande barn och unga på den nationella plattformen . En rapport från centrumet visar att suicidtalet bland ensamkommande asylsökande barn och unga i är relativt högt. har tillförts för ändamålet (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9, bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). lämnade social utvärdering (SBU) en rapport, Stöd till ensamkommande barn och unga – effekter, erfarenheter och upplevelser – Systematisk litteraturöversikt och etiska och samhälleliga aspekter (SBU 2017/94). Av rapporten framgår att det saknas forskning om vilka effekter olika typer av stödjande insatser har för ensamkommande barn och unga. Utifrån en genomgång av intervjustudier har SBU ringat in vad som främjar och hämmar utveckling och välmående hos ensamkommande barn och unga. Bidrag till ideella organisationer Av regleringsbrev framgår att myndigheten får fördela till ideella organisationer som bedriver förebyggande och främjande verksamhet i syfte att motverka psykisk ohälsa hos asylsökande eller nyanlända barn och unga. Bidraget får betalas ut i form av verksamhetsbidrag och projektbidrag. Syftet med bidraget är att förstärka och komplettera insatser som kommuner, landsting och statliga myndigheter vidtar för att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga i migration. En viss del av bidraget, dock högst , får fördelas till verksamheter som bedriver verksamhet med stödjande kontakter (chattsamtal, telefonsamtal eller mejlsvar) för barn och unga med psykisk ohälsa. I betänkande 2015/16:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om forskning om posttraumatiskt stressyndrom. Utskottet föreslog i tillkänna-givandet att regeringen skulle ge för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyndrom. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:220). I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: Regeringen har gett social utvärdering (SBU) i uppdrag att genomföra en kartläggning av kunskapsluckor inom området psykisk hälsa. Ett av syftena med kartläggningen är att ge regeringen underlag för att bedöma behovet av ytterligare forskning inom området psykisk ohälsa. Detta kan exempelvis gälla forskning om posttraumatiskt stressyndrom. Uppdraget slutredovisades till () . Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Motionsyrkanden om posttraumatisk stress och psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet ser mycket positivt på att regeringen har avsatt medel för att öka tillgången till vård och behandling för traumatiserade asylsökande och nyanlända och för att förbättra tillgången till vård för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i målgruppen. Utskottet noterar att ideella organisationer fortsätter att beviljas medel med syftet att utveckla traumacentrum för asylsökande och nyanlända och för att öka antalet behandlare vid behandlingscentrum för krigsskadade och torterade samt att satsningar gjorts för att höja kompetensen bland personalen i hälso- och sjukvården. Utskottet noterar vidare den av SBU lämnade rapporten om effekter, erfarenheter och upplevelser av stöd till ensamkommande barn och unga. Slutligen vill utskottet framhålla uppdrag att inrätta ett nationellt om ensamkommande barn och unga och uppdraget till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor att utveckla arbetet med informationsinsatser om hälsa, sexualitet och jämställdhet till unga nyanlända och unga asylsökande. Mot bakgrund av dessa satsningar och arbeten anser inte utskottet att det behöver tas något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:756 (V) yrkandena 8 och 9, 2018/19:2300 (MP) yrkande 3 och 2018/19:2922 (L) yrkande 14. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om patientskadelagen och medicinska intyg. I motion 2018/19:708 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över villkoren i den nuvarande patientskadelagen (1996:79) i syfte att stärka patientens ställning. Motionären anför att det, på samma sätt som i trafikförsäkringen, borde finnas ett rättsskyddsmoment som ger den försäkrade rätt till juridisk hjälp i samband med tvist samt att självrisken borde slopas. I motion 2018/19:2094 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om vårdskadades möjlighet till en oberoende granskning av medicinska intyg i vissa fall. Motionärerna anför att de medicinska intyg som ligger till grund för beslut hos patientskadenämnden och försäkringsbolaget är helt avgörande för vårdtagaren. I vissa fall kan diametralt olika uppfattningar råda om vårdtagarens medicinska tillstånd, trots att det finns medicinsk sakkunskap hos alla bedömare. Regeringen bör överväga om inte de medicinska intygen ska kunna bli granskade i en oberoende instans för att misstänkta vårdskador ska hanteras så objektivt som möjligt. I patientskadelagen finns bestämmelser om rätt till patientskadeersättning och om skyldighet för vårdgivare att ha en försäkring som täcker sådan ersättning (patientförsäkring). (Löf) ägs av sina försäkringstagare, landstingen och regionerna och försäkrar av vårdgivare. Patientskadeersättning lämnas för personskador som drabbar en patient i samband med hälso- och sjukvård i . Patientskadeersättning bestäms i huvudsak enligt reglerna i 5 kap. skadeståndslagen, men rätten till patientskadeersättning är fristående från skadeståndsrätten på det viset att patienten inte behöver bevisa att skadan orsakats genom att hälso- och sjukvårdspersonalen gjort sig skyldig till fel eller försummelse för att ersättning ska kunna lämnas. När patientskadeersättning bestäms avräknas ett belopp (s.k. självrisk) om av det prisbasbelopp som gäller när patientskadeersättningen bestäms (). tog beslut att jämka självrisken till fr.o.m. . Detta innebär att ingen självrisk avräknas från patientens ersättning för patienter som fått ersättningen bestämd fr.o.m. . är en rådgivande nämnd som upprätthålls och bekostas av försäkringsgivarna. Nämnden ska på begäran av patient, vårdgivare, försäkringsbolag eller domstol yttra sig i skadeärenden. Exempelvis kan en patient begära att yttrar sig sedan försäkringsbolaget lämnat sitt slutliga ställningstagande i ett skadeärende. I förarbetena framhålls fördelen för patienten att kunna få sitt anspråk på patientskadeersättning prövat kostnadsfritt av ett sakkunnigt organ innan saken eventuellt förs vidare till domstol (prop. 1995/96:187 s. 64). Det är alltså försäkringsgivaren som utreder skadan, och såväl utredningsförfarandet som handläggning är kostnadsfri för patienten. Den skadelidande har dock rätt att välja om han eller hon vill anlita eller gå direkt till domstolen med sitt ersättningsanspråk. Den som vill ha ersättning enligt patientskadelagen kan alltså föra talan om detta vid allmän domstol. En skadelidande har även möjlighet att i stället vända sig till vårdgivaren med en skadeståndstalan. Patientskadelagen inskränker alltså inte rätten att föra talan om skadestånd med anledning av en skada. Vid tvist vid allmän domstol ersätts ombudskostnader i enlighet med villkoren i rättsskyddsförsäkringarna. När det gäller ersättning för biträdeskostnader på handläggningsstadiet, till vilket även räknas prövningen i , saknas möjlighet till ersättning ur patientförsäkringen. Av 6 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659) framgår att den som i sin yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvården utfärdar ett intyg om någons hälsotillstånd eller vård ska utforma det med noggrannhet och omsorg. Enligt 3 kap. 16 § patientdatalagen (2008:355) ska den som är skyldig att föra patientjournaler på begäran av patienten utfärda intyg om vården. En motsvarande bestämmelse finns i 10 kap. 3 § patientlagen (2014:821). föreskrifter (HSLF-FS 2018:54) om utfärdande av intyg inom hälso- och sjukvården m.m. ska tillämpas på intyg som grundas på en bedömning av någons hälsotillstånd, behov, förmåga eller annat förhållande orsakat av hälsotillståndet och som utfärdas av hälso- och sjukvårdspersonalen inom verksamheter som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och tandvårdslagen (1985:125). Föreskrifterna ska även tillämpas på intyg om någons vård. Av föreskrifterna framgår bl.a. att varje vårdgivare ska fastställa rutiner för utfärdande av intyg och genom rutinerna för utfärdande av intyg säkerställa att intygsutfärdaren har den kompetens som krävs för att utfärda intyg. Intygsutfärdaren ska vara saklig och opartisk vid insamlingen av det material som ska ligga till grund för ett intyg, och detta ska vara tydligt utformat och så enkelt som möjligt att förstå för intygspersonen eller för någon annan mottagare av intyget. Intygsutfärdaren ska beakta att ett intyg kan få betydelse i rättsliga sammanhang och endast uttala sig om sådana förhållanden som han eller hon har tillräcklig kännedom om. Motionsyrkanden om rätt till ersättning för ombudskostnader och slopad självrisk när det gäller skadereglering genom patientskadeförsäkringen behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. följde utskottet (rskr. 2017/18:254). Motionsyrkanden om granskning av medicinska intyg behandlades i utskottets betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Liknande yrkanden behandlades därefter i förenklad ordning i betänkandena /16:SoU7, 2016/17:SoU10 och 2017/18:SoU9 om hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet noterar inledningsvis att någon självrisk inte avräknas från en patients ersättning som fastställts fr.o.m. . Utskottet har förståelse för yrkandet om rätt till ersättning för ombudskostnader när det gäller skadereglering genom patientskadeförsäkringen men anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ om det. Motion 2018/19:708 (S) bör avslås. När det gäller den fråga som behandlas i motion 2018/19:2094 (S) anser utskottet att de bestämmelser som finns i patientförsäkringslagen och föreskrifter får anses tillräckliga. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om medicinsk åldersbedömning. Jämför reservation 68 (V) och 69 (L). I kommittémotion 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om ett väl fungerande system för åldersbedömningar. I partimotion 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ändra uppdraget till () så att det tydligt framgår att inget barn får riskera att bedömas som vuxen och därmed fråntas sina barnrättigheter. I motion 2018/19:2305 av m.fl. (MP) föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en extern om medicinska åldersbedömningar av asylsökande. Bakgrund och pågående arbete lämnade för radiologisk åldersbedömning – En systematisk översikt. I sammanfattningen sägs att aktuell forskning visar att undersökning med magnetkamera kan minska risken för att barn bedöms som vuxna jämfört med traditionell röntgen samt att åldersbedömningar med icke-radiologiska metoder saknar vetenskapligt stöd. Vidare nämns att röntgen med magnetkamera av knäled uppvisade en tydligt minskad risk att missta ett barn för att vara vuxen jämfört med röntgen av tänder och röntgen av hand eller handled. En pilotstudie föreslogs undersöka hur kombinationen av fyra tillväxtzoner i knäled och fotled undersökta med magnetkamera kan förbättra åldersbedömningen för 18-årsgränsen. gjorde en översyn av rapporten om radiologisk åldersbedömning. publicerade myndigheten ett förtydligande på sin webbplats. I förtydligandet redovisas en kompletterande metodbeskrivning, det vetenskapliga underlaget för beräkningarna och slutsats. Myndigheten konstaterar att de uppgifter om sammanvägda risker för felaktig åldersbedömning som redovisats i rapporten bedöms vara oklart redovisade, inklusive hur heterogeniteten i de vetenskapliga rapporterna har hanterats i beräkningarna. Inga sammanvägda risker har i efterhand beräknats på det då aktuella vetenskapliga underlaget. Utifrån detta, och att det publicerats ny forskning , bedöms rapporten vara inaktuell. Myndighetens översyn förändrar däremot inte rapportens huvudsakliga slutsats – att åldersbedömning via magnetkameraundersökning är en metod som utifrån kunskapsläget 2016 hade stöd men borde studeras vidare, vilket också har gjorts. Myndigheten hänvisar här i första hand till en ny rapport från : Om magnetkamera vid bedömning av ålder – En studie av validiteten i radiologisk undersökning. Av resultaten framgår att det finns förutsättningar att använda magnetkamera som ett stöd för medicinsk åldersbedömning av främst pojkar och män. Med den bildteknik som används i för bedömning av benmognad i övre delen av knäleden, framgick att en korrekt bedömning av 18-årsgränsen gjordes för av de pojkar som undersökts. gav regeringen () i uppdrag att utifrån aktuell forskning och beprövad erfarenhet med stor skyndsamhet påbörja genomförandet av medicinska åldersbedömningar av bl.a. asylsökande och öka förmågan och kapaciteten på området. skulle RMV redovisa hur medicinska åldersbedömningar görs och beskriva hur sådana ska genomföras och processen för dessa. Redovisningen skulle även belysa hur andra länder arbetar med medicinska åldersbedömningar (Ju2016/03931/Å). Av RMV:s återrapportering framgår att medicinska åldersbedömningar i asylärenden bygger på en sammantagen bedömning av två undersökningar: röntgenundersökning med joniserande strålning av visdomständer (panoramabild) och en magnetkameraundersökning av lårbenets nedre del (MR-knä). Bildtagning och två oberoende analyser av respektive bilder skulle göras av externa kliniker. RMV avsåg att utifrån resultatet av dessa undersökningar göra en medicinsk åldersbedömning med hjälp av en standardiserad matris. En rättsläkare inom RMV ska sedan avge ett rättsmedicinskt utlåtande om ålder i form av en sannolikhetsbedömning i textform. Vid åldersbedömningarna ska svar ges på om det är mer sannolikt att en sökande är än under. Det framgår vidare att RMV hade genomfört studiebesök i , , , och och skaffat information om hur man där går till väga för att genomföra medicinska åldersbedömningar. RMV började göra medicinska åldersbedömningar i asylärenden . Enligt uppgift från RMV gjorde myndigheten ett uppehåll med att skicka utlåtanden till över medicinska åldersbedömningar av flickor. beslutade att stoppa handläggningen i ärenden som rör flickor som genomgått medicinsk åldersbedömning. I ett pressmeddelande redogjorde RMV för en kvalitetsgranskning av bedömningen av knäleden hos ensamkommande asylsökande. Två specialister i barnradiologi hade granskat MR-bilderna i 209 ärenden där knäleden bedömts vara mogen. I 187 av ärendena (89,) var RMV:s leverantörer och sakkunniga radiologer eniga i sin bedömning. RMV uppgav att man följer den vetenskapliga utvecklingen inom området medicinska åldersbedömningar och gör löpande kvalitetsuppföljningar. Av pressmeddelandet framgår vidare att RMV inte ser någon anledning att ändra sina metoder och att MR-knä och röntgenundersökning av visdomständer enligt RMV:s bedömning är bra metoder utifrån uppdraget att bedöma barn som barn och vuxna som vuxna. Av ett pressmeddelande framgår att RMV hade återupptagit medicinska åldersbedömningar för flickor. Enligt myndigheten visar en analys av det vetenskapliga underlaget att knäleden hos flickor mognar tidigare än vad som har varit känt. Det gör att en bedömning av 18-årsåldern i vissa fall inte kan göras. RMV gör inga nya bedömningar av de utlåtanden för flickor som gjordes och skickades till . I ärenden där bedömer att det behövs finns möjlighet att begära kompletterande yttranden om redan utfärdade utlåtanden från RMV. RMV:s analys ger inte anledning till några förändringar när det gäller utlåtanden för pojkar. På , under rubriken frågor och svar, anför bl.a. följande: För har förtydligande [] avseende rapporten ingen betydelse avseende hur vi genomför medicinska åldersbedömningar, utan vi kommer att fortsätta som tidigare med magnetkameraundersökning av knäled och röntgen av visdomstand. Vi kan konstatera att det vetenskapliga stödet för metodvalet har stärkts ytterligare, bland annat i Om magnetkamera vid bedömning av ålder – En studie av validiteten i radiologisk undersökning, vars resultat lyfter fram i förtydligandet. publicerade (Smer) uttalandet Medicinska åldersbedömningar i asylprocessen – etiska aspekter. Uttalandet utgör ett etiskt ramverk i syfte att bistå med vägledning om hur medicinska åldersbedömningar kan genomföras på ett etiskt godtagbart sätt. I en skrivelse till (Komm2018/01085/S 1985:A) förklarar att rådet har följt debatten som varit i medier och att frågan aktualiserades på nytt i rådet . Smer har med anledning av detta träffat representanter för både RMV och samt personer från den rättsmedicinska professionen som riktat kritik mot hur medicinska åldersbedömningar hanterats i asylprocessen. Mot bakgrund av vad som framkommit har rådet på eget initiativ tagit fram skrivelsen för att uppmärksamma regeringen på de oklarheter som rådet anser föreligger när det gäller medicinska åldersbedömningar i asylprocessen. Smer föreslår att regeringen tillsätter en oberoende granskning för att se över de frågor som lyfts i skrivelsen i syfte att säkerställa att asylsökande ensamkommande barn tillförsäkras en rättssäker och etiskt godtagbar process. I skrivelsen konstaterar att kritiken mot de medicinska åldersbedömningarna som rådet tagit del av i möten med personer från den rättsmedicinska professionen som har eller tidigare haft god insyn i RMV:s verksamhet är allvarlig, och rådet bedömer kritiken som angelägen. Å sin sida har RMV framfört att de medicinska åldersbedömningarna genomförs på ett sådant sätt att de uppfyller krav på vetenskap, etik och rättssäkerhet. Smer noterar i skrivelsen att RMV har publicerat texter på sin webbplats för att ge sin syn på medicinska åldersbedömningar samt svar på frågor som diskuterats i medier. Smer uppger sig inte göra någon egen bedömning av kritiken eller huruvida den är korrekt men anser att det trots dialogen med myndigheterna, och sedermera RMV:s förtydligande texter, föreligger oklarheter när det gäller de medicinska åldersbedömningarna. Med anledning av Smers skrivelse gav RMV, och tillfälle att yttra sig över skrivelsen i de delar som berör respektive myndighets ansvarsområde (Ju2018/05355/Å). inkom med ett yttrande (dnr. 1.4.3-2019-3971), och inkom yttranden från RMV (dnr. X19-90091) och (dnr. 3.1-3393/2019). behandlade en motion om medicinsk åldersbedömning i betänkande 2017/18:SoU9. Utskottet noterade då uppdrag att fördjupa kunskapen om magnetkameraundersökning som metod för medicinska åldersbedömningar av 18-årsgränsen för bl.a. asylsökande och det arbete som i övrigt pågår när det gäller medicinska åldersbedömningar i asylärenden (s. 149). Mot den bakgrunden ansåg utskottet att inte borde ta något initiativ med anledning av motionen. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet noterar de uppgifter som framkommit och följer frågan mycket noga, men anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:297 (V) yrkande 18, 2018/19:2305 (MP) och 2018/19:2922 (L) yrkande 12. Motionsyrkandena bör avslås. Patientdatalagen och it i vården Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen dels på lämpligt sätt bör se till att gemensamma standarder tas fram för journalsystem och kvalitetsregister, dels bör överväga om det finns anledning att göra en översyn av patientdatalagen och annan relevant lagstiftning och detta tillkännager för regeringen. Därmed bifaller tre motionsyrkanden, medan åtta motionsyrkanden bifalls delvis.