bet · H601AU8 · 2019-03-22 00:00:00 — Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. frågor om jämställdhetspolitikens mål, jämställdhetsintegrering, åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet samt utvärdering av diskrimineringslagen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och till den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, . I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 7 särskilda yttranden (SD, C, V, L). Cirka 70 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck Åtgärder mot hbtq-personers utsatthet Nationellt centrum för kvinnofrid m.m. Åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet m.m. Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning 1.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering, punkt 1 (SD) 2.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering, punkt 1 (C) 3.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering, punkt 1 (L) 4.Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (M) 5.Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (SD) 6.Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (KD) 7.Åtgärder mot hbtq-personers utsatthet, punkt 3 (C) 8.Åtgärder mot hbtq-personers utsatthet, punkt 3 (V) 9.Åtgärder mot hbtq-personers utsatthet, punkt 3 (L) 10.Nationellt centrum för kvinnofrid m.m., punkt 4 (M, SD, KD) 11.Åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet m.m., punkt 5 (M) 12.Åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet m.m., punkt 5 (C) 13.Åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet m.m., punkt 5 (KD) 14.Åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet m.m., punkt 5 (L) 15.Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning, punkt 6 (V) 16.Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning, punkt 6 (KD) 17.Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning, punkt 6 (L) 18.Diskrimineringslagen, punkt 7 (M) 19.Diskrimineringslagen, punkt 7 (C) 20.Diskrimineringslagen, punkt 7 (V) 21.Diskrimineringslagen, punkt 7 (L) 1.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering, punkt 1 (C) 2.Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (C) 3.Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (V) 4.Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (L) 5.Åtgärder mot hbtq-personers utsatthet, punkt 3 (L) 6.Nationellt centrum för kvinnofrid m.m., punkt 4 (C) 7.Diskrimineringsombudsmannen, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 12 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 21, 2018/19:2748 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2813 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 5 samt 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 16. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) Åtgärder mot hbtq-personers utsatthet 2018/19:490 av (L), 2018/19:504 av och (båda L), 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkandena 23 och 24, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 21. Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (L) Nationellt centrum för kvinnofrid m.m. 2018/19:1045 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2235 av m.fl. (S), 2018/19:2813 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 10 (M, SD, KD) Åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet m.m. 2018/19:521 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2563 av och (båda C), 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 35. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) Reservation 14 (L) Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:2743 av (MP) yrkandena 5 och 6, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 27 och 28. Reservation 15 (V) Reservation 16 (KD) Reservation 17 (L) 2018/19:218 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:580 av (SD), 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 7, 2018/19:1856 av (M), 2018/19:1857 av (M), 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 8, 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 15, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 29 och 30 samt 2018/19:2972 av (KD). Reservation 18 (M) Reservation 19 (C) Reservation 20 (V) Reservation 21 (L) 2018/19:492 av (L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2743 av (MP) yrkandena 1–4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (V), (S), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (S), (M), (SD), (KD) och (C). I betänkandet behandlar utskottet 67 motionsyrkanden om jämställdhet och åtgärder mot diskriminering från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. målen för jämställdhetspolitiken, jämställdhetsintegrering, åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet samt utvärdering av diskrimineringslagen. Motionsyrkandena återges i bilagan. Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. målen för jämställdhetspolitiken, jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (L) samt särskilt yttrande 1 (C). invänder i kommittémotion 2018/19:108 av m.fl. mot föreställningen att jämställdhet nås först då en jämn könsfördelning genomsyrar hela samhället. Att män och kvinnor fördelar sig olika på olika områden behöver enligt inte vara något negativt, och partiet anser därför att de jämställdhetspolitiska målen behöver formuleras om (yrkande 1). Vidare motsätter sig alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att sådan praxis inom offentlig verksamhet bör avvecklas (yrkande 2). anser i kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. att det behövs en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som har antagit (yrkande 1). anser vidare att arbetet med jämställdhetsintegrering, könsuppdelad statistik och jämställdhetsbudgetering bör stärkas och att alla myndigheter bör få jämställdhetsdirektiv (yrkande 2). Liberalerna uttrycker i partimotion 2018/19:2593 av m.fl. att jämställdhetsintegrering även fortsättningsvis bör vara den bärande strategin i jämställdhetspolitiken (yrkande 1). För att visa på vikten av jämställdhet i integrationen föreslår Liberalerna att ett nytt delmål om integration införs inom jämställdhetspolitiken (yrkande 12). Delmålet bör uttrycka att kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i . och (båda C) framför i motion 2018/19:1917 förslag om att jämställdhetspröva och analysera alla beslut utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet (yrkande 1). Utskottet vill inleda med att lyfta fram det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik, nämligen att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utskottet anser att jämställdhet i grunden är en rättvise- och demokratifråga. Ett jämställt samhälle ger människor möjlighet att utvecklas utan att begränsas av sitt kön. Utskottet konstaterar att har invändningar mot målen för jämställdhetspolitiken och den politik som regeringen för på området. Utskottet för sin del anser alltjämt att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är välformulerat och i allra högsta grad relevant. Ökad jämställdhet är en viktig del av samhällsbygget och bidrar till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tas till vara. Att det ska råda en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män måste vara en övergripande samhällelig målsättning, och utskottet tar därmed bestämt avstånd från förslag om att formulera om målen för jämställdhetspolitiken. Ett förverkligande av jämställdhetspolitik skulle enligt utskottet innebära att vrida klockan tillbaka för vad som uppnåtts i på jämställdhetsområdet. När det gäller förslaget från Liberalerna om att lägga till ytterligare ett delmål inom jämställdhetspolitiken håller utskottet visserligen med om att etableringen av nyanlända är en angelägen samhällsuppgift och att politiken bl.a. måste lägga ett tydligare fokus på att snabbare få in nyanlända kvinnor på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför att det i den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, finns ett omfattande avsnitt om att nyanlända snabbare ska in på arbetsmarknaden. I överenskommelsen framhålls bl.a. att både kvinnor och män från samhällets sida ska mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Vidare betonas att det behövs ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder. har en stor integrationsutmaning där det onekligen behöver skapas bättre förutsättningar för en framgångsrik etablering. Om detta råder det politisk enighet. Utskottet är dock inte berett att rikta ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att införa ett nytt delmål på jämställdhetspolitikens område såsom Liberalerna föreslår. Frågan får enligt utskottet anses rymmas inom den rådande delmålsstrukturen på jämställdhetsområdet. Utskottet anser också att arbetet med att genomföra de reformer för en förbättrad etablering som stakas ut i den nämnda överenskommelsen bör avvaktas. och Liberalerna har var för sig yrkanden om vikten av jämställdhetsintegrering som verktyg i arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet konstaterar att jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi, i kombination med särskilda åtgärder, för att förverkliga de jämställdhetspolitiska målen. Strategin har använts i och innebär att jämställdhetsfrågorna ska finnas med i en verksamhets ordinarie arbete i stället för som ett spår vid sidan av. För att få genomslag för arbetet och för att kunna nå de jämställdhetspolitiska målen ska verksamheten systematiskt synliggöra och analysera vilka konsekvenser olika förslag och beslut får för kvinnor respektive män. Den kunskap som detta medför ska i nästa skede ligga till grund för utformningen av verksamhetens planering, genomförande, uppföljning och utveckling på alla nivåer inom all offentlig verksamhet. Utskottet kan inte annat än instämma i betydelsen av att även i fortsättningen använda jämställdhetsintegrering som metod i arbetet för att förverkliga de jämställdhetspolitiska målen, men ser inte något behov av att rikta ett tillkännagivande om detta till regeringen. När det särskilt gäller myndigheterna anser utskottet att de har en viktig roll i arbetet med att uppnå de jämställdhetspolitiska målen genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i relevanta delar av sina verksamheter. I detta avseende instämmer utskottet med om vikten av att myndigheterna får jämställdhetsdirektiv från regeringen, men ser inte något behov av ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Enligt budgetpropositionen har den långsiktiga styrningen när det gäller jämställdhet stärkts genom att fler myndigheter som bedömts vara strategiska för jämställdhetspolitikens genomförande har fått verksamhetsanpassade uppgifter om jämställdhet i sina instruktioner. Denna stärkning av styrningen välkomnas av utskottet. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma det uppdrag som regeringen gav till Statskontoret om att utvärdera regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter, JiM (S2017/05461/JÄM [delvis]). En delrapport lämnades . Denna delredovisning, som omfattar ett urval av myndigheter, visade bl.a. att JiM-uppdraget har stärkt myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering, men i olika grad. Att se jämställdhetsintegrering som en process snarare än som ett tillstånd är, enligt Statskontorets delredovisning, viktigt för att nå och upprätthålla resultat av JiM-arbetet. Statskontoret har att slutredovisa uppdraget . Vidare kan nämnas att lämnade en sammanfattning och analys av resultatet av JiM-uppdraget (S2018/03201/JÄM). Rapporten slår fast att myndigheternas redovisningar påvisar ett brett och intensivt arbete med jämställdhetsintegrering men att många myndigheter anser sig fortfarande vara i implementeringsfasen. Några slutsatser i rapporten är att arbetet tydligare måste ta sin utgångspunkt i identifierade ojämställdhetsproblem, att uppdraget till myndigheterna bör utvecklas och förtydligas samt att stödet och samordningen bör intensifieras. Utskottet förväntar sig att regeringen fortsätter på den inslagna vägen med att stärka styrningen när det gäller jämställdhet och kommer med intresse att följa det fortsatta arbetet. tar även upp användningen av jämställdhetsbudgetering, dvs. hur jämställdhetsintegreringen tillämpas i budgetprocessen. Här noterar utskottet att det inom pågår ett utvecklingsarbete för en stärkt tillämpning av jämställdhetsbudgetering. Viktiga steg har tagits för att säkerställa att budgetpolitikens jämställdhetseffekter synliggörs i underlag inför budgetbeslut, så att regeringen kan presentera en budget som främjar jämställdhet. Utskottet kommer med stort intresse att följa det fortsatta arbetet med jämställdhetsbudgetering. När det gäller resonemang om behovet av en genomlysning av konsekvenserna av ett ojämställt samhälle vill utskottet hänvisa till att regeringen arbetar efter principen att jämställdhetspolitiken ska beaktas i alla delar av politikutvecklingen. Därmed kan också jämställdhetspolitiken följas upp i respektive områdes resultatredovisning i budgetpropositionen. Jämställdhetspolitiken redovisas dessutom på en övergripande nivå inom utgiftsområde 13, och de resultatindikatorer som används tydliggör de centrala aspekterna i jämställdhetsmålen. Detta tillvägagångssätt ligger enligt utskottet i linje med det som efterfrågar. I en bilaga till budgetpropositionen redovisas dessutom utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. Könsuppdelad statistik är som påpekas av ett viktigt redskap i arbetet för ett jämställt samhälle. En förutsättning för att både myndigheter och regeringen ska kunna ta fram träffsäkra insatser är att det finns ett gott kunskapsunderlag. Utskottet noterar med gillande att regeringen från och med årsredovisningen infört ett krav i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag på att all individbaserad statistik ska vara könsuppdelad. Utskottet noterar vidare att individbaserad officiell statistik enligt 14 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken ska vara uppdelad efter kön, om det inte finns särskilda skäl mot detta. Utskottet välkomnar slutligen att har fått ett regeringsuppdrag att följa upp och rapportera om efterlevnaden av denna reglering. När det avslutningsvis gäller kritiska inställning till kvotering och positiv särbehandling vill utskottet som sin mening framhålla att positiv särbehandling inom diskrimineringslagens ramar är en väl avvägd ordning som utskottet inte ser skäl att förändra utan tvärtom värnar. Med hänvisning till pågående arbete och det som i övrigt anförts ovan ser utskottet inte att det finns skäl för några uttalanden till regeringen från sida med anledning av de aktuella motionsyrkandena som därmed avstyrks. Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kompetensteamet mot hedersbrott och åtgärder för att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet hänvisar bl.a. till den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, samt till det arbete som bedrivs på området. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD) och 6 (KD) samt särskilt yttrande 2 (C), 3 (V) och 4 (L). lyfter i kommittémotion 2018/19:2813 av m.fl. fram frågan om regelbunden uppföljning av länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 2). Vidare anser att det finns ett behov av att i varje län identifiera de kommuner som kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt att bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte (yrkande 3). föreslår också att uppdraget till i att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck ska göras permanent (yrkande 5). anför i kommittémotion 2018/19:108 av m.fl. att det hedersrelaterade våldet oftast kommit att kategoriseras som ett generellt uttryck för kvinnoförtryck och vad som brukar kallas mäns våld mot kvinnor, vilket enligt partiet visar på en bristande förståelse för hedersförtryckets struktur och grunder. Enligt finns ett behov av specialistkompetens och stöd särskilt anpassat för dem som utsätts för hedersförtryck (yrkande 4). I kommittémotion 2018/19:735 av m.fl. föreslår åtgärder för att dels säkerställa att det i varje kommun upprättas handlingsplaner och åtgärdsprogram speciellt framtagna för arbete mot hedersförtryck (yrkande 18), dels öka och förlänga länsstyrelsernas uppdrag att främja och stödja insatser för att motverka hedersrelaterat våld (yrkande 19). föreslår vidare åtgärder för att bryta upp hederskulturens fäste i , bl.a. bör könssegregerad simundervisning inte vara tillåten (yrkande 21). framhåller i kommittémotion 2018/19:2915 av m.fl. behovet av åtgärder för att motverka förtryck i hederns namn (yrkande 15). Kampen mot hedersförtrycket behöver intensifieras och hämta inspiration från brittiska och norska lösningar som är betydligt mer verksamhets- och departementsöverskridande. föreslår också att den verksamhet mot hedersförtryck som byggts upp vid i ska stärkas och göras permanent (yrkande 16). m.fl. (MP) yrkar i motion 2018/19:2748 att regeringen ska verka för att det etableras ett resurscentrum mot hedersrelaterat våld och förtryck i varje län (yrkande 1). Motionärerna understryker vidare behovet av förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 3). Motionärerna nämner vikten av fortsatt utvecklingsarbete när det gäller föräldraskapsstöd men anser att mer behöver göras, inte minst normförändrande arbete riktat mot pojkar och män. Hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar stort lidande. Det är därför av yttersta vikt att det allmänna motverkar hedersrelaterat våld och förtryck med alla lämpliga medel. Det har tagits en rad initiativ till insatser för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer, men utskottet kan tyvärr inte annat än konstatera att det krävs fortsatta och intensifierade insatser för att förebygga och bekämpa våld och förtryck i hederns namn. Utskottet välkomnar att det i den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, betonas att hedersrelaterad brottslighet och förtryck ska förebyggas, förhindras och straffas. I överenskommelsen anges bl.a. att kompetensen om hedersrelaterat våld ska öka och att det ska finnas ett tydligt barnrättsperspektiv i arbetet mot hedersförtrycket. Det anges också att brott med hedersmotiv ska utgöra en egen brottsrubricering och att det ska införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Reglerna för utvisning vid hedersbrott och hatbrott ska skärpas, och skyddet för den som drabbas av hedersrelaterad brottslighet ska stärkas. Vidare anges att kompetensteamet mot hedersbrott ska permanentas. Utskottet förväntar sig att regeringen med utgångspunkt i nämnda överenskommelse kommer att vidta en rad insatser och reformer som ligger i linje med många av de förslag som motionsyrkandena i detta avsnitt handlar om. I detta ligger också att utskottet avvaktar eventuella satsningar i kommande budgetpropositioner. Såväl som föreslår att uppdraget till i att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck ska göras permanent. Utskottet anser att det nationella uppdraget att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, som ligger på i , framgent bör utgöra ett permanent, nationellt och sektorsövergripande uppdrag. Utskottet står fast vid det ställningstagande som gjordes i samband med att inrättades och som innebär att det nämnda uppdraget bör ligga kvar vid i fram till utgången av 2020, och att en utvärdering bör genomföras mot slutet av av hur de statliga insatserna mot hedersrelaterat våld och förtryck är organiserade (bet. 2016/17:AU5, rskr. 2016/17:150). I avvaktan på en sådan utvärdering finner utskottet inte att det är aktuellt med något uttalande till regeringen från sida med anledning av motionsyrkandena. När det gäller samhällets förutsättningar att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck och ge brottsutsatta adekvat stöd och skydd är det enligt utskottet viktigt att det finns en ändamålsenlig och fungerande samverkan mellan berörda myndigheter, som ansvarsfördelningen mellan aktörerna är tydlig. Utskottet vill i sammanhanget peka på det slutbetänkande, Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet, som Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv överlämnade till regeringen (SOU 2018:69). Utskottet bedömer att utredningens iakttagelser och förslag kan vara ett viktigt underlag vid fortsatta överväganden av hur arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck bör bedrivas. Utredningen har bl.a. undersökt ansvarsfördelningen mellan , , i och Nationellt centrum för kvinnofrid. Betänkandet har remitterats. Utskottet vill vidare lyfta fram den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, som gäller (Makt, mål och myndighet − feministisk politik för en jämställd framtid, skr. 2016/17:10). Den nationella strategin innefattar arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Strategin är sektorsövergripande och ska långsiktigt stärka regeringens arbete och prioritera förebyggande arbete, och den gäller för perioden –2026. Flera motionsförslag handlar om länsstyrelsernas och kommunernas arbete. Utskottet vill därför särskilt uppmärksamma det regeringsuppdrag samtliga länsstyrelser har att inom sina respektive län stödja genomförande och uppföljning av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (S2017/07420/JÄM [delvis]). Länsstyrelserna ska bl.a. bidra med kunskap, metoder och genomförandestöd med särskild inriktning mot våldsförebyggande arbete, ta fram regionala strategier och handlingsplaner samt följa och rapportera utvecklingen i länen. Att arbeta mot hedersrelaterat våld och förtryck är en central del i uppdraget till länsstyrelserna. I uppdraget ingår att på några platser i landet stödja utvecklingen av regionala kommun- och myndighetsgemensamma resurscentrum för barn och vuxna som är utsatta eller riskerar att utsättas för våld av närstående, i synnerhet hedersrelaterat våld och förtryck.