bet · H701FöU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Förberedelser för totalförsvarsövning 2020 pågår, och regeringen betonar vikten av att alla berörda aktörer deltar så att övningen kan genomföras på ett framgångsrikt sätt. Samarbetet mellan och Nato inom området civil beredskap syftar bl.a. till att stärka totalförsvarsförmåga. Genom att delta i gemensamma övningar stärks förmågan att motstå olika typer av kriser och hot. Regeringen har beslutat om uppdrag till flera bevakningsansvariga myndigheter att inkomma med underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret (Ju2019/02477/SSK). I fokus för uppdraget står energiförsörjning, transporter, livsmedelsförsörjning, dricksvattenförsörjning, ordning och säkerhet, finansiell beredskap samt elektroniska kommunikationer och post. Arbetet med att skapa en jämnare könsbalans inom krisberedskapen och det civila försvaret behöver dessutom fortsätta. behöver en stärkt förmåga att hantera situationer med höjd beredskap och ytterst krig. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning av civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. När det gäller arbetet med civilt försvar på lokal och regional nivå har MSB tecknat två överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) som gäller ersättning för arbete med uppgifter inom området civilt försvar. Överenskommelserna sträcker sig –2020 och omfattar flera prioriterade uppgifter. Regeringen anser att , inom ramen för det civila försvaret, ska utveckla ett psykologiskt försvar anpassat efter dagens förhållanden. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt en utredning som ska analysera och lämna förslag till en ny myndighet. Uppdraget ska redovisas . Den pågående klimatförändringen innebär att olika typer av anpassningsåtgärder blir allt viktigare. Regeringen har därför gjort särskilda satsningar på för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Satsningarna gör det möjligt för kommuner att vidta fler åtgärder. Samhället behöver upprätthålla en god beredskap för att kunna hantera olyckor och andra liknande oförutsedda händelser. De kommunala räddningstjänsterna fungerar i grunden väl, men i vissa avseenden bör det göras förbättringar för att verksamheterna ska kunna bedrivas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt vid olyckor, kriser och höjd beredskap. Räddningstjänsterna bör i stort förbättra sin förmåga att leda räddningstjänstverksamheten. Det måste även finnas räddningstjänstresurser i tillräcklig omfattning. De kommunala räddningstjänsterna bör därför ges så goda förutsättningar som möjligt att organisera sin räddningstjänst med hel- och deltidsbrandmän samt brandbefäl. MSB och länsstyrelserna har viktiga uppgifter i förhållande till den kommunala räddningstjänsten. Förutom att utöva tillsyn på området ska dessa myndigheter vid behov kunna stödja den kommunala räddningstjänsten, särskilt vid omfattande räddningsinsatser. Det statliga ansvaret på området bör därför utvecklas. Både (SOU 2018:54) och (SOU 2019:7) har lämnat flera förslag för att den kommunala räddningstjänsten ska kunna bedrivas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt i hela landet. Beredning av utredningarnas förslag pågår i . När det gäller farliga ämnen bedömer regeringen att det fortsatta arbetet med kommer att kräva ytterligare samverkan mellan berörda myndigheter för största möjliga nytta och effekt. Regeringen välkomnar vidare den nya EU-förordningen nr 2019/1148 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer, som begränsar allmänhetens tillgång till potentiellt farliga ämnen. Samhällets alarmeringsverksamhet har varit föremål för två utredningar: (SOU 2013:33) och 112-utredningen (SOU 2018:28). Utgångspunkten har varit att utreda förutsättningarna för en stärkt nationell funktion inom alarmeringsområdet. Utvecklingen inom alarmeringsområdet förändrar inte SOS Alarms centrala uppgift att ta emot anrop till 112 och att förmedla information från dessa anrop till berörda hjälporgan. Regeringen anser att en vidareutveckling av verksamheten bör ske inom det nuvarande systemet för alarmering och att SOS Alarm således även fortsättningsvis ska ha samhällsuppdraget att besvara anrop till nödnummer 112. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Regeringen understryker att ska fortsätta att ha en aktiv roll i det internationella samarbetet inom civil krishantering. Detta gäller främst samarbete och insatser till stöd för framför allt FN och EU, men även annat internationellt samarbete. ska även fortsätta att delta i det förebyggande arbetet inom området katastrofriskreducering. Vidare ska aktivt delta i genomförandet av den beslutade revideringen av EU:s civilskyddsmekanism. MSB ska fortsätta att stödja framför allt FN med experter och operativt stöd vid katastrof- och biståndsinsatser. Det starka svenska engagemanget i frågor som rör gränskontroll och räddningsinsatser är fortsatt angeläget eftersom det dels bidrar till att rädda liv, dels ökar möjligheterna för att få gehör för viktiga frågor i EU-samarbetet. Regeringen anser att () bör fortsätta sin samverkan med och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) inom området. Regeringen bedömer annars att de primära utvecklingsområdena för KBV är brottsbekämpning och ordningshållning, samt totalförsvarsplanering. Den nya kustbevakningslagen som trädde i kraft innebär utökade rättsliga befogenheter för KBV inom brottsbekämpning och ordningshållning. Myndigheten har arbetat för att förbereda sig för detta, men regeringen bedömer att det också kommer att krävas fortsatt anpassning hos KBV . Vidare planerar regeringen för en reglering gällande ett förstärkt operativt stöd från KBV till vid insatser mot terrorism och annan allvarlig brottslighet. Även detta kommer sannolikt att kräva vissa organisatoriska anpassningar hos KBV. Inom totalförsvarsområdet anser regeringen att det är angeläget att arbetet som KBV bedriver tillsammans med Försvarsmakten leder till en reell förmåga att stödja det militära försvaret. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för att finansiera vissa kostnader för stöd från andra länder till avseende räddningstjänst eller för beredskapsåtgärder för sådant stöd. Anslaget får också användas för bidrag för skogsbrandsbevakning. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Anslaget får även i viss utsträckning användas för att finansiera offentliga aktörers kostnader i samband med extraordinära händelser. 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningsutgifter. Anslaget får finansiera verksamhet som avser skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande Myndigheten för samhällsskydd och beredskapsförmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Anslaget får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Tabell 3 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anskaffning och utveckling av nya investeringar Summa utgifter för anskaffning och utveckling Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Summa utgifter för vidmakthållande Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Inga allvarliga tillbud eller haverier har inträffat vid kärntekniska anläggningar i . Inga dosgränser har överskridits vid de svenska kärnkraftverken under de senaste dryga tio åren. Halterna av radioaktiva ämnen i miljön fortsätter att vara låga. tillsattes en utredning (M 2017:05) om översyn av lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Syftet med utredningen var bl.a. att samordna ansvarsförhållandena enligt och kärntekniklagen, utarbeta förslag på sistahandsansvaret för kärnavfall, samordna definitionerna av kärnavfall och radioaktivt avfall i kärntekniklagen respektive strålskyddslagen (2018:396) samt göra en allmän översyn av kärntekniklagen. Förslagen har remissbehandlats och bereds nu i . Arbetet med att se över () föreskrifter om strålsäkerhet i kärntekniska anläggningar har fortsatt . I detta arbete ingår att genomföra de delar av EU:s strålskyddsdirektiv (2013/59/Euratom) och det kompletterande kärnsäkerhetsdirektivet (2014/87/Euratom) som inte har omhändertagits genom lagändringar. Vidare ingår att beakta de säkerhetskrav som har överenskommits mellan de europeiska tillsynsmyndigheterna, inom ramen för (), efter utvärdering av erfarenheter från olyckan vid den japanska kärnkraftsanläggningen 2011 samt nya säkerhetsstandarder framtagna av det internationella atomenergiorganet . trädde den första delen av den nya författningssamlingen i kraft. Övriga delar planeras färdigställas så att de kan träda i kraft successivt . () har sökt tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall från det svenska kärnkraftsprogrammet i kommun och i . Ansökan bereds nu i . har regeringen lämnat andra rapport enligt kärnavfallsdirektivet till . De finansiella frågorna som rör kärnkraftens restprodukter flyttades från SSM till . Det betyder att Riksgälden har det övergripande ansvaret att säkerställa kärnkraftsindustrins betalningsansvar och att följa upp att finansieringssystemet fungerar som det ska. Regeringen har tidigare aviserat att redovisningen till om finansieringssystemet och statens samlade risk ska utvecklas med anledning av rekommendationer från (RiR 2017:31). Regeringen avser att utveckla redovisningen ytterligare i kommande budgetpropositioner. genomförde SSM ett regeringsuppdrag om den långsiktiga kompetensförsörjningen inom strålsäkerhetsområdet. Uppdraget redovisades och visade att det finns stora behov av kompetens hos alla aktörer och att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att ska kunna fortsätta bedriva verksamheter med joniserande strålning. har arbetet fortsatt med att förbereda införandet av ytterligare oberoende system för härdnödkylning i kärnkraftsreaktorerna. Efter olyckan vid den japanska kärnkraftsanläggningen 2011, och efter påföljande EU-stresstester beslutade SSM om nya tillståndsvillkor som bl.a. innebar att de reaktorer som ska drivas längre än 2020 ska ha infört ytterligare system för härdnödkylning som är helt oberoende av de befintliga systemen för härdnödkylning. I det kompletterande kärnsäkerhetsdirektivet (2014/87/Euratom) finns bestämmelser om att medlemsländerna ska genomföra nationella bedömningar med särskilda teman. Temat för den första samordnade bedömningen har varit de program som tillämpas i medlemsländerna för att hålla kontroll över åldringspåverkan och vidta åtgärder för att förhindra att detta leder till säkerhetspåverkan. Resultaten för de svenska kärnkraftsreaktorerna visade att programmen för åldringshantering fungerar bra i vissa avseenden men behöver förbättras i andra avseenden. beslutade ägarna att stänga fyra kärnkraftsreaktorer. Reaktorerna 1 och 2 är permanent stängda, och har allt kärnbränsle avlägsnats. Nedmonteringen och rivning planeras påbörjas . AB:s förberedelser för nedmontering och rivning av påbörjades och planeras inledas . I budgetpropositionen anförs att SSM:s oberoende i relation till industrin är centralt för att upprätthålla förtroende för branschen. Enligt regeringen är det av stor vikt att myndighetens oberoende i relation till industrin förblir intakt i en situation med både ytterligare avveckling av reaktorer och fortsatta säkerhetsförbättringar av reaktorer som planeras att behållas i drift framöver. Den som bedriver eller har bedrivit en kärnteknisk verksamhet har ekonomiskt, tekniskt och kunskapsmässigt ansvar för att radioaktivt avfall tas om hand på ett säkert sätt och placeras i ett slutförvar. Om det inte finns någon som kan fullgöra skyldigheterna, har staten ett sekundärt ansvar (subsidiärt ansvar) för att de fullgörs. har slagit fast att staten har ett övergripande och långsiktigt ansvar för använt kärnbränsle och kärnavfall (prop. 1980/81:90 bilaga 1 s. 319, prop. 1983/84:60 s. 38, prop. 1997/98:145 s. 381, prop. 2005/2006:183 s. 27). Detta ansvar finns dock inte uttryckligen fastställt i lagstiftningen . föreslår i sitt betänkande (SOU 2019:16) bl.a. bestämmelser som tydliggör att staten ansvarar för ett geologiskt slutförvar efter att det slutligt har förslutits. Regeringen avser att tydliggöra statens sistahandsansvar genom en kommande proposition. Den påbörjade avvecklingen av enskilda kärntekniska anläggningar tillsammans med att ytterligare omfattande säkerhetshöjande åtgärder genomförs vid flera kärnkraftverk för att uppfylla SSM:s krav innebär att kärnkraftsindustrin är inne i ett skede med stora förändringar. Dessa förändringar ställer också ökade krav på myndighetens tillsyn av kärnkraftverken, vad gäller säker drift och avveckling samt hantering av det radioaktiva avfallet. Det är viktigt att utsläppen under drift från kärntekniska anläggningar till luft och till vatten fortsätter att begränsas genom att bästa möjliga teknik tillämpas och genom att strålskyddet optimeras. Detta gäller såväl anläggningarna är i drift som då de är under avveckling. Avvecklingen av flera reaktorer kommer att påverka finansieringen av SSM:s verksamhet. Stora delar av verksamheten finansieras av avgifter från kärnkraftsindustrin. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Anslaget får även användas för statsbidrag till () samt till ideella miljöorganisationer. Regeringen anser att ett systematiskt arbete med elsäkerhet och elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) är av mycket stor vikt för att förebygga skador på person och egendom orsakade av elektricitet samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom EMC. Regeringen bedömer att bedriver ett mycket gott arbete inom dessa områden, i samverkan med bransch- och intresseorganisationer, fackliga organisationer, utbildare, myndigheter m.fl. Regeringen menar att den tillsyn av elektriska anläggningar, elinstallationsföretag och elinstallatörer som bedriver utgör en viktig grund för ökad elsäkerhet och EMC. Regeringen noterar omprioriteringar av tillsynsverksamheten. Tillsynen av anläggningar ger en god inblick i elsäkerhetsstatusen i samhället. Regeringen ser positivt på tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll av varor, vilken har resulterat i att flera varor med allvarliga elsäkerhetsbrister eller brister i EMC har fått försäljningsförbud. Ett arbete med detta har inletts inom ramen för uppföljningen av den nya EU-förordningen om marknadskontroll (och rådets förordning (EU) 2019/1020 av om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv /42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011). För att stärka det förebyggande arbetet med elsäkerhet och EMC har ökat arbetet med information och kommunikation som strategiskt verktyg som komplement till tillsyn och marknadskontroll. Informationen bidrar till att förändra beteende så att företag och hushåll gör rätt från början. Regeringen ser positivt på denna utveckling. deltar aktivt i standardiseringsarbetet på det elektrotekniska området. Regeringen ser positivt på insatserna då det skapar en grund för att energiomställningen kan ske på ett sätt som inte äventyrar elsäkerhet och EMC. Elsäkerheten och den elektromagnetiska kompatibiliteten i är i grunden god, men omvärldsförändringar skapar nya utmaningar och behov av utökade insatser. Marknaden för elektriska produkter har blivit mer komplex och allt fler aktörer befinner sig utanför regelverket för marknadskontroll. För att inte äventyra elsäkerhet och EMC till följd av direktimport och gråzonshandel behöver nya metoder och arbetssätt för marknadskontroll av varor med potentiell risk för liv och hälsa samt negativ inverkan på EMC utvecklas och tillämpas. Kunskapshöjande insatser riktade mot konsumenter är centralt. Den energiomställning som behöver ske i landet till följd av beslut om långsiktiga energi- och klimatmål innebär att en stor mängd nya elektriska varor, aktörer och elanläggningar kan innebära problem och risker när det gäller elsäkerhet och EMC. Det kan t.ex. handla om smarta elnät, lokala energisystem, effektreglering, småskalig produktion av förnybar el, batterilagring av el, smarta hus, nära-noll-energihus och plusenergihus, byte av ljuskällor och armaturer samt en ökande andel elfordon, elvägar och elektrifiering av processindustrin, m.m. Bostadsbeståndet i blir allt äldre och det finns ett samband mellan bostäders ålder och risken för elbrand. Därtill utförs en stor andel av elinstallationerna i bostäder olagligt. Effektiva metoder för tillsyn, marknadskontroll och strategisk kommunikation behöver utvecklas och tillämpas. Regeringen föreslår mot denna bakgrund en ökning av anslag för att möjliggöra en förstärkning av myndighetens arbete för att förebygga elrelaterade risker för liv, hälsa och egendom. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. I kommittémotion 2019/20:3315 av m.fl. (M) yrkas att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2 (yrkande 1). När det gäller det s.k. förbandsanslaget anser motionärerna att den grundläggande inriktningen för anslaget 1:1 är att utveckla och säkerställa krigsdugligheten hos samtliga krigsförband. Motionärerna anför att det är särskilt prioriterat att höja krigsdugligheten hos de förband som har lägst krigsduglighet och att förmågan att snabbt kunna mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap ska förstärkas (yrkande 2). I fråga om anskaffning av materiel och anläggningar anförs att resurser till anslaget 1:3 behöver öka eftersom tillväxt inom Försvarsmakten innebär en rad materielanskaffningar som kommer att belasta anslaget. Motionärerna lyfter bl.a. fram de förslag om anskaffningar inom den kommande inriktningsperioden som lämnades i Försvarsberedningens slutrapport och som avser nya sensorer, ytterligare jaktrobotar, luftvärn till korvettsystemet och nytt artillerisystem (yrkande 3). Vidare föreslår motionärerna ökade resurser till anslaget 1:4 Forskning och teknikutveckling. De anför därför att bör göra ett tillkännagivande till regeringen om satsningar på såväl befintliga områden som t.ex. sensorer, skyddsteknik, telekrig och undervattensteknik där verksamheten legat på en underkritisk nivå som områden där verksamhet inte bedrivs , t.ex. stridsfordonsteknik och fartygsteknik. I motionen föreslås även satsningar på att förstärka områden som cyberoperationer, artificiell intelligens och autonoma system. I motionen betonas vikten av att stärka verksamheter på högre teknisk mognadsnivå som teknikutveckling, teknikdemonstratorer och materielutveckling (yrkande 4). Motionärerna föreslår ökade resurser till anslaget 1:8 i syfte att fortsätta arbetet med metod- och teknikutveckling samt extra kostnader för personal när det gäller myndighetens centrala kompetensområden. Resurserna är också avsedda att stärka möjligheterna för FRA att stödja centrala aktörer som , Försvarsmakten och övriga myndigheter inom försvars- och säkerhetsområdet. Motionärerna bedömer även att FRA kommer att ha en ledande roll i ett nytt cybersäkerhetscentrum och att detta kräver anslagsförstärkningar (yrkande 5). Motionärerna föreslår att anslagsändamålen för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ändras. Motionärerna understryker att det finns behov av att bredda anslagsändamålen så att det även inkluderar åtgärder för att hantera vattenbrist och torka (yrkande 6). När det gäller den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap finansierar med anslaget 2:6 föreslår motionärerna att myndighetens resurser stärks i ljuset av de ökande utmaningar som finns när det gäller att kunna ha en robust krisberedskap som kan hantera alla olika sorters kriser – allt från cyberhot till skogsbränder. Arbetet med att stärka det civila försvaret måste växlas upp för att det ska gå i takt med beslutade förstärkningar av det militära försvaret. Anslagsförstärkningen är även avsedd att användas för åtgärder att stärka cybersäkerheten (yrkande 7). I kommittémotion 2019/20:2630 av m.fl. (SD) yrkas att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2. Totalförsvaret måste byggas upp så att hela kan försvaras mot en kvalificerad motståndare. Därför anser motionärerna att fokus bör ligga på försvaret av framför internationella insatser. Motionärerna vill satsa på att utöka antalet värnpliktiga, och därmed skulle det årliga mönstringsbehovet öka kraftigt framöver.