bet · H601KU26 · 2019-04-04 00:00:00 — Offentlighetsprincipen innebär att allmänheten och massmedierna ska ha insyn i den offentliga förvaltningen hos staten och kommunerna och i viss enskilt bedriven verksamhet som innefattar offentliga förvaltningsuppgifter. Offentlighetsprincipen kommer till uttryck på olika sätt, exempelvis genom yttrande- och meddelarfrihet för tjänstemän, genom domstolsoffentlighet och genom offentlighet vid beslutande församlingars sammanträden. När det mer allmänt talas om offentlighetsprincipen åsyftas dock i första hand reglerna om allmänna handlingars offentlighet i tryckfrihetsförordningen, förkortad TF. Av 2 kap. 1 § TF följer att var och en ska ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Rätten att ta del av allmänna handlingar får enligt 2 kap. 2 § TF begränsas endast om det krävs med hänsyn till vissa intressen, bl.a. skyddet för en enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Som redan har nämnts i betänkandets inledning, ska varje inskränkning i rätten att ta del av allmänna handlingar enligt TF anges noga i en särskild lag. Offentlighetsprincipen anses vara en hörnsten i demokratiska statsskick. Syftet med rätten att ta del av allmänna handlingar är, som det uttrycks i 2 kap. 1 § TF, att främja ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Genom tillgången till allmänna handlingar underlättas en fri åsiktsbildning, en fri och på fakta grundad debatt i skilda samhällsfrågor och en medborgerlig kontroll av den offentliga maktutövningen. Dataskyddsförordningen hindrar inte att personuppgifter i allmänna handlingar lämnas ut för att myndigheter ska kunna uppfylla skyldigheten att lämna ut allmänna handlingar enligt offentlighetsprincipen. Om myndigheten väljer att lämna ut allmänna handlingar digitalt krävs dock att reglerna i dataskyddsförordningen följs. Känsliga personuppgifter som lämnas ut på detta sätt måste t.ex. skyddas genom lämpliga säkerhetsåtgärder. Rätten att ta del av allmänna handlingar gäller inte om handlingarna innehåller uppgifter som omfattas av sekretess. Enligt 21 kap. 7 § OSL gäller sekretess för personuppgift om det kan antas att den som begär ut personuppgifterna kommer att behandla dem på ett sätt som strider mot dataskyddsförordningen. och rådet antog direktivet 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, det s.k. PSI-direktivet. Direktivet innehåller en uppsättning minimiregler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter. PSI-direktivet genomfördes i genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen). PSI-direktivet har ändrats genom och rådets direktiv /37/EU av om ändring av direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, det s.k. ändringsdirektivet. Ändringsdirektivet har genomförts genom lagändringar i PSI-lagen. Lagändringarna trädde i kraft . PSI-direktivet, liksom ändringsdirektivet, syftar till att göra offentlig information mer tillgänglig. Det innebär bl.a. att olika aktörer i samhället ska kunna använda offentlig information för att skapa nya produkter och tjänster. Genom ändringsdirektivet har förutsättningarna för enskilda att vidareutnyttja myndigheternas informationsresurser för kommersiella och icke-kommersiella ändamål underlättats. PSI-lagen syftar till att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta medborgarnas och företagens användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. Lagen innehåller bestämmelser om villkor för att få vidareutnyttja handlingar som finns hos myndigheter. Med vidareutnyttjande menas användning av handlingar för andra ändamål än vad de var avsedda för från början. Lagen innehåller bestämmelser som avser att förhindra att myndigheter beslutar sådana villkor för hur handlingar får användas som begränsar konkurrensen. Myndigheterna är enligt PSI-lagen skyldiga att publicera en förteckning över vilka typer av handlingar de vanligen tillhandahåller elektroniskt (11 § andra stycket). För handlingar som omfattas av PSI-lagen finns även bestämmelser om avgiftstak, relevanta och icke-diskriminerande villkor samt förbud för myndigheter att gynna sin egen affärsverksamhet och mot att bevilja någon en exklusiv rätt att vidareutnyttja handlingar. Myndigheter ska vidare informera om avgifter och andra villkor för vidareutnyttjande. En begäran om vidareutnyttjande ska behandlas skyndsamt. Svar på skriftlig fråga besvarade statsrådet (S) en skriftlig fråga om myndigheters försäljning av personuppgifter och om statsrådet tänkte ta några initiativ för att förhindra att myndigheter på ett systematiskt sätt säljer personuppgifter (fr. 2015/16:277). Statsrådet anförde följande: Regeringen har vid ett flertal tillfällen framhållit att myndigheters data är en värdefull tillgång för samhället (se t.ex. prop. 2015/16:1 UO 2 s. 60). Ett ökat vidareutnyttjande kan bl.a. bidra till ökad sysselsättning och öppenhet samt till att enskilda får bättre möjligheter att tillvarata sina rättigheter. Oavsett om ändamålen är kommersiella eller inte finns ett värde i att offentlig information kommer till bred användning. För information som innehåller personuppgifter måste alltid den personliga integriteten beaktas särskilt. Utlämnande av personuppgifter är dock i många fall helt nödvändigt för att samhället ska fungera, och en central uppgift för en del myndigheter. Det handlar t.ex. om uppgifter om behörig firmatecknare eller rätt ägare till en fastighet. I dessa fall finns ett omfattande regelverk som myndigheterna måste följa. Det pågår också flera utredningar som rör den personliga integriteten. Regeringen har bl.a. gett (Ju 2014:09) i uppdrag att kartlägga och analysera risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik i bl.a. offentlig verksamhet. Några generella initiativ för att förhindra att myndigheter på ett systematiskt sätt säljer personuppgifter är däremot inte aktuella. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden med liknande innehåll, bl.a. i betänkandet 2014/15:KU15 s. 21. Utskottet uttalade att det ansåg, som vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, att den befintliga regleringen av offentlighetsprincipen och förutsättningarna för att hindra ett utlämnande av uppgifter på grund av sekretess är lämpligt avvägda. Utskottet anser, i likhet med tidigare ställningstaganden, att det saknas skäl att se över regelverket kring myndigheters handel med personuppgifter och regleringen av offentlighetsprincipen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Datainspektionens uppdrag. Jämför reservation 2 (M). I kommittémotion 2018/19:2900 yrkande 23 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att Datainspektionen vid sidan av integritetsfrågan också bör få ett tydligt uppdrag som möjliggörare av ny teknik. Motionärerna noterar att Datainspektionen fick ett nytt uppdrag av regeringen. Enligt motionärerna är det bra att ett tydligt fokus sätts på integritetsfrågorna. anser motionärerna att Datainspektionen också bör få ett tydligt uppdrag att uppmuntra teknikutveckling och erbjuda förutsättningar att värna integriteten i en alltmer digitaliserad värld. Motionärerna menar att Datainspektionens uppdrag bör vara av mer rådgivande karaktär och att myndigheten ska samarbeta med företag och andra för att hitta lösningar. Skånberg m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2018/19:2455 yrkande 2 att Datainspektionen ges i uppdrag att utveckla kvalitetsverktyg för webbplatser med hög integritetsstandard. Detta skulle vara ett sätt att belöna de webbplatser som arbetar mot kränkningar på nätet. Datainspektionens uppdrag och verksamhet regleras genom bestämmelser i bl.a. förordningen (2007:975) med instruktion för Datainspektionen (instruktionen), dataskyddsförordningen, brottsdatalagen (2018:1177) och genom de regleringsbrev som regeringen utfärdar . Regeringen meddelade att Datainspektionen bl.a. ska bli central tillsynsmyndighet på integritetsområdet, att myndigheten ska byta namn till och att myndigheten ska få ett delvis ändrat uppdrag och tillföras ökade ekonomiska resurser. Regeringen uttalade vidare att den avsåg att genomföra förändringarna stegvis . har regeringen genomfört en rad förordningsändringar i myndighetens instruktion (jfr SOU 2016:65 Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten). Dataskyddsreformen har medfört att Datainspektionens uppdrag har utökats och dess verksamhet delvis förändrats. I Datainspektionens uppdrag ingår enligt instruktionen bl.a. att arbeta för att människors grundläggande fri- och rättigheter skyddas i samband med behandling av personuppgifter, att underlätta det fria flödet av sådana uppgifter inom Europeiska unionen och att verka för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet (1 § första stycket instruktionen). Myndigheten ska följa och beskriva utvecklingen på it-området när det gäller frågor som rör integritet och ny teknik (1 § andra stycket instruktionen). Datainspektionen granskar att reglerna på dataskyddsområdet följs. Granskning sker vanligen genom tillsyn. När det gäller myndighetens uppgifter framgår bl.a. följande av 2–4 §§ instruktionen. Datainspektionen utövar tillsyn över kamerabevakning enligt kamerabevakningslagen (2018:1200), är tillstånds- och tillsynsmyndighet enligt kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Datainspektionen är tillsynsmyndighet enligt dataskyddsförordningen[8], dataskyddsdirektivet[9] och dataskyddslagen[10]. Myndigheten ska delta i Europeiska dataskyddsstyrelsens arbete och är nationella tillsynsmyndighet för behandling av personuppgifter enligt vissa . Myndigheten får mot avgift tillhandahålla konferenser, kurser, informationsmaterial och kursmaterial (10 § instruktionen). I Datainspektionens årsredovisning för anges bl.a. att en av Datainspektionens huvuduppgifter är att ge vägledning och stöd till myndigheter, företag och organisationer samt till allmänheten följande (s. 5). Vidare framgår bl.a. följande av årsredovisningen (s. 9 f.): 2018 – ett speciellt år i Datainspektionens historia genomfördes en reform på dataskyddsområdet som medfört stora förändringar i Datainspektionens uppdrag, verksamhet och organisation. Transformationen av Datainspektionen är så genomgripande att den på många sätt kan beskrivas som att bygga en helt ny myndighet. Den största integritetsstärkande reformen någonsin Flera centrala regelverk på dataskyddsområdet reformerades i grunden genom en omfattande dataskyddsreform (dataskyddsreformen). Personuppgiftslagen (PuL) som har gällt ersattes med EU:s generella dataskyddsförordning (dataskyddsförordningen, ofta kallad GDPR) [fotnot här utelämnad]. Kompletterande lagstiftning har trätt ikraft i form av dataskyddslagen. [fotnot här utelämnad] Ett EU-direktiv har antagits på det brottsbekämpande området och implementerats i genom brottsdatalagen [fotnot här utelämnad] (BdL). Ett stort antal registerförfattningar har reviderats för att harmonisera med de nya bestämmelserna. Sammantaget innebär de nya regelverken att den största integritetsstärkande reformen någonsin genomfördes . Även om haft höga ambitioner i arbetet med att i snabb takt komplettera dataskyddsförordningen och brottsdatalagen med nödvändiga registerförfattningar har de trätt i kraft och kommer att göra så även under inledningen av 2019. Det har medfört att det på vissa områden saknats, eller fortfarande saknas, lagstöd för att hantera verksamhetskritiska personuppgifter. Det saknas också i stora delar närmare uttolkningar av regelverken och praxis har inte hunnit skapas. 2018 har därför i delar präglats av en osäkerhet i de rättsliga förutsättningarna för olika verksamheter. Rekordhögt inflöde av ärenden För många myndigheter, företag och andra organisationer har 2018 präglats av ett intensivt arbete med förberedelser inför och anpassningar till dataskyddsreformen. Ett antal nya och förändrade skyldigheter har tillkommit och med nya regelverk som saknar tolkningar och praxis har antalet verksamheter som vänt sig till Datainspektionen med frågor för att få stöd och vägledning varit högt. Uppmärksamheten kring dataskyddsreformen har varit omfattande. Det har också lett till att fler privatpersoner har uppmärksammat att de fått förstärkta rättigheter och antalet frågor och klagomål från privatpersoner har ökat. Sammantaget har inflödet av ärenden till Datainspektionen varit rekordhögt. Merparten av myndighetens medarbetare började Datainspektionen har växt kraftigt, antalet medarbetare ökade från 57 till 87. Dataskyddskompetens är eftertraktad i hela samhället, vilket lett till att en del av myndighetens medarbetare fått erbjudanden om andra intressanta uppdrag och därmed valt att avsluta sin anställning på myndigheten. Totalt introducerades 49 nya medarbetare . Myndighetens nya generaldirektör tillträdde och ytterligare ett antal nya chefer har börjat . Av myndighetens samtliga chefer och medarbetare hade arbetat än 18 månader på Datainspektionen. Ny strategisk inriktning för Datainspektionen lade Datainspektionen stor kraft på att förbereda omvärlden och den egna organisationen för den nya dataskyddsförordningen. har de långsiktiga och strategiska frågorna getts ett förstärkt fokus. Med utgångspunkt i det utökade uppdraget tog Datainspektionen fram en ny strategisk inriktning. Under bland annat arbetade alla chefer och medarbetare tillsammans fram en ny vision och värdegrund samt en målbild . För att nå målbilden och ta oss mot visionen innehåller den strategiska inriktningen också sju strategiska utvecklingsområden. Dessa kommer att vara styrande för bland annat investeringar och prioriteringar i kommande verksamhetsplaner. Datainspektionens strategiska utvecklingsområden är - Utåtriktat och vägledande arbete - Riskbaserad och effektiv tillsyn - Rätt kompetens, arbetssätt och organisation - Digitalisering på insidan och utsidan - Nationell och internationell samverkan - Med våra intressenter och vår omvärld i fokus Att alla medarbetare och chefer tillsammans arbetat fram myndighetens strategiska inriktning har skapat en tydlig gemensam riktning och lagt en viktig grund för myndighetens fortsatta utveckling. Med utgångspunkt i myndighetens strategiska inriktning tar vi tillsammans arbetet vidare – för ett tryggt informationssamhälle. Under rubriken och framåtblick (s. 16) anges bl.a. följande: Flera av de nya uppgifter som myndigheten fått genom dataskyddsförordningen kräver ett grundligt rättsligt utrednings- och analysarbete. Om 2018 har präglats av hantering av stora volymer ärenden, kommer 2019 snarare att präglas av fokus på klagomålshantering och mer kvalificerade rättsliga frågor. Stora effekter på integritetsskyddet kan nås genom till exempel uppförandekoder, bindande företagsbestämmelser och möjlighet till certifiering, varför det är viktigt att kunna prioritera arbetet. Utvecklingen inom EU-samarbetet kommer att kunna påverka myndighetens förutsättningar; antalet gränsöverskridande ärenden som behöver hanteras i verksamheten och eskaleras till dataskyddsstyrelsen för bedömning kommer sannolikt öka. Vikten av samordning och harmonisering av dataskyddsmyndigheternas arbete är uppenbar. Målet är att genom Datainspektionen ska påverka och aktivt bidra i praxisutvecklingen och ett stärkt enhetligt integritetsskydd för personuppgifter inom EU. Slutligen finns utmaningar i utvecklingen i tillsynsverksamheten. Praxis saknas och sådan behöver drivas fram genom domstolsprövning. Sannolikt kommer också de ökade befogenheterna leda till ett ökande antal överklagade ärenden i domstol. Omfattningen av sådana processer är svår att förutse, men de bedöms kunna öka . Även om det finns utmaningar kan Datainspektionen, när vi summerar 2018, konstatera att myndigheten har lagt grunden för en god verksamhet kommande år. Det bästa integritetsskyddet för enskilda uppnås om Datainspektionen kan bidra till att offentlig sektor, företag och organisationer systematiskt arbetar med integritetsfrågorna i sina löpande verksamheter och där får stöd i att göra rätt. Att Datainspektionen ger vägledning och stöd till verksamheter som hanterar personuppgifter är centralt för att tjänster som ökar medborgarnas livskvalitet ska kunna fortsätta utvecklas som den personliga integriteten värnas. Svar på skriftlig fråga besvarade statsrådet (S) en skriftlig fråga om vilka åtgärder han avser vidta för att stärka Datainspektionen i dess arbete så att svenska företag och myndigheter kan få svar på sina frågor rörande GDPR (fr. 2018/19:336). Statsrådet anförde följande: Datainspektionen har bedrivit ett omfattande arbete med att förbereda sig för de nya uppgifter som följer av EU:s dataskyddsförordning som trädde i kraft . Det är en stor reform som har medfört genomgripande förändringar i Datainspektionens uppdrag, verksamhet och organisation. För att ge Datainspektionen de förutsättningar som krävs för att hantera det utökade uppdraget har myndigheten tillförts i ökat anslag, vilket bland annat möjliggjort rekrytering av ett stort antal nya medarbetare. Regeringen har även gett Datainspektionen i uppdrag att ta fram informations- och utbildningsmaterial och vidta andra åtgärder för att underlätta små och medelstora företags anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Dataskyddsreformen har lett till ett rekordhögt inflöde av förfrågningar och ärenden till Datainspektionen från privata och offentliga verksamheter. Trots ett stort fokus på att förbereda och genomföra de uppgifter som följer av reformen har det ökade behovet av vägledning och stöd inte kunnat mötas fullt ut. En rad åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med balanserna och stärka den utåtriktade verksamheten. Myndigheten bedömer att man har goda förutsättningar för att minska balanserna väsentligt . Jag kommer att följa utvecklingen noga. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden med liknande innehåll, bl.a. i betänkandet 2017/18:KU38 s. 21. Utskottet noterade bl.a. regeringens avsikt att genomföra förändringar i Datainspektionens uppdrag och verksamhet. har det genomförts en rad förordningsändringar i Datainspektionens instruktion och dataskyddsreformen har medfört att myndighetens uppdrag har utökats samt att såväl dess verksamhet som dess organisation delvis har förändrats. Vidare har regeringen aviserat ytterligare förändringar av myndigheten. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl att ta sådana initiativ som motionärerna efterfrågar. Årlig skrivelse om integritetsfrågor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en årlig skrivelse om integritetsfrågor. Jämför reservation 3 (L). m.fl. (L) begär i kommittémotion 2018/19:2588 yrkande 12 ett tillkännagivande om en årlig regeringsskrivelse om integritetsfrågor. Enligt motionärerna bör skrivelsen avse såväl de legala förutsättningarna för integritetsskyddet som den övergripande utvecklingen vad gäller användningen av olika slags informationsteknik som påverkar integriteten. Vidare anför motionärerna att tillsynen och uppföljningen på integritetsområdet bör stärkas och att Datainspektionen bör ges en övergripande roll som tillsynsmyndighet för integritetskänslig hantering av personuppgifter. Som har nämnts ovan i betänkandets inledande avsnitt lämnar i delbetänkandet SOU 2016:41 förslag om bl.a. att regeringen i en årlig skrivelse till ska informera om utvecklingen och det aktuella tillståndet när det gäller frågor som rör personlig integritet, informationsteknik och de legala förutsättningarna för integritetsskyddet. Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Som redan har nämnts, aviserade regeringen att Datainspektionen ska bli central tillsynsmyndighet på integritetsområdet och att myndigheten ska byta namn till . har regeringen genomfört en rad ändringar i myndighetens instruktion. Dataskyddsreformen har medfört att Datainspektionens uppdrag har utökats och dess verksamhet delvis förändrats. Utskottet har i betänkandena /17:KU15 och 2017/18:KU38 behandlat bl.a. motionsyrkanden om en årlig skrivelse från regeringen till om integritetsfrågor och stärkt tillsyn på integritetsområdet. Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till pågående beredning av utredningsförslag i frågor om samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten och regeringens redovisning om utvecklingen när det gäller frågor om personlig integritet (bet. 2016/17:KU15 s. 56). I betänkande 2017/18:KU38 noterade utskottet även att regeringen avser att genomföra förändringar i Datainspektionens uppdrag och verksamhet (bet. 2017/18:KU38 s. 46). Liberalerna reserverade sig i såväl betänkande 2016/17:KU15 som i betänkande 2017/18:KU38. Utskottet anser att det saknas anledning att föreslå ett tillkännagivande i enlighet med det som anförs i motionen. Motionsyrkandet avstyrks därför. Ökad insyn och öppenhet i EU Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ökad insyn och öppenhet i EU. Jämför reservation 4 (L). I partimotion 2018/19:2040 yrkande 26 av m.fl. (L) begärs ett tillkännagivande om arbete för ökad insyn och öppenhet i EU. Enligt motionärerna måste arbetet för en starkare offentlighetsprincip i EU fortsätta och möten i ministerrådet bli offentliga. Vidare anser motionärerna att visselblåsare ska skyddas av meddelarfrihet efter svensk förebild och att möjligheten till delaktighet samt insyn i regeringens och myndigheternas EU-arbete ska stärkas väsentligt. Motionärerna vill även att EU-kommissionärer ska kunna kallas till och Europaparlamentariker bjudas in att delta i EU-debatter. Gällande ordning och pågående reformarbeten Inom Europeiska unionen (EU) finns det ett regelverk om allmänhetens tillgång till institutionernas handlingar, den s.k. öppenhetsförordningen (och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar). Den antogs under det svenska ordförandeskapet 2001. Öppenhetsförordningen ger en principiell rätt för varje unionsmedborgare att ta del av de handlingar som finns hos , rådet och kommissionen, såvida inte sekretess gäller. Förordningen ska tillämpas på alla handlingar som finns hos en institution, dvs. handlingar som upprättats eller mottagits och som innehas av institutionen, inom samtliga . Institutionerna ska vägra tillgång till en handling om ett utlämnande skulle undergräva skyddet för vissa allmänna och enskilda intressen som anges i förordningen. En ansökan om tillgång till en handling ska ges in skriftligen och vara tillräckligt utförlig för att institutionen ska kunna identifiera handlingen. Sökanden behöver inte ange några skäl för sin ansökan. Om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar får den berörda institutionen informellt samråda med sökanden för att finna en rimlig lösning. Berörd institution ska handlägga en begäran om att ta del av en handling skyndsamt. Institutionen ska efter det att en ansökan registrerats antingen bevilja tillgång till den begärda handlingen och ge tillgång till den inom samma tidsfrist, eller skriftligen ange skälen för att ansökningen helt eller delvis har avslagits och upplysa sökanden om dennes rätt att göra en s.k. bekräftande ansökan. I undantagsfall, t.ex. om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar, får tidsfristen förlängas med , förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att utförliga skäl anges. En sökande ska få tillgång till en handling antingen genom att få ta del av den på stället eller genom att erhålla en kopia, inklusive en kopia i elektronisk form, om handlingen finns i sådan form, i enlighet med sökandens egna önskemål. Kostnaden för framställning och utskick av kopior får åläggas sökanden. Avgiften får inte vara högre än den faktiska kostnaden för att framställa och skicka kopiorna.