bet · H601UU8 · 2019-01-01 00:00:00 — Vi noterar att regeringen har varit aktiv när det gäller att bjuda in civilsamhället till dialog men att den endast har informerat . Inte med ett ord i skrivelsen nämns regeringens kampanj för att säkra platsen i säkerhetsrådet trots att detta varit föremål för mången kritisk diskussion. fick efter åtskilliga påstötningar och framställningar tillgång till den utredning som UD beställde om kampanjen till säkerhetsrådet. Om ledordet var transparens så gällde det inte förhållandet till . Att regeringen i skrivelsen omnämner endast sex gånger, varav en i överlämnandet av skrivelsen till och en i innehållsförteckningen, är i sig talande. Det visar på regeringens selektiva förhållningssätt till medlemskapet i säkerhetsrådet. Endast det som regeringen anser är positivt nämns i skrivelsen. Kritik, även om den var berättigad, omnämns inte. också några ord om vad vi tycker att regeringen gjort bra i . Vi anser att det är bra att regeringen tydligt har lyft fram och kopplat samman klimat och säkerhet, och det är utmärkt att så tydligt har prioriterat frågan om kvinnors inflytande. Regeringens ansträngningar i , med fredsförhandlingsmötet i , får också anses vara en framgång. Vi välkomnar självklart medlemskap i säkerhetsrådet. Det var och är viktigt att söker och når den positionen. Det samlade intrycket av regeringens deltagande i säkerhetsrådets arbete blir dock att ambitionerna varit höga men att de långsiktiga resultaten har uteblivit. Det beklagar vi i då allt fler ifrågasätter FN:s roll som global aktör för fred och säkerhet. FN:s långsiktiga legitimitet ligger i dess beslutsförhet och möjlighet att agera. 4.Övergripande om säkerhetsrådet, reformer m.m., punkt 1 av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 24 samt avslår motionerna 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 17, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 15, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del, 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:3090 av m.fl. (C, L) yrkande 2 i denna del och 2018/19:3091 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Civilsamhället spelar en viktig roll som väktare och förmedlare av information inom FN-systemet. Genom att bevaka de beslut som tas, informera FN och dess medlemsstater om utvecklingen runt om i världen och informera allmänheten om vad som sker i FN har civilsamhället många viktiga roller. har en tradition av nära samarbete med det globala civilsamhället och av att inkludera svenska civilsamhällesorganisationer i de svenska delegationerna till olika FN-möten. Det finns dock stater som vill begränsa civilsamhällets insyn och deltagande i FN-systemet. Det är en olycklig utveckling som vi har sett oroväckande exempel på . Civilsamhällets deltagande i FN:s högnivåmöten behandlas inom generalförsamlingen där medlemsstaterna får ta ställning till en lista över I praktiken har varje medlemsstat nästintill vetorätt när det gäller det civila samhällets deltagande och behöver inte ange något skäl för att kräva att en enskild organisation ska utestängas. Denna ordning måste reformeras för att säkerställa civilsamhällets deltagande vid FN-möten och inom systemet i sin helhet. anser att bör verka för att stärka civilsamhällets roll inom och insyn i FN-systemet. har som långvarig FN-vän och stor givare till FN-systemet och mot bakgrund av säkerhetsrådsplatsen –2018 en viktig roll att spela i organisationen. Förtroendet för FN hos befolkning är relativt högt. Med denna roll följer både möjligheter och ansvar. bör arbeta systematiskt för att säkerställa att FN verkar för att värna och stärka mötes- och föreningsfriheten genomgående i all sin verksamhet. FN:s landskontor och utsända har en särskild roll i att främja rättigheterna hos utsatta aktörer och får aldrig prioritera ned frågor med hänvisning till lokalt politiskt motstånd. Mot bakgrund av den allt svårare situationen för människorättsförsvarare globalt är det mycket viktigt att samtliga av FN:s särskilda representanter för olika mänskliga rättigheter har ett tydligt stöd från . Vi anser därför att regeringen bör ställa krav på och stödja FN:s representanter i att försvara civilsamhällets demokratiska utrymme. 5.Övergripande om säkerhetsrådet, reformer m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 17 samt 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 24, 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 15, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del, 2018/19:3090 av m.fl. (C, L) yrkande 2 i denna del och 2018/19:3091 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. FN-samarbetet är en viktig del av svensk utrikespolitik. Behovet av en världsorganisation som forum för dialog och för att ta ansvar för globala utmaningar är stort. som land har också att tjäna på en internationell säkerhetsordning. Det ska dock sägas att alltför ofta har brustit i handlingskraft när de allra viktigaste värdena har stått på spel. Det är helt centralt att FN höjer tempot när det gäller reformarbetet. Utan en förändring kommer inte tilltron till FN att kunna bestå. som kom till 1945 tar inte hänsyn till dagens komplexitet i världssystemet, vilket gör att säkerhetsrådet genom vetorätten ständigt står inför låsningar. bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas. Vi kan inte stillatigande acceptera att säkerhetsrådet inte tar sitt ansvar för att upprätthålla fred och säkerhet. Oförmågan att ingripa när brott mot mänskligheten och folkmord begås är skamlig. används vetorätten alltför ofta av någon av de fem permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet för att politisera redan infekterade frågor och på så sätt driva sin egen agenda, i stället för att användas för att stoppa farliga förslag, som det var tänkt när säkerhetsrådet bildades. anser att det redan från början fanns skäl att rikta kritik mot kampanj till . Ett sådant skäl var att regeringen i sin kandidatur till säkerhetsrådet valde att framställa som en ”oberoende röst” med betoning på att svensk utrikespolitik skulle vara oberoende. Detta skedde trots våra gemensamma åtaganden inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och att ett starkt och samlat EU-agerande när det gäller utrikes- och säkerhetspolitik ligger i intresse. Det behövs ökad transparens när det gäller kampanj till och liknande kampanjer framöver. Vidare behöver EU-länderna bättre samordna sina kandidaturer till säkerhetsrådet för att uppnå rotation på platserna i säkerhetsrådet. De höga kostnader för kampanjer som uppstår när EU-länder konkurrerar med varandra är inte försvarbara. Den hårt kritiserade kampanjen resulterade trots allt i ett svenskt medlemskap i 2017–2018. Under den tiden har arbete med att utforma EU:s gemensamma utrikespolitik nedprioriterats till förmån för FN-arbetet. Som väntat har resultatet av detta varit begränsat. Vi välkomnar att i och med medlemskapet i har bidragit till att sätta fokus på frågor som klimatförändringarnas negativa konsekvenser för fred och säkerhet, exempelvis i resolution (2017) om Tchadsjöregionen. Det ska också välkomnas att har bidragit till att fördöma svält mot civila som krigsstrategi samt mot sexuellt och könsbaserat våld i konfliktområden som , och . Vad gäller är det positivt att har uppmärksammat den svåra och mycket allvarliga situationen för migranter och flyktingar. Människosmugglingen måste upphöra för att vi ska kunna sätta stopp för döden på . Därför har det varit rätt att har verkat för tydliga skrivningar om sanktionsinstrumentet och möjligheten att använda riktade sanktioner i arbetet mot människosmuggling. Vi understryker gärna dessa positiva inslag under medlemskap i , men anser att medlemskapet kostade mer än vad det smakade. Det finns klara brister i den ageranden i säkerhetsrådet, och det gäller inte minst hur man har agerat i frågor som rör , vilket vi återkommer till i separata reservationer. mördades svenska och hennes amerikanske kollega under uppdraget att bl.a. övervaka sanktioner och utreda misstänkta massakrer i i Kongo- . bör, utifrån rapporten från FN:s (), se till att de rekommendationer som framförs om ett förbättrat skydd för FN-experter blir verklighet. Det fruktansvärda som hände FN-medarbetarna får aldrig hända igen, och måste verka för att de skyldiga ställs inför rätta. Den kongolesiska regeringens eventuella inblandning måste få konsekvenser. 6.Kvinnor, fred och säkerhet, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 5 och avslår motionerna 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 14–16, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2018/19:3090 av m.fl. (C, L) yrkande 2 i denna del. Lagstiftning och traditioner används för att inskränka kvinnors rättigheter och möjligheter på många platser i världen. Kvinnor utsätts för tvångsäktenskap, könsstympning, trafficking och sexuella övergrepp. Vidare drabbas kvinnor ofta särskilt hårt av krig och konflikt, naturkatastrofer och fattigdom. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling. Först när kvinnors rättigheter skyddas och när kvinnor får tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt i samma omfattning som män kan ett lands utveckling ta verklig fart. ska därför lägga fortsatt stor kraft på dessa områden inom såväl utvecklingsarbetet som övrigt internationellt arbete. FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter är viktiga verktyg i kampen mot flera av dessa problem. har därför ett särskilt intresse av och ansvar för att resolutionerna genomförs nationellt och internationellt i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och inom humanitära insatser. 7.Kvinnor, fred och säkerhet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 5 och avslår motionerna 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 14–16, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 14, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:3090 av m.fl. (C, L) yrkande 2 i denna del. FN är en stor organisation och dess personal har en mer omfattande diplomatisk immunitet jämfört med det skydd som garanteras genom . Till skillnad från ”vanliga” diplomater kan FN-personal normalt inte åtalas eller slita tvister med FN i hemlandets domstolar. Dispyter och påstådda lagbrott hanteras i stället exklusivt genom interna mekanismer (så länge inte immuniteten hävs av generalsekreteraren). Så är fallet oavsett om saken gäller tvister mellan FN som arbetsgivare och dess arbetstagare eller påstådda oegentligheter som har begåtts av personal i organisationens tjänst. FN har haft och har betydande problem med korruption och brottslighet. Detta är ett enormt problem då detta innebär dels minskad trovärdighet för organisationen, dels att organisationen uppenbarligen inte lever upp till förväntningarna. Ett omtalat exempel är den serie av anklagelser om sexuella utnyttjanden av minderåriga som har begåtts av fredsbevarande trupper under FN-mandat. På grund av att FN är oberoende av nationella rättssystem är information från dess egen personal särskilt viktig. ser vi med stor oro på hur visselblåsare behandlas. Fall av vedergällningar mot dessa är väldokumenterade. meddelade generalsekreteraren i bulletin nr 21 nya åtgärder för att stödja visselblåsare. Året därefter startades FN:s etikkontor (UNEO) i bl.a. samma syfte. Dessa åtgärder är dock otillräckliga, vilket blev mycket tydligt i det s.k. Shkurtajfallet. Enligt officiell policy tillåts myndigheter inom FN att undandra sig från UNEO:s ”jurisdiktion” och i stället hantera visselblåsare internt, vilket skapar uppenbara jävsituationer. tvister inom FN via dispyttribunalen (UNDT) vilken överprövas av överklagandetribunalen (UNAT). Ingen av instanserna har dock jurisdiktion över UNEO:s beslut om stöd till visselblåsare, vilket slogs fast i Wasserstromfallet. beslutade etikkontoret att avfärda av runt 400 påstådda visselblåsare. Kontorets beslut kan inte överprövas. I de fall saken prövas präglas systemet av krånglig byråkrati och förhalanden, vilket gör att processer ofta löses långt efter att den klagande försvunnit från organisationen och saken förlorat sin betydelse. års budgetprocesser antog den amerikanska senaten en policy för att tvinga FN att genomföra en vedertagen standard för skydd för visselblåsare. Detta har tyvärr inte haft avsedd effekt, mycket på grund av bristande tillsyn. Ett robust skydd för visselblåsare är avgörande för FN:s förtroende hos allmänheten och framtid som institution. Därför anser vi att bör ta initiativ till en utredning inom FN vars mål ska vara att lägga skarpa förslag på reformer av både immunitetsfrågan, tvistlösningsmekanismerna och visselblåsarskyddet. FN har regler om skydd för visselblåsare. gör bedömningen att problemets kärna ligger i den intressekonflikt som uppstår när anklagelser om vedergällningar hanteras inom FN, oavsett vilken enhet inom organisationen som sliter tvisten. Därför föreslår vi att anklagelser om hämndaktioner mot visselblåsare i stället ska slitas i en ordinarie, förbestämd skiljenämnd, detta för att saken ska kunna utredas och avgöras relativt snabbt men med stor rättssäkerhet. bör sättas samman genom konsensus (ömsesidig avvisning) och processkostnaderna bör betalas av FN när FN förlorar och annars delas lika. Förhandlingar och avgöranden bör vara offentliga och i övrigt bör ordinarie regler för internationella skiljeförfaranden användas. För att undvika otillbörlig påverkan bör varje anställd inom FN, vid anställningstillfället, slumpvis tilldelas ett forum för slitande av eventuell framtida tvist. Den här typen av lösning ser som betydligt säkrare än alternativet, vilket är att upprätta en helt ny, extern rättsvårdande myndighet för att slita tvister mellan FN och dess anställda. Tanken bakom UNEO, UNDT och UNAT var att utgöra just sådana myndigheter, men detta har inte fungerat på grund av att de bemannas av personer med koppling till FN. Samma sak riskerar att ske vid upprättande av ny extern myndighet. Därför föredrar vi att FN använder de skiljenämnder som redan finns. 8.Kvinnor, fred och säkerhet, punkt 3 (C, L) av (C), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3090 av m.fl. (C, L) yrkande 2 i denna del och avslår motionerna 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 14–16, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 5. En av mest prioriterade frågor i säkerhetsrådet har varit att stärka kvinnors inflytande, inte minst i fredsskapande förhandlingar och politiska processer. Vi delar regeringens bild av att detta är viktiga frågor. Hållbar fred går inte att uppnå utan kvinnors deltagande i fredsskapande processer, men det är även centralt att inkludera kvinnor och civilsamhället i samhällslivet när landet sedan ska byggas upp. Vi är dock kritiska till sättet som regeringen har drivit dessa frågor eftersom vi inte ser några tecken på att arbetet kommer att leva vidare nu när inte längre sitter i säkerhetsrådet. Frågan tycks också ha varit mest prioriterad för under våra egna ordförandeskapsmånader. Ett tecken på det är, som har uppmärksammat, att när var ordförande nämndes ”kvinnor” under varje möte. när inte var ordförande nämndes det dock bara på ett av 19 möten. Det visar också att när inte driver frågan så gör ingen annan det heller. Det är synd att regeringen inte har lyckats skapa allianser och samarbeta med likasinnade för att ta detta viktiga arbete vidare i FN-systemet generellt och säkerhetsrådet specifikt. De hållbara och långsiktiga resultaten av säkerhetsrådstid riskerar därmed att utebli. 9.Kvinnor, fred och säkerhet, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 14–16 och avslår motionerna 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 14, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:3090 av m.fl. (C, L) yrkande 2 i denna del. I länder som genomgår eller har genomgått krig och katastrofer är kvinnor särskilt utsatta. måste kräva att FN:s resolution efterföljs med kraft för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal. Kraftfulla åtgärder krävs också för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen. Hanteringen av visselblåsare inom FN blev vida känd i och med att , före detta chef för fältverksamheten hos FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter, slog larm om att fredsbevarande soldater begått sexuella övergrepp mot barn i . Efterspelet för kom att bli allt annat än acceptabelt. Att någon agerar visselblåsare enligt sin övertygelse om vad som är moraliskt rätt i syfte att rättvisa ska skipas och att dessa fruktansvärda brott kommer ut i ljuset kan aldrig och får aldrig leda till att visselblåsaren beskylls för att ha agerat oriktigt. Ändå var det just det som utsattes för. I stället för att FN tog tag i problemet hemligstämplades rapporten, och Kompass stängdes av från sitt jobb och sattes under utredning där hans uppgifter ifrågasattes. Utredningarna som följde gav Kompass rätt och påvisade att han agerat korrekt. Händelsen visar dock på en kultur inom FN där anställda inte känner att de kan agera när de stöter på felaktigheter eller som i detta fall mycket grov brottslighet. Detta är en fråga som måste prioritera inom ramen för FN-engagemanget i syfte att nå förändring. 10.Barn och väpnad konflikt, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:407 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 7. Vart sjätte barn i världen lever i områden som påverkas av krig. I en konfliktsituation är barn särskilt sårbara. De har begränsade möjligheter att föra sin egen talan och ges sällan utrymme kring förhandlingsborden. barns säkerhet som en icke-fråga eller som en fråga som kan hanteras när konflikten är över. slår fast att konventionsstaterna, i linje med sina åtaganden enligt internationell humanitär rätt att skydda civilbefolkningen i väpnade konflikter, ska vidta alla tänkbara åtgärder för att säkerställa skydd av barn som berörs av en väpnad konflikt. Mot denna bakgrund bör arbeta för att alla internationella insatser inkluderar barnskyddsrådgivare. Ett av de största övergreppen mot barn är att göra dem till barnsoldater. Det är omöjligt att säga exakt hur många barn som tvingas bära vapen. Röda Korset uppskattar det till hundratusentals barn som deltar i fler än 30 väpnade konflikter runt om i världen. Såväl Röda Korset som bedömer att det har blivit vanligare att barn deltar aktivt i väpnad konflikt. har identifierat sex grova förbrytelser mot barn som särskilt allvarliga. En av dessa är rekrytering och användning av barn under väpnad konflikt. bör ha en tydlig strategi för hur man ska utöva påtryckningar genom bilaterala och multilaterala kanaler för att stoppa all användning av barnsoldater och för att införa och ge stöd till program för återanpassning av barnsoldater. 11.Fredsprocessen i m.m., punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3091 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och avslår motionerna 2018/19:15 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 6, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 6. Skrivelsen redogör utförligt för konflikten mellan och . Enligt skrivelsen strävade efter att värna de internationella parametrarna för fred, stärka EU:s roll och sammanhållning med en enad EU-röst samt verka för att säkerhetsrådet skulle axla sitt ansvar för att finna en lösning på konflikten och blåsa liv i fredsprocessen. Dessa utgångspunkter är goda. Däremot kan vi konstatera att regeringen har handlat på ett sätt som rimmar mycket illa med dem. Det svenska erkännandet av 2014 bidrog knappast till att EU talade med en röst och föregrep dessutom en framförhandlad lösning mellan parterna. Det var mycket olyckligt. Det har också grusat förhoppningar om att uppfattas som en seriös part i konflikten. relationer med har ännu inte återhämtat sig. Det är nu angeläget att regeringen i möjligaste mån försöker återuppbygga ett långsiktigt förtroende för i denna fråga. Det kräver en svensk hållning som är balanserad och förutsägbar och som därmed möjliggör konstruktiva samtal med båda parter. 12.Fredsprocessen i m.m., punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2018/19:15 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 6 samt avslår motionerna 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2018/19:3091 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Det internationella samfundets övergripande målsättning i måste vara en långsiktigt hållbar fred. Om en tvåstatslösning kan lösa konflikten i –och leda till långsiktig fred är det något ställer sig bakom. viktigaste målsättning är att skapa en varaktig fred för båda parter. För att en sådan lösning ska vara möjlig att uppnå krävs förhandlingar där både palestinier och israeler tvingas till uppoffringar och avstår från provocerande handlingar. De palestinska grupperna måste vara beredda att erkänna som en judisk stat, upphöra med terrorism och ta avstånd från antisemitism medan måste förhindra sammandrabbningar mellan bosättare och palestinier på . måste omvärlden ge parterna utrymme att komma fram till varaktiga lösningar. Det är enligt orimligt att ska behöva acceptera Hamas som en trovärdig och legitim förhandlingspartner. Hamas är en terrororganisation och har länge varit tydliga med att de vill förinta staten och döda alla judar. har de beskjutit med tiotusentals raketer. Hamas urskillningslösa våldsanvändning begränsas däremot inte till Enligt har terrorgruppen gjort sig ansvarig för ett stort antal fall av tortyr, kidnappning och summariska avrättningar, riktat mot politiska motståndare bland det egna folket. Ett erkännande av med Hamas i en samlingsregering har därför varit uteslutet för , då vi inte kan betrakta en regering med Hamas som legitim. borde åtminstone i sitt erkännande tydligt ha tagit avstånd från Hamas och tydligt ha deklarerat att Hamas inte kan ses som en legitim part i en samlingsregering. måste ta avstånd från all form av terrorism. Att statsminister i sin regeringsförklaring sade sig vilja ta krafttag mot terrorismen och har erkänt ett område som delvis styrs av en terrororganisation speglar dubbelmoral.