bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — För t.ex. de tre lärarexamina (förskollärarexamen, grundlärarexamen och ämneslärarexamen) ska studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan om 60 högskolepoäng omfatta bl.a. ledarskap. Vidare framgår att studenten för examen ska visa kunskap om och förståelse för bl.a. ledarskap. Därtill framgår eventuella krav om verksamhetsförlagd utbildning. Till exempel krävs det verksamhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng för en ämneslärarexamen, förlagd inom relevant verksamhet och ämne. Krav på självständigt arbete (examensarbete) framgår också. Det exakta innehållet i en utbildning som leder till en viss examen bestämmer eller högskolan själv med utgångspunkt i målen för examen, dvs. i den kunskap och förmåga som studenten ska visa för denna examen. I 6 kap. högskoleförordningen regleras att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att kurser får sammanföras till utbildningsprogram (13 §). För en kurs ska det finnas en kursplan (14 §). I kursplanen ska följande anges: kursens nivå, antal högskolepoäng, mål, krav på särskild behörighet, formerna för bedömning av studenternas prestationer och de övriga föreskrifter som behövs (15 §). För utbildningsprogram ska det finnas en utbildningsplan. För kurserna inom programmet ska det finnas kursplaner (16 §). I utbildningsplanen ska följande anges: de kurser som programmet omfattar, kraven på särskild behörighet och de övriga föreskrifter som behövs (17 §). Vidare finns det en europeisk samordning av vissa minimikrav för ett antal hälso- och sjukvårdsutbildningar i högskolan och för arkitektutbildningen. Det beror på att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) förutsätter att villkoren för att få utöva vissa yrken samordnas (artikel 53.2). Det innebär bl.a. att det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet i viss utsträckning omfattar utbildning när det gäller de yrken som omfattas av automatiskt erkännande av yrkeskvalifikationer. Enligt direktivet ska medlemsstaterna automatiskt erkänna bevis på formella kvalifikationer att utöva yrkena läkare, specialistläkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, specialisttandläkare, veterinär, barnmorska, apotekare och arkitekt. Det innebär att vissa minimikrav för utbildningar som leder till dessa yrken har samordnats och regleras i direktivet. Minimikraven avser tillträde till utbildningen, utbildningens omfattning och utbildningens innehåll (prop. 2008/09:175 s. 82 och prop. 2015/16:44 s. 37 och s. 76–77). Den sakpolitiska överenskommelsen och regeringsförklaringen I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår av punkten 56 att lärarutbildningen ska reformeras och kraven på utbildningen skärpas. Fler lärarledda timmar ska införas, kopplingen mellan teori och praktik ska stärkas och fokus på metodiken öka. Möjligheterna att arbeta på en skola och studera till lärare parallellt ska förbättras. Därtill ska sex och samlevnadsundervisning vara en obligatorisk del av lärarutbildningen liksom kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (genomförs ). I regeringsförklaringen anförs att lärarutbildningen ska reformeras och kraven på utbildningen skärpas. Utskottet har noterat att den sakpolitiska överenskommelsen och regeringsförklaringen innehåller flera utfästelser om reformer av lärarutbildningens innehåll, bl.a. vad gäller fler lärarledda timmar, skärpta krav på utbildningen, en stärkt koppling mellan teori och praktik samt obligatorisk undervisning i sex och samlevnad. Utskottet anser därmed att det finns skäl för utskottet att avvakta kommande förslag om åtgärder från regeringen. Utskottet ser därför ingen anledning att föreslå någon ytterligare åtgärd utifrån de redovisade motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 94, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 91, 2018/19:374 (SD) yrkande 1, 2018/19:379 (SD) yrkande 8, 2018/19:1308 (S) yrkande 3, 2018/19:1403 (MP) yrkande 2, 2018/19:1532 (M) yrkande 1, 2018/19:1543 (M) yrkande 3, 2018/19:1655 (M), 2018/19:2029 (L) yrkande 1, 2018/19:2053 (L) yrkande 11, 2018/19:2301 (MP) yrkande 14, 2018/19:2314 (MP) yrkande 2, 2018/19:2597 (L) yrkande 3, 2018/19:2806 (M) yrkande 18, 2018/19:2833 (M) yrkandena 5, 7 och 9, 2018/19:2835 (M) yrkande 15, 2018/19:2893 (KD) yrkandena 16 och 34 samt 2018/19:2900 (M) yrkande 4. Utskottet vill understryka att det är lärosätena själva som ansvarar för utbildningsutbudet och hur utbildningarna läggs upp så att examensmålen uppfylls. Utskottet anser att det är en väl avvägd ordning och ser mot den bakgrunden inga skäl till att lämna förslag på åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2018/19:766 (SD) yrkande 14, 2018/19:1472 (C), 2018/19:1670 (M), 2018/19:1917 (C) yrkande 3, 2018/19:2227 (V) yrkande 13, 2018/19:2565 (M), 2018/19:2661 (S) yrkande 1, 2018/19:2794 (M) yrkande 6, 2018/19:2843 (C) yrkande 18 och 2018/19:2904 (KD) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa utbildningsfrågor. Jämför reservation 54 (V), 55 (KD) och 56 (L). I motion 2018/19:1158 av och (båda S) anser motionärerna att behovet av en direktutbildning till barnmorska ska beaktas. För barnmorskeexamen krävs legitimation som sjuksköterska och studier om 90 högskolepoäng. I kommittémotion 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta en vuxenlärarutbildning. Det skulle höja kvaliteten på vuxenutbildningen och påverka resultaten inom utbildningen i svenska för invandrare (sfi). I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 21 anser motionärerna att en utredning bör tillsättas för att ta fram en ny och längre utbildning av sfi-lärare som inkluderar vuxenlärarutbildning. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 49 vill motionärerna att det på försök ska införas en obligatorisk allmäntjänstgöring (AT) för sjuksköterskor som sedan ska utvärderas. En sådan skulle bidra till att öka nyutbildade sjuksköterskors praktiska färdigheter. I kommittémotion 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 4 anser motionärerna att en ämneslärarexamen ska motsvara nivån för en masterexamen. En masterexamen är internationellt gångbar och höjer läraryrkets status, enligt motionärerna. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete har haft i uppdrag att undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen, huvudsakligen när det gäller vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Betänkandet En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71) har remitterats. Utredningen föreslår bl.a. att en del lärosäten ska erbjuda en profilering mot komvux i sin lärarutbildning som möjligheterna till kompetensutveckling för professionen ska stärkas. Utredningen pekar även på att de krav som examensordningen för ämnes- och yrkeslärare ställer på specifika kunskaper om vuxnas lärande är mycket låga. Utredningen konstaterar också att andelen lärarstudenter som väljer att genomföra sin verksamhetsförlagda utbildning vid komvux är liten. Utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (Kliva) har i uppdrag att utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning (dir. 2018:73, dir. 2019:3). Utredaren ska bl.a. föreslå hur kompetensen hos obehöriga sfi-lärare kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Allmäntjänstgöring (AT) för läkare ska tas bort Regeringen föreslog i propositionen Bastjänstgöring för läkare (prop. 2017/18:274) att läkarexamen ska utgöra underlag för legitimation utan ytterligare krav på praktisk tjänstgöring och att den nuvarande strukturen med allmäntjänstgöring efter examen ska tas bort. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2018/19:SoU5, rskr. 2018/19:50). Ändringen föreslås träda i kraft . En viktig grund för förslaget var förslagen i betänkande (SOU 2013:15). Utredningen bedömde att förslagen uppfyller minimikraven för läkarutbildning i yrkeskvalifikationsdirektivet. beslutade regeringen om en ändring i högskoleförordningen (1993:100) som innebär att läkarutbildningen förlängs med en termin så att den motsvarar totalt studier och anpassas till de krav för legitimation som följer av beslut om propositionen Bastjänstgöring för läkare (prop. 2017/18:274). Förordningsändringen träder i kraft , och bestämmelserna ska tillämpas på utbildning som startar efter (SFS 2019:161). Det innebär att den nya läkarutbildningen kommer att kunna starta tidigast . Examina på avancerad nivå På avancerad nivå finns två generella examina, magisterexamen och masterexamen. Magisterexamen uppnås efter studier om 60 högskolepoäng och masterexamen efter studier om 120 högskolepoäng. För båda examina krävs avlagd kandidatexamen (motsvarande) om minst 180 högskolepoäng. Det betyder att en magisterexamen omfattar minst 240 högskolepoäng (studier) och en masterexamen minst 300 högskolepoäng (studier). På avancerad nivå finns flera yrkesexamina, bl.a. ämneslärarexamen. Ämneslärarexamen ges med två inriktningar. Ämneslärarexamen med inriktning mot årskurs 7–9 uppnås efter minst 240 högskolepoäng (motsvarande en magisterexamen). Ämneslärarexamen med inriktning mot gymnasieskolan uppnås efter minst 300 högskolepoäng (motsvarande en masterexamen). Under /17 var det 10 000 personer som tog ut en generell examen i direkt anslutning till en yrkesexamen (Statistiskt meddelande, Studenter och examinerade på grundnivå och avancerad nivå, 2016/17UF 20 ). Företeelsen har fått namnet dubbelexamina, och antalet har mer än fördubblats trots att ökningen av antalet yrkesexamina har varit liten. Fler kvinnor än män tog ut dubbelexamina, men i relation till det totala antalet examinerade var det ungefär lika vanligt för båda könen. Flest dubbelexamina utfärdades bland personer som studerat på en sjuksköterske- eller en civilingenjörsutbildning (dvs. sjuksköterskeexamen – kandidatexamen och civilingenjörsexamen – masterexamen). När det gäller frågan om att utreda en särskild vuxenlärarutbildning kan utskottet konstatera att har föreslagit att en del lärosäten bör erbjuda en profilering mot komvux i sin lärarutbildning. Utredningen pekar även på att de krav som ställs på specifika kunskaper om vuxnas lärande i examensbeskrivningen för ämnes- och yrkeslärarexamen är mycket låga. Betänkandet har remitterats. Utskottet noterar också att utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (Kliva) har i uppdrag att föreslå hur kompetensen hos obehöriga sfi-lärare kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att beredningen av de båda utredningarna bör avvaktas. När det gäller frågan om ett försök med allmäntjänstgöring (AT) för nyutbildade sjuksköterskor vill utskottet påminna om att har beslutat att ta bort allmäntjänstgöringen (AT) för läkare. Utskottet vill också påminna om att det i utbildningen till sjuksköterska ingår att få praktisk erfarenhet av yrket genom att en del av utbildningen är förlagd i verksamheten. Utskottet kan även konstatera att arbetsgivaren har ett ansvar att introducera nyanställda i yrket och på arbetsplatsen. När det gäller frågan om vilken generell examen som ämneslärarexamen ska motsvara kan utskottet konstatera att två generella examina, magisterexamen och masterexamen, avläggs på avancerad nivå. På avancerad nivå avläggs även flera yrkesexamina, bl.a. ämneslärarexamen. Utskottet noterar att ämneslärarexamen ges med två inriktningar, mot årskurs 7–9 respektive mot gymnasieskolan. Utskottet kan konstatera att ämneslärarexamen med inriktning mot årskurs 7–9 motsvarar en magisterexamen i omfattning och att ämneslärarexamen med inriktning mot gymnasieskolan motsvarar en masterexamen i omfattning. När det gäller yrkandena i övrigt finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:668 (V) yrkande 2, 2018/19:756 (V) yrkande 21, 2018/19:1158 (S), 2018/19:2029 (L) yrkande 4 och 2018/19:2893 (KD) yrkande 49. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildningarnas arbetslivsanknytning. Jämför reservation 57 (M), 58 (SD) och 59 (C). I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 32 vill motionärerna att en utredning ska se över längden på flera av dagens utbildningsprogram. Motionärerna menar att landets universitet och högskolor ska garantera en god kompetensförsörjning och att det kräver en högre genomströmning än så att fler studenter tidigarelägger sitt inträde på arbetsmarknaden. Därför bör man överväga bättre möjligheter att avsluta ett utbildningsprogram i snabbare takt. I kommittémotion 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 2 anser motionärerna att lärosätena ska ha en skyldighet att fortlöpande följa upp de studenter som tagit examen i flera avseenden, bl.a. utbildningens lämplighet för arbetsmarknaden och studenternas framgång på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 27 anser motionärerna att utbildningarna måste bli mer relevanta för arbetsmarknaden så att fler kan finna ett jobb. Samverkan med arbetsmarknad och samhälle behöver därför förbättras, menar motionärerna, bl.a. genom att utbildningarna kopplas mer till arbetsmarknaden. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Av 1 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår följande. Utbildningen ska ges på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (7 §). Utbildning på grundnivå ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan (8 §). Utbildning på avancerad nivå ska väsentligen bygga på de kunskaper som studenterna får inom utbildning på grundnivå (9 §). Utbildning på forskarnivå ska väsentligen bygga på de kunskaper som studenterna får inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå (9 a §). Examina ska avläggas på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas och på vilken nivå de ska avläggas (10 a §). Av 1 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att det i lärosätenas uppgift ingår att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid lärosätet kommer till nytta. Av förordningen (2012:810) med instruktion för framgår att myndigheten ska ansvara för uppföljning, omvärldsbevakning och analys av frågor inom myndighetens ansvarsområde. I ansvaret ingår bl.a. att följa och redovisa dels arbetsmarknadens framtida kompetensbehov i relation till utbildningsutbudet, dels de examinerades etablering på arbetsmarknaden (4 §). Tillkännagivande om utbildningarnas arbetslivsanknytning I samband med behandlingen av den senaste forskningspolitiska propositionen, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50), har tillkännagett att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering (bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). fick () i uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar kontinuerligt med externa parter i frågor om dimensionering av utbildning samt att samla universitet och högskolor till diskussion om dimensioneringsfrågor. Syftet med uppdraget var att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra relevanta parter. Uppdraget redovisades (Samverkan om dimensionering av utbildning. En kartläggning – rapportering av ett regeringsuppdrag, rapport 2018:4). UKÄ har kartlagt hur lärosätena samverkar med externa parter i frågor som rör dimensionering av utbildning. Kartläggningen bestod av tre delar: en enkätundersökning till lärosätena, möten med representanter för externa parter och gruppvisa dialogsamtal med lärosäten. Mot bakgrund av kartläggningen drog UKÄ bl.a. slutsatsen att alla lärosäten samverkar på flera olika sätt med externa parter om dimensionering av utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Lärosätena samarbetar också med varandra. Förutsättningarna för samverkan är bättre för utbildningar som riktas mot en tydlig arbetsmarknad och för utbildningar där det ingår verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Samverkan kan förbättras om såväl lärosäten som externa parter blir bättre på att förstå varandras förutsättningar och behov. Vidare finns det ibland en konflikt mellan lärosätenas nationella rekrytering och de regionala behoven av utbildade. UKÄ föreslog bl.a. att lärosätena ska samarbeta mer om utbildningsutbudet, men att ansvaret för små utbildningar som inte bär sig ekonomiskt behöver få en lösning inom översynen av resurstilldelningssystemet. Av regeringens senaste skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att regeringen avser att återkomma till i frågan (skr. 2018/19:75 s. 176–177). Tillkännagivandet är enligt skrivelsen inte slutbehandlat. I fråga om längden på lärosätenas utbildningsprogram vill utskottet påminna om att har beslutat strukturen för dagens högskoleutbildning. Av högskolelagen framgår att det finns tre utbildningsnivåer (grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå) och att examina kan avläggas på samtliga nivåer. Den första nivån bygger på gymnasieskolan, och följande nivåer bygger på varandra. Utskottet vill med denna hänvisning peka på att utbildningarnas omfattning är kopplad till progressionen inom det nationella utbildningssystemet. I sammanhanget vill utskottet också peka på vikten av att examina från den svenska högskolan är internationellt gångbara. Utskottet kan också konstatera att det kan vara möjligt för en student att genomföra sina studier i en snabbare takt än heltid. När det gäller uppföljning av de studenter som har tagit examen vill utskottet påminna om att () har ett ansvar för att följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. När det gäller frågan om utbildningarnas arbetslivsanknytning noterar utskottet att regeringen avser att återkomma till i frågan . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:379 (SD) yrkande 2, 2018/19:2835 (M) yrkande 32 och 2018/19:2841 (C) yrkande 27. Lärosätenas uppdrag och styrning, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 26. Vi anser att lärosätenas uppdrag och styrning bör renodlas för en forskning i världsklass. och högskolor har många uppdrag att klara av som den statliga styrningen är otydlig. Dessutom har varje lärosäte sina egna prioriterade forskningsprojekt som i vissa fall inte är i linje med de övergripande visionerna för svensk forskning. Lärosätenas styrkedja, från styrelse till rektor, prefekt och dekanus, behöver präglas av mer linjestyrning så att de nationella prioriteringarna får genomslag i forskningen. Som ett litet land måste vi våga prioritera så att kan bli ett land där vi är världsbäst inom vissa strategiska områden. Detta innebär också att man måste koncentrera forskningsresurserna till färre individer och lärosäten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärosätenas uppdrag och styrning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 26. Vi har svårt att förstå begreppet konstnärlig forskning, även efter att ha studerat olika forskningsprojekt. Flera högskoleföreträdare har signalerat att de vill se ett sammanslaget budgetanslag i stället för dagens uppdelning mellan utbildning och forskning. Vi vill därför införa en ny ordning. Det är då lämpligt att börja med de konstnärliga högskolorna. Vi vill att anslaget för konstnärlig forskning ska ingå i högskolornas basanslag så att institutionerna kan kategorisera projekt och fördela medel på det sätt de själva önskar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärosätenas uppdrag och styrning, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 2. Jag vill verka för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Jag anser även att det är viktigt att stärka samverkan med det omgivande samhället inom forskningen och vill att lärosätena ska ges förutsättningar för ökad samverkan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärosätenas uppdrag och styrning, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 26. är en kunskapsnation. Vår befolkning är välutbildad, vi har en modern vård och vår industri är högteknologisk. Det är resultatet av en lång svensk tradition av att satsa på både bildning och utbildning som är tillgänglig för alla. Vi vet att högre utbildning, forskning och entreprenörskap lägger grunden för att möta olika samhällsutmaningar. För att behålla en stark position i den internationella konkurrensen och attrahera de mest framstående lärarna, forskarna, studenterna och entreprenörerna behöver en långsiktigt hållbar strategi för högre utbildning, forskning och innovation. En sådan strategi förutsätter tydliga mål som kan följas upp och ett starkt ledarskap. Jag anser därför att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolelandskapet, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 5. Alliansregeringen införde en stimulanspeng för lärosäten som ville öka sin samverkan. Detta fick till följd att några lärosäten knöt sig mycket nära varandra och till och med gick samman, såsom och . Det är dock inget självändamål att lärosäten ska fusionera, men däremot är det viktigt att lärosätena i högre grad samverkar då det gäller utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram, forskning m.m. Ökad samverkan på dessa områden bör premieras och hinder för detta undanröjas. kan t.ex. lärosäten som samverkar om utbildningar, och som då använder forskningsanknutna universitetslärare från ett annat lärosäte, missgynnas vid bedömning av utbildningars kvalitet. Vi anser vidare att det ska finnas fastställda kriterier för vad som gäller för att ett lärosäte ska få benämnas universitet. Det är viktigt att tydliggöra möjligheterna för dagens högskolor att få universitetsstatus för att undvika godtycklighet. Därför anser vi att regeringen ska återkomma med förslag på sådana kriterier.