· H601MJU8 · 2019-03-06 13:35:44 — Jag säger det igen, om artskyddsförordningen: Måhända var det borgerligheten som startade upp den, men har Socialdemokraterna vetat om att den inte fungerar och ändå valt att inte göra i ordning det hela. Det är anmärkningsvärt. När det gäller nyckelbiotoper, som vi talade om tidigare, är jag jättetacksam att säger att vi ska hitta nya metoder för det. Det tror jag nämligen är en vinnande melodi. Vad gäller lagstiftning om skogen har jag inga större propåer om det; det här handlade om en budgetfråga. Det handlade om att en myndighet skulle rätta munnen efter matsäcken. Det finns nämligen inga klara siffror över hur dagssituationen ser ut. Jag tycker att det är fullständigt rimligt att man då drar ned tempot i detta. Det är ju inte så lätt att gå ut och börja skydda en massa skog och sedan komma efteråt och säga: "tar vi bort skyddet på den här skogen igen, för det behövdes inte - och naturvärdet finns inte heller kvar, för vi skyddar ett alldeles för stort område." Det blir inte bra. Jag tror att som land, både vad gäller biologisk mångfald och i skogsbruket, tjänar på att vi kan enas om några grundläggande principer. Vi har stått bakom frihet under ansvar, och det är viktigt att vi hittar siffror som vi kan stå bakom så att vi säkerställer det frivilligt avsatta. Det är viktigt att vi hittar sätt att inventera så att kunskapen når skogsägarna och skogsägarna kan göra de rimliga avvägningar som ligger under sektorsansvaret. En budgetproposition är också en lagtext, . blev det en servettskiss, och den får myndigheterna och nuvarande regering hantera efter bästa förmåga. Jag börjar med att säga att jag som ett resultat av januariavtalet, där Liberalerna har fått gott gehör för sin politik på klimat- och miljöområdet, inte kommer att yrka bifall till några reservationer. Jag ser i stället tiden an, liksom det arbete vi alla har framför oss, och återkommer . Skulle jag ändå tala lite allmänt om frågan värdefull skog skulle jag säga att jag tror att nästan alla svenskar har ett ganska nära förhållande till skogen. Det är grundlagt genom barndomens skogsutflykter och exkursioner med familj, vänner och skola. Många av oss har ett förflutet som skogsmullar eller scouter, och ofta har vi också skogsägare längre tillbaka i släktleden. Det skapar en bra plattform för att vi ska värdesätta skog och natur genom livet samt kunna se alla dess möjligheter - och även fallgropar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skyddet av värdefull skog Skogen renar luften vi andas och upprätthåller balansen i atmosfären. Skogen är helt central när det gäller att ta upp koldioxid och motverka klimatförändringar, och det är en avgörande faktor för den biologiska mångfalden. Svensk ekonomi, och därmed vi alla, är också beroende av skogen och har så varit . Det är faktiskt svårt att säga vad skogen har betytt för den här nationen och för oss alla - och vad den kommer att fortsätta att betyda. Här har vi, än en gång, en av de stora utmaningarna för detta utskott: att balansera å ena sidan näringsaspekter och å andra sidan miljö och klimat samt de mer frihetliga allemansrättsliga frågorna. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Både staten och skogsnäringen har ett stort ansvar att skydda skogens ekosystem, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Naturen och den biologiska mångfalden måste nämligen skyddas och bevaras. Vi, liksom alla växter och djur, är beroende av naturen och den biologiska mångfalden för vår egen överlevnad. Vi har ett ansvar att förvalta miljö och natur så att vi lämnar en värld i ekologisk balans till kommande generationer. Vi vet att skogspolitiken är ett konfliktområde och att skogsägare ofta inte har tilltro till politiken eller ens till rättssystemet. Detta är förödande och något som ligger på allas våra axlar att bekämpa. Äganderätten är central i en fungerande stat, och jag kan lugna och med att det inte är enbart som kommer att bevaka frågan i kommande utredningar. Det man äger, det vårdar man också - det är vi i Liberalerna helt övertygade om. Och precis som föregående talare nästan mangrant har gått upp och sagt finns det inte en skogsbrukare eller skogsägare som inte också vill bevara naturen. Det ligger nedärvt i denna typ av verksamhet. Men om nu skog behöver tas i anspråk av staten måste det ske på ett sjyst sätt och självklart med ersättningar som är rimliga för den som ska avyttra skogen. Det måste också finnas en långsiktighet i politiken så att ägare vet vad som gäller, särskilt i en verksamhet som går genom generationer. Därför behövs en översyn av regler för att stärka incitamenten för ett hållbart skogsbruk, som förbättrade ersättningsmodeller för att formellt skydda värdefull skog, samt en översyn av tillämpningen av artskyddsförordningen och reglerna kring nyckelbiotoper - detta så laddade ord. Vi vill från liberalt håll också i större utsträckning utnyttja möjligheten med statligt ägd utbytesmark. Liberalerna brukar hamna i skärningslinjen mellan och , brukar jag hävda. Vi menar att den mest värdefulla skogen och nyckelbiotoper ska skyddas genom naturreservat och nationalparker. De kvarvarande naturskogarna - eller gammelskogarna - måste skyddas. I debatten låter det ibland som om all skog är skyddad, men enligt mina uppgifter är det av den produktiva skogsmarken i landet som är skyddad. Därutöver tillkommer som är frivilligt skyddad, vilket innebär totalt. Jag vill inte ha någon sifferbingo här - detta är de uppgifter jag har fått. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skyddet av värdefull skog Jag vill säga några ord om granskning Skyddet av värdefull skog, som har tagits upp, för den pekar på många viktiga frågor som vi har att ta itu med. Man bedömer att myndigheternas reviderade strategi för formellt skydd av skog behöver kompletteras med en strategi för restaurering av utvecklingsmark för att nå de långsiktiga målen, särskilt i . anser även att det krävs ökad kunskap om skyddsvärda områden för att åstadkomma en effektiv prioritering och att det behöver göras en uppdaterad behovsanalys för att klargöra återstående skyddsbehov. Enligt finns det risk för att skyddet i vissa fall görs mer omfattande och dyrare än vad som egentligen krävs. Det kan till exempel finnas anledning att se över de ekonomiska incitamenten att teckna naturvårdsavtal för att öka användningen av skyddsformen, vilket är något som vi från liberalt håll till fullo instämmer i. Ska nu allt detta fungera - ska vi lyckas balansera skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet - måste det finnas en bred förankring, förståelse och acceptans mellan ägare, brukare, naturskyddsrörelser och allmänheten. Här har vi, som sagt, alla ett viktigt arbete att utföra. Jag vill också lägga till att det i denna debatt för mig blev otroligt tydligt varför vi måste ha riksdagsledamöter ända från - kommer ännu längre söderifrån än vad jag gör - till norra . Det är ett avlångt land. Vi har alla olika erfarenheter, och varenda pusselbit behövs. I ser vi fler än fem träd i klunga som en skog, men det gäller inte riktigt i resten av . Därför är denna debatt - som faktiskt nästan blev en debatt - mycket välkommen, och jag tror att vi tillsammans kan utforma en skogspolitik som är modern och hållbar. Skogen är grunden för mitt politiska engagemang och upphov till många debatter. Under den allmänna motionstiden lades det fram 75 förslag om hur skogspolitiken kan utvecklas, så engagemanget är stort. De flesta av dessa förslag handlar om att stärka äganderätten, öka produktionen och ta bort kunskapsunderlaget som går under namnet nyckelbiotoper. Intresset för att bevara skogsekosystemen för den biologiska mångfaldens skull är mycket svagt. Ändå är av den biologiska mångfalden på land globalt sett beroende av skogsekosystemen. I är runt hälften, 2 300, av alla våra rödlistade arter knutna till skogen. Arterna är mer hotade än äganderätten. Faktum är att äganderätten inte är hotad. Här råder stor förvirring, så låt mig reda ut det hela lite. Äganderätten är inskriven i grundlag, tycka vad man vill om det. Däremot, herr talman, finns det något som kallas brukanderätten och som handlar om rätten att avverka sin skog. Men om det handlar om en skog av högt biologiskt värde som är hem åt skyddsvärda och hotade arter kan artskyddet prioriteras. Exempel på artskyddsarter är arter som finns inskrivna i EU:s art- och habitatdirektiv, som vi har översatt till vår miljöbalk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skyddet av värdefull skog Under finns artskyddsförordningen. Här finns de arter som EU har pekat ut som extra viktiga att ta hänsyn till för samtliga EU-länder. Artskyddsförordningen är inte ny; den har funnits . Ändå går det att läsa i medier om hur artskyddsförordningen har satt käppar i hjulen för markägare. Antalet fall som gäller brukanderätten har ökat med . Men vad betyder det? har 341 beslut fattats med stöd av artskyddsförordningen. har alltså fattat ett beslut med stöd av artskyddsförordningen vid ungefär var femtusende avverkningsanmälan, det vill säga i runt av fallen, och då har det för det mesta handlat om att skjuta upp avverkningen till ett annat tillfälle snarare än att förbjuda avverkningen. Nästa brännande fråga är nyckelbiotoperna, och det är knappt ens politik - det är ett kunskapsunderlag. Det är kunskap om var vi har de mest biologiskt värdefulla skogarna. är av den produktiva skogsmarken i hela klassad som nyckelbiotoper. Majoriteten av dessa, , är inte långsiktigt skyddade. Av om nuläget för nyckelbiotoper framgår att i genomsnitt av registrerade nyckelbiotoper har avverkats . Enligt hänsynsuppföljningen har i genomsnitt av den avverkningsanmälda arealen utgjorts av områden med nyckelbiotopsklass. oregistrerade nyckelbiotoper avverkas . Därutöver har ca nyckelbiotoper påverkats negativt av avverkningarna. Många nyckelbiotoper är dessutom små och ligger utspridda i ett starkt fragmenterat skogslandskap. Forskning visar att nyckelbiotoper har ett rikare växt- och djurliv än omgivningarna. Det är därför av ytterst stor vikt att veta var i skogslandskapet dessa värdefulla skogar finns. Nyckelbiotoper inventeras av utbildad myndighetspersonal som har kompetens att bedöma skogars naturvärden. Det är mer kostnadseffektivt att bevara områden som man vet har höga naturvärden än att senare behöva återskapa värdefulla områden. Det blir även en trygghet för markägare att veta var de skyddsvärda skogarna finns, så att de kan planera sitt skogsbruk. Enligt får inte biotopskyddsbiotoper avverkas, och enligt skogsvårdslagen ska hänsyn tas till hänsynskrävande biotoper. Den frivilliga miljöcertifieringen FSC har som kriterium att nyckelbiotoper inte ska avverkas och säljas som miljöstämplat virke - en ren marknadsreglering, helt enkelt. Dessa krav har skogsbruket själva varit med och tagit fram, och det är helt frivilligt att ansluta sig till certifieringen. Jag kan förstå frustrationen när en planerad avverkning stoppas i sista stund då det visar sig vara en nyckelbiotop. Någon som har räknat in en inkomst får inte ta del av denna. Det har legat på skogsägaren själv att känna till om hans eller hennes skog har varit en nyckelbiotop eller inte. Men hur många känner sig ekologiskt läskunniga nog för att avgöra om en skog är en nyckelbiotop eller inte? Hur många kan känna igen en knärot, en kattfotslav eller en platt fjädermossa? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skyddet av värdefull skog För att vara säker krävs det en stor artkunskap och ekologisk läskunnighet, en kompetens som finns hos naturvårdsbiologer. När biologer är ute och inventerar på förhand kan kunskapen leda till en bättre planering. När nu en majoritet i har röstat bort detta kunskapsunderlag och en viktig förutsättning för att nå upp till vårt miljömål lägger vi bördan på markägarna att själva utföra inventeringarna. Skogarna finns ju kvar, lagarna finns kvar, kriterierna finns kvar och konsumenterna vill inte medverka till att nyckelbiotoper skövlas. av svenska folket vill att skyddsvärda skogar ska bevaras. , har alltmer gemensamt i sin politik. Något som förenar dem i skogspolitiken är deras fokus på effektivitet. Därför har den nationella strategin för skydd av formellt skydd av skog, som och tagit fram, föreslagit att det är just de fastigheter som har mycket nyckelbiotoper som ska prioriteras för att få ett kostnadseffektivt skydd. Detta förutsätter dock en sak: kunskap och en nyckelbiotopsinventering som de tre partierna motade bort i sin budget. Motiveringen från är att kunskapen är "rättsosäker" eftersom den försvårar för många skogsägare att bruka sin skog utan garantier för ersättning. och säger att de vill stoppa inventeringen till dess att den kan ske på ett rättssäkert sätt. Jag vill upplysa om att en nyckelbiotop inte har någon juridisk innebörd. Den nu stoppade nyckelbiotopsinventeringen innebär att ett mycket stort ansvar skjuts över på både skogsägare och virkesköpare. I ett läge där vi behöver mer kunskap om skogens värde erbjuder , oss mindre kunskap utan att lösa några som helst problem. Medan vi ändå är inne på ämnet rättssäkerhet vill jag också meddela att har gjort en undersökning av läget och kommit fram till att skogsbruket är rättssäkert. Dock har jag som miljöpartist många synpunkter angående det juridiska. I har vi en väldigt stark och bra miljölagstiftning, . Det betyder att allt som har en "betydande miljöpåverkan", såsom infrastruktur och exploatering, måste utredas. Däremot lyder inte skogsbruket under , trots att avverkning är den enskilt största faktorn till att vi har så många arter på rödlistan tillsammans med enväxling. Skogsbruket har en egen lag, skogsvårdslagen, . I portalparagrafen står det att miljö och produktion ska vara två jämställda mål. Men resten av skriften är tandlös och skriven utifrån ett produktionsperspektiv, med en hel del "undvik" och "bör" när det kommer till naturvården. Men om du ska bygga en väg eller ett vindkraftverk i skogen måste en miljökonsekvensbeskrivning göras. Där går man igenom kulturvärden, sociala värden och miljövärden. Dessa olika värden inventeras och skrivs ihop i en rapport, där man väger nackdelar och fördelar innan myndigheter kan fatta beslut. Om du däremot skulle avverka precis samma yta behövs ingen miljökonsekvensbeskrivning. Du kan göra ett hygge om flera hundra hektar på en plats där det aldrig, enligt , skulle gå att etablera vindkraftverk på grund av höga naturvärden. Det är förbjudet att plocka fridlysta blommor i skogen, men att avverka och köra sönder hela skogen är lagligt. Därför vill vi i att lagstiftningen för skogsbruk förs in i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skyddet av värdefull skog En annan förvirring som finns inom skogsdebatten, och som vi även hört lite grann av här , är hur mycket skog som skyddas. Det finns politiker i denna sal som menar att vi i princip redan uppnått miljömålen; vi har till och med skyddat av skogen. Detta är tyvärr långt ifrån sant. I en färsk rapport av Per Angelstam slås det fast att vi i är långt ifrån att uppnå våra internationella åtaganden och nationella miljömål för skogen. De som påstås vara skyddade är inte skyddade och saknar relevans i relation till FN:s Aichimål och de svenska miljömålen. Siffran lyfts upp i dokumentet Strategi för nationella skogsprogram. Men när man synar siffrorna visar det sig att de inte bara är kontroversiella, eftersom äpplen blandas med päron, utan dessutom inkorrekta. I tabellen på sidan 18 står det att av all skogsmark, det vill säga av den produktiva skogsarealen, är formellt skyddad produktiv skogsmark. De övriga procentenheterna av de påstådda skyddade består av följande: är frivilliga avsättningar, det vill säga av den produktiva skogsarealen. Här måste poängteras att dessa inte är långsiktigt skyddad skogsmark. Skydd är i detta sammanhang kopplat till lagskydd, vilket dessa arealer inte har. De kan när som helst avverkas om skogsägaren vill det. och definierar frivilliga avsättningar som bevarande med begränsad varaktighet. Dessutom är siffran en uppskattning och bygger inte på säkert underlag. av den produktiva skogsarealen sägs vara hänsynsytor. Vad är då hänsynsytor? Jo, det är avverkade och brukade områden där man lämnat vissa trädgrupper och vissa ytor. Men den här siffran stämmer inte. Det är en felaktig användning av källan - skogliga konsekvensanalyser 2015. I källan förtydligas det nämligen att dessa uppskattningar av hänsynsytor inte handlar om hela arealen utan om "andel av den föryngringsavverkade arealen ". Man går alltså tillbaka i tiden och tittar på hur många träd som lämnades på ett hygge. I stället beskriver de att denna nivå eventuellt kan komma att finnas om en omloppstid i ett scenario där skogsbruket lämnar samma hänsyn i samma omfattning även , förutsatt att den gamla hänsynen då finns kvar. Från rapporten citerar jag: "I scenariot Dagens skogsbruk har vi dock antagit att hänsynsytor kommer att lämnas i samma omfattning vid alla framtida avverkningar. Efter en omloppstid, då all produktiv skogsmark utanför reservat och frivilliga avsättningar varit föremål för föryngringsavverkning kommer av den arealen att bestå av hänsynsytor." Man hoppas alltså att vi i bästa fall kan få av den arealen att bestå av hänsynsytor. Förutom att denna siffra är fel, eftersom dessa hänsyn inte ännu tagits på kalhyggena, är den irrelevant när det kommer till att räkna skyddad skogsmark i relation till internationella mål och nationella miljömål. Åtgärder för biologisk mångfald som sker i den brukade delen av arealen har nämligen ett eget mål, Aichimål 7, som slår fast att jord-, skogs- och vattenbruk ska vara hållbart. ska områden som används för jordbruk, vattenbruk och skogsbruk förvaltas på ett hållbart sätt så att den biologiska mångfalden bevaras. Man ska inte blanda ihop Aichimål 11:s mål om skydd av värdefulla naturområden med detaljhänsynen i den brukade skogen som hamnar under Aichimål 7. Det är helt olika mål, och man kan inte blanda ihop siffrorna för skydd. Träd och trädgrupper på hyggena är inte representativa skyddade skogar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skyddet av värdefull skog , alltså den största delen av dessa , består av impediment, det vill säga trädbärande marker som är så lågproduktiva att det bedöms att där inte kan bedrivas ett skogsbruk med stort virkesuttag. Men denna areal är inte skyddad skogsmark. Inte heller är impediment representativa för många olika typer av produktiva skogsbiotoper. De är heller inte lämpliga som habitat för många av de rödlistade arterna. konstaterar att impediment saknar specifik avgränsning och naturvårdssyfte och att de har en svag reglering av nyttjande. Impediment är inte typiska och representativa för skogsmark, och det är sällan som de är av särskild betydelse för biodiversitet. Professor har tittat djupare på dessa frågor i rapporten skydd av skog till grön infrastruktur. Jag uppmanar er alla att läsa den. Den verkliga siffran på hur mycket formellt skyddad produktiv skogsmark vi har i är , och under den fjällnära gränsen är den . Vi har alltså långt kvar innan vi har uppnått våra miljömål och internationella åtaganden. och politik innebär halverade anslag för skydd och skötsel av värdefull natur. Det har lett till att inte kan betala ut ersättning till markägare som har fått vänta på ersättning för sina skyddsavtal med . Den biologiska mångfalden ska skyddas. Ekosystemtjänster ska värnas. Anslagen för skydd av värdefull natur ska höjas. fattade ett avgörande beslut: Till nästa generation ska vi lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. måste miljömålssystemet utvecklas och nya etappmål tas fram. "Magin i svensk gammelskog. Surret av honungsbin. Det är vår uppgift att bevara svensk natur åt våra barn och barnbarn." Citatet är hämtat från regeringsförklaring. Jag ser fram emot arbetet i att förverkliga denna politik. Det var mycket att ta tag i här. Det sista sa gör den fråga jag bestämde mig för att ställa än mer relevant. Eftersom representanten hänvisar till regeringsförklaringen blir min första fråga: Står och bakom januariöverenskommelsen? Jag tackar för frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skyddet av värdefull skog Ja, vi står bakom den. Hela luntan är dock inte politik, men vi får försöka göra det så bra som möjligt för den biologiska mångfalden. Jag nämnde i mitt anförande att det var en del saker i januariöverenskommelsen som jag välkomnar. Enligt sista meningen i punkt 26 ska den utökade nyckelbiotopsinventeringen inte återupptas. På anförande lät det som att regeringen har en helt annan syn på frågan än vad som står i januariöverenskommelsen. Det var många siffror i luften, men slaktar siffran i Strategi för nationella skogsprogram om att av skogen har undantagits från skogsbruk. Låt mig påminna om att denna siffra kom från . Det är alltså regering som står bakom denna siffra. Står inte bakom regeringens politik i detta? Jag är ny i mitt arbete. Jag valdes in och personkryssades in för att driva just frågor som rör biologisk mångfald och bevarandet av våra sista naturskogar. Jag var inte med och skrev detta. Hade jag varit det hade jag använt mig av korrekta siffror. Visst kan man se att det är undantaget från skogsbruk, men då kan vi också räkna in golfbanor, sjöar och våtmarker. Det är däremot inte biologiskt relevant. Vi har förbundit oss att skydda representativa naturtyper, och där är vi inte . Vi är uppe i och under den fjällnära gränsen vad gäller produktiv skogsmark. Jag jobbar för att accelerera detta skydd i motsats till de borgerliga som menar att vi har skyddat mer än tillräckligt och vill upphäva skyddet och ha flexibla skyddsformer. Det är varken min eller politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)