bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Enligt slutrapport bidrog insatserna till att öka andelen kvinnor med utländsk bakgrund i utlåning , men målet med insatsen uppnåddes inte. bedriver ett löpande arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund. Bland annat kan nämnas att regeringen gav myndigheten i uppdrag att främja nyanländas företagande i (N2016/07794/FF) och att regeringen beslutade om att bredda målgruppen som omfattas av uppdraget till att även omfatta personer med utländsk bakgrund utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet (N2018/04583/FF). En slutrapport ska lämnas . Därtill kan nämnas att regeringen gav i uppdrag att särskilt främja utrikes födda kvinnors företagande (N2018/00213/FF) genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser. En slutrapport ska lämnas . Tillväxtanalys presenterade sin slutrapport om utvärderingen av programmet Främja kvinnors företagande, som pågick 2011–2014. Programmets syfte var att öka antalet företag som drivs av kvinnor och stimulera ökad lönsamhet för befintliga företag som drivs av kvinnor. Tillväxtanalys konstaterar bl.a. att de affärsutvecklings- och innovationsinsatser som bedrivits har genererat positiva effekter för de företag som deltog. Företagen hade högre produktionsvärde, förädlingsvärde och sysselsättning än jämförbara företag som drevs av kvinnor efter att de deltagit i insatsen. efter deltagandet fanns fortfarande positiva effekter, på produktionsvärde och förädlingsvärde medan sysselsättningen inte längre var mätbart högre. till helheten har programmet inneburit positiva effekter och målet att öka tillväxten i dessa företag har uppnåtts. Vidare framhåller myndigheten att man inte kunnat avgöra om programmet har resulterat i att fler kvinnor startar företag. Detta beror delvis på frågans komplexitet, och dels på den tröghet som finns i utvecklingen av nystartade företag. Winnet är en nationell paraplyorganisation för ett antal av de ideella organisationer och resurscentrum för kvinnor som verkar för jämställd tillväxt. har tidigare finansierat resurscentrumen. Insatser för ungas företagande Särskilda insatser görs också för att stödja ungas entreprenörskap och företagande. lämnar ett treårigt verksamhetsbidrag (2017–2019) om totalt till i högre utbildning (medlemmar är , Drivhuset och ). delfinansierade även ett antal evenemang som syftar till att stärka unga entreprenörer eller entreprenörskap och näringslivssamverkan i högre utbildning. Regeringen lämnade tre uppdrag till och för att stärka arbetet med entreprenörskap och företagande i grundskola och gymnasieskola och vid universitet och högskolor –2020 (N2018/02704/FF, N2018/02777/FF och N2018/01800/FF). Ung Företagsamhet (UF) är en organisation vars syfte är att bl.a. införa entreprenörskap i utbildningssystemet. Organisationen finns representerad i hela och finansieras av bl.a. . Enligt regleringsbrev ska disponera en del av medel för verksamhetsstöd till tjänster eller organisationer som främjar entreprenörskap och företagande bland unga inom och gymnasieskolan. Organisationen arbetar för att studenter ska starta och driva företag, finns representerad på 14 orter i och arbetar nära högskolor och universitet på orten. Drivhuset finansieras bl.a. genom årliga driftsbidrag från . Statsrådet besvarade en skriftlig fråga från (M) om ungas företagande (fr. 2018/19:158). Frågan rörde vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att främja ungas företagsamhet och entreprenörskap. Statsrådet angav bl.a. i sitt svar att attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet och att insatser som uppmuntrar ungas entreprenörskap och innovationskraft, som t.ex. Ung Företagsamhets arbete, är viktiga för att fler ska se företagandet som ett alternativ. Vidare angav statsrådet att under förra mandatperioden öronmärktes totalt till en särskild satsning på att stärka ungas entreprenörskap. Därtill framhöll statsrådet att omfattande satsningar också görs för att lyfta ungas digitala förmåga samt att det infördes obligatorisk prao i och specialskolan för att stärka skolans koppling till arbetsliv och entreprenörskap. Insatser för socialt företagande Regeringen beslutade om en samlad strategi för sociala företag. Strategin har som mål att stärka utvecklingen av sociala företag, så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället samt bidra till att offentlig sektor uppmärksammar och använder socialt företagande och sociala företag som värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle. Strategin innehåller fem områden, bl.a. att förtydliga affärsrelationer till eller samarbetet med de offentliga aktörerna samt att stärka företags- och rådgivningskompetensen till de sociala företagen. Övriga tre områden handlar om att se över befintliga finansieringsmöjligheter, att tydliggöra och mäta effekterna av de sociala företagens verksamhet samt att dela kunskap och sprida goda exempel. Strategin syftar till att samordna insatser från olika politikområden. Som ett led i genomförandet av strategin gav regeringen i uppdrag att bl.a. identifiera och genomföra insatser som bidrar till att stimulera tillväxt hos sociala företag och att stärka utvecklingen av och kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet (N2018/00713/FF). Regeringen gav även i uppdrag att identifiera och genomföra insatser som bidrar till att främja utvecklingen av och kunskapen om social innovation genom socialt företagande, bl.a. genom insatser för att etablera nya eller utveckla existerande inkubatorer (N2018/00714/IFK). I propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) föreslog regeringen att ett nationellt utvecklingsbolag skulle inrättas. Bolaget ska investera indirekt i företag i utvecklingsfaser genom privat förvaltade fonder. Det nationella utvecklingsbolagets selektering av såddfonder kan inkludera finansiering av fonder av lokal karaktär, men även fonder som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande. Den nya förordningen (2016:1283) om statligt stöd genom nationellt utvecklingsbolag trädde i kraft , och startade sin verksamhet . beslutade om en ny lag om ekonomiska föreningar (prop. 2017/18:185, bet. 2017/18:CU25). Lagen trädde i kraft . ställde sig bakom regeringens förslag till ny lag om ekonomiska föreningar, som till stora delar motsvarar den hittillsvarande lagen om ekonomiska föreningar, men den nya lagen har utformats på ett sätt som ska göra den mer överskådlig och lättare att tillämpa. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att förslagen sammantaget bidrar till att stärka de kooperativa företagens konkurrenskraft och därmed till ökad tillväxt. Regeringen tecknade en överenskommelse med olika företrädare för det civila samhället om en gemensam stödstruktur för dialog och samråd (Ku2018/00152/D). Överenskommelsen vidareutvecklar den tidigare överenskommelsen inom det sociala området och öppnar för nya möjligheter till dialog och samråd. Syftet med den breddade överenskommelsen är att kunna lösa hinder och hitta former för samverkan där behoven är som störst. Inom ramarna för överenskommelsen och parternas gemensamma vision framhålls att möjligheterna att driva idéburen verksamhet inom vård och omsorg bör utvecklas. Regeringen har även beslutat att tillföra till det kansli som inrättats. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: • Övrigt om riktade insatser. För att främja företagande bland unga föreslås i motionerna 2018/19:432 (SD), 2018/19:462 (L), 2018/19:637 (SD), 2018/19:2276 (M) och 2018/19:2694 (C) bl.a. ökade resurser till Drivhuset och Ung Företagsamhet samt olika finansieringslösningar för unga företagare. Utskottet vill påminna om att Drivhuset får finansiering bl.a. från och att Ung Företagsamhet får finansiering bl.a. från . Utskottet noterar vidare att regeringen gett och i uppdrag att –2020 stärka arbetet med entreprenörskap och företagande i grundskola och gymnasieskola och vid universitet och högskolor. Utskottet anser mot bakgrund av det pågående arbetet att bör avslå de här aktuella motionsyrkandena. Övrigt om riktade insatser Tillkännagivanden om att på olika sätt främja kvinnors företagande och företagande hos personer med utländsk bakgrund efterfrågas i motionerna 2018/19:849 (M), 2018/19:961 (M), 2018/19:1398 (MP), 2018/19:1417 (M), 2018/19:2169 (M), 2018/19:2694 (C), 2018/19:2783 (M) och 2018/19:2843 (C). Utskottet anser att det är viktigt att fler vill starta företag och att företagen kan växa och exportera eftersom små och medelstora företag är betydelsefulla jobbskapare som bidrar till konkurrenskraft. Det är därför utskottets uppfattning att det är angeläget att fler personer, oavsett kön, etnisk bakgrund eller ålder, startar och driver företag. Utskottet konstaterar att tagit fram en nationell strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor för perioden –2020 med det långsiktiga målet att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Utskottet noterar även, som redogjorts för i det föregående, att exempelvis , och har fått i uppdrag av regeringen att på olika sätt främja företagande bland kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Bland annat har regeringen gett i uppdrag att särskilt främja utrikes födda kvinnors företagande. För att främja kvinnors företagande föreslår motionärerna bl.a. att de generella företagsstöden ses över, att förutsättningarna för kvinnor som är innovatörer stärks samt att vissa tidigare gjorde satsningar på kvinnors företagande återinförs. Utskottet noterar att regeringen genom utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering har gett i uppdrag åt bl.a. Tillväxtanalys, och att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla beslutsprocesser. Vidare har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering. I Statskontorets delrapport lyfts fram som en av de myndigheter som kommit långt i sitt arbete med jämställdhetsintegrering. Statskontoret ska lämna en slutrapport till regeringen . Utskottet noterar även att Tillväxtanalys presenterat en slutanalys av programmet Främja kvinnors företagande. Myndigheten konstaterar att programmet inneburit positiva effekter och att målet att öka tillväxten i dessa företag har uppnåtts, men kan myndigheten inte avgöra om programmet har resulterat i att fler kvinnor startar företag. Utskottet noterar även att både programmet Investera i invandrarkvinnor och den nationella satsningen på Winnet har utvärderats och upphört. Utskottet vill här påminna om att har granskat om ger kvinnor och män samma möjligheter till företagsfinansiering och om verksamheten främjar ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. övergripande slutsats är att och dess dotterbolag strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt, men att det råder otydligheter i regeringens styrning av uppdraget och i återrapportering till regeringen, bl.a. vad gäller sätt att redovisa kön för företagare som ansöker om lån. har överlämnat till regeringen, som senast ska lämna en skrivelse till med anledning av rapporten. får då anledning att återkomma till dessa frågor. Vidare föreslås i ett antal motioner olika insatser för att främja företagande hos personer med utländsk bakgrund. Det rör bl.a. förslag på olika insatser för att främja företagandet hos nyanlända, information om företagande på olika språk samt företagsrådgivning. Utskottet noterar att löpande bedriver ett arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund, exempelvis genom det tidigare nämnda uppdraget att främja utrikes födda kvinnors företagande genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser samt genom uppdraget att främja nyanländas företagande. Utskottet noterar även att information om företagande på den myndighetsgemensamma webbplatsen finns på engelska. Vidare efterfrågas i motionerna 2018/19:2027 (S), 2018/19:2432 (C), 2018/19:2527 (C), 2018/19:2735 (KD) och 2018/19:2913 (KD) olika insatser för att främja sociala företag. Motionärerna förordar bl.a. finansieringslösningar för sociala företag och stärkt kompetens om sociala företag hos relevanta aktörer. Utskottet noterar att regeringen beslutade om en strategi för sociala företag för att bl.a. främja utvecklingen av sociala företag och öka kunskapen hos företagsfrämjare om social innovation och socialt företagande samt se över de befintliga finansieringsmöjligheterna för sociala företag. Vidare noterar utskottet att som ett led i genomförandet av strategin fått i uppdrag att bl.a. stärka utvecklingen av och kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet. I uppdraget ingår även att ta fram en långsiktig analys av och plan för hur befintligt finansieringsstöd kan användas på bästa sätt för att stödja sociala företag, inklusive idéburet företagande, vid både starten och vidareutvecklingen av verksamheten. Vidare har regeringen gett i uppdrag åt att identifiera och göra insatser som bidrar till att främja utvecklingen av och kunskapen om social innovation genom socialt företagande, samt stimulera tillväxt i sociala företag i hela landet och bland både kvinnor och män. Därtill kan i detta sammanhang påminnas om att beslutade om en ny lag om ekonomiska föreningar (prop. 2017/18:185, bet. 2017/18:CU25), där regeringen i propositionen framhöll att förslagen skulle stärka de kooperativa företagens konkurrenskraft. Utskottet anser sammanfattningsvis att de här aktuella motionerna kan avslås av med hänvisning till det anförda och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika kapitalförsörjningsfrämjande insatser, med hänvisning till det arbete som redan pågår för att stärka finansieringsförutsättningarna för företag i . Jämför reservation 13 (M), 14 (SD), 15 (C), 16 (KD) och 17 (L). I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) framhålls vikten av tillgång till kapital för att företag ska kunna starta och växa. Motionärerna ser positivt på regeringens införande av fond-i-fond-lösningar för det offentliga riskkapitalet, men konstaterar att mer behöver göras för att locka till sig privat kapital och kompetens. Motionärerna vill därför utveckla former för att stimulera det privata riskkapitalet att komma in tidigare i investeringskedjan oberoende av statliga insatser, exempelvis genom generösare regler för delägarskap och personaloptioner (yrkande 7). I kommittémotion 2018/19:160 av m.fl. (SD) anförs att den statliga riskkapitalfinansieringen bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör enligt motionärerna involvera forskningsparker, s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer och styras mot de förkommersiella faserna (yrkande 1). Motionärerna framhåller även behovet av en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav, dvs. expansionslån i avfolkningsorter. Syftet med en sådan fond är att kapital ska kunna riktas mot investeringar i avfolkningskommuner där hög risk gör att bankerna ger orimliga lånevillkor för exempelvis fastighetsinvesteringar kopplade till industriell verksamhet (yrkande 2). På liknande sätt anförs i kommittémotion 2018/19:164 av m.fl. (SD) att den statliga riskkapitalfinansieringen bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör enligt motionärerna involvera forskningsparker, s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer och styras mot de förkommersiella faserna. Vidare anför motionärerna att industriföretag i avfolkningsorter bör få hjälp med att expandera och utveckla sina verksamheter genom riktade satsningar exempelvis genom kreditgarantier eller särskilda expansionslån (yrkande 3). I motion 2018/19:629 framhåller (SD) att en god tillgång på riskkapital skapar förutsättningar för småföretag med hög tillväxtpotential att växa till medelstora och stora företag. En marknadskompletterande riskkapitalfond skulle enligt motionären gynna innovationsutvecklingen och öka nyföretagsamheten. I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) framhålls att tillgången på kapital är en nyckelfråga för att främja entreprenörskap och att det är viktigt att säkerställa att det statliga riskkapitalet kommer företag i hela landet till del. Nedläggningen av Inlandsinnovation är enligt motionärerna ett exempel på hur regeringens politik bidrar till ökad centralisering och minskat företagande (yrkande 11). I kommittémotion 2018/19:2690 av m.fl. (KD) förordar motionärerna inrättandet av en statlig investeringsfond för den ideella sektorn liknande det brittiska exemplet Capital, där medel från fonden ska kunna användas för s.k. sociala investeringar, exempelvis genom lån med något lägre traditionella avkastningskrav, för att motverka att tillväxten för idéburna, icke-vinstdrivande företag hindras på grund av kapitalbrist. Detta skulle kunna lösas genom avsättning av en klumpsumma, som ett engångsanslag i statsbudgeten eller inom ram (yrkande 10). I kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) anför motionärerna att de förordar bildandet av en statlig fond som tillsammans med privat kapital kan investera i svenska innovativa företag med tillväxtpotential inom exempelvis grön teknik eller energi. Marknaden är en effektiv motor för förändring, och det behövs långsiktiga förutsättningar som stimulerar det privata riskkapitalet att våga investera i gröna företag i utvecklingsfaser (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) anförs att det behövs åtgärder för att förbättra tillgången till lånekapital för små och medelstora företag för att nyföretagandet ska stimuleras och för att landets företag ska ges möjlighet att expandera både produktmässigt och geografiskt. Motionärerna förordar därför en omstrukturering av det statliga riskkapitalet så att det bättre når företag i tidiga faser och vill att det i högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar i hela landet (yrkande 3). Motionärerna anför vidare att det är viktigt att underlätta att kapital investeras eller reinvesteras på landsbygden. Det bör därför göras en översyn av de möjligheter som finns för privatpersoner, företag och andra aktörer att investera i lokal företagsutveckling (yrkande 5). Vidare anför motionärerna att har en stark tradition och kompetens inom alla segment av livsvetenskapsindustrin men att tillflödet av riskkapital i de tidiga skedena har minskat och därmed hämmat utvecklingen av nya livsvetenskapsföretag. Motionärerna föreslår därför att det ska utredas om en megafond för livsvetenskap kan skapas. Megafonden ska kapitaliseras genom både ägarandelar och obligationer och göra det möjligt för investerare som traditionellt inte har investerat i tidiga skeden att välja detta investeringsalternativ (yrkande 17). I partimotion 2018/19:2058 av m.fl. (L) anför motionärerna att statligt riskkapital ska vara tillgängligt i hela landet så att alla ges goda förutsättningar att starta, driva och utveckla företag (yrkande 2). I motion 2018/19:2323 av och (båda MP) ser motionärerna positivt på tillväxten av gräsrotsfinansiering som ett komplement till bankfinansiering, eftersom det kan leda till fler finansieringsmöjligheter för personer med bra idéer, inte minst tidigt i processen. Motionärerna anser därför att regeringen bör verka för en långsiktig och mer hållbar utveckling av gräsrotsfinansiering som finansieringsform. Den nya strukturen för statligt riskkapital antog regeringens proposition Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23) . I propositionen föreslogs att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag ska inrättas (). Den nya förordningen (2016:1283) om statligt stöd genom nationellt utvecklingsbolag trädde i kraft , och startade sin verksamhet , då aktierna i och tillfördes . Den nya riskkapitalstrukturen innebär att den verksamhet som bedrivits i och långsiktigt kommer att avvecklas. Saminvests framtida fondinvesteringar finansieras av kapital från dessa dotterbolag vilkas nyinvesteringsverksamhet hade upphört i och med bildandet av Saminvest. Till dess att en ordnad avveckling har skett ska Saminvest ansvara för en ansvarsfull hantering av dessa bolags innehav. Av ägaranvisningarna för framgår att syftet med bolaget är att utveckla och förnya det svenska näringslivet och skapa fler växande företag i hela genom att bidra till att stimulera utbudet av privat kapital till de delar av kapitalförsörjningskedjan där privat kapital vid tillfället för investeringen inte finns i tillräcklig omfattning, dvs. i tidigare och mer riskfyllda faser. Saminvest förväntas bidra till att utveckla marknaden för riskkapital och ekosystemet för finansiering av innovativa bolag med hög tillväxtpotential i hela landet. Bolaget ska främja hållbar ekonomisk tillväxt och ett jämställt näringsliv. Genom Saminvest investeras offentligt kapital indirekt i företag via s.k. venture capital- och såddfonder tillsammans med privat kapital. gjordes tre fondutfästelser till riskkapitalfonder verksamma i . Dessa innefattar såväl aktörer fokuserade på livsvetenskap som universitets- och högskolenära teknikbolag i såddfasen. De tre fondutfästelserna uppgår till ca . lanserade Saminvest ett investeringsinitiativ med fokus på inkubatornära affärsänglafonder där investeringar görs i affärsänglafonder kopplade till tre inkubatorer och startup-främjande organisationer från norr till söder – Sting, Minc och Arctic Business Incubator. I samband med detta lanserade Saminvest en satsning på matchning med kapital när erfarna affärsänglar gör följdinvesteringar i inkubatorbolag. För dessa investeringsinitiativ avsätter Saminvest , vilket ska matchas av minst lika mycket privat kapital. I propositionen om den nya strukturen för statligt riskkapital (prop. 2015/16:110) förordades även att det nationella utvecklingsbolaget skulle ta initiativ till att etablera en demonstrationsanläggningsfond för att parera det marknadsmisslyckande som det sannolikt finns risk för när det gäller vissa typer av investeringar i produktionsanläggningar när ny teknologi eller nya processer ska gå från att producera i liten skala till att producera i kommersiell skala. Målgruppen för denna insats föreslogs bli främst mindre företag som är verksamma inom material-, energi- och miljöteknik. Av ägarbrevet för Saminvest framgår även att bolaget ska analysera förutsättningar för en demonstrationsanläggningsfond. tecknade ett ramavtal med forskningsinstitutet som genom rådgivning inom test- och demonstrationsfrågor ska säkerställa tillgången till relevant kompetens inom test och demonstration för Saminvest, i samband med investeringar i bolag med särskilda behov av att bygga upp s.k. test- och demonstrationsanläggningar. Av propositionen om den nya strukturen för statligt riskkapital (prop. 2015/16:110) framgår vidare att det i första hand ska vara den privata marknaden som tillgodoser företagens behov av externt kapital. Enligt regeringen finns det dock tecken på att utlåning och villkor stramats åt och att bankernas riskbenägenhet minskat. Svårigheter att få bankfinansiering riskerar att drabba små och medelstora företag generellt men i synnerhet företag med små säkerhetstillgångar, exempelvis företag i områden eller regioner där fastighetspriserna är för låga för att fastigheter ska kunna användas som tillräcklig säkerhet. Regeringen konstaterade därtill i propositionen att och fyller en marknadskompletterande roll genom att bidra till att förstärka utbudet av lån till små och medelstora företag.