bet · H601AU4 · 2019-02-21 00:00:00 — om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser Utskottet föreslår att avslår den motion som väckts med anledning av skrivelsen och lägger skrivelsen till handlingarna. har granskat regeringens bedömningar av det förväntade antalet deltagare i nya arbetsmarknadspolitiska insatser i syfte att undersöka träffsäkerheten i regeringens bedömningar av volymen och att undersöka om de utförs på ett sådant sätt att insatsernas framtida volymer kan förutsägas på ett tillförlitligt sätt (RiR 2018:10). Rapporten innehåller iakttagelser och rekommendationer som avser regeringens arbete med bedömningarna av volymerna. Utskottet instämmer liksom regeringen i den problembeskrivning som redovisar i sin granskning och i de rekommendationer som lämnas. I betänkandet finns en reservation (SD). Skrivelse 2018/19:10 om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser 2018/19:687 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2018/19:10 till handlingarna. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (V), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), Serkan Köse (S), (M) och (S). Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2018/19:10 om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser och en motion som har väckts med anledning av skrivelsen. Förslaget i motionen finns i bilagan. Enligt riksdagsordningen ska lämna sina granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen till . ska överlämna rapporterna till regeringen, som ska återkomma i en skrivelse till med en redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelserna i rapporten. överlämnade granskningsrapporten i nya arbetsmarknadspolitiska insatser – önsketänkande framför träffsäkra volymbedömningar (RiR 2018:10) till . informerade företrädare för utskottet om granskningsrapporten, och regeringen överlämnade skrivelse 2018/19:10 till . om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen skyndsamt bör åtgärda de brister som framkommer i och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationen (SD). har granskat regeringens bedömningar av det förväntade antalet deltagare i nya arbetsmarknadspolitiska insatser. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten i nya arbetsmarknadspolitiska insatser – önsketänkande framför träffsäkra volymbedömningar (RiR 2018:10). konstaterar att regeringen –2015 introducerade fler än 20 nya arbetsmarknadspolitiska insatser. En viktig del av regeringens förberedelser inför nya arbetsmarknadspolitiska insatser är att bedöma antalet deltagare. Sådana bedömningar av volymen görs bl.a. för att beräkna kostnader och prioritera mellan olika utgifter i statsbudgeten. De fungerar dessutom som underlag för långtidsprognoser över sysselsättning och arbetslöshet. noterar att det har funnits indikationer på att de arbetsmarknadspolitiska insatser som har lanserats av regeringen i flera fall inte har nått upp till det förväntade antalet deltagare. Mot denna bakgrund beslutade att granska regeringens bedömningar av volymen. Syftet med granskningen har varit att undersöka träffsäkerheten i regeringens bedömningar av volymen i nya arbetsmarknadspolitiska insatser och att bedöma om de utförs på ett sådant sätt att insatsernas framtida volymer kan förutsägas på ett tillförlitligt sätt. Granskningen har genomförts dels genom att jämföra bedömningarna och utfallet av volymen för 23 insatser som regeringen introducerade 2006–2015, dels genom att med fallstudier granska hur bedömningarna av volymen för fem av dessa insatser har förberetts och dokumenterats. Fallstudierna består av Praktikantprogram inom statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning, Arbetsträning med handledare, Yrkesintroduktionsanställning, Utbildningskontrakt och Traineejobb. övergripande slutsats är att det finns ett betydande förbättringsutrymme i regeringens bedömningar av antalet deltagare i nya arbetsmarknadspolitiska insatser. Det förväntade antalet deltagare och kostnaderna har systematiskt överskattats under hela den undersökta perioden. Enligt kan det antingen bero på att förväntningarna har varit för höga eller att utfallet har blivit lägre än vad som var rimligt att förvänta sig, eller möjligen en kombination av dessa båda tendenser. konstaterar bl.a. att det av de fallstudier som har genomförts tydligt framgår att det finns brister i både dokumentationen av och analysarbetet vid bedömningen av antalet deltagare. menar även att skillnaderna mellan prognos och utfall kan förklaras av en inbyggd överoptimism i bedömningarna och att bedömningarna utgjort målsättningar snarare än realistiska prognoser. Enligt medför den här typen av systematiska överskattningar av deltagarantalet bl.a. att resurser som avsätts för arbetsmarknadspolitik inte kommer till användning. Det innebär också en risk för att resurser läggs på insatser med låg kostnadseffektivitet. framhåller bl.a. att systematiskt genomförda förberedelser med utgångspunkt i kända förklaringsfaktorer skulle öka träffsäkerheten i bedömningen av volymerna. Vidare är det centralt att dokumentera bedömningarna och deras förberedelser. betonar även vikten av uppföljning och utvärdering av både bedömningen av volymerna och utfallet av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Mot ovanstående bakgrund lämnar följande rekommendationer: • Regeringen bör i sina volymbedömningar av nya arbetsmarknadspolitiska insatser systematiskt ta hänsyn till faktorer som visat sig påverka deltagarantalet. Antaganden och analys bör därvid dokumenteras för att möjliggöra uppföljning. • Regeringen bör redovisa vilka volymer man förväntar sig i insatserna samt säkerställa att det i efterhand går att följa hur många personer som deltagit i insatserna. • Regeringen bör följa upp och utvärdera träffsäkerheten i sina volymbedömningar samt analysera orsakerna till eventuella avvikelser. I skrivelse 2018/19:10 framhåller regeringen att utgångspunkten är att bedömningen av volymen inför nya arbetsmarknadspolitiska insatser ska vara välgrundad och hålla hög kvalitet. konstateras att granskning visar att deltagarantalet har överskattats i flertalet av de arbetsmarknadspolitiska insatser som olika regeringar införde . Regeringen instämmer i bedömning att hänsyn bör tas till faktorer som påverkar antalet deltagare och att antagandena och analysen bör dokumenteras. Regeringen instämmer även i rekommendationen att det i efterhand bör gå att följa hur många personer som har deltagit i en insats. Vidare poängterar regeringen att det är viktigt att uppföljningen kan göras på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen instämmer slutligen i rekommendation att träffsäkerheten i bedömningarna av volymen bör följas upp och utvärderas. Regeringen framhåller att de arbetsmarknadspolitiska insatserna följs upp exempelvis genom uppdrag och i dialog med Arbetsförmedlingen. Därutöver har utvärdering (IFAU) i uppdrag att genomföra utvärderingar av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. När det gäller åtgärder med anledning av iakttagelser anför regeringen att det sker ett kontinuerligt arbete med att utveckla beräkningsmetoder och prognosmodeller, dokumentation av analys och antaganden, redovisningar, uppföljningar och utvärderingar. Regeringen anser att granskning är ett viktigt bidrag till detta arbete. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. I motion 2018/19:687 av m.fl. (SD) påpekar motionärerna att det arbetsmarknadspolitiska området har stora utmaningar på grund av den stora migration som tidigare regeringar har öppnat för. Regeringen har valt att investera stora belopp i integrationssatsningar och etableringsåtgärder men med mycket låga resultat. granskning visar att regeringens bedömningar av volymen i nya arbetsmarknadspolitiska insatser som en följd av bl.a. överoptimism varit långtifrån träffsäkra. Motionärerna betonar att felbedömningar av det slag som regeringen ägnat sig åt riskerar att leda till en ineffektiv resursanvändning eftersom styckkostnaderna för en insats blir mycket stora då deltagandet är lågt. Motionärerna anser därför att regeringen skyndsamt bör åtgärda de brister som framkommer i rapporten. Utskottet vill inledningsvis framhålla att olika former av arbetsmarknadspolitiska insatser spelar en viktig roll för att genomföra arbetsmarknadspolitiken. Insatser som används på rätt sätt kan stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete och bidra till en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Som framför i sin granskningsrapport är arbetet med att bedöma det förväntade antalet deltagare en viktig del av regeringens förberedelser inför nya arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är centralt inte minst för att beräkna kostnader och prioritera mellan olika utgifter i statsbudgeten. Utskottets uppfattning är att väl utförda bedömningar av volymen starkt kan bidra till att hushålla med statens resurser på ett effektivt sätt. Utskottet delar således regeringens utgångspunkt att bedömningen av volymen inför nya arbetsmarknadspolitiska insatser ska vara välgrundad och hålla hög kvalitet. Utskottet instämmer liksom regeringen i de bedömningar och rekommendationer redovisar i sin granskning. Utskottet anser att rapporten är både väl underbyggd och väl avvägd. Som regeringen framhåller finns det skäl att notera den roll som bl.a. IFAU har i att följa upp och utvärdera arbetsmarknadspolitiken. Vidare noterar utskottet att regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla bl.a. beräkningsmetoder och prognosmodeller, dokumentation, uppföljningar och utvärderingar. Utskottet anser liksom regeringen att granskning är ett viktigt bidrag till detta arbete. När det gäller den följdmotion som väckts delar utskottet inte motionärernas negativa syn på etableringsåtgärder. Utskottet delar uppfattning att det finns utvecklingsmöjligheter i regeringens arbete med bedömning av volymen inför nya arbetsmarknadspolitiska insatser. En utveckling på området kan bidra till ett mer effektivt genomförande av arbetsmarknadspolitiken. Utskottet noterar som framförts ovan att ett kontinuerligt arbete pågår inom detta område. Utskottet kommer att följa detta arbete med intresse framöver. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att avslår motionsyrkandet och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:687 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2018/19:10 till handlingarna. står inför stora utmaningar på det arbetsmarknadspolitiska området. Vi ser en arbetsmarknad där arbetslösheten hos utrikes födda är hög. Det är en följd av den stora migration som tidigare regeringar har öppnat för. Vi anser till skillnad från utskottet att regeringens agerande för att komma till rätta med de omfattande problemen med felaktiga bedömningar av volymen i nya arbetsmarknadspolitiska insatser inte är tillräckligt. Den överoptimism som enligt har präglat regeringens arbete med bedömning av volymerna är högst olämplig och riskerar att få stora konsekvenser för framtida program och satsningar. Vi har en situation där etableringsåtgärderna skönmålas och skattebetalarna får betala. Vi anser att det behövs tydliga åtgärder för att komma till rätta med problemen . Det är inte rimligt att som utskottet nöja sig med regeringens förklaring att det pågår ett kontinuerligt arbete på området. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör vidta nya åtgärder för att åtgärda de brister som framkommer i rapporten. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:10 om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser. 2018/19:687 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör åtgärda de brister som framkommer i rapporten, och detta tillkännager för regeringen. Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation. Önsketänkande framför träffsäkra volymbedömningar - så lyder en del av rubriken på som vi nu har samlats för att debattera. är vår arbetsmarknad extremt segregerad, faktiskt mest segregerad i hela . Orsaken till det kräver inga djupare analyser utan är snarare effekten av en rad dåliga beslut . ser arbetslösheten ut enligt följande. Bland inrikes födda är den . Bland utrikes födda är den . Det ger ett snitt på . Kopplat till dessa siffror vet vi alla att subventionerade anställningar döljer en stor del arbetslöshet i en lång och stabil högkonjunktur. granskning omfattar tiden , då 23 arbetsmarknadspolitiska insatser lanserades av olika regeringar. Att råda bot på den situation som makthavare har försatt oss i under är inte en lätt uppgift, speciellt inte då man valt att blunda för problemen i de parallella utanförskapsområden som man högtravande och ihärdigt har valt att skapa. I sin optimism har man försökt att gjuta olja på vågorna, men detta har gett små och ibland inga resultat alls. I ett tappert försök att framstå som ansvarstagande har man valt att låta siffrorna se bättre ut än verkligheten. Väldigt många medborgare i vårt land menar att politikerna lever långt ifrån denna verklighet. Rapporten vi nu diskuterar blir ytterligare ett bevis på detta verklighetsfrånvända manér. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om deltagar-antal i nya arbets-marknadspolitiska insatser dom över regeringens agerande talar sitt tydliga språk. Jag skulle som anförande egentligen kunna läsa innantill från rapporten, då den säger allt jag vill säga. Som exempel vill jag lyfta fram tre av de risker som rapporten pekar på. Den första risken är att av de medel som avsatts för programmen inte har använts. Det motsvarar 2,3 miljarder under enbart 2016. Det är pengar som hade kunnat göra stor nytta i mer lönsamma arbetsmarknadsprojekt eller i andra delar av vår gemensamma välfärd, exempelvis inom äldrevården, skolan, polisen eller inom något annat område i välfärden där man i dagens går på knäna. Den andra risken är att regeringen i snitt har lanserat två program . skriver: "I vissa fall har implementeringskostnaderna för dessa insatser varit betydande som deltagarantalet inte kommit i närheten av det förväntade. Höga, fasta implementeringskostnader i kombination med ett lågt deltagande innebär höga styckkostnader." Detta är återigen kostnader som skattebetalarna får betala. Den tredje och sista risken jag väljer att lyfta fram här är det faktum att Arbetsförmedlingen anvisar deltagare till insatser i syfte att öka volymerna. Det gör man snarare än att utgå från det bästa ur den arbetssökandes perspektiv. Det blir inte bra för någon part. Vad gör vi då åt dessa problem som skapats? Mot bakgrund av detta måste man först förstå att vi i varnat för konsekvenserna av den förda politiken. Det handlar om konsekvenser som vi nu alltmer ser hopa sig i vårt samhälle. Vi hade som ingång aldrig försatt oss i den situation vi nu har. Därför är ett stopp av migration något som vi måste ha för att hantera de problem vi har med segregationen på arbetsmarknaden och i utanförskapsområdena. Ett annat citat lyder: "Gör din plikt, kräv din rätt." Detta är en värdering som har lagt grunden för det goda samhälle vi lever i. Varifrån citatet kommer är inte helt klarlagt, men troligen har det sina rötter i arbetarrörelsen. Den vanligaste teorin är att det var den socialdemokratiske pionjären som myntade begreppet. Att vi gått ifrån de grundläggande principer som format oss som folk och nation får naturligtvis konsekvenser. Det är ett av de viktigaste fundamenten för att skapa framtidstro, sammanhållning och således också en chans till en rimlig integration. Det handlar om principer som regering efter regering valt att nedmontera i sin ängslighet och rädsla att uppfattas som fientliga mot främlingar. I våra förslag välkomnar vi personer som konstruktivt vill bidra till vårt gemensamma samhällsbygge. Vi gör skillnad på dem som vill bygga bilar och dem som bränner bilar. Vi gör skillnad på dem som vill bidra till och dem som av egen fri vilja väljer att åka ned till för att kriga eller serva terrorister i vidriga, äckliga och inhumana islamistiska terroristorganisationer. Vi vill därför ställa högre krav på personer vad gäller kunskap om språk, samhälle och jämställdhet, för att ta några exempel. Vill man inte bli en del av det svenska samhället måste man inte det, men då ska man heller inte bo här. Vill man däremot bli en del av vårt samhälle med de värderingar och grundläggande principer vi har går det väldigt bra. Det har vi sett inte minst bland grupper som kommit till tidigare i historien. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om deltagar-antal i nya arbets-marknadspolitiska insatser Avslutningsvis vill jag säga att det är beklagligt att rapporten fick delrubriken träffsäkra volymbedömningar. I stället borde Träffsäkra volymbedömningar framför önsketänkanden ha fått stå som rubrik för rapporten. Jag yrkar inledningsvis bifall till förslaget i betänkandet och avslag på följdmotionen. Det vi diskuterar är om deltagarantal i nya arbetsmarknadspolitiska insatser. har granskat 23 arbetsmarknadspolitiska insatser som införts . Enligt granskningen har skillnaderna mellan regeringarnas bedömningar och det verkliga deltagarantalet i insatserna varit stora. Skillnaderna har dessutom ökat . Utifrån sin granskning rekommenderar regeringen att systematiskt ta hänsyn till faktorer som visat sig påverka deltagarantalet och dokumentera sina antaganden och analyser för att möjliggöra en uppföljning. rekommenderar också att regeringen bör redovisa förväntat antal deltagare i insatserna samt säkerställa att det i efterhand går att följa hur många personer som deltagit. instämmer liksom regeringen i de bedömningar och rekommendationer redovisar i sin granskning. Utskottet anser att rapporten är både väl underbyggd och väl avvägd. Vidare noterar utskottet att regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla bland annat beräkningsmetoder och prognosmodeller, dokumentation, uppföljningar och utvärderingar. Utskottet anser liksom regeringen att granskning är ett viktigt bidrag till detta arbete. När det gäller följdmotion delar utskottet inte motionärernas negativa syn på etableringsåtgärder. Utskottet delar uppfattning att det finns utvecklingsmöjligheter i regeringens arbete med bedömning av volymen inför nya arbetsmarknadspolitiska insatser. En utveckling på området kan bidra till ett mer effektivt genomförande av arbetsmarknadspolitiken. Det är inte första gången eller sista gången vi får höra eller läsa om negativa och svartmålande bild av läget på arbetsmarknaden. Jag vill ge en annan bild. har vi socialdemokrater jobbat mycket aktivt på nationell och lokal nivå för att förbättra de nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Satsningarna har stor betydelse. Satsningarna ger ett lyft för individen och bidrar på ett avgörande vis till att minska ojämlikhet och segregation. går fler än 360 000 fler svenskar till jobbet jämfört med hur det var tidigare. Vi har den högsta sysselsättningen , och arbetslösheten fortsätter att falla. Ungdomsarbetslösheten, som var skyhög när vi tog över 2014, har pressats till den lägsta nivån . Svensk arbetsmarknad är urstark. Jobben växer fram i hela landet. En stark konjunktur spelar självklart roll, men regeringens investeringar i jobb och välfärd ger resultat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om deltagar-antal i nya arbets-marknadspolitiska insatser Utvecklingen visar med tydlighet hur fel SD har i sin beskrivning av verkligheten. Nyanlända kommer allt snabbare i arbete. SCB visar att det tidigare tog upp till innan varannan flykting etablerat sig på arbetsmarknaden men att nu har kortats till . Den tiden har halverats. Arbetslösheten har minskat bland både inrikesfödda och utrikesfödda. Andelen nyanlända som arbetar eller studerar efter att de lämnat Arbetsförmedlingens etableringsprogram har ökat kraftigt. uppgick andelen till , att jämföra 2014. Det är positivt att utvecklingen går i rätt riktning, men det räcker inte. Mer måste göras för att alla som kan arbeta ska komma i arbete och för att alla som behöver utbildning för att komma i arbete ska få ta del av utbildning. Etableringstiden behöver kortas ytterligare, inte minfst för nyanlända kvinnor. Flera viktiga reformer har satts på plats för att bättre ta emot och rusta människor som är nyanlända till vårt land att bli del i det fortsatta byggandet av det. Trots att tagit ett stort ansvar för människor på flykt har vi saknat ett tillräckligt systematiskt sätt att ta oss an integrationen. Därför har vi infört en bosättningslag som innebär att alla kommuner måste vara med och ta ansvar för mottagandet, särskilt de som har en stark arbetsmarknad. Vi har infört språkintroduktionen, där man kan kombinera språk, yrkesutbildning och praktik, som ett alltmer effektivt verktyg för integration i arbetslivet. Vi har infört snabbspåren, som har blivit en allt viktigare insats för att korta tiden från ankomst till jobb för nyanlända som har erfarenhet eller utbildning inom yrken där det är svårt att få tag i arbetskraft. Enligt har 8 000 personer deltagit i ett snabbspår sedan starten . Vi har infört extratjänster, som ger nya möjligheter för långtidsarbetslösa och nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Fler och fler kommuner utnyttjar möjligheten att ta in personer som står långt från arbetsmarknaden som resursförstärkningar i verksamheten. har vi över 11 000 extratjänster i hela landet. Vi har infört utbildningsplikt för nyanlända, tydligare krav på att ta del av etableringsinsatser som bedöms leda till arbete, fler utbildningsmöjligheter samt de nya introduktionsjobben - ett enkelt och kraftfullt anställningsstöd som ersätter flera gamla stödformer. Tillsammans med parterna utformar vi nu etableringsjobb. Vi har 340 lokala jobbspår i hela landet med över 3 500 deltagare. Lokala jobbspår är skräddarsydda vägar till jobb hos arbetsgivare som behöver anställa. om deltagar-antal i nya arbets-marknadspolitiska insatser Vi har skrotat vårdnadsbidraget, som förde utrikesfödda kvinnor längre från arbetsmarknaden i stället för närmare - och som SD vill återinföra, på tal om jämställdhet. Vi har infört begränsningar i föräldraförsäkringen. Detta var ett axplock av åtgärder för att påskynda och skapa förutsättningar för människor att etablera sig på arbetsmarknaden. Det räcker som sagt inte. Mer behöver göras. Vi har också i januariavtalet i en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterat ett batteri av insatser som ska stärka arbetssökandes möjligheter till jobb. Till skillnad från bygger vi broar. Vi bedriver en aktiv arbetsmarknadspolitik som innebär att arbetssökande ska ges tillgång till insatser som stärker deras möjligheter att ta de många lediga jobb där arbetsgivare har svårt att hitta den kompetens de behöver. Det är att investera i ett starkare samhälle där var och en ges möjlighet och plats att vara med i samhällsbygget. I detta anförande instämde och (båda S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) om uppfölj-ning av deltagare i Förberedande och orienterande utbild-ning inom etablerings-uppdraget