bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Anslaget får användas för Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för verksamheten vid ett nationellt centrum för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . För att fortsätta bidra till finansieringen av arbetet med den nationella trygghetsundersökningen och för att säkerställa fortsatt kvalitet och bibehållen urvalsstorlek föreslår regeringen att anslaget ökas med . Anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för att finansiera en kanslifunktion till Rådet för digitalisering av rättsväsendet. Kanslifunktionen placeras på och finansieras genom att anslaget 1:1 minskas med , anslaget 1:5 Domstolar och anslaget 1:6 Kriminalvården minskas med vardera, anslaget 1:3 minskas med , anslaget 1:4 och anslaget 1:8 minskas med vardera samt att anslaget 2:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med . Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:8 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . För att bl.a. möta den ökade efterfrågan på tjänster föreslår regeringen att anslaget ökas med . Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera en kanslifunktion till Rådet för digitalisering av rättsväsendet. Kanslifunktionen placeras på Brå för digitalisering av rättskedjan, och anslaget 1:7 föreslås därmed ökas med motsvarande belopp. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:9 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för utgifter för verksamhet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . blev värdmyndighet åt . ansvarar därmed för att bl.a. upplåta lokaler och utföra administrativa och handläggande uppgifter åt . Enligt regeringen innebär den organisatoriska förändringen att de administrativa kostnaderna för blir lägre. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med . Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:10 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott sammanfattas i följande tabell. Anslag till Ersättning för skador på grund av brott Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för skador på grund av brott i enlighet med bestämmelserna i brottsskadelagen (2014:322). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . Regeringen avser att se över nivån på kränkningsersättningen till brottsoffer. Eftersom den befintliga ersättningsnivån innebär att anslaget inte tas i anspråk i sin helhet föreslår regeringen att anslaget tills vidare minskas med 2020 och 2021. Anslagsnivån återställs för att möjliggöra en översyn av nivån på kränkningsersättningen. I kommittémotion 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 15 föreslås att anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna vill fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. Som utgångspunkt är det förövaren som ska betala ersättning för skadestånd på grund av brott, och den ordningen ska enligt motionärerna bibehållas även med de högre nivåerna. Anslagsökningen ska dock finansiera den kostnadsökning som förslaget innebär för staten i form av högre utgifter för brottsskadeersättning. I kommittémotion 2019/20:2632 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att det bör införas en statlig skadeståndsgaranti som innebär att staten går in och betalar det skadestånd som domstolen dömt ut till brottsoffret för att därefter kräva gärningsmannen på motsvarande belopp. 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. sammanfattas i följande tabell. Anslag till Rättsliga biträden m.m. Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Anslaget får användas för utgifter för rättsliga biträden som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) ska betalas av allmänna medel. Anslaget får vidare användas för utgifter som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde ska betalas av allmänna medel, exklusive utgifter som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget får även användas för utgifter för medlare enligt 6 kap. 18 a § och 21 kap. 13 § andra stycket samt rättegångs-biträde enligt 20 kap. 2 b § . Anslaget får användas för utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn samt för utgifter för bevisning, parter, tolk, översättning, god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser samt ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Dessutom får anslaget användas för utgifter som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte ska betalas av en annan myndighet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp bör införas vid beskattning av personer som är bosatta utomlands och tillfälligt arbetar i och att det bör träda i kraft . De kommande förslagen medför en ökning av antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna med behov av tolk- och översättartjänster vid målhanteringen. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . I kommittémotion 2019/20:2632 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna svarar det tillkommande anslaget mot ett ökat behov av rättsliga biträden då måltillströmningen i domstolarna förutses öka. I partimotion 2019/20:2698 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att de avvisar den minskning på som regeringen föreslår till rättsliga biträden och därför föreslår en ökning av anslaget med motsvarande belopp jämfört med regeringen. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2019/20:2) medräknade. Anslag till Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Anslaget får användas för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar samt för utgifter för ersättning för vissa ombuds- och rättegångskostnader. Anslaget får även användas för utgifter i samband med statens skadeståndsansvar om den enhetliga patentdomstolen överträder . uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 hade en anslagskredit om utnyttjats. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar sammanfattas i följande tabell. Anslag till Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar. Anslaget får användas till årsavgifter och bidrag till vissa internationella sammanslutningar, internationellt samarbete och forskning med anknytning till rättsväsendets område. Vidare får bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar samt internationellt samarbete och forskning med anknytning till område betalas från anslaget. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete sammanfattas i följande tabell. Anslag till Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete. Anslaget får användas för utgifter i syfte att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. Brå belastar anslaget med vissa egna kostnader som är direkt kopplade till denna verksamhet. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till åtgärder mot våldsbejakande extremism. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . Regeringen föreslår att anslaget ökas med –2025 för att finansiera statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin mot våldsbejakande extremism. Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati inom utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:16 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . bedriver nämnden tillsyn över Säkerhetspolisens och tillämpning av den nya lagen (2019:547) om förbud mot användning av vissa uppgifter för att utreda brott, som ger dessa myndigheter utökad tillgång till uppgifter från signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för den nya tillsynsuppgiften. Anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:17 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2019/20:2) medräknade. Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2022. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för Fonden för inre säkerhet samt för administration av fonden. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2019 fanns ett anslagssparande om . Fonden för inre säkerhet är en del av flera EU-fonder kopplade till EU:s fleråriga budgetram som sträcker sig . Utbetalningar av fondmedel kommer dock att göras även . Verksamheten ska bedrivas utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget medför således utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2022. Kommunala insatser mot våldsbejakande terror (förslag till nytt anslag 99:1) I kommittémotion 2019/20:2727 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås ett nytt anslag för att stärka de nationella insatsteamen mot våldsbejakande terror. Motionärerna föreslår att det anslås för detta ändamål 2020. Beredskapspolis (förslag till nytt anslag 99:2) I kommittémotion 2019/20:2727 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att beredskapspolisen återinförs. Beredskapspoliser är civilpliktiga poliser som kan kallas in vid allvarliga eller omfattande störningar i samhället ur ordnings- eller säkerhetssynpunkt. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Forced Marriage Unit (förslag till nytt anslag 99:3) I kommittémotion 2019/20:2727 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att det inom inrättas en särskild enhet vars uppgift är att hjälpa flickor och pojkar som riskerar att giftas bort mot sin vilja. En sådan enhet bör lämpligen placeras vid Nationella operativa avdelningen inom . Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Liknande förslag framställs även i kommittémotionerna 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 16. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. För att skapa ett tryggt samhälle behövs såväl ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete som ett brottsbekämpande arbete. I likhet med regeringen finner utskottet att det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. För att den målsättningen ska bli verklighet krävs det enligt utskottet satsningar på breda och långsiktiga åtgärder. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning om vikten av att brottsoffer och vittnen fritt kan tala med polis och åklagare samt vittna i domstol. Den organiserade brottslighetens gränsöverskridande inslag kräver också väl fungerande internationella samarbeten, vilket regeringen prioriterar. Utskottet är också positivt till att regeringen prioriterar arbetet med att skapa ett mer jämställt samhälle, där bl.a. insatser mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterad brottslighet är centrala. För att möta de ökade kraven som ställs på till följd av utvecklingen i omvärlden och i vårt samhälle har regeringen i årets budgetproposition föreslagit en fortsatt kraftig resursförstärkning till myndigheten, vilket utskottet är positivt till. Regeringen anför i budgetpropositionen att polisverksamheten är en personalintensiv verksamhet, och för att stärka och utveckla denna är det främst mer personal som behövs. Enligt regeringen innebär satsningen på att myndigheten till 2024 ska ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 personer jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. Ambitionen är att upprätthålla fördelningen mellan civilanställda och poliser. Utskottet delar regeringens uppfattning att tillgången till rätt kompetens är avgörande för att verksamheten ska kunna utvecklas på rätt sätt. Utskottet ser positivt på att den satsning som beslutade om i den senaste budgeten i fråga om högre löner, bättre villkor och en ökad attraktivitet för polisyrket håller på att genomföras. Vidare instämmer utskottet i att behöver fortsätta att stärka den lokala närvaron i hela landet och att det är viktigt att det ökade antalet anställda får tydligt genomslag såväl på landsbygden som i glesbygden och i de större städerna. Arbetet i de utsatta områdena behöver även fortsättningsvis prioriteras. Det är enligt utskottet också viktigt att har tillräcklig kapacitet och förmåga att i samverkan med andra myndigheter hantera brott som har begåtts mot särskilt utsatta brottsoffer, exempelvis personer utsatta för brott i nära relationer, hedersrelaterade brott, sexualbrott och människohandel. Som regeringen anför ska även säkerställa att den gränspolisiära verksamheten prioriteras på ett sådant sätt att gränskontrollerna bedrivs och utvecklas ändamålsenligt. Myndigheten ska även se till att arbetet med återvändande av personer som saknar rätt att vistas i landet fortsätter och förbättras. Utskottet delar regeringens uppfattning att det i anslutning till de kraftfulla satsningarna på att stärka polisens verksamhet också behöver tillföras resurser för att stärka andra delar av det brottsutredande arbetet. Utskottet ser därför positivt på de föreslagna ökade anslagen till och . Till följd av att antalet inkomna mål och ärenden till domstolarna har ökat markant är situationen vid Domstolar ansträngd. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det behövs en resursförstärkning för att mål och ärenden ska kunna fortsätta att avgöras med bibehållen hög kvalitet och effektivitet. Det senaste årets kraftiga beläggningsökning i häkten och anstalter har inneburit en stor utmaning för Kriminalvården. Straffrättsliga reformer och en förväntad ökad effektivitet i övriga rättskedjan kommer enligt regeringen att påverka beläggningen och platsbehovet i Kriminalvården även framöver. För att möta platsbehovet på kort sikt, men även för att kunna påbörja det långsiktiga arbetet med att planera för den framtida platskapaciteten, ser utskottet ett stort behov av resurser till myndigheten, vilket det föreslagna anslaget möjliggör. Frivårdens insatser för att stärka individernas förutsättningar att lämna en kriminell livsstil behöver också utvecklas. I propositionen redogör regeringen för vissa förstärkta straffrättsliga åtgärder, och flera av dem ligger i linje med tillkännagivanden från . I bereds nu förslag på bl.a. en ny straffbestämmelse om barnäktenskap, en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv och ett utreseförbud för barn som riskerar att föras utomlands för att ingå äktenskap eller könsstympas. Det har även tillsatts en utredning om straffansvar för hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen arbetar även med förslag som rör tillgreppsbrottslighet, påföljder för unga lagöverträdare och villkorlig frigivning. Utskottet ser positivt på att arbete pågår inom dessa viktiga områden. För att öka tryggheten och minska brottsligheten i samhället behövs kraftfulla åtgärder för att bekämpa såväl brotten som brottens orsaker. Det måste också bedrivas ett brett och långsiktigt brottsförebyggande arbete som involverar många aktörer i samhället, inte minst i de socialt utsatta områden som präglats av grov våldsbrottslighet och utbredd otrygghet. Enligt regeringen fortsätter Brås och länsstyrelsernas roll att stödja arbetet. Regeringen avser även att följa upp det brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott, som presenterades . Utskottet delar regeringens uppfattning att det krävs både långsiktiga reformer och riktade kriminalpolitiska åtgärder för att minska brottsligheten och öka tryggheten i de socialt utsatta bostadsområdena. I socialt utsatta områden, liksom i andra delar av landet, krävs kraftfulla insatser mot organiserad brottslighet. Utskottet ser mycket allvarligt på att förekomsten av explosiva varor och skjutvapen i kriminella kretsar samt dödligt våld där skjutvapen varit involverade har ökat kraftigt. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att en stark polisiär närvaro med en tydlig lokal förankring är nödvändig för att bryta brottslighetens utveckling i de utsatta områdena. Utskottet har genom tillkännagivanden pekat på just vikten av polisens närvaro i särskilt brottsutsatta områden (bet. 2015/16:JuU1 punkt 7, rskr. 2015/16:106, bet. 2016/17:JuU1 punkt 17, rskr. 2016/17:90 samt bet. 2017/18:JuU1 punkt 41, rskr. 2017/18:92). Utskottet har även framhållit att en kontinuerlig polisiär närvaro och personkännedom bidrar till att återupprätta förtroendet för polisen och övriga myndigheter. Utskottet ser sammanfattningsvis positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att bekämpa den organiserade brottsligheten men vill understryka att mycket arbete återstår. Regeringen pekar på att bekämpandet av terrorism är ett ansvar för hela samhället och att samverkan mellan ansvariga aktörer är en förutsättning för att arbetet ska bli framgångsrikt. Det är även av största vikt att har en bred och effektiv terrorismlagstiftning, och utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs på området. Utskottet delar regeringens uppfattning att det förebyggande arbetet mot radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism är särskilt viktigt och att arbetet behöver förstärkas. I propositionen redogör regeringen avslutningsvis för vissa insatser för att möta den tekniska utvecklingen. Utskottet instämmer i det regeringen anför om att den brottsbekämpande förmågan måste bibehållas och lagstiftningen anpassas i takt med den tekniska utvecklingen samt att möjligheten för de brottsbekämpande myndigheterna att få tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation är ett oumbärligt verktyg i brottsbekämpningen. Utskottet ser positivt på arbetet med att skapa effektivare verktyg för brottsbekämpningen. Slutligen är utskottet positivt till att det inrättas ett råd för digitalisering av rättsväsendet och tillstyrker således regeringens förslag till anslagsfördelning i denna del. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens inriktning av kriminalpolitiken. Utskottet delar vidare regeringens syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten samt för att stärka den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med regeringens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet och regeringens förslag till bemyndigande. Därmed ställer utskottet inte sig bakom de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivande om specialenheter inom , som regeringen nu anser är slutbehandlat, inte är tillräckliga. Jämför reservation 1 (M). I budgetpropositionen lämnar regeringen en återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet. Sammanlagt rör det sig om 28 tillkännagivanden, varav merparten gjorts efter förslag från justitieutskottet. Följande tillkännagivanden redovisar regeringen som slutbehandlade: – uppföljning av den nya regleringen om avlägsnande (bet. 2016/17:CU13 punkt 1 b, rskr. 2016/17:275, s. 49) – förrättningskostnader vid verkställighet av ett avlägsnande (bet. 2016/17:CU13 punkt 5, rskr. 2016/17:275, s. 49 f.) – befogenheter (bet. 2016/17:CU13 punkt 2, rskr. 2016/17:275, s. 50) – kompetensen inom rättsväsendet i arbetet mot människohandel med barn (bet. 2017/18:JuU1 punkt 65, rskr. 2017/18:92, s. 50 f.) – direktåtkomst för till personuppgifterna i passagerarregistret (bet. 2018/19:JuU18 punkt 2, rskr. 2018/19:159, s. 51) – fler områdespoliser och kommunpoliser (bet. 2016/17:JuU1 punkt 12, rskr. 2016/17:90, s. 54 f.) – uppföljning av den nya polisorganisationen (bet. 2015/16:JuU1 punkt 2, rskr. 2015/16:106, s. 55 f.) – specialenheter inom (bet. 2018/19:JuU10 punkt 12, rskr. 2018/19:191, s. 57) – åtgärder mot bedrägeribrott (bet. 2016/17:JuU1 punkt 49, rskr. 2016/17:90, s. 59 f.) – brott mot äldre (bet. 2016/17:JuU1 punkt 35, rskr. 2016/17:90, s. 60) – mer praktik i polisutbildningen (bet. 2016/17:JuU1 punkt 21, rskr. 2016/17:90, s. 61) – information om möjlighet till vittnesstöd (bet. 2015/16:JuU1 punkt 46, rskr. 2015/16:106, s. 62) – att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer (bet. 2015/16:KU4 punkt 7, rskr. 2015/16:137, s. 63) – nationell samordning (bet. 2017/18:KU34 punkt 17, rskr. 2017/18:270, s. 65).