bet · H601UbU7 · 2019-03-06 00:00:00 — Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 47. Bakgrund och gällande rätt Rätten till förskola m.m. Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska enligt 8 kap. 3 § skollagen erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 §§. Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . I 8 kap. 5 § skollagen föreskrivs att barn ska erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Det kan t.ex. röra sig om barn med ett annat modersmål än svenska eller om barn i glesbygd. Ett annat exempel som nämns i förarbetena till skollagen är barn vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller har en funktionsnedsättning som begränsar barnets fysiska eller psykiska utveckling (prop. 2009/10:165 s. 711). Även barn vars föräldrar är långtidssjukskrivna, sjuk- eller förtidspensionerade kan räknas in i gruppen. Vidare framgår av 8 kap. 6 § skollagen att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. ska erbjudas förskola under minst eller . Enligt 8 kap. 7 § ska barn även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Innebörden av den sistnämnda bestämmelsen är att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska erbjudas förskola, oavsett om de har fyllt eller inte (prop. 2009/10:165 s. 712). Dessa barns rätt gäller inte enbart tillgång till en plats utan även en verksamhet av sådan kvalitet att barnet får sitt behov av särskilt stöd tillgodosett. Enligt 8 kap. 4 § ska barn fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller erbjudas förskola – s.k. allmän förskola som är avgiftsfri – , om inte annat följer av 5–7 §§. Av förarbetena till skollagen framgår bl.a. att mångfald och valfrihet är viktiga kvalitetsfrågor och att andra former av pedagogiska verksamheter utöver förskola och fritidshem därför bör stimuleras (prop. 2009/10:165 s. 526). Det finns både kommunala och fristående förskolor. Så kallade föräldrakooperativ omfattas av skollagens bestämmelser om fristående förskolor. Godkännande av en enskild som huvudman för en förskola handläggs enligt 2 kap. 5–7 §§ skollagen av den kommun där utbildningen ska bedrivas. Bestämmelserna om fristående förskolor finns i 8 kap. 18–24 §§ skollagen. Fristående förskolor har olika driftsformer, t.ex. aktiebolag eller kooperativ. Föräldrakooperativ drivs vanligen som ekonomiska föreningar och omfattas då av regelverket för ekonomiska föreningar. Skollagens allmänna bestämmelser om förskolan, liksom läroplanen, gäller även för förskolor med enskild huvudman. Rätten till förskola m.m. Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av förskolans roll i att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten och uppväga skillnader i barns olika förutsättningar. Utskottet har tidigare framhållit att forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte har deltagit (se t.ex. bet. 2015/16:UbU1 s. 63). Studier från bl.a. visar att barn från socioekonomiskt utsatta förhållanden har mest att vinna på att delta i förskolan. Utskottet delar således de uppfattningar som kommer till uttryck i de aktuella yrkandena om att det är av stor vikt att barn deltar i förskolans verksamhet. När det gäller yrkanden om en utökad rätt till förskola, bl.a. för barn vars föräldrar lever i utanförskap eller är arbetslösa, anser utskottet att skollagens bestämmelser om erbjudande av förskola är väl avvägda. Alla barn som är bosatta i ges möjlighet att delta i den svenska förskolan. När det gäller frågan om mångfald av barnomsorgsformer delar utskottet uppfattningen som kommer till uttryck i förarbetena till skollagen om att mångfald och valfrihet är viktiga kvalitetsfrågor. Utskottet anser att skollagen ger goda förutsättningar för såväl förskola som andra former av pedagogisk verksamhet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:770 (M), 2018/19:1999 (S), 2018/19:2042 (L) yrkande 3, 2018/19:2760 (M) yrkande 2, 2018/19:2791 (M) yrkande 1, 2018/19:2836 (M) yrkande 1, 2018/19:2841 (C) yrkande 14, 2018/19:2918 (M) yrkande 17 och 2018/19:2997 (KD) yrkandena 19 och 20. När det gäller förslag om att det ska bli lättare att bedriva föräldrakooperativ påminner utskottet om att dessa omfattas av skollagens bestämmelser om fristående förskolor. Utskottet ser inget skäl att ändra i gällande regelverk. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:380 (SD) yrkande 8 och 2018/19:1639 (SD) yrkande 47. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om pedagogisk omsorg, öppna förskolor och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Jämför reservation 22 (SD), 23 (KD), 24 (SD), 25 (KD) och 26 (V). I motion 2018/19:1053 av (S) anförs att det bör övervägas om pedagogisk utbildning eller vidimerad erfarenhet av arbete med barn i förskoleålder ska vara ett krav för att bedriva pedagogisk omsorg i hemmet samt om det ska ställas krav på att anordnaren behärskar det svenska språket. I kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 13 framförs att motionärerna vill öka möjligheterna att aktivt arbeta med informationskampanjer om möjligheten att välja pedagogisk omsorg och att arbeta som dagbarnvårdare. Vidare anför motionärerna att nationella riktlinjer för dagbarnvårdare ska upprättas som tar fasta på att dagbarnvårdare ska erbjudas likvärdiga möjligheter. Ett liknande förslag om nationella riktlinjer för dagbarnvårdare framförs även i kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 46. I partimotion 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 27 anförs att det finns risk för att förskolan prioriteras högre än principen om att erbjuda barnomsorg i enlighet med föräldrarnas önskemål och barnens behov och att familjedaghemmen därför bör uppvärderas. I yrkande 28 föreslås en skärpning av skollagen så att det införs en skyldighet för kommunerna att erbjuda familjedaghem (pedagogisk omsorg) för de föräldrar som så önskar. Vidare i samma motion föreslås i yrkande 29 att det ska göras en kartläggning i syfte att öka antalet familjedaghem. Motsvarande förslag finns även i kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 43. I kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 49 föreslås att en utredning ska genomföras om behov av och efterfrågan på öppna förskolor. I partimotion 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 30 anförs att antalet öppna förskolor och familjecentraler bör öka. Motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 44. Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds I motion 2018/19:1974 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör överväga en översyn av regelverket för barnomsorg på obekväm arbetstid och vilket ansvar staten respektive kommunerna bör ha för att tillgodose behovet. Enligt motion 2018/19:1977 av och (båda S) bör regeringen överväga en översyn av hur en tydligare reglering av kommunernas ansvar att tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid skulle kunna se ut och hur det ökade ekonomiska åtagandet som det utvidgade ansvaret skulle kunna medföra lämpligen kan fördelas mellan stat och kommun. I motion 2018/19:2180 av (M) anförs att kommunerna bör få större möjligheter att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Bakgrund och gällande rätt I 25 kap. skollagen finns bestämmelser för annan pedagogisk verksamhet, som omfattar – pedagogisk omsorg, som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem (2 §) – öppen förskola (3 §) – öppen fritidsverksamhet (4 §) – omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds (5 §) – annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk (5 a §). Dessa verksamheter är inte en del av skolväsendet, men 25 kap. 6–9 §§ skollagen innehåller bestämmelser om de krav som finns på verksamheterna och 25 kap. 10–16 §§ regler om bidrag. ersattes begreppet familjedaghem med pedagogisk omsorg i skollagen (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Pedagogisk omsorg kan bedrivas i eller enskild regi och erbjuds som alternativ till förskola eller fritidshem för barn i åldern 1–. Pedagogisk omsorg kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Verksamheten ska stimulera barns utveckling och lärande och utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Förskolans läroplan ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Det innebär att läroplanen inte är bindande för verksamheten men att verksamheten kan tillämpa de delar i läroplanen som är lämpliga utifrån verksamhetens förutsättningar. I enlighet med 25 kap. 2 § skollagen ska kommunerna sträva efter att erbjuda pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till föräldrarnas önskemål om verksamhetsform för sina barn (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Enligt 29 kap. 19 § skollagen ska kommunen informera vårdnadshavare om bl.a. utbildning i förskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska även informera om möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen. Av allmänna råd om pedagogisk omsorg (SKOLFS 2012:90), som utgår från skollagen, framgår bl.a. att kommunen i sin information om verksamhetsformen pedagogisk omsorg bör klargöra skillnader gentemot skolformen förskola och verksamhetsformen fritidshem samt informera om att pedagogisk omsorg kan bedrivas i olika former (s. 35–36). I pedagogisk omsorg deltar framför allt de yngre barnen. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen av alla barn i åldern 1– som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . Andelen har stadigt minskat . uppgick andelen till . Antalet barn som var inskrivna i pedagogisk omsorg var ca 11 600, att jämföra med ca 18 000 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 75). Inom ramen för Skolinspektionens uppdrag att –2017 granska förskolors kvalitet och måluppfyllelse har inspektionen granskat verksamheten inom pedagogisk omsorg. Granskningen visade bl.a. att barnen i de flesta verksamheter erbjuds en god verksamhet där de ges omsorg och trygghet och på så vis även förutsättningar att lära och utvecklas. I vissa av de besökta verksamheterna var bilden dock inte lika positiv. Granskningen observerade några fall av torftiga lärandemiljöer, verksamheter där dagbarnvårdare i liten utsträckning stöttar och stimulerar barnens lek, kreativitet och språkutveckling. I granskningen diskuterades också begränsningar i verksamhetsformen såsom mindre tillgång till pedagogisk kompetens, lärmiljöer och pedagogiskt material. Skolinspektionen underströk vikten av att de kommuner som erbjuder pedagogisk omsorg tydligt informerar om verksamhetsformen så att föräldrar får möjlighet att överväga de olika alternativ som finns – detta för att den grundläggande idén om ett bredare utbud av verksamheter samt en större flexibilitet och valfrihet för föräldrar ska infrias. Samtliga huvudmän, såväl kommuner som enskilda huvudmän (personer och bolag), måste enligt inspektionen i större utsträckning – än vid tiden för granskningen – följa upp och säkerställa att barnen som är inskrivna i pedagogisk omsorg får en god verksamhet. (Skolinspektionen, Barnens lärande i pedagogisk omsorg Den lilla gruppens möjligheter och begränsningar, 2016, dnr 400-2015:3323.) beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2018:102 Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg) med uppdrag att bl.a. – kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om den förbereder barnen för fortsatt lärande – jämföra pedagogisk omsorg och förskola och analysera om verksamhetsformerna ger barn likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass – utifrån dessa analyser vid behov lämna förslag på hur barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass kan främjas – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . En kommun får anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg (25 kap. 3 § skollagen). Öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de vuxna som följer med som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. Verksamheten vänder sig till barn och föräldrar som är hemma , t.ex. under föräldraledigheten. Öppna förskolan är en frivillig verksamhet för kommunerna. Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds I 25 kap. 5 § skollagen föreskrivs att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid när förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Det finns emellertid inte en skyldighet för kommunerna att erbjuda omsorg . Statsbidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är enligt 1 § att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . Statsbidrag lämnas enligt 2 § för ett kalenderår i sänder i mån av tillgång på medel. var ca 5 650 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. vardagar mellan –06 och . Detta innebär en ökning . Drygt 3 580 barn var inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid 2007. erbjöd 207 kommuner sådan omsorg, vilket är en ökning jämfört med då 128 kommuner erbjöd denna form av omsorg (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 76). Utskottet vill inledningsvis understryka att all pedagogisk verksamhet måste hålla hög kvalitet och leva upp till skollagens mål. Det är också enligt utskottet viktigt att de kommuner som erbjuder pedagogisk omsorg tydligt informerar om verksamhetsformen så att föräldrarna får möjlighet att överväga de olika alternativ som finns. Ett flertal motionsyrkanden handlar om en ökad tillgång till pedagogisk omsorg, bl.a. att familjedaghemmen bör uppvärderas, att kommunerna ska ha en skyldighet att erbjuda pedagogisk omsorg, ökade möjligheter att aktivt arbeta med informationskampanjer om möjligheten att välja pedagogisk omsorg och att det bör utredas varför antalet s.k. dagbarnvårdare minskar. Det finns även ett yrkande om höjda krav på den som ska bedriva pedagogisk omsorg i hemmet. När det gäller dessa frågor noterar utskottet den kvalitetsgranskning av den pedagogiska omsorgen som Skolinspektionen genomfört och som beskrivits ovan (dnr 402015:3323). Granskningen visade bl.a. att barnen i de flesta verksamheterna erbjuds en god verksamhet där de ges omsorg och trygghet och på så vis även förutsättningar att lära och utvecklas. Granskningen visar dock även att det finns utvecklingsbehov inom den pedagogiska omsorgen. Vidare vill utskottet hänvisa till den pågående utredningen (dir. 2018:102) med uppdrag att bl.a. jämföra pedagogisk omsorg och förskola och analysera om verksamhetsformerna ger barn likvärdiga förutsättningar inför starten i förskoleklass. Utifrån dessa analyser ska utredningen vid behov lämna förslag på hur barns likvärdiga förutsättningar inför starten i förskoleklass kan främjas. Utskottet ser inga skäl att föregripa den pågående utredningen och avstyrker därför motionerna 2018/19:380 (SD) yrkande 13, 2018/19:1053 (S), 2018/19:1639 (SD) yrkande 46, 2018/19:2893 (KD) yrkande 43 och 2018/19:2997 (KD) yrkandena 27–29. När det gäller yrkanden om behovet av fler öppna förskolor samt att en utredning genomförs om behov av och efterfrågan på öppna förskolor vill utskottet påminna om att det är frivilligt för en kommun att anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. fanns det totalt 485 öppna förskolor i landet. Antalet öppna förskolor har varierat mellan 439 och 494 enheter. Öppna förskolor erbjöds i 213 kommuner 2017. Det är fler kommuner än , med undantag då antalet var 215 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 75). Utskottet ser mycket positivt på den verksamhet som öppna förskolor bedriver men ser inget behov av att vidta några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2018/19:1639 (SD) yrkande 49, 2018/19:2893 (KD) yrkande 44 och 2018/19:2997 (KD) yrkande 30. Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds I ett modernt samhälle bör det enligt utskottet finnas tillgänglig barnomsorg av god kvalitet på de tider när föräldrarna faktiskt arbetar. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka. Utskottet finner denna utveckling positiv, inte minst ur jämställdhetssynpunkt i och med att denna omsorg förbättrar i synnerhet kvinnors möjlighet att förvärvsarbeta. Utskottet vill framhålla att regeringen har prioriterat och gjort satsningar på denna verksamhet (se bl.a. prop. 2014/15:1, prop. 2015/16:1, prop. 2016/17:1). Utskottet vill även påminna om att statsbidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda sådan omsorg. Mot bakgrund av detta och den positiva utveckling som pågår avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1974 (S), 2018/19:1977 (S) och 2018/19:2180 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att vidareutveckla och förändra regelverket för den s.k. barnomsorgspengen. Jämför reservation 27 (SD) och 28 (KD). Enligt motion 2018/19:1638 av (M) bör regeringen överväga att utreda hur ett konkurrensneutralt barnomsorgssystem med barnomsorgspeng kan införas och även öka självfinansieringsgraden. I kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 12 framför motionärerna att man bör utreda möjligheten för anhöriga att efter prövning och mot ersättning kunna arbeta som dagmamma. Motionärerna anför att vissa barns behov av närhet och trygghet gör att exempelvis mor- och farföräldrar kan vara ett lämpligt alternativ i stället för förskola. Valfrihet är viktigt när man ska finna det bästa omsorgsalternativet för varje barn. Liknande förslag framförs i kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 10 och kommittémotion 2018/19:1640 av m.fl. (SD) yrkande 10. Därtill anförs att barnomsorgspengen ska kunna beviljas till föräldrar med barn i åldern 1–, som själva vill ansvara för omsorgen om sina egna barn i hemmet. Motionärerna anser att en lämplig miniminivå är men att det ska ges utrymme till varje kommun att avgöra om bidraget ska vara större.t. Enligt partimotion 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 21 behövs bättre information till föräldrarna om barnomsorgspengen och hur den kan användas. Kommunernas skyldighet att informera om barnomsorgspengen behöver därför skärpas. Vidare anförs i yrkande 22 att bestämmelsen i skollagen (25 kap. 10 §) som innebär att kommunen får neka att betala barnomsorgspeng med hänvisning till ”påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet” bör tas bort. I motion 2018/19:2467 av (KD) anförs att det bör införas en barnomsorgspeng för föräldrar som inte vill välja förskola eller annan offentligt finansierad barnomsorg för sina barn. Bakgrund och gällande rätt Bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds istället för förskola eller fritidshem är kommunerna skyldiga att förutom till förskolor och fritidshem även lämna bidrag till godkända former av pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, den s.k. barnomsorgspengen (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Bidraget regleras i 25 kap. 10–16 §§ skollagen. I 25 kap. 10 § skollagen föreskrivs bl.a. att den kommun där en enskild bedriver pedagogisk omsorg efter ansökan ska besluta att huvudmannen har rätt till bidrag om huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verksamhet verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsvarande verksamhet (med ett visst undantag) avgifterna inte är oskäligt höga. Kommunen får besluta att en huvudman har rätt till bidrag trots att villkoret i första stycket 3 inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär. Det kommunala bidraget följer barnet till den verksamhet som föräldrarna själva väljer. Syftet med bidraget är att öka föräldrarnas valfrihet och möjlighet att välja olika former av pedagogiska verksamheter för sina barn (prop. 2008/09:115 s. 17). Föräldrar vars barn är berättigade till en plats i förskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg kan välja en plats i en verksamhet med en enskild huvudman. När det gäller bidrag till pedagogisk omsorg, t.ex. familjedaghem, där dagbarnvårdarens egna barn ingår i barngruppen, får bidrag inte lämnas för fler av dagbarnvårdarens egna barn än de andra barn som har tagits emot. Som exempel kan anges att, om en förälder själv driver ett familjedaghem och där tar hand om två egna barn, måste familjedaghemmet ta emot två barn från andra familjer för att få bidrag för de båda egna barnen (prop. 2008/09:115 s. 31 f.). När det gäller yrkanden om att utveckla den s.k. barnomsorgspengen ser utskottet inga skäl att tillstyrka förslag om att se över möjligheten att låta anhöriga mot ersättning stå för viss barnomsorg. Det finns ett regelverk som ger personer, anhöriga eller inte, möjlighet att bedriva godkända former av pedagogisk omsorg. När det gäller bidrag till pedagogisk omsorg, t.ex. familjedaghem där dagbarnvårdarens egna barn ingår i barngruppen, får bidrag lämnas för vård av egna barn om de inte är fler än andras barn. När det gäller frågan om bättre information till föräldrarna om barnomsorgspengen hänvisar utskottet till 29 kap. 19 § skollagen som anger att kommunen ska informera vårdnadshavare om bl.a. sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen och som erbjuds i eller av kommunen. Utskottet ser heller inga skäl att föreslå ändringar i bestämmelsen i 25 kap. 10 § skollagen som föreskriver under vilka förutsättningar en enskild som bedriver pedagogisk omsorg har rätt till bidrag. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:380 (SD) yrkande 12, 2018/19:1638 (M), 2018/19:1639 (SD) yrkande 10, 2018/19:1640 (SD) yrkande 10, 2018/19:2467 (KD) och 2018/19:2997 (KD) yrkandena 21 och 22. Förskolans inriktning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 17, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 13. Många barn med utländsk härkomst växer upp i våra utsatta områden utan att ta del av den svenska kulturen, våra svenska värderingar och vårt sätt att leva. De växer kanske upp med hederskultur och andra värderingar vi i vårt land inte accepterar. För både flickor och pojkar kan det senare i livet föra med sig stora problem och stort lidande, som t.ex. hedersproblematiken eller föreställningen att kvinnor inte ska delta i arbetslivet. För att motverka denna tendens, som utan tvivel ligger för handen i många av våra utsatta områden, vill vi att de barn som växer upp i utsatta områden med två utländska föräldrar obligatoriskt ska gå i förskola. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Förskolans inriktning, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.