bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — Jag vill därför att det införs en generalklausul som anger att byggnader som har tillkommit före en ansökan om lov ska betraktas som planenliga och att det därmed ska finnas förutsättningar för att få bygglov för olika åtgärder på byggnaderna. Jag yrkar därmed bifall till motion 2018/19:2590 (L) yrkandena 12 och 46. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bygglovsbefriade åtgärder, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 36, 2018/19:306 av (SD), 2018/19:336 av och (båda SD) yrkande 5, 2018/19:573 av (SD), 2018/19:1758 av (M) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2018/19:336 av och (båda SD) yrkandena 3, 4 och 6 samt 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 9. För att råda bot på bostadsbristen behövs flera åtgärder, bl.a. olika regelförenklingar vad avser reglerna om bygglov. En sådan åtgärd är enligt vår mening att utöka byggnadsarean för de s.k. attefallshusen . Dessutom behövs regelförenklingar så att det blir lättare att få bygglov för att göra om en bostad med uthyrningsdel. Vi anser att det t.ex. i regel bör vara tillåtet att ta upp en ny ytterdörr till en uthyrningsdel eller förändra fasaden för att möjliggöra ljusinsläpp i ett uthyrningsrum. Det får bli regeringens uppgift att återkomma med förslag på nödvändiga åtgärder. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bygglovsbefriade åtgärder, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 9, 2018/19:573 av (SD), 2018/19:1758 av (M) yrkande 3 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2018/19:306 av (SD), 2018/19:336 av och (båda SD) yrkandena 3–6, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 11. Det behövs enligt min mening en frihetsreform inom bostadssektorn som bl.a. inbegriper enklare regler för bygglovsbefriade åtgärder. Jag anser att listan för bygglovsbefriade åtgärder bör kunna öka kraftigt. Exempelvis bör åtgärder som inte innebär någon inskränkning på en grannes utsikt, och som inte medför någon allvarlig risk för fukt eller annan skada på huset kunna befrias från bygglov om de utförs fackmannamässigt. Andra exempel på åtgärder där bygglovsbefrielse bör övervägas är byte av uppvärmningssystem, solfångare och solcellsmoduler, byte av fönster, byte av takmaterial, fasadändring mot en innergård, byggande av en garageport samt byggande av ett genomsiktligt plank som inte gränsar till grannens tomt. Det får bli regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bygglovsregler för näringsverksamhet, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2018/19:336 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1807 av (S) och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 50. Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande konstaterar i betänkandet Plats för fler som bygger mer (SOU 2015:105) att det behövs åtgärder som skapar förutsättningar för mer kostnadseffektivt byggande. Enligt vår mening medför detta bl.a. att lagstiftningen om byggande på jordbruksmark behöver ses över. Inriktningen för översynen bör vara att begränsad bebyggelse ska vara tillåten. Ridhus och andra liknande byggnader utanför detaljplanelagt område ska också helt befrias från krav på bygglov. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kontroller vid nybyggnation av bostäder, punkt 18 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 4–6, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2018/19:1822 av (M). Utöver lagakraftvunnet bygglov krävs ett startbesked för att ett bygge ska kunna påbörjas. För att effektivisera byggprocessen bör startbeskedet tas bort och integreras i bygglovsbeslutet. Det skulle i normalfallet innebära att ett byggprojekt per automatik får startbesked i samband med att bygglovet vinner laga kraft. I bygglovsbeskedet bör, om det är nödvändigt, fördröjd byggstart eller andra förutsättningar kunna ställas upp som villkor. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kontroller vid nybyggnation av bostäder, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 4–6, 2018/19:1822 av (M) och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 9. En kontrollplan är grunden för den tillsyn och det kontrollsystem som tillämpas av kommunerna. Det är byggherren som ansvarar för att upprätta den och det är i kommunerna som fastställer kontrollplanen i samband med beslutet att meddela startbesked. har också tillsyn och uppföljning av byggherrens kontroll. Vi föreslår att uppföljningen av kontrollplanen i stället utförs av ett regionövergripande organ. Detta skulle enligt vår mening både höja kvaliteten och medföra att byggprocesser påskyndas, inte minst mot bakgrund av att mindre kommuner kan sakna den kompetens och erfarenhet som behövs för att bedöma en kontrollplan. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kontroller vid nybyggnation av bostäder, punkt 18 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2018/19:1822 av (M) och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 9. I bostadsbristens kölvatten skapas många följdproblem. Jag menar att bristfällig kvalitet och hållbarhet i nybyggnation skapar osäkerhet på bostadsmarknaden. Jag välkomnar det arbete som sker på området men anser att de boendes intresse av långsiktig hållbarhet bör tas till vara på ett bättre sätt. Kortsiktig spekulation och vinstjakt står i direkt motsats till hållbar kvalitet och klimatsmarta bostäder. Regeringen bör därför återkomma med en översyn av lämpliga åtgärder för att säkerställa långsiktig hållbarhet och att köparens intresse tas till vara vid nybyggnation. krävs ingen oberoende inspektion vid nybyggnation. Enligt PBL ligger ansvaret för att byggreglerna följs hos byggherren. Även om kan kräva ytterligare kontroller eller bedömning av en tredje part ligger ett alltför stort ansvar på byggherren att bedöma sig själv. Jag välkomnar översynen av regelverket om kontroll men menar att det är tydligt att den egenkontroll som krävs inte är tillräcklig. Regeringen bör utreda möjligheterna för ett system där kommunerna åläggs ansvar för att tillhandahålla kontrollanter oberoende av byggherren där byggherren står för kostnaden för kontrollerna. Att kommunerna ska stå för motsvarande kontroller riskerar dock att bli en kostsam historia. Det bör därför utredas om kostnaden för sådana kontroller kan åläggas byggherren. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadsnära centrumanläggningar, punkt 19 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2228 av Momodou m.fl. (V) yrkande 6. Alla medborgare ska ha tillgång till god service i sin närhet, såväl offentlig som privat. Det är därför viktigt att bostadsnära centrum tillhandahåller god offentlig och privat service. har många centrumanläggningar privatiserats, i synnerhet i . I takt med att kommunen inte längre äger och förvaltar de bostadsnära centrumen har det privata vinstintresset tagit överhanden. Hyresnivåer har generellt höjts, vilket fått till följd att många mindre butiker har tvingats stänga. har många myndigheters lokalkontor och kommunala verksamheter flyttat. Servicenivån har i många bostadsnära centrum försämrats kraftigt. Många privatägda bostadsnära centrum kan av de boende upplevas som slitna, nedgångna och dåligt underhållna. Trots att dessa centrumanläggningar utgör en så viktig del av stadsmiljön, en plats många går i olika ärenden, är det ofta svårt för lokala politiker att åtgärda problemen. Det behöver utredas huruvida fler verktyg och sanktioner, såsom exempelvis böter riktade mot fastighetsägare som inte sköter sina centrumanläggningar, skulle vara ett effektivt sätt att få bukt med problemet. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur kommunerna ska kunna ställa krav på privata centrumägare i syfte att säkerställa god service till medborgarna i bostadsnära centrumanläggningar. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillsynsbestämmelser enligt , punkt 21 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 31 och 2018/19:1746 av (M). Jag anser att kommunernas arbete för att motverka olovligt boende, i t.ex. källarutrymmen och i industrifastigheter, bör förbättras. Detta arbete är eftersatt bl.a. då tillsynsbestämmelserna i är snävare än i t.ex. . Det innebär att den tillsyn som kommunerna kan utöva enligt PBL blir mindre omfattande än om tillsynen hade utövats enligt . Jag vill därför att regeringen genomför en översyn av PBL som syftar till att effektivisera tillsynen avseende olovliga boenden. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Överklaganderegler, punkt 22 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (C), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:453 av (SD) yrkande 4, 2018/19:1334 av (M) yrkande 2, 2018/19:1860 av Boriana (M) yrkande 1, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 10, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 40–42, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 5–7 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 10–12 och 14, 2018/19:1860 av Boriana (M) yrkande 2 och 2018/19:453 av (SD) yrkande 3, 2018/19:1334 av (M) yrkande 3, 2018/19:2382 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 13. Utvecklingen vad gäller efterfrågan på nya bostäder understryker behovet att underlätta och påskynda bostadsbyggnadsprocessen i alla led. För att underlätta och påskynda processen vill vi helt ta bort från instanskedjan även för överklagade beslut om bygglov. En sådan ordning skulle innebära en enhetlig instanskedja för beslut om detaljplan, områdesbestämmelser, lov, förhandsbesked och tillsyn som skulle kunna ge förutsättningar för att i ett betydande antal ärenden väsentligt begränsa tiden fram till att ett beslut får laga kraft. När frågan om att helt ta bort som överklagandeinstans behandlades av utskottet (2015/16:CU16) konstaterades att reformen krävde ytterligare utredning, men att regeringen klargjort att man var beredd till fortsatta överväganden i frågan. Några sådana överväganden har dock inte kommit till stånd trots att det nu förflutit . Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att åstadkomma detta . Härutöver bör det utredas hur sakägarkretsen, dvs. den krets som har rätt överklaga ett beslut om lov m.m., kan begränsas. En annan åtgärd som skulle påskynda byggprocessen skulle kunna vara att avgiftsbelägga överklaganden. Vi vill också att det vidtas åtgärder som begränsar tidsåtgången för överklaganden. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skadeersättning enligt , punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14 samt 2018/19:1858 av (M). Etablering av vindkraftverk kan få stora konsekvenser bl.a. för närboende som drabbas av störningar som buller och solreflexer. Dessutom kan deras fastigheter minska i värde. Vi vill därför ha en utredning om vilka ekonomiska konsekvenser som etablering av vindkraftverk har för närboende. Vi vill också att det tas fram lagförslag som innebär att den som etablerar ett vindkraftverk måste ersätta fastighetsägare för minskat fastighetsvärde. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bemyndiganden, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 7. Normgivningsbemyndigandet i 16 kap. 13 a § PBL innebär att regeringen kan bortse från allmänhetens intressen vid byggande av asylboenden eller ombyggnad av befintliga fastigheter. Bemyndigandet har dessutom skapat andra problem. Kommuner har tvingats till dyra köp av bostadsrätter, nya utanförskapsområden har skapats, den långsiktiga samhällsplaneringen har försämrats och allmänhetens intressen har åsidosatts. Vi anser därför att normgivningsbemyndigandet ska tas bort. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag med sådant innehåll. Det som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av , punkt 1 (C) (C) anför: Vi behöver bygga fler bostäder i och för detta behöver vi bl.a. se över och åtgärda det regelverk som styr hur och under vilka former mark får bebyggas. Det har som redogörs för i avsnittet Översyn av genomförts en rad förenklingar och förbättringar av bestämmelser i som främjar bostadsbyggandet. Detta nationella regelförenklingsarbete behöver dock fortsätta. Det finns bl.a. behov av att ändra och ta bort regler som är olämpliga eller svårtolkade. Användandet av planinstrumenten bör ske på ett flexibelt sätt med kortare planprocesser och ytterligare fler bygglovsbefriade åtgärder. Vidare bör översiktsplanernas ställning stärkas och systemet med regionplanering utvecklas. Detaljplaneringen bör också förenklas, och det bör bl.a. införas en möjlighet till privat initiativrätt. Det bör även vara enklare att bygga utanför detaljplanelagda områden. Enligt en sakpolitisk överenskommelse med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska det bl.a. genomföras regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motionerna 2018/19:2425 (C) yrkande 19 och 2018/19:2428 (C) yrkande 8. kommer i de kommande diskussionerna, inom ramen för avtalet, verka för att PBL reformeras och förenklas på det sätt jag här har redogjort för. Plansystemet i allmänhet, punkt 3 (L) (L) anför: har ett omfattande regelverk för plandokument. Varje kommun ska upprätta en översiktsplan som ska omfatta hela kommunen. Därefter kan stadsdelar och tätorter bli föremål för fördjupad översiktsplan medan ramarna för framtida bygglovsärenden fastställs genom en detaljplan. Jag anser att det finns anledning att undersöka instrumentet fördjupad översiktsplan för att se om sådana plantyper kan överta den roll som detaljplaner har . I sådana fall skulle detaljplaner bara användas i vissa särskilda fall. Enligt en sakpolitisk överenskommelse med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska bl.a. regelförenklingar genomföras för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motion 2018/19:2590 (L) yrkande 34. Jag kommer dock att noggrant följa upp det pågående arbetet och de förslag som regeringen lämnar för att säkerställa att januariavtalet genomförs på ett godtagbart sätt. Reglering med detaljplan, punkt 7 (C) (C) anför: För att komma till rätta med rådande bostadsbrist behövs enligt min mening ett fortsatt arbete med att ta bort och ändra stela, olämpliga regler som hindrar eller försvårar för nybyggnation av bostäder. Jag anser bl.a. att PBL behöver reformeras så att det blir möjligt för kommunerna att besluta om förenklade planprocesser. Lagstiftningen behöver också fokusera på bl.a. en mer flexibel användning av planinstrumentet och kortare planprocesser. Bostadsplaneringen bör fortsätta att vara kommunernas ansvar, men för att förenkla planprocesserna bör det införas privat initiativrätt till detaljplaneläggning. I områden som inte är detaljplanelagda bör det införas avsevärt enklare regler och det bör också införas regler som förstärker översiktsplanernas roll för det fortsatta planeringssystemet. Enligt en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska det bl.a. genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. aviseras även att det bl.a. kommer att införas enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område samt nya regler om utökade möjligheter för privat initiativrätt med bibehållet kommunalt ansvar för översiktsplanering, planbeslut och bostadsförsörjning. Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motion 2018/19:2428 (C) yrkandena 7 och 9. kommer i de kommande diskussionerna, inom ramen för avtalet, att verka för att plansystemet m.m. förändras på det sätt som jag har redogjort för här. Reglering med detaljplan, punkt 7 (L) (L) anför: har ett omfattande regelverk för plandokument och för planeringsprocesser. Planläggning är i grunden ett kommunalt ansvar, det s.k. kommunala planmonopolet. Kommunernas planmonopol, så som det är utformat , innebär att det bara är kommunerna som kan utarbeta detaljplaner. Att upprätta en detaljplan tar i snitt , vilket försvårar byggandet. Jag vill därför göra det möjligt för byggherrar att själva få ta fram en detaljplan i stället för att de ska behöva vänta på att en kommun tar fram det underlag som krävs för att bebygga marken. Det ska krävas att även en sådan detaljplan står i överensstämmelse med översiktsplanen. Det är vidare viktigt att detaljplaner inte i onödan försvårar för bostadsbyggandet. Detaljplaner bör inte heller i onödan försvåra för förändringar inom ett befintligt detaljplanelagt område. Bestämmelser som rör utformningen av byggnadsverk och tomter bör dessutom upphöra att gälla när en detaljplans genomförandetid har löpt ut. För områden som är särskilt värdefulla ur historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt bör dock sådana bestämmelser fortsätta att gälla även efter det att genomförandetiden har löpt ut. Enligt en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska det genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. aviseras att det även bl.a. kommer att införas enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område samt nya regler om utökade möjligheter för privat initiativrätt med bibehållet kommunalt ansvar för översiktsplanering, planbeslut och bostadsförsörjning. Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motion 2018/19:2590 (L) yrkandena 36 och 44. Jag kommer dock att noggrant följa upp det pågående arbetet och de förslag som regeringen lämnar för att säkerställa att det överenskomna sker. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 10 (C) (C) anför: Bostäder står för av energiförbrukning. En minskad energianvändning spelar därför en viktig roll för en minskad klimatpåverkan, energiförsörjning och ökad teknisk utveckling. Såväl nya byggnader som befintliga byggnader behöver därför bli mer energieffektiva. För att möjliggöra detta behövs krav på energieffektivitet. Byggnaders klimatpåverkan under den totala livscykeln måste minska om klimatmålen ska nås. Varje material slag ska nyttjas optimalt med hänsyn taget till miljöpåverkan och funktion. Användandet av trä i byggmaterial och konstruktioner har potential att utvecklas. Vid användningen av andra material, som t.ex. cement, behöver klimatpåverkan minskas radikalt. Enligt min mening bör vara ett föregångsland i ett föregångsland i miljö- och klimatarbetet. Därför behöver vi också använda nya lösningar för energieffektivisering vid renoveringar och minska klimatpåverkan vid all nybyggnation. Enligt en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna (fortsättningsvis januariavtalet) anges bl.a. att det ska ställas minimikrav vid byggande utifrån livscykelperspektiv och att byggande i trä ska öka. Vidare anges bl.a. att det kommer att införas krav på klimatdeklarationer för klimatbra byggande och att regeringen kommer att ge ett sådant uppdrag 2019. Kraven på klimatdeklarationer ska gälla från . Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande reservation till förmån för motion 2018/19:2428 (C) yrkande 15. kommer i de kommande diskussionerna, inom ramen för avtalet, att verka för ett energieffektivt och hållbart byggande och att regelverket förändras så att det främjar ett byggande på det sätt som jag här har redogjort för. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 10 (L) (L) anför: Bygg- och fastighetssektorn står för totalt av totala utsläpp av växthusgaser. Att successivt minska och helt eliminera nettoutsläppen från denna sektor är enligt min mening av avgörande betydelse för att allt byggande ska bli klimat- och miljömässigt hållbart. Arbetet med att minska klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn måste hänga ihop med den övergripande klimatpolitiken. Det behövs regelförändringar som successivt driver på övergången till mer klimatneutrala lösningar. En sådan förändring är införandet av ett krav på klimatdeklarationer för nya byggnader, vilket även föreslås av bl.a. . Vidare bör de förslag som lämnas i Färdplan för en klimatneutral och konkurrenskraftig byggsektor, och som har tagits fram av ledande aktörer inom bygg- och anläggningsbranschen genomföras. Jag delar nämligen den uppfattning som nämnda aktörer har om att offentlig upphandling bör användas som en motor i klimatomställningen, som detta i första hand måste ske genom effektiva och generella krav som används enhetligt vid upphandling i hela landet. Arbetet med att minska klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn måste dessutom hänga ihop med den övergripande klimatpolitiken. Utöver styrmedel behövs regelförändringar som successivt driver på utvecklingen mot klimatneutrala lösningar i byggandet.