bet · H601UbU6 · 2019-02-14 00:00:00 — Utskottet kan också konstatera att hyresnivån kompenseras genom den årliga pris- och löneomräkningen (PLO) där hyran är en komponent. Utskottet noterar att enligt har arbetat för ökad transparens i hyressättningen vid ny-, till- och ombyggnation och att bolaget självt menar att det i sin strategi –2021 lägger stor vikt vid att vara en aktiv samarbetspartner till lärosätena. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:1760 (V) yrkande 15. Akademiska Hus AB:s hyressättning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 15. Det statliga bolaget har till uppgift att äga, utveckla och förvalta fastigheter för landets universitet och högskolor, vilket även inbegriper många studentkårer. av bolagets hyresgäster är statliga och av dem är de flesta lärosäten. Trots att ska betraktas som en stödfunktion till högskolesektorn gjorde bolaget 2017 en vinst på och lämnade en vinstutdelning på till regeringen, som förvaltar statligt ägda bolag. Statliga lärosäten är myndigheter som befinner sig på samma plats och i samma lokaler . Trots detta hyressätter till lärosäten efter en standard som är anpassad för bolag som är utsatta för konkurrens. Lärosätena är inte som bolag med vilken verksamhet som helst där man enkelt kan välja lokaler på en fri marknad. Akademiska Hus AB:s hyresnivåer drabbar också många studentkårer. För att kunna vara nära och finnas till för studenterna måste kårerna ligga inom lärosätenas områden, vilket innebär att de ofta också tvingas hyra av . En del hyr direkt av bolaget medan andra har möjlighet att hyra i andra hand av sitt lärosäte till en subventionerad hyra. Jag menar att det inte är rimligt att kostnaden för hyra till är en så stor del av lärosätenas och kårernas kostnader som den är . Regeringen bör därför utreda hur ägardirektiven för kan ändras för att aktivt främja studenters ideella engagemang genom att minska hyreskostnaderna för studentkårerna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:21 om lärosätenas lokalförsörjning. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:551 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ägardirektiven till Akademiska Hus bör ändras, så att bolaget ges i uppdrag att vara stöttande och behjälpligt då lärosäten direkt eller indirekt vill överta fastigheter och själva förvalta dem, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur ägardirektiven för Akademiska Hus kan ändras för att aktivt främja studenters ideella engagemang genom att uppnå minskade hyreskostnader för studentkårerna, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2609 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om det önskvärda i att möjliggöra för universitet och högskolor att äga fastigheter samt att se över möjligheterna att sälja bolaget i delar och tillkännager detta för regeringen. Jag yrkar bifall till reservation: att ställer sig bakom det som anförs i motion 1760 om att regeringen bör utreda hur ägardirektiven för Akademiska Hus kan ändras för att aktivt främja studenters ideella engagemang genom att uppnå minskade hyreskostnader för studentkårerna. Akademiska Hus har till uppgift att äga, utveckla och förvalta fastigheter vid landets universitet och högskolor, vilket såklart även omfattar många studentkårer. av Akademiska Hus hyresgäster är statliga. De flesta är lärosäten. Trots att Akademiska Hus ska betraktas som en stödfunktion för lärosätena och hela högskolesektorn gjorde bolaget 2017 en vinst på , och man gjorde en vinstutdelning på . tog regeringen ut 6 ½ miljard extra utöver den ordinarie vinstutdelningen, på ungefär 1 ½ miljard. Totalt var det alltså . Det är överhyror som våra lärosäten betalat. Lärosäten är myndigheter som befinner sig på samma plats och i samma lokaler . Trots det hyressätter Akademiska Hus, på uppdrag av regeringen såklart, lokaler till lärosäten utefter en standard som är anpassad för bolag som är utsatta för konkurrens. Men lärosätena kan inte jämföras med bolag. Bolag har oftast en verksamhet som enkelt kan välja lokaler på en fri marknad. Det kan inte våra lärosäten. Akademiska Hus hyressättning drabbar också många studentkårer. För att kunna vara nära och finnas till hands för studenterna måste kårerna ligga inom lärosätenas områden, vilket innebär att de ofta måste hyra av Akademiska Hus. En del hyr direkt av bolaget. Andra har möjlighet att hyra i andra hand och få subventionerade hyror av sina lärosäten. Det innebär att kårerna hamnar i en beroendeställning gentemot sina lärosäten. Det är en situation som försvårar för våra studentkårer att utföra sitt arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lärosätenas lokalförsörjning menar att det inte är rimligt att kostnader för hyror hos Akademiska Hus utgör en så stor del av lärosätenas och kårernas kostnader som . träffade jag företrädare för några studentkårer. Även om just de studentkårerna själva äger eller hyr sina kårhus av andra hyresvärdar har de sektioner som hyr både av Akademiska Hus och av andra. Hyran för går upp , men hyran för de egna lokalerna ligger i stort sett stilla. Självklart försvåras verksamheten för de sektioner som hyr av Akademiska Hus när budgeten äts upp av skenande hyror. Alternativet är att säga upp lokalerna och inte längre finnas där studenterna finns, något som naturligtvis försvårar den studentfackliga verksamheten väsentligt. Jag vill återkomma lite grann till Akademiska Hus vinst. Den är ca 6 ½ miljard, varav 1,6 miljarder går direkt till statskassan. Akademiska Hus uppgift borde vara att underlätta för högskolor, universitet och studentkårer att bedriva sin verksamhet, inte att dra in pengar till statskassan. ställde en interpellation till dåvarande forskningsminister om Akademiska Hus och hyreskostnaderna och fick då svaret att universitet och högskolor blir ekonomiskt kompenserade för marknadshyror. För mig blir det en ganska konstig snurr. Staten sätter en hög hyra för en annan del av staten på grund av att vi har en hetsande bostadsmarknad som helst av allt vill ha marknadshyror. Statens pengar mår inte bäst av att snurra runt mellan olika myndigheter. Åter till studentkårerna, som alltså tvingas hyra av Akademiska Hus och betala en överhyra till staten. Kompenseras studentkårerna för denna överhyra, eller hamnar de än en gång i beroendeställning till de lärosäten som de ska granska? Kårerna är studenternas fackföreningar och är redan tillräckligt beroende av lärosätena med den finansieringsmodell som har införts och som vi har . konstaterar i sin rapport att ytterligare arbete med kundrelationer är nödvändigt på grund av att den efterutdelning som bolagets bolagsstämma beslutade om 2015 förorsakade en omfattande kritik från flera lärosätesföreträdare och ledde till försämrade förutsättningar för en affärsmässig relation till lärosätena. Det är ingen lätt mening som har skrivit, men så står det. Den mening jag just nämnde visar att den extra utdelningen på 6 ½ miljard skaver hos lärosätena och borde ha använts till att justera hyror, inte till vinster. Meningen visar också på det som är snett med Akademiska Hus: talet om kundrelationer och affärsmässiga relationer, som om Akademiska Hus vore vilket kapitalistiskt bolag som helst och lärosätena kunder på en konkurrensutsatt marknad. Här ligger feltänket med Akademiska Hus. Akademiska Hus och lärosätena borde arbeta tillsammans för så låga hyror och kostnader som möjligt, inte utgå från lärosätena som kunder. rekommendation att Akademiska Hus ytterligare bör förstärka sitt arbete med att skapa incitament för sänkta kostnader för bolaget och lärosätena måste också innebära att Akademiska Hus ser över sin hyressättning. Regeringen borde se över ägardirektiven till Akademiska Hus, för lärosätenas och studentkårernas bästa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lärosätenas lokalförsörjning Staten har som alla vet genom historien diskuterat hur man på bästa sätt ska sköta sina statligt ägda fastigheter. Målsättningen har alltid varit ett långsiktigt ägande och en förutsägbar förvaltning för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för den typ av verksamhet som ska bedrivas i lokalerna. beslutade att den tidigare skulle läggas ned och att man i stället skulle lägga samtliga statliga fastigheter i aktiebolagsform. Därför bildades 1993, och där finns de flesta av statens universitet och högskolor . Att renodla olika verksamheter är i grunden en framgångsrik väg att gå, inte minst för att lyckas få så mycket kunskap och expertis som möjligt in i olika verksamheter för att därigenom garantera och fokusera på de värden som de är satta att förvalta. Det är alltid en stor fördel om universitet och högskolor koncentrerar sig på pedagogik och utbildning och om de som kan fastigheter koncentrerar sig på fastighetsskötsel. har till uppgift att bygga, renovera samt äga och förvalta i nära dialog med de verksamheter som finns i fastigheterna. har beslutat att Akademiska Hus ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder, vilket innebär att olika aspekter som fastighetens ålder, skick och/eller anskaffningskostnad utgör grunden för en transparent hyressättning i en naturlig förhandling och nära dialog med respektive högskola eller universitet. När det gäller Akademiska Hus AB:s hyressättning har fastslagit ett antal principer som ska gälla när hyror sätts för högskolor och universitet. Det fastslogs också en lokalförsörjningsreform som skulle gälla för bolaget. Där slås fast att hyrorna ska sättas på marknadsmässiga grunder, där olika faktorer spelar in och utgör grunden för hyressättningen. Faktorer som kontraktslängd, investeringskostnader, ortspriser, fastighetstyper med mera är viktiga komponenter för att fastställa en rättvis marknadsmässig hyra. har möjlighet att skriva kontrakt utan vidare godkännande av riksdag eller regering. Detta innebär att Akademiska Hus har betydligt större möjligheter till attraktivare hyressättning än andra statliga bolag. Med detta sagt, fru talman, menar jag inte att till fullo har fullgjort sina förpliktelser och allt man kan önska för att uppnå en balans mellan rimliga hyror och långsiktigt ägande samt det framtida lokalförsörjningsbehovet. Jag delar bild att bolaget ytterligare borde förstärka sitt arbete med att skapa gemensamma incitament och förutsättningar för att sänka sina kostnader och naturligtvis även hyreskostnaderna för lärosätena. Jag anser dock att det är viktigt och helt avgörande att bolaget även fortsättningsvis bedrivs i bolagsform samt att det ska vara på marknadsmässig grund. I annat fall tar staten en mycket stor risk att anklagas för hyresdumpning och/eller subventionerande av hyressättningen samt att det därmed inte ges samma förutsättningar på en gemensam marknad. av landets högskolor och universitet har en annan fastighetsägare än Akademiska Hus, och detta är en viktig komponent att minnas när vi diskuterar bolagets affärsmässighet, transparens och hyressättning. Det får aldrig upplevas som osjysta villkor för andra aktörers möjligheter att finnas på marknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lärosätenas lokalförsörjning Min övertygelse, fru talman, är att det finns möjligheter att bli betydligt bättre och mer kostnadseffektiv genom intern effektivisering samt närmare samarbete mellan bolaget och lärosätena vad gäller såväl lokalutnyttjanden som ombyggnationer och renoveringar i nära dialog. Därmed blir det både lägre kostnader för bolaget och lägre hyror för statens lärosäten. Jag anser inte att detta ska ske genom en ändring av avkastningskravet i ägardirektiven. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Det finns många vackra gamla byggnader för våra lärosäten, men de är inte alltid så effektiva. Det finns också många lärosäten som har fina, nya lokaler, men de används kanske på rätt sätt. För att få svar i dessa frågor välkomnar jag granskning av lärosätenas lokalförsörjning, regeringens styrning av lärosätenas lokalförsörjning och Akademiska Hus arbete med att tillhandahålla lokaler för lärosätena. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Vikten av att alla lärosäten ska ha en lokalförsörjningsplan poängteras. Detta tycker jag är väldigt bra. Många lokalytor används på ett ineffektivt sätt, och man kan jämföra mellan lärosäten eftersom granskningen av hur lokalerna används görs på olika sätt. Detta borde göras mycket bättre så att lokalerna kan användas på ett bättre sätt och kanske mer effektivt. Som nämndes tidigare äger Akademiska Hus av lärosätenas lokaler. beslutades att skulle bildas. Vi skulle nu vilja ändra på detta, och har en motion av . Vi tycker att regelverket bör ändras så att universitet och högskolor kan äga sina lokaler själva. Detta skulle innebära att Akademiska Hus skulle kunna säljas. Ett eget ägande av fastigheterna skulle innebära mer långsiktiga planer och en mer stabil ekonomi. Jag tycker därför att det är en mycket bra motion. Vi har också diskuterat hyrorna och att de kanske borde sänkas. Akademiska Hus kan inte subventionera hyror, eftersom det skulle ge en osund konkurrens jämfört med andra fastighetsägare. Det är som inte hyrs ut av Akademiska Hus. Eftersom det finns få hyresvärdar är det också svårare att förhandla. Man kan förhandla om . Men på grund av att det är få hyresvärdar blir det mindre konkurrens, och det blir svårare att förhandla. Vårt förslag skulle egentligen innebära att det blir fler fastighetsägare att hyra av och att det kanske även skulle gå att sänka hyrorna. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. I detta ärende har vi ingen annan åsikt än utskottsmajoriteten. Detta är kanske inte den mest spännande rapport som vi har sett från . Men systemet med lärosätenas lokalförsörjning är desto intressantare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lärosätenas lokalförsörjning I rapporten sägs det att många lärosäten inte har gjort upp en lokalförsörjningsplan i enlighet med gällande föreskrifter. tar sig fräckheten att i sitt remissvar säga att sådana planer är onödiga, att de ger onödig administration och att det inte behöver upprättas några planer annat än vid nybyggnation och liknande. Förmodligen har helt rätt. Hela systemet med att Akademiska Hus hyr ut lokaler till universiteten och att detaljerade lokalförsörjningsplaner ska göras upp titt som tätt är resurskrävande och skapar ett berg av administration, som så riktigt påpekar. Dock ska gällande föreskrifter och regler följas. Är de överdrivna ska reglerna ändras och göras ändamålsenliga. Det är rätt fräckt av att säga att man inte tänker följa de regler och förordningar som finns. I betänkandet står det om en proposition som fattade beslut om och som fortfarande gäller. Jag tror att en tidigare talare nämnde den. I betänkandet står följande: "Därför avvecklades myndigheten , medan statligt ägda bolag grundades för att förvalta statens fastigheter. Bolagen skulle ge en avkastning jämförbar med den som uppnås hos privatägda fastighetsförvaltande bolag." Problemet är att detta inte är en marknad i egentlig mening. Detta började när allting skulle ske enligt marknadslagar. Jag är en varm anhängare av marknadslagarna - på marknaden. Detta är knappt ens en kvasimarknad, om man ska vara ärlig. Staten ska göra vinst på sina egna anslag, sina egna pengar. Har något lärosäte fått för mycket pengar kan man enkelt höja hyrorna och dra in lite extrapengar till staten. Jag säger inte att det görs, men det skulle vara fullt möjligt att göra det. Frågan är om detta system i längden är rationellt. Jag anser nog, i likhet med någon motionär på detta område, att lärosätena ska få äga sina egna lokaler. Varje liten kontorsskrubb kanske inte blir maximalt utnyttjad, men man slipper en massa administration och en massa planer som ska upprättas. Det är nog en vinst. En annan viktig fråga som vi borde ta tag i är studenternas bostadsförsörjning. Jag tycker fortfarande att det är vansinnigt att lärosäten som inte kan täcka bostadsförsörjningen åt sina studenter tillåts utöka antalet studieplatser. Det borde vara en självklarhet att alla studenter som börjar på en utbildning får tak över huvudet. Men det är en annan fråga som går utanför detta ämne, och den får vi ta upp . Jag tänkte inleda med att presentera mig. Jag är ny talesperson i för frågor om forskning och högre utbildning. Några av er som är ledamöter i utbildningsutskottet har jag hunnit träffa, men långt ifrån alla. Min ordinarie plats som ledamot har jag i ett annat utskott. Men jag hoppas att jag framöver kan få delta och bidra i utbildningsutskottet också, åtminstone i någon mån. Detta är första gången för mig i denna talarstol. Jag ska säga någonting om dagens ärende också och inte bara tala om mig själv. Vi har en rapport från som framför allt handlar om effektiv lokalförsörjning och effektivt lokalutnyttjande. Verksamhet kräver lokaler. Så är det för de flesta verksamheter och självklart även för utbildning och forskning. Effektivitet är naturligtvis helt centralt. Men utbildning och forskning kräver också ändamålsenliga och bra lokaler, annars blir pedagogiken och forskningen lidande. Det innebär självklart i sig ett ineffektivt och dåligt resursutnyttjande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lärosätenas lokalförsörjning En föreläsning med hundra eller ett par hundra studenter eller ett seminarium med kanske tio studenter ställer naturligtvis olika krav på lokalerna. Lärosätena har också väldigt stor bredd i sin verksamhet, och kraven på lokaler skiljer sig mellan olika ämnen, fakulteter och institutioner - allt från avancerad labbmiljö till skrivsalar, datorsalar, seminarierum och kontorslokaler, som också nämns i revisionsrapporten. berör egentligen den biten ganska ytligt i sin rapport. Men jag tycker ändå att det kan vara värt att nämna att god pedagogik kräver bra lokaler. Rummet och rummets utformning har mycket stor betydelse för det samtal som man för i rummet. pekar i stället på en del brister som lärosätena bör åtgärda. Det gäller att de ska ha en uppdaterad lokalförsörjningsplan, vilket inte alla har. Flera av lärosätena bör också förbättra sitt arbete med en kontinuerlig uppföljning av hur lokalerna kan användas på ett mer effektivt sätt. Men överlag tar lärosätena frågan om lokaler på stort allvar och arbetar aktivt med att få ned kostnaderna för lokaler och få en bättre lokalförsörjning. Kostnaderna för lokaler är trots allt en av de stora utgiftsposterna inom hela högskolesektorn. Det är en kostnad för staten. Men det är kostnader som naturligtvis förs över på forskarna, som ofta får betala påtagligt höga overheadpåslag på externa medel för att betala bland annat lokalkostnader. Det är kostnader som förs över på studenterna, som får betala med till exempel färre lärarledda lektioner när resurserna går till att betala för lokaler i stället för till bemanning i undervisningen. Då finns det flera sätt att ge incitament till en effektivare lokalanvändning. Interndebitering är ett sådant verktyg som ger de enskilda fakulteterna och institutionerna incitament att inte överboka lokaler, inte använda överdrivet stora eller dyra lokaler utan i bästa fall hitta de mest lämpade lokalerna i storlek och utformning, oavsett om det rör sig om undervisning eller forskning eller om det är fråga om andra kontorsytor. På samma sätt bör självklart också lärosätena, på rektors- och ledningsnivå, se över hur lokalerna används i stort på universiteten och lärosätena. Också den största förvaltaren, Akademiska Hus, har utretts av . Utredningen ger rekommendationen att Akademiska Hus bör fortsätta att utveckla sitt arbete med att skapa incitament för att sänka kostnaderna. Det har väckts en del motioner, dels om att lärosätena ska tillåtas ta över förvaltningen och ägandet av lokaler, dels om att Akademiska Hus i stället borde ges andra ägardirektiv för att på så sätt minska hyreskostnaderna för lärosätena och i förlängningen för studentkårerna. Men jag tror, precis som har sagts här, att våra lärosäten nog ska fortsätta att fokusera på det som de är bra på, nämligen att bedriva undervisning och forskning, men kanske inte att i första hand äga och förvalta fastigheter. Kostnaderna bör självklart alltid ses över. Det är i slutändan undervisningen och forskningen - studenterna och forskarna - som får betala. Men det är också helt centralt att en effektiv användning av lokaler kräver goda och ändamålsenliga lokaler. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen och motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.)