bet · H601JuU11 · 2019-04-05 00:00:00 — Regeringen bör därför verka för en fördragsändring så att fler brott omfattas. Flykt från polis, punkt 61 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 28. Underlåtenhet att hörsamma polismans befallning att stanna genom att i stället fly till fots eller med fortskaffningsmedel bör utgöra en egen brottsrubricering. I de fall sådan flykt äventyrar andras liv och hälsa bör fängelse utdömas. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Tillträdesförbud, punkt 62 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:150 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:670 av (M), 2018/19:760 av Boriana (M) yrkande 3, 2018/19:1428 av (M), 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 51. har, som redovisats ovan, lämnat ett tillkännagivande till regeringen om att utreda frågan om tillträdesförbud till bl.a. butiker. En utredare har lämnat förslag på sådan reglering. Beredningen av förslagen bör enligt vår mening inte föregripas. Med detta i beaktande ser vi inte nu något behov av att göra något ytterligare tillkännagivande i denna fråga. Försvårande omständigheter vid bedömning av brottets straffvärde, punkt 63 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 12. Vi lever i en mer globaliserad värld än . Det är en värld där kontakter, hinder, restider och resekostnader mellan länder minskats avsevärt. Vid sidan av fördelarna som denna utveckling medfört finns det många nackdelar. En nackdel är att stora evenemang kan samla demonstranter från övriga , och hela världen för den delen. En värld i förändring kräver också förändrad lagstiftning. ligger steget före oss och införde den s.k. lymmellagstiftningen 2009 inför det stora klimatmötet COP 15 i . Till skillnad från ses det i numera som en försvårande omständighet att ha begått ett brott under eller efter en allvarlig störning av den allmänna ordningen. Det är hög tid att även uppdaterar sin lagstiftning. Urartade demonstrationer och kravaller innebär inte bara stora kostnader för privatpersoner, företag och staten i form av förstörd egendom, utan de innebär också fara för liv och säkerhet. Vid sådana situationer är det sällan några enstaka personer som bär ansvaret utan ett stort antal personer som genom enskilda gärningar bidrar till och bildar ett farligt kaotiskt och laglöst tillstånd. Vid sådana händelser då polisens resurser är upptagna är det också ett ypperligt tillfälle för yrkeskriminella att passa på att begå brott på andra platser där polisens tillsyn för tillfället är försvagad. För att möta de utmaningar som redogjorts för ovan anser vi därför att vi bör följa exempel och lägga till en ny försvårande omständighet i 29 kap. 2 § . Därmed ska det anses försvårande att begå ett brott under eller efter en allvarlig störning av den allmänna ordningen. Vi anser även att samhället skarpare måste markera att alla former av sexuella trakasserier på arbetsplatser är helt oacceptabla. Precis som exempelvis bestämmelserna om hot och våld mot tjänstemän syftar till att skydda myndighetsutövare vill vi att yrkesutövare i allmänhet ska skyddas särskilt mot våld av sexuell karaktär. Vi vill därför lägga till en ny försvårande omständighet i listan i 29 kap. över omständigheter som ger strängare straff. Det ska med vårt förslag ses som försvårande om en gärningsman begått brott av sexuell karaktär, såsom sexuellt ofredande eller grövre, om offret drabbats inom ramen för sin yrkesutövning. Visserligen kan det ses som försvårande om någon missbrukar sin tjänsteutövning och begår brott. Dagens reglering har dock sin utgångspunkt i gärningsmannens befattning och inte offrets. Vi vill stärka skyddet så att även sexualbrott från utomstående mot någon i tjänsten ses som försvårande (exempelvis restaurangkund mot servitris). För att även markera skarpare mot dem som begår brott i egenskap av chef eller kollega till den drabbade vill vi även slopa dagens ordning där straffet kan sänkas om gärningsmannen sägs upp till följd av brottsligheten. Den som begår ett sexualbrott på arbetsplatsen ska i första hand dömas för brottet. Huruvida personen är lämplig eller inte för fortsatt arbete ska avgöras av arbetsgivaren, och detta ska inte påverka straffet. Straffmätning vid flerfaldig brottslighet, punkt 64 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:417 av (KD) yrkande 4, 2018/19:1650 av (M) yrkande 6, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 48, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2870 av m.fl. (M) yrkande 3. Med anledning av tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag om att regelverket vid straffvärdesbestämningen borde skärpas och ge uttryck för en strängare syn på flerfaldig brottslighet pågår det arbete inom med att ta fram kommittédirektiv till en särskild utredare i syfte att åstadkomma en sådan reglering. Detta arbete bör inte föregripas. Vi anser därför att det saknas anledning att nu besluta om ett tillkännagivande i frågan. Förmildrande omständigheter, punkt 65 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:417 av (KD) yrkande 3 och 2018/19:2469 av m.fl. (KD) yrkande 1.2. Enligt 29 kap. 5 § anses det vara en förmildrande omständighet om den tilltalade förorsakas men till följd av att han eller hon på grund av brottet utvisas ur riket. Det är ingen självklarhet att få vistas i , och att tvingas återvända till sitt hemland bör därmed inte påverka straffmätningen. Av detta skäl bör den förmildrande omständigheten i 29 kap. 5 § 6, om den tilltalade förorsakas men till följd av att han eller hon på grund av brottet utvisas ur riket, upphävas. Förmildrande omständigheter, punkt 65 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2469 av m.fl. (KD) yrkande 1.2, 2018/19:417 av (KD) yrkande 3 och 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 22. Vi anser att det finns ett behov av att se över de förmildrande omständigheter som omnämns i 29 kap. 5 § . Det kan inte vara moraliskt rätt att det vid straffmätningen beaktas som en förmildrande omständighet och därmed kan leda till lägre straff att gärningsmannen riskerar att förlora jobbet på grund av brottet, att han eller hon skadat sig fysiskt till följd av detsamma eller att brottsoffret av någon anledning dröjt med att anmäla brottet. Det finns som vi ser det skäl att se över omständigheterna när straffsatsen ska bestämmas och strafflängden lindras. Vi föreslår därför en förändring som innebär att bestämmelsens åtta punkter reduceras till fyra. Att gärningsmannen drabbas särskilt hårt fysiskt, psykiskt eller socialt. Negativa bieffekter av brottet eller straffet. Andra omständigheter likvärdiga med punkterna 1–3. En sådan indelning betonar omständigheternas karaktär snarare än att specificera enskilda omständigheter. Vidare skulle kraven på förutsebarhet och likabehandling tillgodoses bättre. Den nuvarande ordningen leder dessutom till en alltför restriktiv tillämpning i strid med lagstiftarens ambitioner. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Återfall i brott, punkt 66 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2018/19:2870 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:881 av (M) och 2018/19:1550 av (M). Att någon gör sig skyldig till nya brott efter en tidigare dom kan beaktas i tre olika avseenden: dels genom påföljdsvalet, dels som skäl för förverkande av villkorligt medgiven frihet och dels när man bestämmer straffets längd. Enligt dagens system beaktas återfallet framför allt genom de två första alternativen. Möjligheten att därutöver skärpa straffet tillämpas i ytterst få fall. Straffskärpning på grund av återfall i brott måste bli betydligt vanligare. Vi vill därför införa en ny renodlad regel som tar sikte på straffskärpning i återfallssituationer. Återfallsskärpning bör som huvudregel ske oberoende av om villkorligt medgiven frihet förklaras förverkad. Återfall i brott, punkt 66 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2018/19:881 av (M), 2018/19:1550 av (M) och 2018/19:2870 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi vill att principen om ”tredje gången gillt” ska gälla för vissa brottstyper, exempelvis brott enligt 3, 4, 6 och 8 kap. . Principen skulle innebära att gärningsmannen, när han eller hon döms för tredje gången, döms till maximistraffet för det aktuella brottet. Vid flerfaldig brottslighet vid det tillfället bör detsamma gälla för tilläggsstraffskalan. Principen om tredje gången gillt ska endast gälla de brott som tidigare genererat en dom med fängelse, oavsett om fängelsetiden avtjänas villkorligt eller på anstalt. För att undvika orimliga effekter bör tillämpligheten av principen begränsas i relation till när brotten begicks. Detta förslag bör utredas närmare. Påföljder, punkt 67 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 67 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2018/19:1272 av (M) och 2018/19:1868 av Boriana (M). Den som döms för brott som har sin grund i den dömdes eget missbruk kan i vissa fall om särskilda omständigheter är uppfyllda dömas till skyddstillsyn i kombination med kontraktsvård. Den inleds ofta med på låst institution. Påföljden används dock sällan för brott med låga straffvärden. Det bör ändras så att fler dömda missbrukare kan få verklig vård. Påföljder, punkt 67 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 67 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:1272 av (M), 2018/19:1868 av Boriana (M) och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 17. Vi anser att ett straff ska stå i proportion till brottets allvar och överensstämma med det allmänna rättsmedvetandet, detta för att skipa rättvisa och ge brottsoffer upprättelse, men även för att uppfylla kravet om allmänprevention och individualprevention – att straffet ska verka i avskräckande syfte och förhindra återfall. Straffet bör vidare sättas i relation till den dömdes rehabilitering eller resocialisering. Med detta som grund finns det fog för att ifrågasätta det svenska rättssystemets möjlighet att skydda befolkningen från uppenbart farliga brottslingar, efter att dessa avtjänat sitt straff. Med rådande system finns det ingen möjlighet att hålla kvar dömda brottslingar inom kriminalvården efter det att de avtjänat sitt fängelsestraff, vilket resulterar i att bl.a. terrorister och grova sexualbrottslingar med hög återfallsrisk släpps ut i samhället. I har detta problem åtgärdats genom påföljden förvaring: ett tidsobestämt straff som kan utdömas när det finns fara för återfall och om brottslingen är farlig för samhället när han eller hon ska släppas ut. Förvaring har en kortaste och längsta tid med en återkommande bedömning av brottslingens eventuella farlighet. När längsta tiden gått ut gör domstolen en bedömning av återfallsfaran där tiden kan förlängas med , följt av . Vi ser stora fördelar med införandet av ett liknande system i och anser därför att det ska tillsättas en utredning om vilka brott som skulle kunna innefattas samt om det ska vara en separat påföljd med en minimitid och en maximitid eller om bedömning och eventuell förlängning av fängelsestraff ska ske i samband med att brottslingen avtjänat det utdömda straffet. Vi anser även att behovet av ett verkligt livstidsstraff utan möjlighet till benådning eller tidsbestämning är mycket stort. De brott som kan komma i fråga för ett sådant livstidsstraff är grova brott mot person där oprovocerat, hänsynslöst eller sadistiskt våld använts. Denna typ av livstidsstraff ska kunna utdömas för brott som enligt kan medföra livstidsstraff. Utöver detta ska riktiga livstidsstraff kunna utdömas för upprepade grova vålds- eller sexualbrott av särskild hänsynslös och våldsam natur där offren åsamkas permanenta fysiska eller psykiska skador av allvarligare art. Företagsbot, punkt 70 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkande 2. Internationellt förs en debatt om bankernas roll i aggressiv skatteplanering. Banker, revisionsbyråer, skattejurister och -skattekonsulter tjänar stora pengar på att tillhandahålla rådgivning och tjänster som leder till såväl skatteflykt som aggressiv skatteplanering. Det är uppenbart att dessa rådgivare är en viktig del av skatteflyktsindustrin. Det är bra att regeringen, efter en överenskommelse med , har tillsatt en utredning för att tvinga dessa att anmäla nya skatteupplägg. har också lagt fram ett förslag som innebär att banker och andra finansiella mellanhänder i förväg måste rapportera alla gränsöverskridande skatteupplägg som de gör för kunders räkning om de har vissa kännetecken till respektive nationell skattemyndighet. I princip alla finansiella tillgångar är placerade hos banker eller andra finansiella intermediärer. Något hårdraget kan man säga att utan banker, inga överföringar till skatteparadis. Ett problem med dagens böter är att banker och andra stora företag har så mycket pengar att böterna inte är avskräckande. En lösning på detta kan vara att införa tillgångsbaserade böter. införde 2017 bestämmelser om tillgångsbaserade böter för de mest allvarliga fallen av skatteflykt i utlandet. Böterna börjar från vad som är lägst av av värdet på tillgångarna och 10 gånger de uteblivna skatteintäkterna. bör införa ett liknande system som i med tillgångsbaserade böter. Stärkt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal, punkt 34 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Vi delar motionärernas uppfattning att skyddet för poliser och annan blåljuspersonal behöver stärkas. Som framgår ovan bereds delbetänkande inom , och regeringen har aviserat att man avser att överlämna en proposition om ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning till . Dessutom har statsministern i regeringsförklaringen anfört att skyddet för poliser och annan blåljuspersonal ska stärkas. Mot denna bakgrund kan det ifrågasättas om det nu verkligen finns anledning för att göra ytterligare ett sådant tillkännagivande om ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal som motionärerna efterfrågar. delar vi som anförts ovan uppfattningen att skyddet för poliser och annan blåljuspersonal behöver stärkas. Trots vår tveksamhet till skälen för att göra ytterligare ett tillkännagivande i denna fråga avstår vi därför från att reservera oss. Stärkt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal, punkt 34 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi vill, i likhet med motionärerna i motion 2018/19:132 yrkande 26 (SD), att attacker mot blåljusverksamhet ska vara en egen brottsrubricering och att straffet ska vara högt – fängelse för normalgraden. Mot bakgrund av det tillkännagivande som utskottet föreslår om skärpt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal, som vi ser som ett steg i rätt riktning, avstår vi dock från att fullt ut reservera oss till förmån för motionen. Skärpt straff för övergrepp i rättssak, punkt 42 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi vill, i likhet med motionärerna i motion 2018/19:133 yrkande 1 (SD), att minimistraffet för övergrepp i rättssak ska vara fängelse. Mot bakgrund av det tillkännagivande som utskottet föreslår om att skärpa straffet för övergrepp i rättssak, som vi ser som ett steg i rätt riktning, avstår vi dock från att fullt ut reservera oss till förmån för motionen. Preskription, punkt 59 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi vill, i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:136 yrkande 13 (SD), att regeringen ska ges i uppdrag att till inkomma med ett lagförslag om att åtalspreskription, påföljdspreskription och absolut preskription ska tas bort för vålds- och sexualbrott av allvarligare art, grova fridskränkningsbrott samt stöldbrott av allvarligare art, framför allt inbrottsstöld och liknande brott av mer kränkande karaktär. Mot bakgrund av det tillkännagivande som utskottet föreslår om att preskriptionen för vissa sexualbrott bör avskaffas respektive förlängas avstår vi dock från att fullt ut reservera oss till förmån för motionen. Straffmätning vid flerfaldig brottslighet, punkt 64 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi vill, i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:136 yrkande 17 (SD), att det görs en översyn av mängdrabatten i syfte att avsevärt minska avdraget på straffvärdet vid flerfaldig brottslighet och att kumulationsprincipen ska användas när det gäller brott mot person, dvs. att straffen för de olika brotten ska adderas på varandra. Mot bakgrund av det tillkännagivande som utskottet föreslår om att regeringen bör föreslå ändringar i strafflagstiftningen i syfte att åstadkomma en skärpt straffmätning vid flerfaldig brottslighet vilket vi ser som ett steg i rätt riktning, avstår vi dock från att fullt ut reservera oss till förmån för motionen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:82 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka straffsatserna för kriminell djurrättsaktivism och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:114 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likställa våld mot polis- och bevakningshund med våld mot tjänsteman i straffskalan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:130 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en civilkuragelag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:131 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvaring av samhällsfarliga brottslingar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för attacker mot blåljusverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att olaga hot mot polis alltid ska bedömas som grovt brott och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera flykt från polis och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för farliga lasrar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om större möjligheter för polis att beslagta och förverka dyrbara tillgångar från grovt kriminella och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny brottskategori, DIKO, och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff vid gränsöverskridande brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för våldsbrott och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för våldtäkt och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för köp av sexuell handling av barn och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inbrottsstöld och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om butiksstölder och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskärpning för misshandel av gravida och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om våld mot förtroendevalda och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om borttagande av preskriptionstid och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om riktiga livstidsstraff och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tredje gången gillt och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformerad mängdrabatt och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvårande omständighet vid störande av allmän ordning och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmildrande omständigheter och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad nödvärnsrätt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:150 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tillträdesförbud för den som beter sig hotfullt eller stjäl vid upprepade tillfällen, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:195 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för misshandel av gravida bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:199 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utdöma mycket höga bötesbelopp och låta polisen beslagta och med vissa restriktioner (tillsammans med den lagförde) kunna fatta beslut om att förstöra ett fordon vars ägare framfört fordonet utan körkort och trafikförsäkring, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:202 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om noll promille och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:237 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett liknande system som i med tillgångsbaserade böter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:267 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gärningsmän som frias, inte för att de är helt oskyldiga utan på grund av formella fel från statens och rättsväsendets sida, inte ska tilldömas ersättning för att de har suttit frihetsberövade, och detta tillkännager för regeringen.