bet · H601FöU6 · 2019-02-15 00:00:00 — I en del fall är svensk försvarsindustri med. Så är det i de flesta fall när det gäller våra radarsystem med olika sensorer. Man har en unik möjlighet att delta i de projekten, oavsett om det är eller något annat system. Detta bör vi satsa på. Vi vill stegvis öka värnpliktsvolymen och antalet officerare. Vi säger nej till snabbspåret för officerare. Det utbildar inte tillräckligt kunniga officerare . Men där tror jag att Försvarsberedningen har tagit ett viktigt steg i rätt riktning. Jag tänker inte kommentera det mer än så förrän den är färdig. Det är 7 000 värnpliktiga. Successivt kräver vår organisation 20 000-22 000 värnpliktiga. Civilplikten ska införas på bred front. I detta stycke tycker jag att jag bör nämna vår resa. Vi var på Natohögkvarteren, bland annat i och . Vi landade i . På ett ställe träffade vi . Han är political advisor till Supreme Allied Commander Europe - Saceur. Han svarade bland annat på en fråga från en av medlemmarna här om hur man bedömer en Natoanslutning. Han sa att vi nog uppfyller kriterierna för det, men han sa också en annan sak. Han sa: Alla medlemsländer ska gå med på det här. Dessutom sa han att man väger in den säkerhetspolitiska effekten av detta i någon form. Vi bestämmer själva - ja. Men man väger in detta. Känner ni igen vårt resonemang om det här när det gäller att gå med i Nato? Det handlar eventuellt om och om att blir ett Natoinnanhav. Det kommer att öka spänningarna. Det kommer man att ta hänsyn till när man bedömer en sådan ansökan. Det är min tolkning av vad han sa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Den tolkningen delas av två andra som var med på resan, i olika nyanser. Men det var en signal. Det är inte bara att knäppa med fingrarna och tro att man kan gå med i Nato. satsar enkom på sin egen försvarsindustri. De tolkar bestämmelserna på det viset. Det gäller upphandling och så vidare. Låt oss också vara tydliga med FMV i upphandlingarna. Satsa i första hand på svensk försvarsindustri där det finns kompetens! Köp inte robotsystem från andra länder när det finns utvecklade möjligheter för svensk försvarsindustri att vara med! Detta är någonting som jag tycker att vi alla bör tänka på, och man borde skriva tydliga direktiv till FMV i det stycket. ser jag att tiden är ute. Jag ska faktiskt börja med att svara på en fråga. frågade om vi har förankrat tvåprocentsmålet inom de politiska partierna. Jag kan bara redogöra för . Vi har ett utstakat tvåprocentsmål . Hemligheten på detta område är att man ska gå från Powerpoint till Word och sedan till Excel. Vi har en tydlig trappa för att nå tvåprocentsmålet till 2027, som sagt. Det är viktigt. Det är bra att tar upp tredjelandsproblematiken. Vi är nog i grunden förenade i att vi vill ha ett så inkluderande samarbete som möjligt på detta område, så att vi kan få med duktiga partner. I slutändan är det ändå så att en hel del av dessa projekt kommer att finansieras av europeiska skattebetalare. Då tror jag att det finns vissa inneboende begränsningar i hur mycket man kan lägga på att det hamnar utanför unionen. Det säger jag bara för att nyansera den diskussionen. Men vad jag ville lyfta var den sista kommentaren: att vi ska köpa svenskt. Jag vet att brukar säga att man står upp för svensk försvarsindustri. Och man värnar om artikel 346, som handlar om undantag för konkurrensupphandling, för att skydda den svenska försvarsindustrin. Jag vågar påstå att artikel 346 tvärtom är ett hot mot svensk försvarsindustri. Framtiden för svensk försvarsindustri ligger nämligen inte i . har av EU:s gemensamma försvarssatsningar och av världens internationella försvarssatsningar. Framtiden ligger på den internationella marknaden och marknadstillträde på lika villkor i . Det är ett problem för att andra länder tillämpar artikel 346. Vi borde tvärtom vara drivande för att det ska vara en så restriktiv tolkning som möjligt, så att de svenska företagen verkligen kan komma ut på den internationella marknaden, för det är där framtiden ligger. på hemmaplan är på vissa områden väl fyllda. Ledamoten sa att man ska gå i en trappa till 2027, om jag uppfattade det rätt. Det är en väldigt . Men jag tror mig förstå att det finns en hel del andra hål att stoppa de pengarna i när det gäller materielförsörjningen. Att på den korta tiden få upp krigsförbanden till en dimension som innebär ytterligare brigader blir väldigt svårt att hinna med, med tanke på officersutbildning och värnpliktiga. Men à la bonne heure, det finns hål att stoppa i. Jag tycker att det är jättebra. Tack för det svaret! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Man tolkar ju den här upphandlingsförordningen. FMV gör en annan tolkning än vad gör. Det är en helt annan tolkning. Det bekräftas också av FMV. Man köper det billigaste man kan få. Jag tänker på Israelköpen eller forskningen och utvecklingen som blir i detta. Det lägger man där eftersom det är billigare. Ja, men FMV tittar inte på helheten. Var betalar de skatten? Var behåller vi den forskningen? Ett sådant helhetsperspektiv är ju inte FMV:s roll, utan de tolkar bestämmelserna. När jag pratar med dem säger de: Så här tolkar vi det. tolkar det på ett annat sätt. Sedan håller jag med om att utveckling ska ske. Men vi har en strategisk partner som heter . Jag tänker på det nya stridsflyg som , kanske tillsammans med , vill utveckla. Har vi någon roll där? Eller ska vi samarbeta med i stället, som tar fram ett nytt? Ska vi samarbeta med och kanske ? vill köpa korvetter från med robotsystemet CAMM, till exempel. Där är vi också en mycket intressant och strategisk partner. Vi ser alltså också lite vidare. Jag upplever nog inte riktigt att gav svar på min fråga om huruvida framtiden för svensk försvarsindustri ligger i att vara en inhemsk leverantör eller på den internationella marknaden eller på EU-marknaden. Hur man landar där tror jag kommer att spela roll för hur man ser på artikel 346, om man vill stärka den, det vill säga begränsa den europeiska marknaden, eller inte. Det som sa, att det görs olika tolkningar i olika länder, stämmer. Å andra sidan har vi sett fem fall då har tagit länder till , som har dömt dem för att ha missbrukat artikel 346. I grunden är detta bra för svenska försvarsföretag, som är exportorienterade. De ligger på en exportandel på , och de vill ha marknadstillträde. Jag tror att det är i denna rörelseriktning vi måste gå om vi värnar svenska försvarsföretag. Den andra delen gällde forskning och utveckling, som jag var inne på i mitt anförande. Där ser vi att den statliga sidan har minskat kraftigt . Om man vill värna detta område bör man rimligtvis också värna exporten, för det är enda sättet för dessa företag att dela utvecklingskostnader. Den svenska kunden är det främsta referensobjektet, men det viktiga är att få stora serier. Därför är det viktigt att öppna upp den europeiska försvarsmakten och vara mer restriktiv i tolkningen av artikel 346. Jag ska gå in på de frågor som ledamoten ställde. När det gäller framtiden internationellt ska jag vara tydlig: Jag tror på båda delarna. Men jag tror att vi kommer att öka den internationella delen, för detta är helt nödvändigt. Det är därför jag vill belysa vår strategiska partner , men finns det andra länder som kanske ska köpa och som kommer att bli strategiska. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik När det gäller frågan om forskning och utveckling satsar vi på det. har vi accepterat den budget som lagts fram, och detta är ett framsteg, som ledamoten sa alldeles . Vad vi ville göra kan vi lämna därhän, för det är denna budget som gäller . Men jag ser den internationella framtiden. När det gäller att motarbeta artikel 346 tolkar man den visserligen annorlunda, men det viktigaste är att snabbt göra en ändring av tolkningen så att vi i alla fall hänger med på det spår som och andra länder kör utan att dömas inför domstol. Detta tror jag är jätteviktigt. Försvarspolitik och dagens betänkande omfattar många delmoment och underrubriker. Några viktiga områden är nordiskt samarbete, forskning och utveckling, utländska strategiska samarbeten, EU-samarbete, materielförsörjning och logistik. Det finns också en gråzonsproblematik när det gäller cyberförmåga, beredskap och övningar. Detta är mycket aktuella frågor. Som vi hörde i inledningen av denna debatt pågår just nu ett intensivt arbete under Försvarsberedningens pågående och kommande period med att ta fram förutsättningarna i nästa delrapport. I betänkandet och från utskottsmajoriteten, och egentligen i hela texten, hänvisas till den rapport som vi lämnade eller till att inte föregripa slutsatserna i kommande rapporter från Försvarsberedningen. Ungefär 30 yrkanden som lämnades in besvaras på detta sätt i protokollet och i betänkandet. Det finns anledning att fördjupa sig i de olika partiernas förslag, reflektioner och ambitioner inför när det handlar om svensk försvarspolitisk utveckling. har både 2015 och åren därefter varit med i Försvarsgruppens arbete i nära samarbete med de partier som ingick överenskommelsen och har kompletterat denna inriktning ytterligare , också i budgettermer. Vi har varit bidragande till att vi har fått en förmågeutveckling och även mer resurser till försvarets verksamhet, men vi inser att utmaningarna inför kommande års arbete är stora. Vi inser också att det på många områden behöver göras en hel del satsningar, för att både ta ansvar för det beslut som gäller och dimensionera en organisation som möter samtidens och framtidens säkerhetspolitiska läge. Denna debatt är därför viktig. Vi kommer att kunna hamna i områden som tangerar andra betänkanden, och så är det ofta när vi diskuterar försvarspolitik. När vi tittar på omvärlden, inte minst agerande med den flygning som skedde provocerande nära senast och som det rapporterades om i medierna liksom de beredskapskontroller och ambitionsökningar som har ägt rum , års försvarsreform och framåt, ser vi att deras handlingsförmåga och handlingsfrihet att försvara och agera militärt har ökat. Vi ser detta i militära termer, i beredskapskontrollerna, i övningsverksamheten och i hur beredskapen prioriteras. Denna förmågetillväxt, som sker trots sanktioner och ekonomiska begränsningar gentemot omvärlden, och det pågående kriget i och också i som man deltar i aktivt, har oerhört viktiga perspektiv för oss i vår svenska försvarsdiskussion om framtiden och vart vi är på väg. Därför är Försvarsberedningens kommande arbete oerhört centralt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Vi hörde en av debattörerna hänvisa till en av Försvarsberedningens senaste resor. Ja, det var en i raden av resor där vi träffar våra vänner i Europeiska unionen och också våra Natovänner och där vi får lyssna till hur de ser på verkligheten och omständigheterna. Det är viktigt att hämta in kunskap och att ha en , löpande dialog om vad som behövs och krävs. Vi kan titta på vad våra vänner och grannar - Natogrannar och EU-medlemmar - gör när det handlar om militär förmåga. Vi kan gå igenom en rad länder och se hur procentsatserna relativt bnp ser ut : har , , , , , , , , , och . Vi behöver vidga vår försvarspolitiska diskussion och reflektion och också analysera vår situation. Många politiska representanter i denna kammare säger att vi ska stå utanför ett Natomedlemskap. Man har också olika perspektiv på vad ett Natosamarbete i praktiken bör innehålla och innebära. Det förpliktar att de länder jag räknade upp med flera tydligt prioriterar ytterligare resurser till försvaret och den militära förmågeutvecklingen. Det förpliktar oss att svara på frågan: Vad bör budgetera utan ett Natomedlemskap? Jag har fortfarande inte hört Socialdemokraterna leverera en ambition inför Försvarsberedningens slutrapport . Hur mycket pengar avser regeringspartierna att lägga inför nästa försvarsinriktningsperiod, 2021-2025? Första året vet vi, för det beslutades här i kammaren före nyår. Men vad gäller för helheten ? Utan ett svenskt Natomedlemskap bör siffrorna vara betydligt högre än dem jag tidigare räknade upp, utöver nuvarande nivå. har tydligt sagt i stämmobeslut och olika debatter här i kammaren att vårt mål för Försvarsberedningens arbete inför 2021-2025 är minst det nordiska snittet i andel av bnp. Denna siffra rör sig i takt med att de nordiska länderna i övrigt ökar sina medel till försvaret. står vi bakom tvåprocentsmålet, och vi arbetar aktivt för att ska bli medlem i Nato. De närmaste månadernas arbete är därför oerhört viktigt för hur vi landar i en så bred och konstruktiv ambition för den svenska försvarspolitiken som möjligt. Det handlar om nästa period, men det handlar också om att man ska lägga grunden därefter när så stora materiella utmaningar väntar. Man måste uppdatera befintliga system och även dimensionera mer i organisationen för att öka möjligheterna att försvara hela landet. Det kommer att handla om mycket viktiga detaljer men också om helhetsdiskussioner. Från ett centerperspektiv ser jag fram emot detta och att bevaka det som vi har lagt fram inför denna kammardebatt. Det gäller arméns betydelse, hemvärnets betydelse, ledning och logistik, cyberförmåga, kapacitetshöjande åtgärder i närtid, så att vi på ett verkligt sätt kan se effekterna av vad en stark försvarsmakt och operativ förmåga innebär i praktiken. Jag ska inte förlänga debatten ytterligare utan vill bara poängtera att vi i yrkar bifall till reservation 4 i dagens betänkande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik debatterar vi försvarsutskottets betänkande om försvarspolitiken. Detta är ett viktigt område. Vi debatterar detta också med tanke på en allt tuffare omvärld. Vi ser att det är ett tuffare övningsmönster från i vårt närområde. När det gäller är det som gick in och olovligen tog över . Men fortfarande, medan vi står här och diskuterar, pågår det ett krig i östra . Sedan aggressionen inleddes har tagit kontroll över ett territorium motsvarande av landets yta, där uppskattningsvis av befolkningen lever. Detta har gjort att 13 000 människor har dödats, nästan 25 000 har sårats och minst 1,6 miljoner har blivit internflyktingar. Det har skapat svallvågor särskilt i våra grannländer i , och människor känner sig hotade. Nato har gjort viktiga insatser genom att kontinuerligt ha trupper där. Det är väldigt bra. Detta betänkande handlar om . Jag vill därför yrka bifall till reservation 3 från , som gäller totalförsvaret och granskning av måluppfyllelse. I motioner som behandlas i detta betänkande tar vi upp lite grann hur vi vill se att försvaret av ska stärkas. Vi har en bra försvarsmakt, men den är för liten givet de hot vi står inför. Vi i vill stärka flygvapnet, inte minst genom att vi använder våra sidobaser så att vi kan flytta ut våra flygplan igen. Detta för att det inte ska vara så lätt att slå ut våra flygplan. Vi måste också ha personal som kan klargöra dessa flygplan. Det skulle vara en viktig del i att stärka vår försvarsförmåga. När det gäller marinen är det viktigt att vi inte bara, som , kan verka från . Vi måste ha baser både här i och i , så att vi kan agera på båda sidorna om - både på ostkusten och på . När det gäller armén påminner vi i motioner om att det i Försvarsberedningens beslut sas om organisationen att vi till 2020 skulle ha två fullt utrustade och samövade brigader som skulle vara stridsdugliga. Det som vi ser är att vi har detta på papper. Det som vi egentligen har, och som övades under , är en brigad. Det är för lite. I nästa steg, som några talare har varit inne på, är det viktigt att vi gör dessa förstärkningar för marinen och för flygvapnet men också för armén, som jag talade om. Vi kan inte bara ha två brigader på papperet, och egentligen bara en, utan vi måste ha tre: en i , en i och en i . I förlängningen bör vi också se till att ha en till brigad ovanför nedre . Detta är viktigt att inpränta i ett land som är så stort som . är det näst största landet i . Då måste vi ha en rimlig nivå på vårt försvar. Kommande generationer får gärna satsa mer. Men det som jag var inne på är något slags basic, vad vi behöver för att på ett trovärdigt sätt kunna försvara . Därför är det så viktigt att vi kommer överens i kommande försvarsberedning om att göra dessa för oss helt nödvändiga satsningar. Det är nämligen viktigt att svenska folket kan känna att vi har en försvarsmakt som kan försvara oss. Som jag har varit inne på måste vi också satsa på cybersäkerheten. är det faktiskt otillständigt att vi har sex myndigheter som delar på ansvaret. Det ramlar mellan stolarna, vilket inte är bra. Med ministerdirektiv ska det bli ännu fler. har - faktiskt - jobbat för att vi ska ha en cybersäkerhetsmyndighet. Det kan vara som den brittiska modellen, där man satsar på ett nationellt cybersäkerhetscenter. Mycket tyder nu på att detta är på gång, vilket är mycket glädjande. Att dela upp ansvaret på så många, som vi har det , blir inte bra. Det ramlar mellan stolarna. Cybersäkerheten är mycket väsentlig. Det är alldeles för lätt att få på fall genom en cyberattack. Vi har sett flera cyberattacker, till exempel i som har drabbats av flera attacker. Under kalla decemberdagar har en kvarts miljon människor i mist strömmen. Man har pekat ut som den som har genomfört dessa cyberattacker. Detta kan också drabbas av. Därför är det så viktigt att vi ser till att stärka cybersäkerheten. Den brittiska modellen har visat sig vara mycket framgångsrik. Där har man samlat de bästa för att se till att föra ut detta i samhället. Detta är jätteviktigt för att stärka vårt skydd mot cyberattacker, som bara ökar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik FRA påpekade att det genomfördes 10 000 cyberattacker av utländsk makt . Sedan har man bara sagt att de har blivit fler och mer sofistikerade. Det är därför som det nu är så viktigt att vi agerar. Men detta räcker inte. Vi behöver också bli medlem av Nato. En ledamot framförde tidigare här frågetecken kring detta och om vi var välkomna. Det som är tydligt är att är välkommet. Vi i är välkomna i Nato. Det skulle stärka förutsägbarheten och tryggheten, både för och för våra grannländer. Jag brukar säga att det är mycket bättre att förbereda sig med sina vänner än att behöva improvisera om det värsta skulle hända. kan vi nämligen inte samöva på det sätt som vi skulle behöva göra. Vi är omgivna av Natomedlemmar: , , , , , och . Om skulle vara medlem i Nato skulle vi få en betydligt starkare förmåga. Vi är nu en partner med Nato, och det är bra. Men vi borde också bli fullvärdig medlem. Avslutningsvis vill jag säga någonting om att vi vill att det ska vara en oberoende analys av Försvarsmaktens verksamhet och förmåga, som ska redovisa bemanning, materieluppfyllnad, genomförande av utbildning, kostnader, bedömd förmåga och så vidare. Detta är någonting som har efterfrågat. Det är någonting som finns exempelvis i , där man redovisar varje vapenslag. Hur ligger det till? Hur mycket används? Exempelvis kom det i tyska förbundsdagen fram att inga ubåtar var i funktion. De låg alla i docka. Och det kan man föra en offentlig diskussion om. Självklart måste vi ha försvarshemligheter. Men vi står i begrepp att öka anslagen och få ett starkare försvar. Då är det viktigt att tala om för och svenska folket hur vi ligger till. Det var vi också överens om i Försvarsberedningen, i vår första rapport . Men ingenting har hänt. Det är viktigt att det nu blir verklighet. Jag skulle vilja att ledamoten förtydligar lite. Är det korrekt uppfattat att ledamoten har förankrat i sitt partis partistyrelse och ledning dels de 1 ½ procenten i Försvarsberedningen, dels det vidare steget upp mot ? Är detta förankrat? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Jag vill tacka för frågan. Ja, har rikstingsbeslut på att vi ska gå . Det är också något som de flesta av våra grannländer har beslutat sig för. De flesta av våra grannländer är, som jag sa, medlemmar i . Där räknar man med att ungefär 14 av medlemsländerna kommer att vara uppe i . Ledamoten gjorde en tydlig och bra uppräkning som visade att våra grannländer är på god väg medan ligger alldeles för lågt. Jag vill passa på att ställa några frågor till . Ser inte att ett Natomedlemskap skulle vara bra för ? Inser ni inte att det skulle stärka tryggheten? Lever SD på något vis kvar i tron att samarbetet med skulle räcka? Det är ett bra samarbete. Men tror ledamoten att det skulle vara tillräckligt avskräckande om exempelvis skulle få för sig att göra en attack? Tror ledamoten verkligen att det räcker? En av KD:s närmaste vänner inom Nato skulle då bli . Att man kan uppfatta det som en partner som man vill samarbeta med är fortfarande obegripligt för oss. Men det får naturligtvis KD själva och ledamoten stå för. Jag har stått här och talat om hur ser på det här. Vi ser ett starkt svenskt försvar, genom att man går upp till 2-2 ½ procent. Vi ser en stark marin, ett starkt flygvapen och ett luftvärnssystem som är värt namnet, inte det skräpet som har köpt . Tillsammans med försvarsförbundet med ser vi det som en oerhört hög tröskel och en stabiliserande faktor i . Den uppfattningen delas av många andra. Jag säger inte att det sas när vi var på Natohögkvarteret, men det antyddes att man även väger in delar som påverkar förhållandet mellan stormakterna. Hur stor inverkan det får sas inte. Jag tycker fortfarande att beslutet ska fattas i riksdag och ingen annanstans, likaså i . Vi ser det alltså som en tillräckligt hög tröskeleffekt. Vi ser Nato som en vän. Men vi ser inte ryssarna som fiender. Det tror jag är en stor skillnad mellan oss, . Ett alliansfritt land pekar inte ut fiender till det egna landet. Hur man yttrar sig är en total missbedömning i en utrikespolitisk säkerhetsfråga. När vi besökte Nato , vilket det har refererats till , var det tydligt att man pekade på att skulle passa in i Nato. Det uttrycktes som att vi är skräddarsydda för att vara medlem. Det beslutet ska tas i ; det är riktigt. Det ska inte vara någon påtryckning från eller något sådant. Beslutet om vad som är bäst för ska tas i . Det finns en utredning som har gjort i närtid. Där lyfts det tydligt fram att ett svenskt Natomedlemskap skulle stärka tryggheten och förutsägbarheten, både för oss och för våra grannländer. Han påpekar också att det är ganska svårt för omvärlden att förstå den svenska positionen. Vi ses nästan som medlemmar i och får en del problem på grund av det. Men vi har inte skyddet. Det är det som är skillnaden. Vi omfattas inte av artikel 5. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik behöver verkligen stärka sin försvarsförmåga, absolut. Vi behöver öka procentandelen av bnp. Det är viktigt. Men det räcker inte. Vi måste också bli medlem i Nato. Det är någonting som arbetar för och hoppas få igenom så fort som möjligt. Låt mig inleda med att berömma för en del av de punkter som han tog upp. Det handlar bland annat om transparensen när det gäller den försvarspolitiska diskussionen. Det blir inte möjligt som politiker att verka för ökade försvarsanslag om vi inte också gör det möjligt att redovisa hur situationen ser ut. skrev , liberal och sjöofficer, till en kamrat: är det bara vi själva som är okunniga om våra svagheter. Den här problematiken är alltså gammal, men det är bra att den adresseras. Det är också korrekt att , sedan vi blev partner , systematiskt har anpassat våra militära förmågor - taktiskt, tekniskt, utrustningsmässigt och organisatoriskt - till Nato. Vem som helst förstår att en sådan process som pågår skapar beroenden. Dessvärre kan man som partner inte kräva någonting av Nato. För det krävs ett medlemskap. Då har man både rättigheter och skyldigheter. Man kan ge, och man kan kräva. Det är därför medlemskapet är oundgängligt för . Alla försvarsbeslut och alla större materielanskaffningar i har alltid varit underfinansierade. Jag vill dock hävda att försvarsbeslutet utgör något av ett historiskt rekord på området.