bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Vi kan konstatera att miljöbrott har likheter med ekonomisk brottslighet. De direkta skadeverkningarna av brottet är oftast diffusa men kan innebära långsiktiga och omfattande miljöskador och därmed även orsaka stora samhällskostnader. En lagföring är därför mycket viktig. Utredningarna är ofta komplicerade och kräver särskild yrkeskunskap och spetskompetens hos polis och åklagare. En särskild åklagarkammare (REMA) hanterar miljöbrotten, och denna har till största delen tillräcklig kapacitet och organisation. Däremot behöver polisens utredningsresurser förstärkas. Det är därför angeläget att se till att polisen har resurser för att kunna prioritera arbetet med miljöbrottslighet. Med en höjning av anslag stärks dessa möjligheter. Mer behöver dock göras och regeringen bör verka för detta. En mer effektiv polis, punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 2, 9 och 10 samt 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 3, 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:710 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:898 av (M). Det råder bred politisk enighet i om att polisen ska ha 10 000 fler anställda . Det finns dock ett uppenbart behov att förstärka polisens kapacitet att agera mot gängkriminaliteten – vi kan inte vänta ända till 2024. Det handlar om att förstärka lokalpolisområdena där gängen är som mest aktiva, att tillföra mer resurser till de enheter inom polisen som hanterar grova våldsbrott och att förstärka de s.k. aktionsgrupper som agerar inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet. Det är nödvändigt att följa upp polisens verksamhet såväl kvantitativt som kvalitativt. Uppföljningen ska hålla hög kvalitet och måtten ska vara ändamålsenliga. Måtten är relevanta för ett mer effektivt ansvarsutkrävande av chefer och för hur resurserna ska fördelas. En gedigen uppföljning är också central när införandet av reformer och nya arbetsrutiner övervägs. Många säger sig vilja kopiera den amerikanska polisens arbetsmetoder på vissa håll i med ett tydligt ansvarsutkrävande av lokala polischefer baserat på färsk brottsstatistik. Självklart går det inte att kopiera modellen rakt av, men lokal brottsstatistik bör kunna göras offentlig för allmänheten, och polischefer ska kunna avkrävas ansvar för situationen i sin region eller sitt område. En sådan modell måste dock kombineras med betydande resurstillskott och tydligare mandat för polischefer att kunna fatta beslut. Polisen har enligt lag bl.a. skyldighet att arbeta brottsförebyggande och svara för allmän ordning och säkerhet. Vi menar att detta uppdrag behöver konkretiseras eftersom otydligheter i denna del gör det svårare att utvärdera verksamheten. En utredning bör därför tillsättas för att skapa en tydligare definition av uppdrag samt precisera vilken förmåga polisen bör ha och vilka krav som bör ställas på myndigheten. Även när det gäller polisens brottsförebyggande arbete finns behov av en utredning av vad som egentligen är polisens uppdrag. Den senaste utredningen har på nacken. En ny sådan utredning skulle ha till uppgift att tydliggöra polisens uppdrag och vilken förmåga polisen ska ha på området. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. En mer effektiv polis, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:710 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:898 av (M) och 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 10. Vi anser att polisens verksamhet i för stor utsträckning utgår från kvantitativa resultat med fokus på brott som genererar mätbara resultat. Ambitionen bör i stället vara att alla brott ska utredas. När arbete behöver prioriteras bör det dock göras baserat på polisernas expertis. Vi menar att man bör sluta fokusera på s.k. pinnjakt och att polisiär verksamhet ska utvärderas med större fokus på kvalitativt arbete. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. En mer effektiv polis, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:710 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:898 av (M) och 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 10. Jag anser att polisens omorganisation har förbättrat förutsättningarna för polisens verksamhet, men att det trots detta finns flera problem som behöver åtgärdas. Det behöver bl.a. vidtas åtgärder för att polisen ska nå målsättningen om bättre verksamhetsresultat och högre kvalitet i sitt arbete. Regeringen bör därför ge i uppdrag att stärka förmågan till strategisk planering och styrning, att utveckla uppföljningen och att stärka det lokala polisarbetet. Fler poliser, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:2709 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det behövs fler poliser för att öka upptäcktsrisken och vända brottsutvecklingen. Svensk polis har svårt att klara sitt uppdrag. Trots att det behövs fler poliser har vi färre poliser än när regeringen tillträdde. Det beror bl.a. på att alltför många poliser lämnar yrket. har antalet poliser som slutat av andra orsaker än pension fördubblats. står platser på polisutbildningen tomma. Vi vill stärka med 10 000 fler polisanställda till 2024. Fler poliser behövs såväl i de större städerna som i glest befolkade delar av landet. Vår långsiktiga målsättning är att antalet poliser per capita i ska ligga i nivå med genomsnittet i EU. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Fler poliser, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:2709 av (M) yrkande 1, 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 1. Arbetet med att stärka personalstyrka, både polisutbildade och civilanställda, måste säkerställas. Arbetet med 10 000 fler polisanställda till 2024 bör kontinuerligt utvärderas och åtgärder vidtas om anställningstakten inte motsvarar det uppsatta målet. Av de 10 000 fler polisanställda bör minst 7 000 vara polisutbildade. Att antalet poliser höjs är nödvändigt. För att säkerställa en kontinuerligt väl anpassad bör det tas fram en målbild om hur många poliser det ska finnas jämfört med befolkningen. Ett sådant rikttal bör vara att det ska finnas 250 poliser per 100 000 invånare. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Fler poliser, punkt 14 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:2709 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 2. har för få poliser, och för få av dem är ute på gator och torg. Med dagens antal poliser är det svårt att bekämpa de gäng som tagit över i vissa utanförskapsområden och att vara närvarande i små orter där polisen är nästan helt frånvarande . För att åtgärda detta och se till att polisen kan vara närvarande i hela landet föreslår vi att ska ha 30 000 poliser 2024. Vi vill anställa 10 000 fler poliser. För att snabbare få fler poliser föreslår vi en ettårig utbildning. Den ska utformas så att man efter den kan gå ut i tjänst i en ny polisanställningsform eller fortsätta studierna likt nuvarande polisutbildning. Vi föreslår också att både kommunerna och staten ska kunna finansiera tjänsterna men att ska vara huvudman. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Poliser i yttre tjänst, punkt 16 (M, KD) av (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att fler poliser måste ut i yttre tjänst. Omorganisationen av polisen var nödvändig men när det gäller att få ut fler synliga poliser på gator och torg har omorganisationen tyvärr varit ett misslyckande. Syftet var att skapa en effektiv polisorganisation som också kom närmare medborgarna, men så är inte fallet . På många håll upplevs polisen som frånvarande. Polisen bör därför få i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst. Det är helt avgörande för att vända den trygghetskris som just nu befinner sig i. Civilanställda inom polisen, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 5. I ägnar poliser en för liten del av sin arbetstid till att patrullera bland allmänheten. En orsak till detta är de bisysslor som belamrar poliserna. Detta är arbetsuppgifter som civilanställda eller andra yrkesgrupper i samhället skulle kunna ta över. Det rör saker som tillståndsgivning för fyrverkerier och cirkustält, tillsyn av omhändertagna berusade personer, inspektion av farliga istappar, omhändertagande av hittegods, handräckningstransporter mellan ungdomshem och dylikt. Vi anser att poliser med flerårig polisutbildning ska utföra polisarbete, inte hantera ärenden där uppgifterna borde ligga på andra yrkesgrupper. I ett tryggt måste polisen ges tid att förebygga brott. Polisens brottsförebyggande och trygghetsskapande verksamhet bör därför renodlas genom en ökad anställning av civilanställda. En lokalt förankrad polis, punkt 18 (M, KD) av (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:1419 av m.fl. (S). För att åstadkomma en mer lokalt förankrad polis med ökad närvaro och synlighet i hela landet anser vi att de nya poliser som tillkommer i första hand ska placeras på lokalpolisområdesnivå. Det kommer att innebära fler synliga och närvarande poliser både i utanförskapsområdena runt våra städer och på landsbygden. Specialenheter, punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 49 och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2019/20:282 av (C), 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1906 av (M) yrkande 4, 2019/20:2032 av (M) och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 33. Vi vill se mer specialiserade narkotikapoliser för att narkotikarelaterad brottslighet ska kunna bekämpas på ett effektivare sätt. Varje polisområde där narkotikahandeln är ett problem ska ha särskilda enheter med uppgift att förebygga och utreda narkotikabrottslighet. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose detta. Specialenheter, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:282 av (C), 2019/20:1906 av (M) yrkande 4, 2019/20:2032 av (M), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 49, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 33. Organiserad brottslighet som dels är internationell, dels är landsomfattande inom bekämpas bäst av en del inom polisen som har ett övergripande nationellt ansvar för att bekämpa organiserad brottslighet. Det får vara upp till att närmare avgöra hur en sådan organisation ska se ut, men exempelvis kan huvudansvaret ligga under Nationella operativa avdelningen (). För att underlätta och effektivisera ska den sekretess som ibland finns mellan myndigheter inte gälla när efterfrågar information i fall kopplade till organiserad brottslighet. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Specialenheter, punkt 19 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2019/20:282 av (C), 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1906 av (M) yrkande 4, 2019/20:2032 av (M), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 49 och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 17. på har bedrivit ett framgångsrikt arbete . När byrån får ett domstolsbeslut gör de husrannsakan och beslagtar pengar, klockor, smycken, väskor och lyxbilar – om man inte kan förklara hur man kommit över tillgångarna på laglig väg. Den irländska modellen vänder på bevisbördan. En person med dyr klocka, exklusiv bil eller mycket pengar på bankkontot behöver redogöra för och bevisa hur han eller hon tillskansat sig tillgångarna på laglig väg. Vi menar att borde utreda hur det förhållningssättet skulle kunna införlivas i svensk kontext. Vad gäller arbetets organisation bör det övervägas om den svenska myndighetssamverkan kan ta efter modell med en särskild civilrättslig enhet eller om det bästa är ett fortsatt arbete i samverkan, men med starkare muskler och ett tydligt uppdrag på varje myndighet att prioritera arbetet. Polishundar, punkt 21 (M, KD) av (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:531 av (M). använder sig av ca 450 polishundar. Polishundar används bl.a. för att upprätthålla allmän ordning och söka efter olika typer av preparat såsom sprängmedel, vapen, narkotika, sedlar och brännbara vätskor runt om i , både i brottspreventivt syfte och på grund av att specifika tips har kommit in till . Enligt polisen skulle användningen av sökhundar sannolikt kunna öka om tillgången på hundar som uppfyllde de mentala och fysiska kraven ökade. Vi vill förstärka polisens hundresurs för att se till att antalet sökhundar med förmåga att söka efter vapen och narkotika blir fler. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Polisutbildningen m.m., punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2019/20:667 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1491 av (M), 2019/20:2115 av (L), 2019/20:2349 av (M) och 2019/20:2807 av (L). Polisyrket är lika varierande som uppdraget. Polisutbildningen behöver därför anpassas för att bättre svara mot de behov som finns. Polisutbildningen ska vara utformad för att på ett ändamålsenligt sätt utbilda poliser till att kunna utföra ett gott polisarbete. Dagens utbildning är i stora delar bra men kan förbättras ytterligare, dels genom bättre möjligheter att utbilda sig på distans, dels genom mer befogenheter direkt i utbildningen. Det har bl.a. framförts att de nyutbildade poliserna behöver omfattande vidareutbildning för att klara det vardagliga polisarbetet. Vidare behöver polisen anställda med arbetslivserfarenhet från andra områden, t.ex. it-specialister, psykologer, beteendevetare och ekonomer. Även personer som rekryteras utifrån bör kunna bli poliser, med de befogenheter som tillkommer en polis. Det bör därför skapas tydligare möjligheter att få en anpassad polisutbildning för dem som har börjat arbeta hos polisen och har en särskild kompetens eller arbetslivserfarenhet från andra områden. Enligt vår mening är det önskvärt att även de som rekryteras utifrån ska bli poliser och ha alla de befogenheter som tillkommer en polis. Dessa frågor om polisutbildningens utformning skulle kunna övervägas inom ramen för en parlamentarisk utredning. Vi vill också att polisutbildningen ska finnas i ännu fler delar av landet än vad regeringen har beslutat genom att uppdragsutbildning ges vid fler högskolor än och att möjligheterna till distansutbildning byggs ut. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisutbildningen m.m., punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:667 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1491 av (M), 2019/20:2115 av (L), 2019/20:2349 av (M), 2019/20:2807 av (L) och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Utbildningens syfte är att åstadkomma kompetenta poliser som är väl förberedda för den vardag som väntar dem. Eftersom arbetsuppgifterna för en polis är många och av varierande slag är det vår åsikt att den del av utbildningen som rör juridik, konflikthantering och vapen- och taktikträning bör ta mer plats. Den del av utbildningen som består av mer teoretiska ämnen, som statsvetenskap och kriminologi, bör i stället begränsas. Sammanfattningsvis föreslår vi en översyn av utbildningen för att utöka de praktiska ämnena och minska de teoretiska ämnena. Målet ska vara att poliser ska vara bättre förberedda för det kommande arbetet. Detta bör även kunna leda till att den totala utbildningstiden förkortas. Vidare föreslår vi att antalet utbildningsplatser på polisutbildningen ökas för att kunna utbilda 7 000 nya poliser . Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Polisutbildningen m.m., punkt 22 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2019/20:667 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1491 av (M), 2019/20:2115 av (L), 2019/20:2349 av (M), 2019/20:2807 av (L) och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Polisutbildningen bör bli en högskoleutbildning med yrkesexamen. Det är viktigt att specialistkompetens inte bara hämtas utifrån utan att även kompetensen inom poliskåren höjs. Forskning och samverkan med andra utbildningsområden i kombination med en stark koppling till den polisiära verksamheten krävs för att bl.a. utveckla mer effektiva metoder som är anpassade till dagens krav på polisen. har i sitt betänkande Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning (SOU 2016:39) bl.a. föreslagit att den nuvarande polisutbildningen ska omformas till en treårig högskoleutbildning. Jag anser att det är hög tid att regeringen presenterar en proposition utifrån betänkande. Avsikten är inte att minska de praktiska momenten eftersom dessa är nödvändiga i polisens vardagliga arbete. Tvärtom tror jag på att förena teori och praktik. Som jämförelse kan tas socionomutbildningen som innehåller praktiska moment och leder till en akademisk examen. Fler karriärvägar inom öppnas för de studerande om utbildningen leder till en akademisk examen. Vidare stärks möjligheterna att forska efter avslutade studier. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att polisutbildningen blir en högskoleutbildning. Rekrytering till , punkt 23 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 9 samt 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:2501 av (M) yrkande 1. Vi vill möjliggöra för att återanställa pensionerade poliser och poliser som har lämnat yrket. Detta ska åstadkommas genom konkurrenskraftiga löner och villkor anpassade för den enskilda polisen. De poliser som på detta sätt återanställs kommer att kunna bidra med sin erfarenhet och avlasta sina kollegor . Arbetet med att anställa fler civila utredare måste intensifieras. Vi vill också se en särskild satsning för att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. Detta skulle innebära att polisiära resurser som annars hade gått åt till dessa sysslor kan frigöras. Vi vill också att det ska genomföras riktade informationsinsatser bl.a. i de utsatta områdena för att få fler sökande till polisutbildningen. Rekryteringen bör dessutom ske mer aktivt över hela landet och med ett tydligt uppsökande syfte för att förmå fler att söka till polisutbildningen. Regeringen bör ge ett sådant uppdrag. Rekrytering till , punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2501 av (M) yrkande 1, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 9. Kraven för att bli antagen till polisutbildningen har historiskt sett varit höga, och många har sökt för att bli antagna. Denna ordning och dessa krav har garanterat den grundläggande kvalitet som är nödvändig för att upprätthålla en professionell poliskår som allmänheten kan ha förtroende för. Till följd av yrkets förlorade status har antalet som kvalificerar sig till utbildningen minskat, trots att kraven har sänkts . förekommer det påtryckningar från politiskt håll för att göra kåren mer heterogen. Hårda antagningskrav för att säkerställa kvaliteten har åsidosatts och ersatts av några av de lägsta antagningskraven i , för att fylla platserna och uppnå mångfald och jämställdhet. Vi tror inte att poliskrisen kan eller ska lösas med sänkta krav för att bli polis. Sådana lösningar snarare förvärrar problemet då personer som inte lämpar sig för att bli poliser belastar utbildningsväsendet. Poliskrisen måste i stället lösas genom ökade incitament för rätt person att söka sig till yrket. Man bör aldrig tumma på kvaliteten eller sänka förväntningarna på de sökande. De fysiska kraven vid antagningstesterna bör därför höjas till de tidigare, högre nivåerna, kravet på ett skrivet högskoleprov och prov i det svenska språket ska återinföras och begåvningskraven ska höjas. Vidare finns olika kriterier för att antas som avgörs av den sökandes kön. Muskelstyrkan graderas exempelvis på en niogradig skala, där män behöver uppnå kapacitet 6 medan kvinnor endast behöver uppnå kapacitet 3.