bet · H601KU20d3 · 2019-01-01 00:00:00 — , i sitt inledningsanförande, säger försvarsministern att han fått information om att har avvecklat sitt engagemang. Det här är två helt olika saker. nu under utfrågningen glider försvarsministern lite på formuleringen. Hur ska försvarsministern ha det – har hon avvecklat företaget eller har hon avvecklat sitt engagemang? : Jag har över huvud taget inte glidit på några formuleringar under den här utfrågningen. Jag har varit mycket tydlig kring det jag sagt här om att hon har avvecklat sitt engagemang i företaget, sitt ägande i företaget. Hur citaten sedan har blivit i de här artiklarna, ja, det kan man väl alltid diskutera beroende på vilken situation det är. Men det jag säger nu är liksom det som är min uppfattning och det som gäller i sammanhanget. (M): Fru ordförande! Det här är ju ett litet konsultföretag. Om jag har förstått saken rätt finns det eller fanns det inga anställda i det här företaget. Ett litet konsultföretag utan anställda … Jag vet inte vad försvarsministern har för erfarenheter från företagande som konsult, men den typen av företag bygger ju väldigt mycket på egna kontaktnät. Om man har en anställd som jobbat som vapenlobbyist och haft ett litet företag utan några anställda som bygger på ett eget kontaktnät och vederbörande sedan säljer ett sådant företag … Ett sådant företag kan man inte gärna sälja till vem som helst. Att det skulle säljas till någon närstående, en anhörig eller en nära vän, och att man därmed alltjämt skulle ha ett intresse i företaget är ju ganska påtagligt. Slog det aldrig försvarsministern att det skulle föreligga en risk för något sådant? : Jag får väl upprepa det jag sagt inledningsvis, både i mitt anförande och under den här utfrågningen, och inte slirat på över huvud taget. Det är att när hon anställdes i togs frågan upp om det här företaget. I kravbilden var att hon skulle avvecklas ur detta, vilket hon sedan meddelade att hon hade gjort – hon hade avslutat ägande och engagemang i sammanhanget. Därmed lämnade jag för min del den här frågeställningen. När problematiken kom upp och jag fick den klar för mig vidtog jag åtgärden att detta skulle gås igenom ordentligt, och sedan avslutades det med att hon avvecklade sin anställning eller att anställningen avvecklades. (M): Vi kan alltså tolka försvarsministern som att han inte reflekterade över att ett litet konsultföretag utan anställda som bygger på personliga kontakter inte gärna kan säljas vidare till vem som helst utan att det finns risk att det säljs till en nära anhörig? Det kan vi alltså tolka försvarsministern som att han inte reflekterade kring? Jag har en till fråga till försvarsministern. DN begärde ut en e-postlogg , som var anställd på departementet. Det tog för departementet att processa detta. Det motsvarar alltså en hastighet på mejl per dag. Tycker försvarsministern att det är en rimlig tid att hantera och lämna ut mejl på? : Ledamoten behöver inte tolka mig över huvud taget, utan det räcker med att lyssna på exakt vad jag säger. I det här sammanhanget var det så att vi tog upp med omedelbar verkan att viansåg att det här engagemanget skulle avvecklas. Därefter vidtog en process då hon slutligen meddelade mig att hon hade avvecklat ägande och engagemang i företaget, och därmed lämnade jag ärendet. Jag har liksom inte haft anledning att gå in i några andra delar i det här. När det gäller e-postloggen kan jag väl säga så att den lämnades ut den och begärdes ut av . Det här var ju en väldigt omfattande e-postlogg, omfattande över 1 000 poster. I det här sammanhanget skulle man också gå igenom om det fanns sekretessbelagda delar, så man genomförde också sekretessprövning under . Det är väl det som är orsaken till att det dröjde innan man lämnade ut den, men den lämnades ut. (M): Tack för det sista svaret! Anledningen till att jag känner ett behov av att tolka försvarsministern är att han inte svarar på frågan. Frågan som jag ställde, åtminstone min andra fråga, var mycket tydlig. Den gällde om försvarsministern tycker att det är rimligt att man inte reflekterar över att ett sådant företag med stor sannolikhet skulle säljas till en närstående. Vi förstår att hon har kommunicerat att hon har avvecklat sitt engagemang. Frågan är om det slog försvarsministern att försäljning av ett sådant företag med stor sannolikhet skulle ske till en närstående. : Det är inte min sak att kommentera eller att gå in och analysera ett företags eventuella fortlevnad eller avveckling, utan min sak var i det läget att vi hade begärt att hon skulle avsluta sitt engagemang i företaget, vilket hon också gjorde. Det är den information jag har fått. Med det var ärendet i min mening avslutat på departementet. Sedan när det här andra dök upp vidtog jag de initiativ som jag har redogjort för ett antal gånger. Skånberg (KD): Ordförande! Jag ber om ursäkt om försvarsministern blir irriterad över att vi ställer frågor. Vi gör ju inte detta för att vara nedriga utan för att få klarhet i om engagemanget verkligen var avslutat. Ägandet var uppenbarligen avslutat. Men engagemanget, när det går till en närstående, kan dras i tvivel, att det verkligen var avslutat. Och det var försvarsministern själv som nämnde gråzonen, som han sedan tog avstånd från. Jag tycker fortfarande att det vore klädsamt om försvarsministern ville klargöra hur hennes engagemang var avslutat när det går till en närstående och hur han säkerställde att det verkligen var så att en av hans medarbetare faktiskt inte hade gjort vad hon hade lovat. : Ja, jag har ju redogjort för att ägande och engagemang i företaget var avslutat. Och jag har inte uppfattat, , att hon har varit aktiv i företaget. Däremot, när det här kom fram i media , tog jag de här initiativen till den här utredningen, och då kom det fram synpunkter dels på det här anförandet, dels på synen på den här gråzonen när det gällde relationen till familj eller son. Efter det avslutades den här anställningen. Det är väl vad jag kan säga om det här. Däremot har inte jag haft någon form av insyn eller kunskap om vad det här företaget har gjort, utan jag har utgått från att hennes engagemang är avslutat. Jag har inte uppfattat att hon har varit aktiv i företaget. Det är min bild. Skånberg (KD): Och det är just det, fru ordförande, som är själva springande punkten, när försvarsministern säger: Jag har inte haft någon form av insyn. Borde försvarsministern ha haft någon form av insyn? Borde han ha försäkrat sig? Borde han ha dokumenterat? Borde han ha frågat två gånger? Vad tänker nu försvarsministern? Var det verkligen ett avslutat kapitel, eller borde han där och då ha frågat en gång till? : Ja, jag har uppfattat det här som ett avslutat kapitel. Om en medarbetare uppger att vederbörande har avvecklat både ägande och engagemang måste man utgå från att det är så. Vad jag förstår har hon inte varit aktiv i företaget. Men, jag menar, jag lämnade den där frågan i början på 2015. Sedan tog jag de här initiativen . Och jag har redogjort för utfallet. (M): Fru ordförande! Jag skulle vilja ställa en fråga till försvarsministern som rör rutinerna i inför medverkan i olika engagemang, olika framträdanden. Hur ser rutiner i allmänhet och försvarsministerns närmsta kanslis rutiner i synnerhet ut för hur man gör riskbedömningar inför medverkan i olika engagemang, vad gäller eventuell förtroendeskada som kan uppstå? Jag föreställer mig att man inför att man tackar ja till att delta gör en form av riskanalys, eftersom det inte är vilken statsrådspost som helst i regeringen som försvarsministern sitter på, utan en som inte bara återkopplar mot rikets säkerhet utan också rikets förtroende gentemot andra länder. Hur ser de rutinerna ut? Och är det så att de rutinerna på något sätt har förändrats eller skärpts efter det som den här granskningen avser? : Rutinerna, i grunden, handlar om förhållningssätt. Och det är att man ska förhålla sig till de etiska riktlinjer som gäller för . Det är det grundläggande. Sedan är det så att vi får in mängder av olika typer av inbjudningar. Då görs naturligtvis sållningar och värderingar av det här i staben. Och sedan: Det som jag ska delta i själv kommer naturligtvis för slutgiltigt avgörande till mig. Men det sker sållningsprocesser, och det sker värderingar. Sedan är det också så att medarbetare också har möjlighet att själva delta i olika saker och ta ställning till det. Men i grunden är det så att man ska förhålla sig till de etiska riktlinjerna. (M): Innebär det att det inte görs någon mer djupgående undersökning av arrangörer för olika engagemang som försvarsministern deltar i för att säkerställa att deras förehavanden eller associationer till andra juridiska personer eller entiteter på något sätt kan vara förtroendeskadligt för regeringen, försvarsministern eller riket? : Det jag deltar i är sådana inbjudningar som oftast handlar om väl kända och etablerade organisationer. Förekommer det att vi får inbjudningar från sådant där man bedömer att det är något som bör undersökas extra gör man naturligtvis det. När det gäller engagemangen i har jag redogjort för att det handlar om sådant som veteranförbundet, Folk och Försvar, Försvarshögskolan – den typen av organisationer som är väl kända och som vi kanske inte behöver göra en extra undersökning av i sammanhanget. (SD): Fru ordförande! Tack, försvarsministern, för svaren ! Jag har en ytterligare fråga. Jag undrar om det här har föranlett, inom departementet, att man kanske har rutiner framledes som verkligen säkerställer att en person som ska anställas på den här positionen inte har några kopplingar som kan leda till att förtroendet minskar, om det finns mer kanske strukturerat det här … att ni har … på de anställningar ni gör, så att ni verkligen kommer med följdfrågor också och inte bara kanske accepterar ett ja eller nej utan tittar lite längre i kedjan. Vad kan den här risken vara om vi anställer den här personen, de här kopplingarna? : Vi har tydliga rutiner för diskussioner kring bisysslor och jäv och den typen av problematik vid anställning av personer. Och vi utbildar också nyanställda i de etiska riktlinjerna. Det finns också ett särskilt regelverk när det gäller bisysslor i lagen om offentlig anställning och i etiska riktlinjer. Det är det som är basen för hela det här arbetet man gör i samband med en nyanställning. Ordföranden: Då vill tacka försvarsministern för att han kom hit och svarade på utskottets frågor. Därmed lämnar vi också punkt 4 på dagordning och förklarar sammanträdet avslutat. Granskningsärende 7 Beredningen av förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd (se avsnitt 2.1) Granskningsärende 15 Regeringens styrning av (se avsnitt 3.1) Granskningsärende 18 Utrikesministerns uttalanden om utträde ur EU (se avsnitt 4.6) Ordföranden: är och inleder sitt öppna sammanträde. Vi har en punkt, och det är offentlig utfrågning med statsminister . Det är en utfrågning i tre olika granskningsärenden. Vi kommer att börja med granskningsärende 7, Regeringens beredning av förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd. Därefter följer granskningsärende 15 och granskningsärende 18. Jag vill hälsa statsministern välkommen hit att besvara KU:s frågor. Denna utfrågning kommer att gå till på följande sätt: Vi tar varje granskningsärende för sig, och statsministern har möjlighet att göra en egen inledning på maximalt i varje ärende. Därefter kommer jag att ge ordet till anmälande parti att ställa frågor och därefter till partierna i storleksordning. Om det finns tid och fler frågor kan det bli en andra runda i ärendet. Men det beror naturligtvis på hur många frågor som finns från ledamöterna. Vi tar ett ärende i taget, och vi börjar alltså med granskningsärende 7, Regeringens beredning av förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd. : Fru ordförande! Jag tackar för möjligheten att få komma till utskottet och svara på frågor i tre granskningsärenden. Bredvid mig sitter Statsrådsberedningens rättschef . När det gäller granskningsärende 7 har jag kallats till utskottet för att ge min syn på den nya möjlighet till uppehållstillstånd som regeringen presenterade för . Det stora antalet asylsökande medförde mycket stora påfrestningar för det svenska samhället. Det var därför nödvändigt med ett regelverk som begränsade möjligheterna att få uppehållstillstånd i . När regeringen föreslog detta regelverk var en av utgångspunkterna att regelverket inte skulle ändras för barn och barnfamiljer som hade kommit till före , då regelverket aviserades. På grund av långa handläggningstider hann dock många barn som kom ensamma till före fylla innan de fick beslut i sina respektive ärenden. De bedömdes därför som vuxna när deras asylansökningar prövades. Handläggningstiderna drabbar alltså den här begränsade gruppen särskilt hårt. Regeringen beslutade därför att lägga fram ett förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd för den aktuella gruppen. Som regeringschef och chef för har jag det övergripande ansvaret för regeringen och arbete. Jag har självklart också det övergripande ansvaret för att beredningskravet i regeringsformen uppfylls. Som jag har uttalat, och som också utskottet har uttalat, medger detta krav viss flexibilitet. Regeringen bedömde att det var angeläget att den aktuella lagstiftningen skulle träda i kraft för att förbättra situationen för den aktuella gruppen. Därför valdes en kortare remisstid som kompletterades med ett remissmöte. Att det var angeläget att de nya reglerna skulle träda i kraft var också skälet till att regeringen valde att lägga fram en extra ändringsbudget. Regeringens bedömning var att beredningskravet i regeringsformen var uppfyllt för den aktuella propositionen och att det fanns särskilda skäl att lägga fram en extra ändringsbudget. Och jag ser inte nu att det finns någon anledning att göra någon annan bedömning. Jag har också gett uttryck för regeringens inställning att det är viktigt med en ordnad migration och att den som får avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd ska lämna landet. Mitt och regeringens synsätt i dessa frågor har inte ändrats. De långa handläggningstiderna drabbade dock den här begränsade gruppen särskilt hårt. Regeringen ansåg därför att det var nödvändigt att vidta åtgärder, och det var också det som skedde. Därmed är jag beredd att svara på utskottets frågor. (SD): Fru ordförande! Jag tackar statsministern för att han har kommit till dagens utfrågning. Lagrådets uttalande om bland annat att gränsen har nåtts för vad som är acceptabelt i fråga om hur lagstiftning kan utformas har skapat en hel del kritik över remiss- och beredningsförfarandet. Har statsministern några kommentarer om hur han ser på beredningsförfarandet och Lagrådets synpunkter? : Fru ordförande! Som jag sa i mitt inledningsanförande var regeringens åsikt att regeringsformens krav på beredning var uppfyllt. Det är det som gäller helt enkelt. (SD): Tack, statsministern, för svaret. Kan statsministern redogöra för varför man valde att inte skicka det omarbetade förslaget till en andra beredningsomgång hos Lagrådet? Med hänsyn till kritiken, hade det inte varit lämpligt att Lagrådet getts möjlighet att stämma av den nya versionen? : Fru ordförande! Anledningen är återigen att vi ansåg att beredningskravet var uppfyllt, och det var också bråttom med den här lagen för att vi, som sagt var, så snabbt som möjligt skulle få denna möjlighet för den här begränsade gruppen. (SD): Fru ordförande! Tack för svaret. har kunnat konstatera att regeringen haft många formella och informella kontakter under den så kallade flyktingkrisen . Dock skedde det en regeringsombildning , och det blev byte av migrationsminister från till . Hur säkerställdes det att överlämningen mellan och blev fullständig med avseende på rutiner i allmänhet och information i synnerhet? : Det sker alltid en överlämning. Vid alla byten av statsråd sker en överlämning i den ordning som ska göras. Huvudsaken i den här frågan är dock att beredningskravet ansågs uppfyllt. (S): Fru ordförande! Jag tackar statsministern för svaren så här långt. Den fråga som har kommit upp är just runt beredningen av det här ärendet. Statsministern har svarat på frågan att man anser att beredningskravet i regeringsformen är uppfyllt. Men skulle statsministern vilja ge sin syn på Lagrådets roll i lagstiftningsarbetet? : Fru ordförande! Det är klart att från konstitutionell synpunkt fyller Lagrådet en mycket viktig funktion i förhandsgranskningen av regeringens olika förslag. Det spelar en särskild roll för att lagstiftningen då tillgodoser rättssäkerhetsintresset naturligtvis och kravet på enhetlighet. Det är konsekvens, och det är klarhet. Det händer ändock att regeringen och regeringar gör en annan bedömning än Lagrådet. Som statsrådet har varit inne på under sin utfrågning skedde det till exempel när det gäller regeringens proposition vad gäller id-kontroller som överlämnades till . Det skedde också när det gäller det här aktuella lagförslaget. Att regeringen då inte följer Lagrådets synpunkter kan grunda sig i en annan juridisk bedömning. Det kan också vara ett politiskt hänsynstagande. Då finns det i särskilda rutiner för beredning av förslag när Lagrådet har avstyrkt eller allvarligt ifrågasatt ett lagförslag. Dessa rutiner har redogjort för vid utskottets höstgranskning . Därtill kan jag också lägga till att det av Statsrådsberedningens riktlinjer följer att det i en proposition ska föras en tydlig argumentation i de delar där Lagrådets förslag och synpunkter inte följs. En sådan argumentation underlättar då för beslutsprocessen i och möjligheterna att där föra en konstruktiv debatt om lagärendet i fråga. Därutöver vill jag, fru ordförande, avslutningsvis dock nämna det som utskottet självt har uttalat och som jag har uttalat inför utskottet, att det också medges en viss flexibilitet i detta beredningskrav. (S): Det är som statsministern säger, att det finns tillfällen, till exempel nu då det föreläggs förslag om blåljuspersonal, där Lagrådet också har haft synpunkter, om jag har förstått saken rätt. Denna balans mellan politisk angelägenhet och juridiken är den intressanta, och det är intressant att höra statsministerns tanke i just den balansfrågan. : Det absolut viktigaste är att beredningskravet är uppfyllt. Det är grundregeln. Där måste vi alltid landa. Sedan är det från fall till fall. naturligtvis Lagrådets synpunkter på allvar. De beaktas, och vi utgår från dem. Det är som sagt var inte bara den här regeringen, eller rättare sagt i det här fallet den förra regeringen, utan andra regeringar tidigare som också ibland har landat i en annan slutsats. Och det kan vara, som jag sa, en annan juridisk bedömning. Men ibland kan det vara det politiska. Det finns ingen princip för det, utan det måste tänkas igenom från fall till fall. (M): Fru ordförande! Tack, statsministern, för svaren . Jag tänkte börja med att läsa lite innantill ur riksdagsordningens 9 kap. 6 §: ”Regeringen får, med det undantag som anges i andra stycket, vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret.” I det andra stycket anges: ”Endast om regeringen anser att det finns särskilda skäl får propositioner med förslag till ändringar i statens budget lämnas vid andra tillfällen.” Regeringen lämnade en vårändringsproposition och också denna proposition som också innebar förändringar i statens budget. Jag vill fråga statsministern: är de särskilda skäl som statsministern menar fanns för att frångå detta? : Fru ordförande! Som jag nämnde i inledningsanförandet var det angeläget att den här lagstiftningen kom på plats för att förbättra situationen för just den här aktuella gruppen. När vi aviserade den förändrade lagstiftningen – den tillfälliga lagen – , , var en av utgångspunkterna nämligen att de barn och barnfamiljer som hade kommit före inte skulle drabbas av detta. När vi får beskedet från att inte alla kommer att hinna prövas 2017 fattas detta beslut. Då är det återigen viktigt: Är beredningskravet uppfyllt? Finns det särskilda skäl för att lägga fram en extra ändringsbudget? Och det har just med beredningskravet att göra. Vi var tvungna att bereda ärendet, och då kunde inte det så att säga gå samman med den ordinarie ändringsbudgeten. (M): Fru ordförande! Dåvarande ansvarigt statsråd, , har ju också varit i och svarat på frågor. Hon angav då som särskilt skäl tidsskäl. Instämmer statsministern i det som före detta statsrådet sa, att det var den anledningen? : Fru ordförande! Som jag sa var det angeläget att lagstiftningen skulle träda i kraft för att denna utsatta grupps situation skulle förbättras. Återigen: Beredningskravet var uppfyllt. Jag kan konstatera att finansutskottet inte hade någon invändning mot bedömningen att det fanns särskilt skäl för detta. (M): Fru ordförande! Tack, statsministern! Det framgår av riksdagsordningen, lite utvecklat, att det endast är om regeringen anser att det finns synnerliga ekonomisk-politiska skäl som en proposition om statens inkomster eller utgifter för det närmast följande budgetåret får lämnas efter en budgetproposition. statsministern och före detta statsrådet så att det var tidsskäl. Hur vill statsministern kommentera detta? : Fru ordförande! Jag kan återigen konstatera att finansutskott inte hade någon invändning mot att regeringen ansåg att det förelåg särskilda skäl. Då förelades propositionen, och finansutskottet behandlade den. (M): Jag uppfattar det ändå så att finansutskottet gör de ekonomiska bedömningarna i de ärenden som framläggs i och att det är som eventuellt gör överväganden av hur vi ska tolka det regelverk vi har. Det blir lite märkligt, för vårbudgeten och vårändringspropositionen lades fram med . Vad var det, enligt statsministern, som gjorde att man inte kunde få ihop dem i en? Jag har fått uppfattningen att arbetet med den så kallade gymnasieamnestin – den propositionen – påbörjades året innan, förvisso mot slutet. Vad var anledningen till att man inte kunde lägga fram dem tillsammans? : Fru ordförande! Det var återigen hänsyn till de krav som regeringsformen ställer på beredning. Beredningskravet måste vara uppfyllt, och det hanns inte med under den ordinarie ändringsbudgeten och den processen. Det krävde en annan process, och därmed uppfylldes beredningskravet. (M): Fru ordförande! Jag ska alltså tolka statsministern så att det helt enkelt var de som avgjorde vad som hanns med i beredningen eller inte. Man skulle kunna ledas att tro att det finns en annan anledning till att man valde att lägga propositionen utanför vårändringsbudgeten. Det skulle kunna vara att det torde ha varit svårt för regeringen att få med på ett sådant förslag, om det hade legat i vårändringsbudgeten, för då hade varit tvunget att svälja regeringens hela ekonomiska politik. Hur vill statsministern kommentera det? : Fru ordförande! Det är helt och hållet en spekulation från ledamoten som jag inte alls delar. Det var två helt olika processer: en process för den ordinarie ändringsbudgeten och en process för lagförslaget, som krävde en ändringsbudget. För att beredningskravet skulle vara uppfyllt var det tvunget att tas i den ordningen. (C): Ordförande! Jag vill fråga statsministern, givet det faktum att i sju prognoser, , pekade på risken att gruppen skulle hinna fylla och att åtgärder ändå inte vidtogs förrän : Anser statsministern att regeringen och verkligen har agerat skyndsamt nog i det här fallet när det gäller att vidta åtgärder, givet att man höll sig löpande informerad? : Fru ordförande! Som har redovisats av ansvarigt statsråd var det först i prognos som verket angav att inte alla ensamkommande ungdomar som sökt uppehållstillstånd kunde vänta sig beslut under . Det var i oktoberprognosen 2017 som denna information kom. (C): Ordförande! Så är det, men regeringen har ändå en skyldighet att hålla sig informerad. Som det tidigare statsrådet har poängterat har man haft extra intensiva kontakter med verket givet händelseutvecklingen och situationen. Detta återkommer ju.