bet · H601KrU11 · 2019-05-09 00:00:00 — Den föreslagna avgiften skulle gälla för försäljning av den konst där följerätten upphört. Till skillnad från följerätten, som är en upphovsrättsligt grundad ersättning, är den tilltänkta avgiften formellt en skatt, men av praktiska skäl anser utredningen att den i detta sammanhang bör benämnas avgift. Konstavgiften föreslås, liksom följerätten, utgå med högst av köpeskillingen före mervärdesskatt på andrahandsförsäljning av konst där upphovsrätten har gått ut och högst med . Genom införandet av en konstavgift kommer all andrahandsförsäljning av konst utom den som sker mellan privatpersoner att beläggas med samma avgift oberoende av om det föreligger följerätt eller inte. De medel som genereras av den nya konstavgiften föreslås fördelas av i särskild ordning. Förutom att kvalitetskriterier ska beaktas ska medlen kunna riktas till speciella grupper av bild- och formkonstnärer. Det kan handla om en speciell åldersgrupp, internationella ateljéprogram, stipendier för vistelse i . Som framgått ovan bereds utredningens förslag inom . Här kan nämnas att staten ger stöd till bild- och formkonstnärerna bl.a. i form av stipendier och bidrag via , bidrag via och bidrag inom ramen för kultursamverkansmodellen (se ovan). Det är enligt utskottet viktigt att det finns förutsättningar för unga konstnärer att utveckla sitt konstnärskap. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete med anledning av den konstnärspolitiska utredningens förslag. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsyrkandena. Motionerna 2018/19:394 (V) yrkande 5 och 2018/19:2306 (MP) yrkande 5 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utredning om musiklivets villkor. Jämför reservation 5 (V). I motion 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkande 1 framförs att en statlig utredning för att genomlysa musiklivets villkor på alla nivåer från statliga subventioner, turnéstrukturer och myndigheters samverkan till exportfrågor. I motionen framförs att musiklivet behöver ses över från grunden. I motionen hänvisas till musikliv för alla, som förespråkar en oberoende parlamentarisk utredning om musiklivets villkor. Utskottet vill understryka vikten av en musikalisk mångfald av hög kvalitet som kan komma alla till del runt om i landet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att musiklivet står inför framtida utmaningar t.ex. vad gäller upphovsrätt, digitalisering och att säkra återväxten av musiker . Utskottet finner dock inte skäl att tillstyrka motionsyrkandet och vill också påminna om den beredning som pågår inom med anledning av den konstnärspolitiska utredningen om konstnärers villkor. Utskottet vill också i detta sammanhang lyfta betydelsen av musikundervisningen inom ramen för verksamhet bl.a. för professionella framgångar och för den svenska musikexporten. Motion 2018/19:394 (V) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utvärdering av scenkonstallianserna. Jämför reservation 6 (M). m.fl. (M) föreslår i motion 2018/19:2862 yrkande 5 att en ny utvärdering av scenkonstallianserna bör genomföras. I motionen framförs att scenkonstalliansernas långsiktiga förutsättningar att utöka sin verksamhet och anpassas till den moderna tidens krav kontinuerligt behöver förbättras. För att förbättra situationen för scenkonstnärerna anslås medel till scenkonstallianser där frilansande professionella skådespelare, dansare och musiker kan få anställning och ersättning när de saknar engagemang. , Dansalliansen och Musikalliansen erbjuder sina anställda olika former av kompetensutveckling, som till stor del också är öppna för andra professionella utövare inom respektive scenkonstområde som inte är anställda vid den aktuella alliansen. Allianserna arbetar även med arbetsförmedlande verksamhet som i huvudsak är inriktad på att stärka de anställdas kontaktnät med presumtiva arbets- och uppdragsgivare för att på så sätt förbättra matchningen. Totalt avsätts för detta ändamål inom anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. genomförde en utvärdering av scenkonstallianserna , Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering, Rapport från 2011/12:RFR10. Att öka den sociala och ekonomiska tryggheten för frilansande scenkonstnärer är enligt utskottets mening angeläget. Mot bakgrund av det beredningsarbete som pågår inom med anledning av den konstnärspolitiska utredningens arbete och som också inbegripit scenkonstallianserna är dock inte utskottet berett att tillstyrka motionsyrkandet. Motion 2018/19:2862 (M) yrkande 5 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en kartläggning av konstnärers behov av ateljéer samt åtgärder för att säkra tillgången till konstnärsateljéer. Jämför reservation 7 (V). I motion 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs en kartläggning av konstnärers behov av och tillgång till ateljéer och kollektivverkstäder. I motionen föreslås att uppdraget ges till en myndighet eller en fristående aktör. I samma motions yrkande 7 framförs att regeringen bör vidta åtgärder för att säkra tillgången till konstnärsateljéer med rimliga hyror runt om i landet. Enligt förordningen (1998:1370) om statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder kan bidrag ges till sådana sammanslutningar av konstnärer inom bild- och formområdet som har till huvudsakligt syfte att för konstnärlig produktion ställa verkstads- och produktionsresurser till sina medlemmars förfogande (kollektivverkstäder). Syftet med utrustningsbidraget är att främja konstnärlig utveckling och förnyelse samt att minska konstnärernas omkostnader för framställning av konstverk. Bidrag fördelas av inom anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet. lämnades bidrag på totalt till verksamheter runt om i landet. Utskottet delar motionärernas bedömning att tillgången till ateljéer liksom rimliga hyror för desamma är viktigt för att konstnärerna ska kunna utöva sin verksamhet. Frågan om möjligheterna att verka som professionell konstnär i hela landet har dock behandlats i den konstnärspolitiska utredningens betänkande, och utredningens förslag bereds nu inom . Utskottet ser inga skäl att föregripa utredningens förslag och avstyrker därför motion 2018/19:394 (V) yrkandena 6 och 7. Särskilt konstnärligt nationellt uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett särskilt konstnärligt nationellt uppdrag. Jämför reservation 8 (L). m.fl. (L) föreslår i motion 2018/19:2037 yrkande 10 att ett särskilt konstnärligt nationellt uppdrag ges till en scen som, vid sidan av de nationella institutionerna, får i uppdrag att vara konstnärligt drivande. Det skulle t.ex. kunna handla om att ge en regional opera, dansteater, teater eller konserthus ett särskilt flerårigt statligt stöd för att utveckla sina konstformer och nå en bred publik. Syftet skulle vara att långsiktigt bredda sin förankring i hela landet. Det är enligt utskottets mening angeläget att alla i hela landet ska kunna ta del av kultur och att de grupper som har möjlighet att ta del av scenkonst breddas. Utskottet är dock inte berett att tillstyrka motionsyrkandet om särskilt konstnärligt uppdrag. Motion 2018/19:2037 (L) yrkande 10 avstyrks. , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 10. har inneburit att bildkonstnärer fått bättre villkor, men problemet är att avtalet följs alltför sällan. En konstutställning kan liknas vid en teateruppsättning för vilken det skulle vara otänkbart att inte arvodera professionella skådespelare för repetitionstiden utan enbart för de faktiskt uppförda föreställningarna. Bara drygt hälften av utställningsarrangörer tillämpar enligt en rapport från , Föreningen och Industriformgivare, 2015 – en granskning av tillämpningen av . Av rapporten framgår även att det finns en könsbaserad skillnad i hur konstnärer ersätts. I de fall då utställningsarrangörer ersätter enligt annan arvoderingsmodell än får manliga konstnärer i genomsnitt mer i ersättning än kvinnliga konstnärer och mer än dubbelt så mycket som personer med en annan könsidentitet än man eller kvinna. Av de arrangörer som tillämpar , och som har redovisat hur mycket de har betalat i utställnings- respektive medverkansersättning, har manliga konstnärer i genomsnitt fått mer i ersättning än kvinnliga konstnärer. Ersättningsgapet mellan kvinnor och män är alltså betydligt mindre i de fall tillämpas, men likväl finns det en könsbaserad skillnad. Jag anser att alla utställningsarrangörer som får statliga bidrag ska tvingas att tillämpa samt att det ska vidtas åtgärder för att tillförsäkra att det inte förekommer könsbaserade skillnader vid utbetalning av ersättning enligt . Regeringen bör därför tillse att alla arrangörer som erhåller statliga medel ska tillämpa och att ersättning ska ges för konstnärernas hela arbetstid i samband med en utställning. Jag anser också att regeringen bör se till att alla arrangörer som får statliga medel tillämpar ett jämställt förfaringssätt vid utbetalning av ersättning enligt . Vidare anser jag att arrangörerna ska rapportera hur mycket de har betalat konstnärerna för utställningsersättning och medverkansersättning inom ramen för . , punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkandena 2–4. Jag anser att det s.k. , ramavtalet för konstnärers ersättning för medverkan vid utställningar, fungerar bra men behöver utvecklas. Det är bindande för staten men det är också många kommuner som tillämpar avtalet. Jag anser att det behöver göras en översyn av och jag anser att fler kommuner bör involveras. Enprocentregeln, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:642 av i m.fl. (SD) yrkande 6. Vi anser att det är viktigt att utreda vilka direktiv som är lämpliga att införa för att enprocentsregeln vid konstnärlig gestaltning ska leda till ökad estetisk hållbarhet i våra offentliga miljöer. Poängen med nämnda regel skulle på så sätt bli tydligare enligt vår mening. Genom vårt förslag uppnår en god gemensam gestaltad livsmiljö som svenska folket vill ha och kan trivas i. Konstnärsfond, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:2306 av (MP) yrkande 5. Jag anser att en konstnärsfond liknande den som finns i och som den konstnärspolitiska utredningen föreslagit skulle generera medel för ny konstproduktion utan att belasta statskassan. skulle fonden skapa förutsättningar både för att främja en underfinansierad bransch och för att säkerställa en god återväxt av samtida konst, vilket även gynnar konsthandeln på lång sikt. På så sätt kan dåtidens stora konstnärer skapa förutsättningar för nya generationers konstnärer. Den ekonomiska omfördelning och de investeringar i framtidens konst som detta innebär gynnar både samhället i stort och den samtida konsten. Jag anser därför att regeringen bör utreda förutsättningarna för att inrätta en fond för unga konstnärer som finansieras av transaktionsavgifter på äldre konst där upphovsrätten slutat gälla. Musiklivets villkor, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkande 1. Jag anser att det är politikens ansvar att musiken i landet får förutsättningar att utvecklas och expandera. Musik är, tillsammans med film, den konstart som ungdomar från alla samhällsklasser kommer mest i kontakt med, både som mottagare och utövare. 600 000 personer i landet sjunger i kör. Ungdomar repar och spelar i band i tusentals källare och tillfälliga lokaler. Intresset för visan har utvecklats starkt och vissjungandet har blivit en rörelse som förenar över generationsgränserna. Kulturskolor finns i nästan alla kommuner. Lokala orkestrar, körer och musikhus, regionala och nationella institutioner utgör stommen i det samhälleligt stödda musiklivet. står det fria musiklivet, professionella grupper, musiker och sångare, för en mycket stor del av musikutbudet. Många väljer att frilansa av konstnärliga skäl. Deras konstnärliga frihet är av vital betydelse för musikens utveckling. Förutsättningarna för svenskt musikliv har dock förändrats mycket bl.a. beroende på digitaliseringen och globaliseringen. musikliv för alla, som samlar 22 nationella musikorganisationer, har önskat en oberoende, parlamentarisk utredning av musiklivets komplexa villkor. Syftet är att musikpolitiken ska moderniseras och uppdateras. Frågor som bör ses över är exempelvis hur villkoren för offentligt stöd när det gäller olika musikinriktningar kan bli mer lika, hur de statliga anslagen till musik kan säkerställa att en musikalisk mångfald presenteras för landets invånare, hur regionernas stöd till musiklivet kan göras mer likt över landet, hur musikers PR, management och bokning kan stimuleras, hur politiken kan skapa förutsättningar för att säkra återväxten av nya musiker och musikskapare som vill satsa på en professionell verksamhet, hur nationella turnéstrukturer kan byggas upp och hur de politiska strukturerna kan bli tydligare. Vidare bör utredningen ta fram förslag på en samordnad strategi för internationell musikpolitik. Jag delar nätverkets syn på att villkoren för musiklivet behöver ses över från grunden. Jag anser därför att det bör tillsättas en statlig utredning för att genomlysa musiklivets villkor på alla nivåer från statliga subventioner, turnéstruktur och myndigheters samverkan till exportfrågor. Scenkonstallianser, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 5. Scenkonstallianser är en samlande benämning för tre moderna trygghetsnätverk för frilansande inom scenkonstområdet i : , Dansalliansen och Musikalliansen. Dessa är viktiga för svenskt kulturliv. Deras långsiktiga förutsättningar att utöka sin verksamhet och anpassas till den moderna tidens krav behöver kontinuerligt förbättras. kulturutskott genomförde senast en utvärdering av scenkonstallianserna 2012. Den visade att allianserna förbättrat tryggheten för de scenkonstnärer som anställts, men också att det finns utrymme för utveckling. Vi anser att det finns ett behov av en ny utvärdering i detta syfte och att en sådan bör genomföras . Ateljéer och verkstäder, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:394 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. I centrum för de allra flesta konstnärer i är deras arbetsplats: den individuella ateljén eller den kollektiva verkstaden som används bl.a. för att producera offentliga konstverk som är utrymmeskrävande eller för vilka specialverktyg eller maskiner behövs som är så pass dyra att de ägs gemensamt. Konstnärernas arbetsplatser är ofta basen för det konstnärliga arbetet och en förutsättning för att ska ha en samtida konstscen och konst i våra livsmiljöer. Med hänsyn till konstnärernas ofta svåra ekonomiska villkor finns det inget utrymme för höjda hyror för ateljéer och kollektivverkstäder. Även måttliga hyreshöjningar kan leda till att konstnärerna tvingas bort. är de faktiska kostnaderna för ateljén svåra att betala för den enskilda konstnären utan antingen privata eller offentliga aktörers stöd. Mot bakgrund av att inkomsterna för konstnärer generellt sett stått stilla eller t.o.m. har minskat, i förhållande till den generella prisökningen och inte minst den konstanta boprisökningen, är det viktigt både att det finns tillgång till ateljéer och att hyrorna för såväl nya som gamla ateljélokaler inte skjuter i höjden. Risken för en utarmning av det fria kultur- och konstlivet är stor. Det är angeläget att skapa utrymme för konstnärlig produktion på helt nya platser som hållbara lösningar behöver hittas för befintliga lokaler. Tillgången till ateljéer och kollektivverkstäder samt hyressättningen för dessa är i första hand en fråga men jag anser att den även är av ett samhälleligt och nationellt intresse. Som ett första steg i att förbättra tillgången och se till att hyressättningen hålls på en rimlig nivå bör det göras en kartläggning av såväl konstnärers behov av som utbudet av olika slags arbetslokaler. Det är ett uppdrag som kan ges till en myndighet eller fristående aktör som exempelvis eller Konstnärernas Kollektivverkstäder . Jag anser att det behövs en kartläggning av konstnärers behov av och tillgången till ateljéer och kollektivverkstäder. Jag anser också att regeringen bör vidta åtgärder för att säkra tillgången till konstnärsateljéer med rimliga hyror runt om i landet. Särskilt konstnärligt nationellt uppdrag, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 10. ska såväl som sannolikt genomgå stora renoveringar. I samband med detta bör ett särskilt uppsökande uppdrag ges. Jag anser att det vid sidan av de nationella institutionerna med nationellt uppdrag bör ges ett särskilt konstnärligt nationellt uppdrag, där en viss scen får i uppdrag att vara konstnärligt drivande . Det skulle t.ex. kunna handla om att ge en regional opera, dansteater, teater eller konserthus ett särskilt flerårigt statligt stöd för att utveckla sina konstformer och nå ny publik. Syftet bör vara att långsiktigt bredda förankringen i hela landet. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:394 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en statlig utredning för att genomlysa musiklivets villkor på alla nivåer från statliga subventioner, turnéstrukturer och myndigheters samverkan till exportfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att alla arrangörer som erhåller statliga medel ska tillämpa och att ersättning ska utgå för konstnärernas hela arbetstid i samband med en utställning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att alla arrangörer som erhåller statliga medel tillämpar ett jämställt förfaringssätt vid utbetalning av ersättning enligt och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att arrangörerna rapporterar hur mycket de har betalat konstnärerna i utställningsersättning och medverkansersättning inom ramen för och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda förutsättningarna för att inrätta en fond för unga konstnärer som finansieras av transaktionsavgifter på äldre konst där upphovsrätten slutat gälla och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en kartläggning av konstnärers behov av och tillgången till ateljéer och kollektivverkstäder och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att säkra tillgången till konstnärsateljéer med rimliga hyror runt om i landet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:642 av i m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka direktiv som vore lämpliga att införa för att enprocentsregeln vid konstnärlig gestaltning bättre ska kunna leda till ökad estetisk hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt konstnärligt nationellt uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2295 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konstnärlig och kulturell frihet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konstnärlig och kulturell föränderlighet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av anställningar och goda arbetsvillkor inom kultursektorn och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2306 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka stöd och ersättningar till konstnärer och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en konstnärsfond för bild- och formkonst ska inrättas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler trygga anställningar och mer kultur i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om scenkonstallianserna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2904 av m.fl. (KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och tillkännager detta för regeringen. Jag läser då och då i bok hage. Hon påminner mig om hur viktigt det är att både se den lilla detaljen och den stora helheten. En äng består till syvende och sist av enskilda grässtrån, och enskilda grässtrån är helt beroende av ängens konstitution. Hon hjälper oss att se de båda. Det som kulturutskottet nu hanterar är kulturskaparnas villkor. Den lärdom man drar av kan användas också här. Man måste se varje enskild kulturskapares villkor, men man måste också se det ekologiska systemet runt omkring var och en av dem. Man måste se till hela ängen av bra villkor för kulturskapare som man tittar på den enskilda skaparens egna villkor. I det betänkande som debatteras, och som det ska fattas beslut om senare, finns en lång rad förslag om att förbättra kulturskapares villkor i . Därutöver finns det en utredning som just nu bereds av regeringen. Jag ser mycket fram emot den fortsatta beredningen av just kulturskapares villkor. Man pekar ut en lång rad förslag, herr ålderspresident, om vad som bör göras för att vi ska få bättre förutsättningar för god konst i . Jag vill peka på tre områden som jag tror är särskilt avgörande. Det första är frihet. Det handlar om att slå vakt om yttrandefriheten på vilken all kultur och alla yttranden byggs. Det är rätten att yttra sig, uttala sig, som ibland är ifrågasatt. Inte minst kulturens frihet ifrågasätts, och ibland utsätts till och med konstnärer för attacker på grund av sina yttranden. Denna frihet handlar också om armlängds avstånd. Hur ska vi från politikens sida styra den kultursfär som finns utan att lägga oss i vad som skapas men ändå skapa goda villkor för att människor ska kunna skapa och mötas i kulturen? Det hot och hat som vi ser ibland växer fram, herr ålderspresident, innebär att människor tvingas vara tysta eller inte vågar säga det de tänkte säga. Friheten handlar också om, vilket man ofta glömmer bort, mångfald i finansieringen. När du inte får möjlighet att finansiera dig från en part är det frihet att också kunna finansiera dig från en helt annan part.