bet · H601AU8 · 2019-03-22 00:00:00 — 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:521 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2563 av och (båda C), 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 35. Jämställda löner är en av de delar som präglar ett jämställt samhälle. Staten har som en part på arbetsmarknaden ett stort ansvar i att säkerställa jämställda löner. Jag välkomnar allt det arbete som utskottet hänvisar till med målet att nå ökad jämställdhet i arbetslivet. Men det räcker inte. vill se över möjligheterna att satsa på jämställda löner för att radera ut den oförklarade löneskillnaden i den statliga sektorn. För att uppnå jämställda löner på hela arbetsmarknaden krävs det också krafttag från övriga arbetsgivare. Jag anser att regeringen i enlighet med det jag anfört ovan bör vidta ytterligare åtgärder för att främja arbetet för att uppnå jämställda löner. Åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet m.m., punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:521 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2563 av och (båda C), 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 8. Politiken måste vinnlägga sig om att inte försämra möjligheterna att starta och driva företag, i synnerhet inte i de sektorer som domineras av kvinnor. Osäkerheten som skapats av regeringens agenda för vinstbegränsningar och reducerat s.k. RUT-avdrag står i vägen för den utvecklingen. Till skillnad från vad utskottet ger uttryck för anser jag inte att regeringen gör tillräckligt för att värna företagarperspektivet i jämställdhetspolitiken; jag anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att främja kvinnors företagande. Skyddet för föräldrar mot diskriminering och missgynnande i arbetslivet stärktes . Trots detta är missgynnande i samband med föräldraledighet fortfarande vanligt enligt . Exempel på detta uppges vara uppsägningar eller hot om uppsägning. Antalet anmälningar på denna diskrimineringsgrund har också ökat något . Det är enligt min mening inte tillräckligt, som utskottet verkar mena, att utgå från att regeringen noga följer utvecklingen på området. Jag upprepar därför även detta år krav och anser att regeringen bör ge ett uppdrag till att göra en kartläggning av frågan om diskriminering eller missgynnande av föräldrar och gravida i arbetslivet. Myndigheten tar emot anmälningar och har därmed konkreta fall där diskriminering eller missgynnande har förekommit. I uppdraget till bör ingå att lämna förslag på tänkbara åtgärder för att stärka skyddet mot diskriminering av föräldrar och gravida i arbetslivet. Åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet m.m., punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:521 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2018/19:2563 av och (båda C), 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 35. Jag välkomnar naturligtvis de ändringar som gjordes i diskrimineringslagen 2013 för att stärka skyddet mot åldersdiskriminering och 2017 för att utvidga skyldigheten att arbeta med aktiva åtgärder, liksom den delegation som regeringen presenterade 2018. Till skillnad från utskottet vill jag se fler åtgärder från regeringens sida för att motverka diskriminering på grund av ålder. Jag anser att regeringen skyndsamt bör se till att en systematisk genomgång av de många anmälningarna om diskriminering på grund av ålder görs i syfte att åtgärda orsakerna till att människor upplevt sig diskriminerade på grund av sin kronologiska ålder, och om så behövs återkomma med ett förtydligande av lagen. En viktig fråga för Liberalerna är att fler av kvinnor yrkesarbetar och får ökad ekonomisk frihet att styra sina liv. EU:s länder har enligt min mening inte råd att ha världens bäst utbildade hemmafruar. Jag anser därför att regeringen än tydligare än ska vara drivande inom EU-samarbetet för att uppmuntra medlemsländerna till ett ökat kvinnligt arbetskraftsdeltagande genom bl.a. avskaffad sambeskattning och satsningar på barn- och äldreomsorg. Liberalerna har tidigare påtalat att regeringens jämställdhetspolitik inte tillräckligt uppmärksammar företagarfrågorna. Den kritiken kvarstår alltjämt. En jämställdhetspolitik utan ett tydligare företagarperspektiv riskerar att befästa könsstereotypa föreställningar där företagande och entreprenörskap förknippas med män, medan kvinnor i första hand ses som anställda. Jag anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna för kvinnors företagande. För att uppnå ekonomisk jämställdhet är det vidare helt avgörande att främja ett jämställdhetsperspektiv när det gäller lönefrågor. Orättfärdiga löneskillnader måste bort. Jag välkomnar allt det arbete som utskottet hänvisar till med målet att nå ökad jämställdhet i arbetslivet. Men det räcker inte. Arbetet mot diskriminering måste fortsätta, och en del av detta är att företag gör s.k. lönekartläggningar. Jag anser att regeringen än aktivare bör vidta åtgärder och verka för att minska lönegapet mellan kvinnor och män. Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2018/19:2743 av (MP) yrkandena 5 och 6, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 27 och 28. Högerpartiernas recept på nyanländas etablering på arbetsmarknaden och inkludering i samhället handlar om att sänka lönerna och rikta udden mot dem som sökt sig till . De bärande idéerna är att de nyanlända endast kan få enklare arbeten med låg ersättning och att de själva måste anstränga sig mer för att komma in i samhället. Majoritetsbefolkningen har inget ansvar, och den diskriminering som nyanlända utsätts för har ingen plats i denna världsbild. Därför har den allmänna debatten dominerats av resonemang om s.k. enkla jobb, dvs. tunga arbeten med låg produktivitet och låg lönenivå. menar att denna debatt leder till fel lösningar på felformulerade problem. behöver fler jobb och förbättrad produktivitet inom olika sektorer, inte fler låglönejobb. Och det behövs ett stopp för diskriminering. Jag välkomnar det pågående arbete som utskottet hänvisar till, men dessa insatser räcker inte. vill ta kraftfulla tag mot diskrimineringen i samhället. Diskrimineringsfrågor är komplexa. Det är ofta svårt att bevisa att diskriminering förekommit och svårt att motverka den. En kriskommission mot diskriminering bör tillsättas som kan arbeta för en samlad lösning på försörjningsbehov och mot strukturell diskriminering. En sådan kommission bör ta till vara den omfattande akademiska kunskapen om diskrimineringsfrågor och arbetsmiljöfrågor och lämna förslag på en konkret och framsynt politik för att säkra de långsiktiga försörjningsbehoven på arbetsmarknaden med särskilt fokus på de sektorer som är ett direkt offentligt ansvar. Jag anser att regeringen bör tillsätta en kriskommission mot diskriminering i enlighet med det ovan anförda. Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:2743 av (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 27 och 28. Liksom utskottet välkomnar att regeringen fortsätter arbetet med den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott som antogs 2016. Enligt bör dock behovet av att motverka hatbrott på religiös grund, inklusive också kristofobiska brott, lyftas fram på ett ännu tydligare sätt. har många asylsökande drabbats av hot och våld på grund av sin tro, särskilt de som konverterat från en tro till en annan. Det är inte acceptabelt att människor flyr till från hot och våld på grund av sin tro men sedan inte kan känna sig trygga här. Dessa hatbrott får inte planteras vidare in i samhället och skapa ökade motsättningar i vårt samhälle. Religionsfriheten måste vara en självklarhet och ständigt bevakas. Religionsdialog bör uppmuntras och tydliga markeringar måste göras mot alla former av hat på grund av religiös tillhörighet mot judar, muslimer, kristna eller andra trosuppfattningar. Jag anser mot denna bakgrund att regeringen bör inkludera diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser i den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott. Åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och trosuppfattning, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 27 och 28 samt 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:2743 av (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 13. Liberalerna har bekämpat rasism, främlingsfientlighet och intolerans. Ingen ska hållas tillbaka av fördomar och diskriminering, men dessvärre kan jag konstatera att många nyanlända möts av både direkt och indirekt diskriminering bl.a. på arbetsmarknaden. Att nyanlända har svårare att få jobb på svensk arbetsmarknad handlar inte bara om bristande kunskaper i svenska och utbildningsbakgrund utan också om diskriminering eller fördomar hos arbetsgivare. Vidare vittnar anställda med utrikes bakgrund även om att de utsätts för rasism och diskriminering på jobbet av kunder och klienter. Detta är en arbetsmiljöfråga som arbetsgivaren framför allt har ett ansvar att hantera, men som medmänniskor har vi också alla ett ansvar att stötta dem som utsätts. Det behövs också ett effektivt arbete mot diskriminering, och här har Liberalerna länge drivit på för att det ska kosta att diskriminera och att den som drabbas ska kunna få hjälp och upprättelse. Jag välkomnar liksom utskottet att regeringen har deklarerat att arbetet inom ramen för den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott ska fortsätta, men det är inte nog. Jag anser att regeringen, i enlighet med det som sagts ovan, bör vidta ytterligare åtgärder för ett effektivare arbete mot diskriminering. Diskrimineringslagen, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:218 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:580 av (SD), 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 7, 2018/19:1856 av (M), 2018/19:1857 av (M), 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 8, 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 15, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 29 och 30 samt 2018/19:2972 av (KD). Naturligtvis delar vi utskottets uppfattning att diskrimineringslagen har en viktig roll för det aktiva arbetet med att förebygga diskriminering. Vi har också noterat det kommittédirektiv som beslutades om behovet av en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen, men till skillnad från utskottet anser vi att det finns behov av att göra en mer genomgripande utvärdering av diskrimineringslagen för att säkerställa att den har haft avsedd effekt. Vi noterar också att Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering, som utskottet hänvisar till, i sitt betänkande gav uttryck för att sanktionsfrågan bör ses över på ett mer generellt plan. I enlighet med det sagda anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att utvärdera diskrimineringslagen. Diskrimineringslagen, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 15, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2018/19:218 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:580 av (SD), 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 7, 2018/19:1856 av (M), 2018/19:1857 av (M), 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 8, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2018/19:2972 av (KD). Naturligtvis delar jag utskottets uppfattning att diskrimineringslagen har en viktig roll för det aktiva arbetet med att förebygga diskriminering. Jag har också noterat det kommittédirektiv som beslutades om behovet av en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen, men till skillnad från utskottet anser jag, liksom och Liberalerna, att det finns behov av att göra en mer genomgripande utvärdering av diskrimineringslagen för att säkerställa att den har haft avsedd effekt. Jag noterar också att Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering, som utskottet hänvisar till, i sitt betänkande gav uttryck för att sanktionsfrågan bör ses över på ett mer generellt plan. Som Liberalerna anför i sin motion kan det i denna utvärdering med fördel inkluderas den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. I enlighet med det sagda anser jag att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att utvärdera diskrimineringslagen. Diskrimineringslagen, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2018/19:218 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:580 av (SD), 2018/19:1856 av (M), 2018/19:1857 av (M), 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 15, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 29 och 30 samt 2018/19:2972 av (KD). Diskriminering är svår att komma åt eftersom den kan vara svår att upptäcka och svår att bevisa. I de fall som leder till fällande dom är straffen ofta låga och en arbetsgivare kan tycka att kostnaden är värd att betala för att inte anställa en viss person. får diskriminering stora och svåra konsekvenser för den som drabbas. Synen på diskriminering som brott behöver uppgraderas och det gäller inte bara i arbetslivet. Diskriminering måste bekämpas i alla delar av samhället. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om höjda skadestånd i diskrimineringsmål och att arbetssökande som diskrimineras får rätt till skadestånd. anser att den nya diskrimineringslagstiftningen är ett steg framåt i frågan om mänskliga rättigheter och icke-diskriminering. Det är principiellt viktigt att bristande tillgänglighet fastslås som en särskild form av diskriminering. Tyvärr kan vi konstatera att lagstiftningen som har beslutat om innehåller flera avgörande undantag jämfört med den bakomliggande utredningens förslag. Kritiken mot bristerna i det nya diskrimineringsförbudet har därför varit stor hos funktionshindersrörelsen. Det tycks exempelvis på en del håll finnas en tendens att se tillgänglighet som i första hand en kostnadsfråga. För är ett tillgängligt samhälle i första hand en rättighetsfråga. Tillgänglighet gör också samhället bättre genom att fler människor ges ökade möjligheter att delta och leva ett självständigt liv. anser att den lagändring som utskottet hänvisar till var mycket välkommen, men hade gärna sett en bredare åtgärdsplan med fler förslag för att ytterligare stärka lagstiftningen på området. Det är också viktigt att se till att intentionerna med lagstiftningen verkligen infrias. Jag anser med det anförda att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur lagstiftningen om otillgänglighet som diskrimineringsgrund efterlevs och baserat på resultatet lämna rekommendationer på eventuella ytterligare åtgärder. Diskrimineringslagen, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 29 och 30 samt 2018/19:218 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:580 av (SD), 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 7, 2018/19:1856 av (M), 2018/19:1857 av (M), 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 8, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2972 av (KD). Jag delar naturligtvis utskottets uppfattning att diskrimineringslagen har en viktig roll för det aktiva arbetet med att förebygga diskriminering. Jag har också noterat att regeringen har beslutat ett kommittédirektiv om behovet av effektivare sanktionsmöjligheter när bestämmelserna om aktiva åtgärder, inklusive lönekartläggningar, inte följs. Till skillnad från utskottet anser jag emellertid att det finns ett behov av att göra en mer genomgripande utvärdering av diskrimineringslagen för att säkerställa att den har haft avsedd effekt. En sådan översyn kan också inkludera den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. Jag anser därför att regeringen, i enlighet med det som sagts ovan, bör tillsätta en utredning med uppdraget att utvärdera diskrimineringslagen. Vidare anser jag att det måste föras en diskussion kring religionsfrihetens innebörd, och särskilt viktigt är det i relation till skolan och elevers rätt till en objektiv utbildning. Det finns vidare oklarheter kring vad en arbetsgivare kan ställa för krav på sina medarbetare när det gäller likabehandling av personalen och kunderna. Staten ska inte lägga sig i människors religionsutövning och inte lagstifta om hur människor ska hälsa på varandra. Men jag vill ha en diskrimineringslagstiftning som främjar likabehandling i stället för som legitimerar att kvinnor och män behandlas olika på en arbetsplats. Jämställdhet och likabehandling ska inte sättas på undantag. Jag anser att det behövs tydligare regler om att religion inte kan få inskränka på likabehandlingen av flickor och pojkar, kvinnor och män på t.ex. arbetsplatser och i skolan. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att förtydliga diskrimineringslagen i enlighet med det jag anfört ovan. Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering, punkt 1 (C) (C) anför: lyfter i kommittémotion 2018/19:2843 yrkande 2 frågor om jämställdhetsintegrering, jämställdhetsbudgetering, könsuppdelad statistik och styrningen av myndigheter genom jämställdhetsdirektiv. Jag konstaterar att det bedrivs ett aktivt arbete i linje med vad uttrycker i motionen och jag har därför valt att inte reservera mig till förmån för nämnda yrkande. Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (C) (C) anför: Brott utförda i hederns namn drabbar alltför många människor i och detta måste få ett slut. Det behövs kraftfulla åtgärder och presenterar i kommittémotion 2018/19:2861 en rad förslag för att skapa trygghet i . Förslagen handlar bl.a. just om att motverka hedersrelaterad problematik och hedersrelaterade brott. Dessa förslag behandlas av justitieutskottet, och jag hänvisar därför till beredningen av förslagen där. Jag anser vidare att det är angeläget att de viktiga åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck som ingår i den sakpolitiska överenskommelsen och som utskottet hänvisar till nu blir verklighet, och kommer naturligtvis att vara pådrivande i detta arbete och bevaka att åtgärderna genomförs på ett tillfredsställande sätt. Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (V) (V) anför: presenterar i kommittémotion 2018/19:2227 yrkande 6 ett förslag om att regeringen bör ge i uppdrag att kartlägga omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Förslaget behandlas av justitieutskottet, och jag saknar därför möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för det. Jag står naturligtvis bakom förslaget i sak och hänvisar till beredningen av förslaget i justitieutskottet. Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (L) (L) anför: Att aktivt och systematiskt arbeta mot hedersrelaterat våld och förtryck är en av Liberalernas mest prioriterade frågor. Liberalerna satsade i sitt budgetförslag för att stärka och permanenta arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck (mot. 2018/19:2961). I partimotion 2018/19:2594 presenterar Liberalerna inte mindre än 14 förslag för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, och i partimotion 2018/19:2267 föreslår Liberalerna bl.a. en nationell strategi mot våld mot barn med tydligt fokus på barn som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Dessa förslag behandlas i andra sammanhang, och jag hänvisar därför till beredningen av förslagen där. Liberalerna var starkt drivande för att viktiga och nödvändiga åtgärder för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck i linje med Liberalernas förslag skulle ingå i den sakpolitiska överenskommelse som utskottet hänvisar till. Liberalerna är stolta över resultatet och kommer att vara delaktiga i genomförandet av dessa åtgärder, samt bevaka att de genomförs på ett tillfredsställande sätt. Åtgärder mot hbtq-personers utsatthet, punkt 3 (L) (L) anför: För att effektivt motverka alla former av hedersrelaterat våld och förtryck är det viktigt för Liberalerna att det finns ett tydligt hbtq-perspektiv i arbetet mot hedersproblematiken. I partimotion 2018/19:2594 yrkande 9 föreslår Liberalerna att det ska göras en särskild studie för att få bättre kunskap om hbtq-personers utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet tycks inte främmande för förslaget men vill avvakta den pågående kartläggningen. Dessutom finns konkreta åtgärder för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck i den sakpolitiska överenskommelse som utskottet hänvisar till. I det arbetet ingår även hbtq-personers utsatthet för våld och förtryck i hederns namn. Jag avstår därför från att reservera mig till förmån för nämnda yrkande, även om jag i sak naturligtvis står bakom förslaget. Nationellt centrum för kvinnofrid m.m., punkt 4 (C) (C) anför: I kommittémotion 2018/19:2843 yrkande 3 föreslår att Nationellt centrum för kvinnofrid ska få långsiktiga förutsättningar och behålla sitt nationella uppdrag som kunskaps- och resurscentrum. anser att det kunskapsuppdrag som förts över till bör återföras till Nationellt centrum för kvinnofrid. Jag står naturligtvis bakom det som anförs i motionen, men har avstått från att reservera mig till förmån för yrkandet eftersom jag vill avvakta de diskussioner som bl.a. för med regeringen inför kommande förslag om vårändringsbudget . , punkt 8 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: