bet · H601SkU22 · 2019-05-27 00:00:00 — Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till att öka nedsättningen från koldioxidskatt och energiskatten för diesel i arbetsmaskiner samt i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet fr.o.m. samt att t.o.m. bestämma skattebeloppen för bensin och diesel genom en omräkning som enbart grundar sig på faktiska förändringar i konsument-prisindex (KPI). Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, V) och tre särskilda yttranden (C, KD, L). Proposition 2018/19:94 Befrielse från koldioxid- och energiskatt. Fyra yrkanden i tre följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin Förslag till annan utformning av stöd till glesbygden 1.Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin, punkt 1 (V) 2.Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin, punkt 2 (M) 3.Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin, punkt 2 (SD) 4.Förslag till annan utformning av stöd till glesbygden, punkt 3 (V) 1.Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin, punkt 1 (L) 2.Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin, punkt 2 (C) 3.Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Därmed bifaller proposition 2018/19:94 och avslår motion 2018/19:3074 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 1 (V) Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin 2018/19:3080 av m.fl. (SD) och 2018/19:3081 av m.fl. (M). Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Förslag till annan utformning av stöd till glesbygden 2018/19:3074 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 4 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2018/19:94 Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin. Regeringens förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Tre följdmotioner har väckts med anledning av motionen. Dessa redovisas i bilaga 1. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) bedömde regeringen, med hänsyn till den utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befann sig i, att näringarna i dess helhet borde kompenseras för den höjning av energiskatten för diesel som föreslogs ske 2016. beslutade i enlighet med regeringens förslag och detta innebar att den dåvarande befrielsen från en viss del av koldioxidskatten på diesel i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna ökades med motsvarande belopp som energiskatten på diesel ökades med, dvs. per kubikmeter, eller med andra ord från till . Med anledning av det då rådande kritiska läget i mjölksektorn gavs näringarna också en temporär ytterligare befrielse från koldioxidskatten med per kubikmeter till per kubikmeter t.o.m. . Efter förslag i budget-propositionen (prop. 2016/17:1) beslutade att skattened-sättningen även skulle gälla för diesel som förbrukas i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen följer av 2 kap. 1 och 1 b §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi. har en årlig index-omräkning skett av skattesatserna i syfte att realvärdesäkra dem. Denna omräkning har skett utifrån förändringar i den allmänna prisutvecklingen, dvs. förändringar i konsumentprisindex (KPI). Utöver KPI-omräkningen infördes bestämmelser som innebär att även BNP-utvecklingen ska beaktas vid beskattningen av diesel och bensin. Vid behandlingen av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) biföll dels reservation 1 under punkt 1, dels reservation 5 under punkt 2 samt i övriga fall utskottets förslag till riksdagsbeslut i finansutskottets betänkande Statens budget 2019 Rambeslutet (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). tillkännagav därigenom att regeringen skulle återkomma med ytterligare förändringar i skatte- och avgiftsregler i fråga om bl.a. sänkt skatt för diesel i jord- och skogsbruket samt fryst överindexering av bensinskatt, som ska träda i kraft . Av övriga beskrivningar i tillkännagivandet och reservationen uppfattar regeringen det så att med frysningen av överindexering av bensinskatt avses den omräkning av energi- och koldioxidskatt på bensin och diesel som går utöver förändringar i konsumentprisindex för dessa bränslen (bet. 2018/19:FiU1 s. 130, 137–140). Regeringen anser med detta att tillkännagivandet i dessa delar är tillgodosett. I propositionen föreslås att befrielsen från koldioxidskatt för diesel i arbetsmaskiner samt i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet fr.o.m. ska vara per kubikmeter. fr.o.m. t.o.m. ska emellertid nedsättningen vara per kubikmeter, varav är en nedsättning av koldioxidskatten och är en nedsättning av energiskatten. I propositionen föreslås vidare att skattebeloppen för bensin och diesel som bestäms genom en omräkning utifrån dels faktiska förändringar i konsumentprisindex (KPI), dels ett schabloniserat tillägg av för att beakta utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP), t.o.m. enbart ska grunda sig på faktiska förändringar i KPI. Förslagen föreslås träda i kraft . Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till höjd befrielse från koldioxid- och energiskatt samt till förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin. Jämför reservation 1 (V) och särskilt yttrande 1 (L). Befrielsen från koldioxidskatt för diesel i arbetsmaskiner samt i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet ska fr.o.m. höjas till per kubikmeter. fr.o.m. t.o.m. ska emellertid befrielsen vara per kubikmeter, varav är en nedsättning av koldioxidskatten och är en nedsättning av energiskatten. Ändringarna ska träda i kraft . är koldioxidskatten på diesel i arbetsmaskiner samt i skepp och vissa båtar, i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet, nedsatt med per kubikmeter. Den tillfälliga nedsättningen med ytterligare per kubikmeter som gällt upphörde att gälla . har anfört att på många sätt ligger i framkant både inom jordbruk och skogsbruk och med rätt förutsättningar kan de gröna näringarna växa ännu mer. Konkurrenskraften behöver värnas och stärkas genom sänkta kostnader, minskat regelkrångel och färre särkrav. Därför bör t.ex. skattenedsättningen öka för lantbruksdiesel i syfte att minska skillnaden gentemot våra konkurrentländer (bet. 2018/19:FiU1 s. 130). har mot den bakgrunden tillkännagett att regeringen ska återkomma med förslag om att befrielse från koldioxidskatt för diesel i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet fr.o.m. ska vara per kubikmeter. t.o.m. ska koldioxid- och energiskatten vara ytterligare nedsatt med sammanlagt från till . Förslaget ska enligt tillkännagivande träda i kraft (bet. 2018/19:FiU1 s. 131 och 140, rskr. 2018/19:62). Skattebeloppen för bensin och diesel, som bestäms genom en omräkning som grundar sig på dels faktiska förändringar i konsument-prisindex (KPI), dels ett schablontillägg av för att beakta utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP), ska t.o.m. enbart grunda sig på faktiska förändringar i KPI. Ändringarna ska träda i kraft . I kommittémotion 2018/19:3074 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringens förslag om att öka skattenedsättningen inom jordbruks-, skogs-bruks- och vattenbruksverksamheter går i motsatt riktning för vad som krävs för att uppnå hållbara näringar med låga klimatutsläpp. I stället för att fasa ut klimatskadliga subventioner förstärker man dessa och minskar incitamentet att minska utsläppen inom näringarna. Därutöver överger man principen att förorenaren betalar och försvagar kostnadseffektiviteten för att uppfylla våra klimatmål. Motionärerna anser därför att den föreslagna ökade skattenedsättningen bör avslås. Genom sitt beslut meddelade att regeringen skulle återkomma med ytterligare förändringar i skatte- och avgiftsregler avseende bl.a. sänkt skatt för diesel i jord- och skogsbruket samt fryst överindexering av bensinskatt, som ska träda i kraft . Utskottet har inget att invända mot det förslag regeringen nu har lämnat. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund propositionen och avstyrker motionen. Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att permanent ta bort schablontillägget för skatt på diesel och bensin samt att sänka skatten för diesel i arbetsmaskiner etc. till lägsta tillåtna nivå inom EU. Jämför reservation 2 (M) och 3 (SD) samt särskilt yttrande 2 (C) och 3 (KD). I kommittémotion 2018/19:3080 av m.fl. (SD) föreslås att skatten för diesel i arbetsmaskiner samt i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet sänks till lägsta tillåtna nivå. För att jordbrukets lönsamhet ska öka bör enligt motionärerna dieselskatten för jordbruksmaskiner sänkas till dansk nivå, ca per liter, vilket är så lågt som tillåter. Det bör också göras permanent och inte tillfälligt, så att lantbrukarna får långsiktiga spelregler och rimliga möjligheter att planera för framtiden. Annars finns inte förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för att motverka produktionsbortfall på grund av väderhändelser och för fortsatt hög produktivitet och lönsamhet. Även investeringar för djurvälfärd och miljöhänsyn försvåras om den långsiktiga lönsamheten är svag eller osäker. I kommittémotion 2018/19:3081 av m.fl. (M) föreslås att skattebeloppen för bensin och diesel ska räknas om enbart på faktiska förändringar i KPI även efter . Motionärerna anför att det steg som togs i budgeten var ett första steg och anser att det är av vikt att skattebeloppen för bensin och diesel räknas om enbart på faktiska förändringar i KPI även efter . Regeringen har efter tillkännagivande lämnat förslag till höjd nedsättning på koldioxid- och energiskatt för flera branscher samt till förändrad omräkning av skatt på diesel och bensin. Utskottet är inte berett att tillstyrka de förslag till andra ändringar som motionärerna har lämnat. Förslag till annan utformning av stöd till glesbygden Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att utreda förslag på kompensatoriska åtgärder för att återföra medel till glesbygden med anledning av höjda drivmedelsskatter. Jämför reservation 4 (V). I kommittémotion 2018/19:3074 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till glesbygden med anledning av höjda driv-medelsskatter. Motionärerna anser att skatt på drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska bilismens klimatpåverkan. Det är dock helt nödvändigt att införa kompensatoriska åtgärder för de med låga inkomster i glesbygden som saknar alternativ till bilen. Glesbygden bör ekonomiskt kompenseras för höjda skatter på bensin och diesel genom att pengar återförs för att stimulera en hållbar klimatomställning. Syftet med förändringarna som regeringen har föreslagit är bl.a. att förbättra konkurrenskraften för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter på ett sätt som är förenligt med gällande EU-bestämmelser. Utskottet noterar att regeringen i den sakpolitiska överenskommelse som ingåtts mellan S, MP, C och L bl.a. har aviserat en utredning av hur det svenska jordbrukets konkurrenskraft ska stärkas och hur möjligheterna att leva och bo på landsbygden ska öka. Utskottet är därför inte berett att nu stödja förslag om att utreda villkoren för glesbygden. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionen. Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2018/19:3074 av m.fl. (V) yrkande 2 och avslår proposition 2018/19:94. har på global nivå engagerat sig i arbetet för att fasa ut subventioner av fossila drivmedel. Utfasning av miljöskadliga subventioner har diskuterats i flera internationella processer, bl.a. inom EU, och G20. I har lyft behovet av att miljö- och klimatskadliga subventioner fasas ut i . Enligt kan en subvention definieras som miljöskadlig om den uppmuntrar till att mer miljömässig skada sker än vad som varit fallet utan subventionen. Att subventionera miljöskadliga aktiviteter som arbete görs för att lindra skada och undvika miljöskadliga aktiviteter är inte ett lämpligt sätt att använda samhällets resurser. Det är även avsteg från den vägledande principen i miljö- och klimatpolitik om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. Ett antal EU-länder har avskaffat subventioner till bränslen och drivmedel inom jordbruket. Med regeringens förslag om att öka skattenedsättningen inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks-verksamheter går man i motsatt riktning för vad som krävs för att uppnå hållbara näringar med låga klimatutsläpp. I stället för att fasa ut klimatskadliga subventioner förstärker man dessa och minskar incitamentet att minska utsläppen inom näringarna. Därutöver överger man principen att förorenaren betalar och försvagar kostnadseffektiviteten för att uppfylla våra klimatmål. Jag anser därför att den föreslagna ökade skattenedsättningen bör avslås. Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin, punkt 2 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3081 av m.fl. (M) och 2018/19:3080 av m.fl. (SD). är ett land med stora avstånd. Många av dem som bor på landsbygden saknar fungerande kollektivtrafik. Dessa människor har i stor utsträckning påverkats av den rödgröna regeringens skattehöjningar på drivmedel. Detta motsätter vi oss. Alla de som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte missgynnas med en straffbeskattning på bensin och diesel för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. och budget medför en frysning av överindexeringen av drivmedelsskatter och innebär att skatten på drivmedel 2019 i stället ska räknas upp i takt med andra prisökningar i samhället, dvs. konsumentprisindex (KPI), och inte med KPI plus . Denna ändring ska ske från men upphör enligt regeringens proposition 2018/19:94 då skatten höjs med KPI plus 2 procent-enheter igen. Det steg som togs i budgeten var för del ett första steg, och vi inom anser att det är av vikt att skattebeloppen för bensin och diesel räknas om enbart på faktiska förändringar i KPI även efter . Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3080 av m.fl. (SD) och 2018/19:3081 av m.fl. (M). Vi ser positivt på att regeringen nu levererar det uttryckt som sin vilja. Men sedan reservationerna i betänkande 2018/19:FiU1 antogs har inga signaler kommit om att situationen för landets lantbrukare skulle ha förbättrats. Snarare finns en oro för vad som kommer att hända om även nästa odlingssäsong skulle bli alltför torr eller svår på annat sätt, som marginalerna är förbrukade. Grundproblemet är jordbrukets svaga lönsamhet. Den har varit svag , något som har resulterat i många nedlagda jordbruk med följd att allt färre jordbruk finns i vissa regioner. Antalet jordbruk närmar sig och understiger i vissa fall en kritisk massa när lantbrukets infrastruktur av bl.a. kring företag försvinner från bygden. Det förvärrar situationen. Det är alltså helt avgörande för en fungerande lantbruksnäring att fortsatta nedläggningar förhindras. För att detta ska undvikas är det i sin tur avgörande att grundlönsamheten höjs. För att jordbrukets lönsamhet ska öka bör dieselskatten för jordbruks-maskiner sänkas till dansk nivå, ca per liter, vilket är så lågt som tillåter. Det bör också göras permanent och inte tillfälligt, så att lantbrukarna får långsiktiga spelregler och rimliga möjligheter att planera för framtiden. Annars finns inte förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för att motverka produktionsbortfall på grund av väderhändelser och för fortsatt hög produktivitet och lönsamhet. Även investeringar för djurvälfärd och miljöhänsyn försvåras om den långsiktiga lönsamheten är svag eller osäker. Vi bedömer att lönsamheten är väsentligt bättre inom skogsnäringen, varför ytterligare dieselskattesänkning skulle kunna riktas in på enbart jordbruksmaskiner. Men många lantbrukare bedriver även skogsbruk. En ytterligare dieselskattesänkning för skogsmaskiner skulle därför också förbättra lantbruksföretagens lönsamhetsförutsättningar, inte minst i skogs- och mellanbygd, där de största lönsamhetsproblemen finns . Dessutom undviker man det krångel och den administration som skulle följa med att lantbruksföretagen måste hålla isär diesel för jordbruk respektive skogsbruk. Förslag till annan utformning av stöd till glesbygden, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3074 av m.fl. (V) yrkande 1. Jag ser att det finns skäl att stärka vår nationella jordbruksproduktion för att öka vår självförsörjningsgrad av livsmedel. Därutöver är ett hållbart jordbruk en förutsättning för att naturen ska kunna fortsätta att leverera tjänster som är till nytta för oss alla. anser att stöd bör utformas så att det minimerar negativ miljö- och klimatpåverkan. En kompensation bör därför i stället ges till jordbruket som minskar den totala skattekvoten på sektorn och som bidrar till åtgärder som stärker den ekologiska hållbarheten och minskar utsläppen. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som minskar den totala skattekvoten för jordbrukssektorn och bidrar till stärkt ekologisk hållbarhet och minskat beroende av fossila bränslen. anser att skatt på drivmedel är ett viktigt verktyg för att minska bilismens klimatpåverkan. Det är dock helt nödvändigt att införa kompensatoriska åtgärder för de med låga inkomster i glesbygden som saknar alternativ till bilen. Det kan bl.a. göras genom att stärka möjligheterna till kollektivtrafik i glesbygd och förändra reseavdraget. Glesbygden bör ekonomiskt kompenseras för höjda skatter på bensin och diesel genom att pengar återförs för att stimulera en hållbar klimatomställning. Regeringen bör återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att återföra medel till glesbygden med anledning av höjda drivmedelsskatter. Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin, punkt 1 (L) (L) anför: i underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. Liberalerna gjorde detsamma i sin höstbudgetmotion och stöder därför inte regeringens förslag. Tvärtom måste alla miljöskadliga subventioner fasas ut, t.ex. genom ett slopande av nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet. Dieselsubventionerna inom jordbruket bör också successivt avskaffas och en europeisk flygskatt måste införas. Det enda rimliga är att den som använder bränslen som orsakar utsläpp som driver på den framväxande klimatkatastrofen själv får stå för de kostnader hen orsakar. Det kommer att vara jobbigt att ställa om samhället både till att sluta skada klimatet och till att parera de förändringar som redan sker och kommer att ske. Alternativet, att alla fritt får släppa ut helt utan att ta ansvar för konsekvenserna, är moraliskt förkastligt och definitivt ännu jobbigare. Det räcker såklart inte med att bromsa klimatförändringens acceleration genom höga priser på utsläpp. Det krävs ny teknik, innovation för smartare persontransporter och bättre bränslen. Det krävs också att vi investerar i teknik för att samla och lagra den koldioxid som redan släppts ut. Detta kan i sin tur drivas på och finansieras med höga skatter på miljöskadlig verksamhet. Det totala skattetrycket i behöver sänkas genom kraftigt sänkta marginalskatter på arbete. Miljöskatter ska inte primärt ses som en intäkt till staten utan som en internaliserande åtgärd för de resurser den som släpper ut faktiskt förbrukar. Dessa två saker, höjda miljöskatter och sänkta inkomst-skatter hänger dock ihop i arbetet med en grön skatteväxling, vilket är en del i januariavtalet. Denna proposition behandlar inte punkten om grön skatteväxling i januariavtalet utan är en konsekvens av och budget. Det är vidare uppenbart att det inom ramen för behandlingen av betänkande 2018/19:SkU22 inte heller finns någon majoritet för att stoppa subventionerna av miljöskadlig verksamhet. Därför har jag valt att inte lägga fram något eget förslag. Jag ser däremot fram emot en grön skatteväxling där skatterna på miljöskadlig verksamhet höjs och skatterna på arbete sänks. I väntan på detta väljer jag att stödja vår överenskommelse och regeringens förslag. Permanent borttagande av viss indexering och andra skattenedsättningar på diesel och bensin, punkt 2 (C) Per Åsling (C) anför: Skattesystemet behöver vara rättvist, oavsett var i landet man bor. Det totala skattetrycket behöver minska. Det är särskilt angeläget med en skattepolitik som ger likvärdiga förutsättningar att bo, leva och driva företag i alla delar av landet. Myndigheten för trafikanalys har i en rapport konstaterat att personbilstrafiken är kraftigt överinternaliserad på landsbygden (står alltså för mer än sin egen kostnad vad gäller t.ex. luftföroreningar och vägslitage) men underinternaliserad i tätorter. När en enskild skatt får snedvridna konsekvenser för någon del av landet, behöver mer jämlika förutsättningar skapas genom andra reformer. Ett steg mot detta är exempelvis ett avståndsbaserat reseavdrag, men mer behövs givetvis. Att beakta BNP-utvecklingen vid beskattningen av bensin och diesel, KPI plus , är något som enligt ska kräva ett aktivt beslut varje enskilt budgetår. Det är viktigt att ett påslag av denna karaktär återkommande analyseras. Det ska inte automatiskt genomföras. Skatten på bensin och diesel har en viktig miljöstyrande effekt. Det är viktigt att denna effekt inte urholkas, som det är angeläget att skatten inte blir orättvis ur ett regionalt fördelningspolitiskt perspektiv. Skatten riskerar att slå hårdast där tillgången till kollektiva färdmedel är som lägst. Den som bor på landsbygden kan ofta inte välja bort bilen till förmån för kollektivtrafik eller samåkning. För företagen är såväl lastbilsburna som bilburna transporter en nödvändighet och en förutsättning för att kunna bedriva verksamhet.