bet · H601NU8 · 2019-03-22 00:00:00 — Motionärerna anför bl.a. att de olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas utifrån samhällsnytta. Stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Tillväxtanalys bör göras till utvärderingsmyndighet, enligt motionen. Motionärerna bedömer att myndigheters agerande och regelkrångel sätter käppar i hjulet för boende och företag på landsbygden och föreslår därför också att en utredning ska tillsättas med ett särskilt regelförenklingsuppdrag för att skapa bättre förutsättningar för människor och företag att leva och verka på landsbygden (yrkande 4). Det behövs mindre regelkrångel för att underlätta för landsbygdens företag att växa och för att göra det enklare att leva på landsbygden, enligt motionärerna. (M) föreslår i motion 2018/19:589 en översyn av hur de statliga regionala utvecklingsmedlen fördelas mellan länen. Det råder stora skillnader mellan länen när det gäller fördelningen av regionala utvecklingsmedel. Exempelvis bedöms inte som en region i behov av större statliga utvecklingsinsatser trots att länet enligt motionären har landets högsta arbetslöshet och högst andel invånare som saknar gymnasie-utbildning. I motion 2018/19:1333 yrkande 2 föreslår (M) att företagandets villkor och förutsättningar som grunden för tillväxt i hela landet ska ses över. Motionären anför bl.a. att förbud och regleringar som tillkommit och föreslagits riskerar att urholka både möjligheten till landsbygds-företagande och den privata äganderätten. Beslut som inskränker den privata äganderätten bör därför utvärderas och övervägas på större allvar än vad som görs. (M) anför i motion 2018/19:1734 bl.a. att inland skulle kunna gynnas av ett system med särskilda ekonomiska frizoner med t.ex. reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. Motionären föreslår därför att möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygds-områden ses över. I motion 2018/19:2163 föreslår (M) att myndigheternas ansvar för landsbygdspolitiken i enlighet med förslag ska regleras i en särskild förordning. Motionären pekar på de statliga myndigheternas ansvar för landsbygdsutvecklingen. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:155 yrkande 1 att man bedömer att landsbygdens möjligheter är positiva, som det inte går att blunda för de stora utmaningar som inte minst avfolkning och ofrivillig urbanisering medför. Enligt motionen kan det finnas ett ömsesidigt och positivt samspel mellan offentliga och privata aktörer, och staten bör ha en aktiv roll vad gäller att ge förutsättningar för regional tillväxt. Mot denna bakgrund framhåller motionärerna vikten av hållbar tillväxt för företag och medborgare i landets alla regioner. I motionens yrkande 3 pekar motionärerna också på att transportbidraget under vissa år varit större än vad som behövts för att täcka de ansökningar som kommit in. Enligt motionärerna finns det därför behov av att ökar informationsspridningen om möjlig-heterna att få bidraget till näringslivet i de berörda geografiska stödområdena. I kommittémotion 2018/19:2425 yrkande 13 föreslår m.fl. (C) en utredning om hur staten ska säkerställa likvärdiga förutsättningar i hela landet för grundläggande funktioner såsom exempelvis sjukvård. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2018/19:2735 yrkande 2 att validering av praktisk kompetens hos personer som står till arbetsmarknadens förfogande bör användas i högre grad i de regionala kompetensplattformarna. Arbetet med att få snabb och effektiv validering av sin kompetens är enligt motionen eftersatt, och krafttag krävs för att få valideringen att fungera. Vidare föreslår motionärerna (yrkande 6) att staten ska ha ett övergripande ansvar för nationell samordning av projektmedel till arbetsmarknads- och företagsfrämjande insatser. En nationell samordning skulle bl.a. säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- och företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra, enligt motionen. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2018/19:2736 yrkande 23 att stöden som ges genom behöver göras mer schabloniserade och betalas ut via en ansvarig regional nivå. Motionärerna anför att måste ta vara på de möjligheter som landsbygdsprogrammet och andra EU-program ger att kompensera svenska producenter som verkar under svenska krav som kan vara högre än vad gemenskapslagstiftningen ställer. Hanteringen av EU-stöden behöver enligt motionen även effektiviseras och ta hänsyn till de naturgivna olikheterna i vårt land. I partimotion 2018/19:2058 yrkande 1 föreslår m.fl. (L) att möjligheten att bo, leva och driva företag i hela landet ska främjas. Motionärerna framhåller att man värnar människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid. Även om urbaniseringen i grunden bygger på människors fria val behöver förutsättningar skapas också för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätorter, menar motionärerna. Regeringen tillsatte 2015 en parlamentariskt sammansatt kommitté som antog namnet Den parlamentariska landsbygdskommittén (dir. 2015:73). Kom-mittén lämnade 2016 delbetänkandet På väg mot en ny politik för landsbygder (SOU 2016:26) där man bl.a. presenterade en kartläggning av hur landsbygd utvecklats och vilka effekter och vilken betydelse den förda politiken haft för landsbygdens utveckling. I slutbetänkandet För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1) som lämnades lade utredningen fram 75 förslag som syftade till att bidra till en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling på lands-bygd. Betänkandet har remissbehandlats. Enligt uppgift från skickades betänkandet på remiss till 433 remissinstanser, bl.a. myndigheter, kommuner och intresseorganisationer. Propositionen om en sammanhållen politik för landsbygd Nytt övergripande mål för landsbygdspolitiken Med utgångspunkt i den parlamentariska landsbygdskommitténs betänkanden och förslag presenterade regeringen en proposition (prop. 2017/18:179) med bl.a. förslag på ett nytt övergripande mål för landsbygdspolitiken. Det övergripande mål som föreslogs var en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. har godkänt det övergripande målet (bet. 2017/18:NU19). Syftet med landsbygdspropositionen var enligt regeringen att lägga fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken. Inriktningen och målet för politiken skulle utgöra en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd skulle utformas. För att förtydliga och göra arbetet mellan olika politikområden mer samstämmigt vilket också är ett horisontellt delmål i FN:s globala utvecklingsmål i Agenda , presenterade regeringen i propositionen utöver det övergripande målet även följande tre delmål: Cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi samt hållbart nyttjande av naturresurser Attraktiva livsmiljöer i landsbygd. Det första delmålet Hållbar tillväxt innebär att landsbygdens förmåga att ta till vara förutsättningarna för företagsamhet och sysselsättning ska vara långsiktigt hållbar, som miljömålen nås, och att landsbygden ska bidra till en positiv utveckling av ekonomi. För delmålet Hållbar tillväxt bedömer regeringen områdena näringsliv och företagande, digital kommunikation och transportinfrastruktur samt kompetensförsörjning som särskilt viktiga. Det andra delmålet Cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi samt hållbart nyttjande av naturresurser innebär att landsbygden ska bidra till att stärka konkurrenskraft i en utveckling mot en cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi och till ett hållbart nyttjande av natur- och kulturresurser samt till att relevanta miljömål uppfylls. För detta delmål bedömer regeringen områdena näringsliv och företagande samt samhällsplanering och bostads-byggande som särskilt viktiga. Det tredje delmålet Attraktiva livsmiljöer i landsbygder innebär enligt regeringen att det ska finnas likvärdiga förutsättningar för människor att arbeta, bo och leva på landsbygden. För detta delmål bedömer regeringen områdena digital kommunikation och transportinfrastruktur, kommersiell service, välfärdstjänster och kultur, samhällsplanering och bostadsbyggande samt civilsamhället som särskilt viktiga. Organisering av styrningen för att nå landsbygdspolitikens mål Utöver att fastställa mål syftade landsbygdspropositionen enligt regeringen också till att förtydliga styrningen och organiseringen av politiken. För att det övergripande målet och de tre delmålen för landsbygdspolitiken ska nås krävs att landsbygdsperspektivet blir mer framträdande på den nationella, regionala och lokala nivån. Arbetet med landsbygdsutvecklingen bör enligt regeringen därför bedrivas inom ramen för en flernivåmodell där nationella, regionala och lokala aktörer samt samhällssektorer samordnas och samverkar. Regeringen bedömer dock inte, till skillnad från , att detta kräver att s.k. landsbygdsdelegationer inrättas. I stället ska samordningen uppnås genom att arbetet utvecklas inom ramen för den nuvarande roll- och ansvarsstrukturen. För att förbättra den nationella samordningen uppger regeringen att den avser att ge lämpliga myndigheter i uppdrag att verka för ett mer samordnat agerande bland statliga aktörer. För att kunna mäta om landsbygdspolitikens mål nås behöver resultaten av de insatser som görs följas upp och utvärderas. Enligt regeringen behöver det därför finnas ett system med relevanta indikatorer som kan mäta måluppfyllelsen, och utvärderingarna bör anlägga ett helhetsperspektiv. Regeringen uppger att den avser att följa upp målen för den sammanhållna landsbygdspolitiken och regelbundet lämna en fördjupad uppföljning till . Regeringen avser vidare att ge en lämplig myndighet i uppdrag att, i samråd med andra berörda myndigheter och aktörer, ta fram ett system med indikatorer som kan användas för att löpande mäta måluppfyllelsen. I de fall det finns lämpliga existerande indikatorer ska dessa användas. Vissa aviserade åtgärder i landsbygdspropositionen Med utgångspunkt i målen för landsbygdspolitiken samt den styrmodell som presenteras i landsbygdspropositionen identifierar regeringen ett antal om-råden i behov av åtgärder och aviserar i propositionen att man avser att ta ett antal initiativ. Enligt regeringen behöver bl.a. innovationsförmågan hos företag på landsbygden stärkas och satsningar göras för att öka landsbygdsföretagens nyttjande av digital teknik. Regeringen uppger att man avser att avsätta medel för att företag på landsbygden, vilka som ett resultat av sin lokalisering ofta har svårare att samverka med kunskapsutvecklande aktörer, ska få utökade möjligheter till samverkan för att stärka sin företags- och idéutveckling. Satsningar på att stimulera teknikutvecklingen i landsbygdsföretag för att stärka en långsiktigt hållbar utveckling aviseras också i propositionen. För att förbättra samordningen och samarbetet mellan aktörer som bedriver forskning om landsbygdsutveckling och regional utveckling avser regeringen vidare att ge i uppdrag att i samverkan med andra lärosäten etablera och driva ett nationellt för landsbygds-utveckling. För att skapa goda villkor för näringslivet oavsett bransch och geografisk placering har länsstyrelserna och 19 andra statliga myndigheter fått i uppdrag att arbeta med och följa upp regeringens mål på förenklingsområdet för att minska den genomsnittliga handläggningstiden för vissa ärenden. Vad gäller utnyttjandet av digitaliseringens möjligheter anser regeringen att det behöver utvecklas nationella tjänster för att underlätta för mindre kommuner att tillgodogöra sig de digitala möjligheterna då det kan vara dyrt att finansiera utvecklingsinsatserna var och en för sig. Det finns områden i som har stora utmaningar med t.ex. hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, lågt valdeltagande och låg syssel-sättningsgrad. I propositionen bedömer regeringen att näringslivssatsningar bör riktas mot de kommuner där näringslivet har ogynnsamma villkor. Därför genomförs en långsiktig satsning på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden i enlighet med budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 19) i syfte att stärka kommunernas eget arbete för att förbättra förutsättningarna i de områden som har de största behoven. Insatsen är enligt regeringen viktig för att socialt och ekonomiskt ska hålla ihop och inkluderar gles- och landsbygdskommuner. En framtida modell för statligt stöd till utbyggnad av bredband behöver vidare utformas enligt vad som anförs landsbygdspropositionen. Regeringen har därför gett () i uppdrag att se över och komma med förslag på hur framtida insatser för utbyggnad med statliga medel kan utformas och vilken aktör som bör administrera detta arbete. PTS redovisade uppdraget . har lagt fast det övergripande transportpolitiska målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transport-försörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Regeringen bedömer i landsbygdspropositionen att det övergripande målet för transport-politiken är förenligt med det övergripande målet för landsbygdspolitiken och uppger att man avser att bedöma vilka konsekvenser en förändring av skatter och avgifter inom det transportpolitiska området får för möjligheten att nå det övergripande målet för landsbygdspolitiken. Tillgången till universitets- och högskoleutbildning samt yrkeshögskole-utbildning bör enligt regeringen vidare öka genom en förbättrad tillgång till distansutbildningar för att möta behovet av kvalificerad arbetskraft bl.a. på landsbygden. Regeringen har tillsatt en utredning om styrning för starka och ansvarsfulla lärosäten (dir. 2017:46 och dir. 2018:108) som ska se över högskolornas styrning och resurstilldelning. Utredningen skulle enligt sitt tilläggsdirektiv lämna sitt slutbetänkande . Regeringen uttalar även i propositionen att utvecklingen av och tillgången till kommunala lärcenter bör stödjas. Vid beredningen av landsbygdspropositionen föreslog utskottet (bet. 2017/18:NU19) att skulle göra två tillkännagivanden med anledning av två motioner som behandlades i ärendet. beslutade i enlighet med utskottets förslag och gjorde därmed följande tillkännagivanden till regeringen: Regeringen bör se över hur ansvariga aktörer ska kunna erbjuda ett lik-värdigt alternativ till kopparnätet innan detta kopplas bort. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag om ett reformerat strandskydd. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, återfinns under rubriken ska växa skrivningar om att både landsbygd, glesbygd och större städer ska kunna utvecklas. Enligt överenskommelsen ska bl.a. den digitala infrastrukturen i hela landet byggas ut. Målet ska vara att av alla hushåll och företag har tillgång till bredband om minst 2020 och att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet . Vidare behöver strandskyddslagstiftningen enligt överenskommelsen göras om i grunden genom en ökad differentiering. En utredning ska tillsättas , proposition lämnas och nya bestämmelser träda i kraft . Ett avståndsbaserat och färdmedelsoberoende reseavdrag ska också införas. Enligt överenskommelsen ska krav på bygglov för den som vill bygga t.ex. ett kafé eller ett ridhus i anslutning till sin gård slopas och en utredning om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker genomföras. Vägunderhållet, med särskilt fokus på bärighet och tjälsäkring, ska också förstärkas. Tillgången till högre utbildning i hela landet liksom möjligheterna till distansutbildning ska vidare öka. Enligt överenskommelsen är svensk livsmedelsproduktion helt avgörande för jobb och tillväxt på landsbygden, och ett s.k. bondepaket kommer därför att genomföras för att stärka likviditeten och konkurrenskraften. Rättssäkerheten för markägare och företag ska vidare stärkas, och markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukande-rätten enligt överenskommelsen. Det nationella skogsprogrammet ska utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Programmet ska bygga på skogsvårdslagens två mål om produktion och miljöhänsyn. Ett nytt Sveaskogs-program ska genomföras, och staten ska vara en föregångare vad gäller hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Satsningar på infrastruktur, bl.a. tåg, ska också göras enligt överenskommelsen. Landsbygdsprogrammet löper 2014–2020 och omfattar stöd och ersättningar som finns för att utveckla landsbygden. Stöden och ersättningarna som ingår i landsbygdsprogrammet finansieras gemensamt av och EU genom den europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling som är en av EU:s fyra struktur- och investeringsfonder. Stödet uppgår till sammanlagt . I landsbygdsprogrammet ingår företagsstöd, projekt-stöd, miljöinvesteringar, miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion, kompensationsstöd, djurvälfärdsersättningar och stöd till lokalt ledd utveckling. Miljö, hållbar utveckling och innovation är prioriterade områden. Landsbygdsprogrammet sorterar under statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. Nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft Den nationella strategin för regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är vägledande för arbetet med hållbar regional tillväxt och attraktionskraft i hela landet och ska bidra till att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken. har, på regeringens uppdrag, följt upp den nationella strategin. Uppföljningen som publicerades innehåller bl.a. rekommendationer om hur arbetet med strategin ska förbättras och genomföras i fortsättningen. Förordning om regionalt tillväxtarbete fattade regeringen beslut om en ny förordning (2017:583) om regionalt tillväxtarbete, som trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ska vara vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar ska utarbeta och fastställa en regional utvecklingsstrategi och samordna insatser för att genomföra strategin. Av förordningen framgår bl.a. att ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet ska vara en integrerad del i det regionala tillväxtarbetet och att arbetet ska följas upp. Statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Landstingen ansvarar för det regionala tillväxtarbetet Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar har ändrats så att det är landstingen (och med vissa undantag ) och inte som tidigare länsstyrelserna som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet. Exempel på uppgifter som landstingen har ansvar för är att utarbeta och fastställa strategier för länens utveckling, att samordna insatser för genomförandet av strategin samt att besluta om användningen av vissa statliga medel för det regionala tillväxtarbetet. Ett landsting får också besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige och regionstyrelse. Behovet av utvecklade analysmodeller Myndigheten Tillväxtanalys lämnade på regeringens uppdrag förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analys och utvärdering av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk förnyelse kan utvecklas, på såväl nationell som regional och lokal nivå. Tillväxtanalys bedömer bl.a. att en bättre praktik för lärande och utveckling av näringspolitiska insatser behöver utvecklas där utnyttjar sina stora satsningar på forskning, innovation och företagande på bästa möjliga sätt. Myndigheten menar att ansatser för att utvärdera program som syftar till att påverka ekonomiska omvandlingsprocesser eller samhällsproblem med en beskrivning av insatsen och dess förmodade effekter (programteori) bör tas fram oberoende av programmets omfattning och komplexitet. Det behövs också en strukturerad dialog mellan myndigheter och om näringspolitiska insatser som kan leda till mer realistiska mål och tydliga insatsbeskrivningar. Tillväxtanalys konstaterar vidare att utvärdering av näringspolitiska insatser är svårt och att metoder behöver utvecklas och erfarenheter samlas av alla näringspolitiska aktörer. Tillkännagivande om oberoende effektutvärderingar Med anledning av vad som tas upp i motion 2018/19:2781 (M) om effekter av stöd kan nämnas att (bet. 2017/18:NU12) beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den ska tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter. Regeringen gav 2010 regionalt utvecklingsansvariga aktörer i uppdrag att etablera regionala kompetensplattformar för samverkan inom kompetens-försörjning och utbildningsplanering . Det övergripande syftet med kompetensplattformarna är att få en bättre kunskap om kompetens-försörjningsbehovet samt att samordna aktörer på regional nivå som har ansvar för matchning och kompetensförsörjningen. Arbetet ska anlägga ett helhetsperspektiv på kompetensförsörjning och omfatta alla aktuella aktörer på området. fick ett uppdrag att i samverkan med aktörer med regionalt utvecklingsansvar stärka integrationsperspektivet i det regionala kompetensförsörjningsarbetet 2018–2020. ska bl.a. stödja aktörer med regionalt utvecklingsansvar vad gäller metodutveckling och lärande. I genomförandet ska särskild hänsyn tas till hur nyanlända kvinnors kompetens kan tas till vara för att möta arbetslivets behov av kompetens (N2018/01438/RTS). Transportbidraget är ett regionalt statsbidrag som kan betalas ut som en kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Bidraget syftar till att stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transporten ska ske på järnväg, i yrkesmässig trafik på väg eller till sjöss. Bidragets storlek är inte beroende av transportslag. Transportbidraget kan även beviljas till företag för transporter av vidareförädlade produkter inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn. Transportbidraget har varit föremål för flera översyner, och utskottet har i tidigare betänkanden refererat till studier genomförda av och Tillväxtanalys (bet. 2017/18:NU19). Utskottet avstyrkte (bet. 2017/18:NU19) förslag om transportbidraget. Utskottet framhöll liksom tidigare vikten av att de företag som är berättigade till stöd känner till att det finns, och utskottet hade tidigare konstaterat att det inom pågått ett arbete med att öka kunskapen om transportbidraget och framhållit vikten av att det vid behov görs ytterligare informationsinsatser. Efter en nedgång i antalet ansökningar noterade utskottet att bedömning var att antalet ansökningar ökat. Utskottet konstaterade också att utbetalningarna av transportbidraget ökat 2016 i jämförelse . I fråga om ersättningsnivån redogjorde utskottet (bet. 2016/17:NU16) för att det enligt inte finns några indikationer på att företagen som tilldelats stöd har haft synpunkter på ersättningsnivån. Utskottet påminde i detta sammanhang om att transport-bidraget varit föremål för flera översyner, och även om det inte gått att fastställa att det funnits något orsakssamband fanns det indikationer som pekat på att bidraget haft en positiv inverkan på de stödmottagande arbetsställenas omsättning och förädlingsgrad. Utskottet stod fast vid sin tidigare bedömning om att man inte såg något behov av ytterligare översyner eller uppdrag om transportbidraget. Tillgång till vård i hela landet Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, är en målinriktad ramlag. Enligt lagen har landstingen och landstingsfria kommuner ansvaret för att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom eller kommunen.