bet · H701UbU1 · 2019-12-12 00:00:00 — Regeringen redovisar behandlingen av åtta tillkännagivanden inom verksamhetsområdet och ungdomsutbildning (avsnitt 3.5 och 3.6 i propositionen). – trygghet och studiero i skolan – möjligheter till fjärrundervisning – grundläggande behörighet till högskolan – en breddad och förstärkt lärlingsutbildning – digitaliserade nationella prov med extern rättning – studie- och yrkesvägledning. Enligt regeringen får tillkännagivandet om grundläggande behörighet till högskolan anses slutbehandlat. Övriga tillkännagivanden är enligt regeringen inte slutbehandlade. Fokus i skolan ska vara på kunskap och bildning. Genom utbildningen ska alla elever ges likvärdiga möjligheter att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Därigenom lägger skolan grunden för vårt samhälles välstånd och våra barns framtid. ska ha höga ambitioner som en kunskapsnation. Den enskilda elevens kunskaper och ansträngningar står i fokus, och en politik ska föras som förbättrar skolresultat, stärker ordning och reda i klassrummet och ger mer likvärdiga förutsättningar för alla elever att klara skolan. Därför investerar regeringen i en jämlik kunskapsskola. En avgörande faktor för att höja resultaten i skolan är undervisningens kvalitet. Alla elever ska därför få möta kunniga och kompetenta lärare och det pedagogiska arbetet ska ledas av skickliga skolledare. För att åstadkomma detta behöver skolprofessionernas attraktivitet ökas och förutsättningarna för deras uppdrag stärkas. Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. För individen innebär en slutförd gymnasieutbildning ökade möjligheter till arbete eller fortsatta studier. Men gymnasieskolan är också basen i näringslivets och välfärdens kompetensförsörjning. Att fler unga, både kvinnor och män, går klart gymnasieskolan är därmed en förutsättning för fortsatta utveckling och välstånd. I avsnittet Politikens inriktning redogör regeringen för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området (avsnitt 3.6 i propositionen). I det följande redovisas några större satsningar. Regeringen föreslår att det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ska förstärkas i enlighet med förslaget års . Bidraget kommer därmed att uppgå till nära 2020. är bidraget beräknat att uppgå till . Fortbildningsinsatsen Specialpedagogik för lärande föreslås förlängas och vidgas till fler skolformer. Ett nytt, samlat bidrag för karriärsteg för förstelärare föreslås, där en del av medlen viktas så att förstelärare på skolor med svåra förutsättningar ges ett statligt lönetillägg på . Regeringen föreslår även att den behörighetsgivande utbildningen Lärarlyftet förlängs och förstärks. En förstärkning föreslås av bidraget för lärarassistenter med . Regeringen föreslår att får förstärkning av medel med för arbetet med digitalisering av nationella prov och att Skolinspektionen får förstärkning av medel med för bl.a. en ökande mängd tillsyn utifrån individärenden. Regeringen föreslår sexton anslag inom området Barn- och ungdomsutbildning om sammanlagt . Fem anslag om sammanlagt avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 1:1 , 1:2 , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten, 1:4 Sameskolstyrelsen och 1:12 . Elva anslag om sammanlagt avser utgifter för statliga bidrag: 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan, 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m., 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m., 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet, 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, 1:11 Fler anställda i lågstadiet, 1:13 Praktiknära skolforskning, 1:14 Bidrag till lärarlöner, 1:15 Särskilda insatser inom skolområdet och 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Regeringen föreslår bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för sju av dessa statsbidragsanslag: 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan, 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m., 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, 1:13 Praktiknära skolforskning, 1:14 Bidrag till lärarlöner och 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för barn- och ungdomsutbildning (avsnitt 3.7 i propositionen). Under varje anslag återfinns anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. Det finns också en s.k. härledningstabell där det framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Under anslagen för , , Specialpedagogiska skolmyndigheten och Sameskolstyrelsen återfinns också en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Anslag för myndigheters förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för Statens skolverks förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 1 för bl.a. arbetet med digitaliseringen av nationella prov med . Regeringen anger att anslaget får användas för Statens skolinspektions förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för verksamhetsutgifter för Barn- och elevombudet samt . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Mot bakgrund av en ökande mängd tillsyn utifrån individärenden till respektive ökande ärendemängd för beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . Anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten Regeringen anger att anslaget får användas för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för myndighetens verksamhet, produktionsstöd för läromedelsframställning och visst internationellt samarbete. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för Sameskolstyrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Sameskolstyrelsens verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För att säkerställa en väl fungerande verksamhet beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslag för statliga bidrag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet samt för insatser som syftar till att minska skolsegregation. Anslaget får även användas för utgifter för svenskt deltagande i internationella studier och tävlingar på utbildningsområdet. Anslaget får vidare användas för utgifter för administration av uppdrag, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 . För en förstärkning av statsbidraget för att anställa fler lärarassistenter beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . För en fortsatt satsning på Lärarlyftet II beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2020–2025. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2021–2026. behöver inom sin verksamhet kunna sluta fleråriga ekonomiska avtal. Vidare behöver myndigheten kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Anslaget 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom skolområdet för elever med funktionsnedsättning som är mottagna vid någon av de riksrekryterande utbildningarna i , , , och kommun. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får vidare användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera omsorg , nätter och . Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021. behöver kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning – statsbidrag för avgifter till International Baccalaureate Office och för viss International Baccalaureateutbildning – statsbidrag och särskilt stöd för utbildningsverksamhet med särskild inriktning – statsbidrag för riksrekryterande gymnasiala utbildningar och riksinternatskolor – ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever – statsbidrag för utlandssvenska elever samt barn och ungdomar som inte är folkbokförda i eller som vistas i landet utan tillstånd. Anslaget får även användas för utgifter för arbete med administration och uppföljning av statsbidrag. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Anslaget får även användas för utgifter inom ramen för Statens skolverks utvecklingsinsatser för svensk undervisning i utlandet och för stöd för undervisning i svenska vid utländska skolor. Anslaget får vidare användas för utgifter för anställda vid . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Regeringen anger att anslaget får användas för fortbildning av lärare, förskolepersonal, rektor och viss annan personal. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För en fortsatt satsning av Lärarlyftet II beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2020–2025. I den beslutade budgeten avsattes medel för fortbildningsinsatser för förskollärare vid ett införande av en tioårig grundskola. Regeringen bedömer att det är för tidigt att påbörja sådana fortbildningsinsatser och beräknar därför en minskning av anslaget med 2020 för att finansiera andra prioriterade insatser. Regeringen bedömer även att tidigare avsatta medel för kompetensutveckling för lärare och förskolepersonal omfördelas för att finansiera prioriterade insatser och föreslår att anslaget minskas med 2020–2025. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. behöver ingå fleråriga avtal med lärosäten om uppdragsutbildning och lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Anslaget 1:11 Fler anställda i lågstadiet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för att öka antalet anställda i förskoleklassen och lågstadiet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För att finansiera andra prioriterade insatser, såsom en förstärkning av bidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, föreslår regeringen att anslaget minskas med 2020 och beräknar att anslaget minskas med . Anslaget 1:13 Praktiknära skolforskning Regeringen anger att anslaget får användas till finansieringsbidrag inom den praktiknära skolforskningen. Anslaget disponeras och fördelas av . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. För att kunna utlysa och fördela medel för praktiknära forskning behövs ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden. Anslaget 1:14 Bidrag till lärarlöner Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare och förskollärare i fritidshemmet, förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt i gymnasie- och gymnasiesärskolan. Anslaget får även användas för karriärstegsreformen och för särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 . För att ersätta tre befintliga bidrag med ett nytt samlat bidrag för karriärsteg för förstelärare överförs från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 2020, och överförs . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2021. behöver kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Anslaget 1:15 Särskilda insatser inom skolområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen och . Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 . För att öka jämlikheten och förbättra kunskapsutvecklingen i skolan föreslår regeringen att det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling förstärks. Regeringen beräknar därför att anslaget behöver ökas med 1 2020 och beräknar att anslaget ökas med 2 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2021. Bidraget lämnas för ett kalenderår i sänder och bidragsramarna kommer att variera i storlek för huvudmännen med hänsyn till förändringar i elevantal och elevernas socioekonomiska bakgrund. Huvudmännen behöver därför information om bidragsramarnas storlek inför sina egna budgetprocesser, vilket innebär att beslut om bidragsram behöver fattas året innan bidragsåret. I kommittémotion 2019/20:3297 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning på anslaget 1:2 med . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag en minskning på anslaget 1:1 med , anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med , anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med samt anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 1 . föreslår att pris- och löneomräkningen av vissa förvaltningsanslag reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Detta förklarar ovanstående minskningar på anslagen 1:1 med och 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med . I yrkande 2 anger motionärerna att satsningen på anslaget 1:2 avser medel för en reformering av Skolinspektionen och ett utökat uppdrag för myndigheten. Anslaget bör tillföras 2020–2022. föreslås en minskning av anslaget med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Innebörden av motionärernas anslagsförslag ovan framgår ytterligare av vad som behandlas i följande yrkanden. Föreslagna förändringar på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet redovisas i det följande. I yrkande 3 anges att anslaget bör tillföras 2020 och 2021 respektive 2022 för satsningen på obligatorisk språkförskola för nyanlända barn . Satsningen avser dels medel som huvudmän kan söka för att påbörja införandet av språkförskolan, dels medel för inrättande av språkförskolan när lagstiftning finns på plats. I yrkande 4 framför motionärerna att ytterligare riktade medel för lärarassistenter inte är nödvändigt, och anslaget minskas därför med . Motionärerna föreslår en minskning av anslaget med med hänvisning till att medel motsvarande statsbidraget för undervisning på skollov i stället tillförs utgiftsområde 25. I yrkande 6 framför motionärerna att den införda höjningen av lärarlöner med på anslaget 1:14 Bidrag till lärarlöner bör kvarstå. Motionärerna anger att de står bakom utbyggnaden av karriärtjänstsystemet och satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden med ett lönetillägg på [1]. I yrkande 7 anges att anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling bör minska med 1 2020 samt 2 2021 och 2022 för att finansiera andra prioriterade satsningar inom utgiftsområde 25 såsom utökad undervisningstid, lovskola och förstärkta allmänna bidrag till kommunerna. Enligt motionärerna tyder utfallet av likvärdighetsstödet på att dess syfte inte uppnås. I kommittémotion 2019/20:2649 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslagsnivåerna på anslagen 1:2 med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 1 , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 1 och 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med . Motionärerna föreslår en minskning av anslagsnivåerna i förhållande till regeringens förslag för anslagen 1:4 Sameskolstyrelsen med , 1:14 Bidrag till lärarlöner med 2 och 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 3 . Därutöver föreslår motionärerna att åtta nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande: anslaget 99:1 Stöd till glesbygdsskolor med , anslaget 99:2 Slopat karensavdrag förskola med , anslaget 99:3 Utökning av och gymnasieskolan med , anslaget 99:4 Slopat karensavdrag grundskola och fritids med , anslaget 99:5 Jourklass/jourskola med , anslaget 99:6 Utökad personaltäthet fritidshem med , anslaget 99:7 Teknikbrygga med och anslaget 99:13 Skolhälsovård med . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. en medelssatsning på förskolan respektive på trygghet i skolan, om vardera. Dessa medel fördelar sig på flera anslag. Innebörden av samtliga ovanstående anslagsförslag om satsningar redovisas i det följande. Motionärerna föreslår en satsning på till Skolinspektionen för att ge myndigheten bl.a. större möjlighet att genomföra oanmälda inspektioner och fler kontroller. För att stärka samtliga personalkategorier i skolan föreslås en satsning på 1 . Förutom att lärares yrkesroll behöver stärkas behövs en förstärkning av uppgifter och professioner utanför själva undervisningen, t.ex. it-stöd och administrativ personal. 1 respektive föreslås för särskilda satsningar på personalförstärkning till förskola och fritidshem så att antalet anställda per barn kan öka. Det bör införas en obligatorisk utbildning om hedersproblematik i lärarutbildningen. Dessutom bör lärare och övrig skolpersonal i utsatta områden få en sådan utbildning som en obligatorisk fortbildning. Motionärerna föreslår en satsning på . Motionärerna föreslår att en karriärtjänstemodell för lärare utvecklas, med förbättrade arbets- och anställningsvillkor och bättre löneutveckling. En sådan modell ska vara dynamisk, kunna utvecklas successivt i flera steg genom olika karriärnivåer och ska gälla i hela landet. Satsningen ska ske i stället för regeringens förslag på bidrag till lärarlöner. För att öka möjligheten till en levande landsbygd bör glesbygdsskolor stödjas så att verksamheten kan fortsätta även vid tillfälligt sviktande elevunderlag och dålig ekonomi. En satsning på föreslås för detta stöd. Satsningar på respektive föreslås för att kunna ta bort karensdagen vid sjukdom för förskollärare respektive grundskollärare och fritidshemspedagoger. behöver stärkas och effektiviseras. Detta kan ske bl.a. genom att ge studie- och yrkesvägledarna en tydligare roll och ansvar samt genom att utveckla digitalt vägledningsstöd. Motionärerna föreslår för denna satsning. Ett system med jourklasser och jourskolor bör införas för elever som har svårt att fungera i en normal skolsituation. Därigenom kan dessa elever få extra möjligheter till stöd och övriga elever få större möjligheter till studiero. föreslås för denna satsning. För att ungdomar som är arbetslösa efter sina teoretiska studier ska få en chans att bli anställningsbara föreslås en satsning på på en s.k. teknikbrygga, en statligt finansierad praktiktermin hos ett lokalt industriföretag. Elevhälsan behöver stärkas och ges bättre förutsättningar att möta elever som mår psykiskt dåligt. En möjlighet är t.ex. att införa kontinuerliga bedömningar av elevers psykiska och psykosociala hälsa för att på så sätt kunna nå de elever som behöver stöd och behandling. Motionärerna föreslår på satsningar för elevhälsan. Motionärernas anslagsförslag innebär även minskningar på följande områden. Återkommande underskott i Sameskolans verksamhet ska inte finansieras utan krav på att förbättringar sker. Regeringens satsning på förstelärartjänster är ojämlik, enligt motionärerna, då möjligheter till löneökning endast ges till förstelärare och till stor del i utsatta områden. Även regeringens förslag på lärarassistenter bör tas bort. Vidare är regeringens satsning för likvärdighet och kunskapsutveckling ospecificerad och ojämlik, enligt motionärerna. Bidrag behöver vara mer specificerade och riktade för att bli slagkraftiga. Av dessa skäl inriktas motionärernas förslag på konkreta satsningar som medverkar till kunskapsutveckling. I partimotion 2019/20:2695 av m.fl. (V) föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning på anslaget 1:1 med , anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 2 och anslaget 1:11 Fler anställda i lågstadiet med . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag en minskning på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med och anslaget 1:14 Bidrag till lärarlöner med . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. till införandet av professionsprogram och 2 till ökad personaltäthet, förbättrad kvalitet, mer fortbildning och mindre gruppstorlekar i förskola och fritidshem. Eftersom motionärerna även avvisar regeringens förslag om neddragning på anslaget uppgår sammanlagda förslag till 2 för förskola och fritidshem. Motionärerna vill värna insatser för elevhälsa, specialpedagogik och lovsimskola och avvisar därför regeringens förslag om neddragning av anslag för dessa insatser. Inte heller vill motionärerna se en neddragning av anslaget för fler anställda i skolan, utan föreslår i stället ytterligare för detta ändamål. Motionärerna avvisar helt regeringens förslag om ökade medel för bl.a. implementering av betyg i årskurs 4, lärarassistenter samt karriärstegsreformen. Därutöver föreslår motionärerna medel inom utgiftsområde 25 till en satsning kallad Skolmatslyftet, med bl.a. stöd till nya tillagningskök och personalutbildning. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning på anslaget 1:2 med . Motionärerna föreslår en minskning i förhållande till regeringens förslag på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 1 .