bet · H601FiU20 · 2019-06-13 00:00:00 — Stigande löner, dämpad inflation, gynnsamma finansieringsvillkor och stödjande finanspolitiska åtgärder i vissa EU-länder väntas hålla uppe den inhemska efterfrågan. Sammantaget prognostiseras BNP-tillväxten till 2019 i EU och till i euroområdet. väntas de negativa inhemska faktorerna minska i betydelse och den ekonomiska tillväxten i omvärlden ta fart igen med stöd av förbättrade globala finansiella villkor och politisk stimulans i några av tillväxtekonomierna. BNP väntas öka till i EU och till i euroområdet. Nedåtriskerna i prognosen är fortfarande höga. Risken för protektionistiska åtgärder runt om i världen och den pågående avmattningen av den globala BNP-tillväxten och världshandeln kan hålla i sig längre än väntat, särskilt om tillväxten i blir lägre än väntat. I EU gäller riskerna ett avtalslöst brexit och att de tillfälliga störningar som tynger tillverkningsindustrin kan bli mer långvariga. Det bedöms också finnas en risk att ökande politisk osäkerhet och mindre tillväxtvänlig politik kan leda till sjunkande privata investeringar. Kommissionens prognos visar att den ekonomiska tillväxten i dämpas från 2019, främst genom att inhemsk efterfrågan minskar. Tillväxten väntas däremot långsamt vända uppåt till . Nettoexporten bidrar väsentligt till tillväxten. Arbetslösheten förväntas stabiliseras kring , och inflationen väntas ligga en bit . På grund av svagare tillväxt förväntas överskottet i de offentliga finanserna minska något, medan den offentliga skulden som andel av BNP fortsätter sin nedåtgående trend. prognos för världsekonomin, I prognos förväntas den globala ekonomin växa måttligt . Tillväxten bedöms som sårbar som följd av handelspolitiska spänningar, politisk osäkerhet, risker på finansmarknaderna och en avmattning av tillväxten i . bedömning är att BNP för världsekonomin kommer att växa 2020. Enligt är den nuvarande tillväxttakten otillräcklig för att ge stora förbättringar av sysselsättningen eller levnadsstandarden. I prognosen för bedöms den ekonomiska utvecklingen som robust, men tillväxten förväntas avta och beräknas uppgå till 2019 och 2020. Den lägre tillväxten förklaras enligt av lägre bostadsinvesteringar. Blygsamma löneökningar och lägre huspriser menar håller tillbaka hushållens konsumtion. bedöms ha svårt att matcha arbetssökande med lediga jobb, vilket hämmar anställningar. Detta innebär enligt att arbetslösheten inte väntas fortsätta att minska. Enligt bedömning är inflationen nära målet om , prognostiseras inflationen till och för . Arbetskraftsundersökning – , SCB Undersökningen visar att arbetskraftsdeltagandet för både inrikes och utrikes födda ökade jämfört med . uppgick arbetskraftsdeltagandet i åldern 15–till , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Sysselsättningsgraden ökade , från till . Arbetslösheten uppgick till , vilket innebär en ökning jämfört med . Antalet arbetade timmar ökade mellan kvartalen. Säsongsrensat och utjämnat ökade sysselsättningsgraden, medan arbetslösheten endast uppvisade en liten förändring jämfört med föregående kvartal och uppgick till . Nybyggnad av bostäder, Preliminära uppgifter visar enligt SCB:s undersökning på en oförändrad byggtakt . Preliminärt påbörjades nybyggnation av totalt cirka 13 400 nya bostadslägenheter . Det är nästan lika många som då 13 665 bostadslägenheter började byggas. Av de påbörjade bostadslägenheterna finns 11 150 i flerbostadshus vilket är fler än . Småhusbyggandet minskar mot , 2 250 bostadslägenheter i småhus påbörjades vilket är cirka 700 färre än 2018. Utöver nybyggnationen gav även påbörjade ombyggnationer ett tillskott på cirka 550 bostadslägenheter jämfört med ett tillskott på 739 lägenheter . Finansmarknadsstatistik, hushållens skuldsättning Finansmarknadsstatistiken visar på en oförändrad tillväxttakt för hushållens lån . hade hushållens lån från monetära finansinstitut (MFI) en årlig tillväxttakt på , vilket innebär att tillväxttakten är oförändrad jämfört med mars. Totalt uppgick hushållens lån hos MFI till . Det är en ökning med 14 miljarder jämfört med föregående månad och 193 miljarder jämfört med motsvarande månad föregående år. Bostadslånen utgjorde av MFI:s totala utlåning till hushållen och uppgick till 3 330 miljarder. Det är en ökning med 11 miljarder jämfört med föregående månad och 157 miljarder jämfört med motsvarande månad föregående år. Bostadslånen hade en årlig tillväxttakt på . Hushållens konsumtionslån hade en tillväxttakt på , vilket även det är oförändrat jämfört med mars. Tillväxttakten för lån med övriga säkerheter var . Totalt uppgick hushållens konsumtionskrediter och lån med övriga säkerheter till 233 respektive 501 miljarder . Nationalräkenskaperna för visar att BNP säsongsrensat steg jämfört med fjärde kvartalet 2018. Kalenderkorrigerat och jämfört med ökade BNP . Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I propositionen jämför regeringen sin prognos över det finansiella sparandet med motsvarande prognoser från (), (), Europeiska kommissionen, , och . Efter det att ekonomiska vårproposition lämnades har , Europeiska kommissionen, IMF och publicerat nya prognoser över det finansiella sparandet och det strukturella sparandet. Tabell 8 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Procent av BNP respektive potentiell BNP Strukturellt sparande är uttryckt i termer av potentiell BNP. Källa: ekonomiska vårproposition, penningpolitiska rapport , Kommissionens vårprognos , IMF World Economic Outlook och Economic Outlook . Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2019 ska bedöma om finanspolitiken är förenlig med långsiktigt hållbara offentliga finanser och de budgetpolitiska målen, i synnerhet överskottsmålet och utgiftstaket. Rådet ska även bedöma om finanspolitiken är i linje med konjunkturutvecklingen, långsiktigt uthållig tillväxt och långsiktigt hållbar sysselsättning. Rådets uppgifter fullföljs framför allt genom rapporten som lämnas till regeringen . Rapporten ska bl.a. kunna användas som ett underlag för granskning av regeringens politik. publicerades Finanspolitiska rådets . Nedan redogörs för huvuddragen av relevanta delar av rådets bedömningar och rekommendationer. Utöver det som nämns nedan påpekar rådet bl.a. i rapporten att har haft en lägre tillväxt i BNP per capita i internationell jämförelse och att det i situationer när landet styrs av en övergångsregering kan bli svårt att uppfylla överskottsmålet och respektera utgiftstaket utan att vidta åtgärder som strider mot riktlinjerna för en övergångsregering. Rådet konstaterar även att växande inkomstskillnader har varit en trend inom och inte minst i . Rådet kommer att studera dessa skillnader vidare. Det ekonomiska läget och stabiliseringspolitiken Enligt rådet har konjunkturen i varit stark , men konjunkturtoppen har passerats och konjunkturen är i en avmattningsfas. Rådet anser att behovet av stabiliseringspolitiska åtgärder är litet, men noterar även att utrymme för att kunna stabilisera konjunkturen är mycket begränsat. Om skulle drabbas av en allvarlig konjunkturnedgång anser rådet att det inte är säkert att finanspolitikens automatiska stabilisatorer räcker till. Regeringen bör därför enligt rådet vara beredd att vidta stabiliseringspolitiskt motiverade åtgärder. Rådet konstaterar att den svenska arbetsmarknaden är mycket stark med stor brist på arbetskraft i såväl näringslivet som den i offentliga sektorn. har tillsammans med den högsta sysselsättningsgraden inom EU. Det största problemet på den svenska arbetsmarknaden är enligt rådet bristen på arbetskraft med rätt kompetens och de stora skillnaderna i sysselsättning och arbetslöshet mellan personer födda i och utanför . Rådet är positivt till regeringens åtgärder för att minska dessa problem, men anser att de inte är tillräckliga. Rådet framhåller att det fortfarande finns behov av enkla jobb. Rådet anser att finanspolitiken ligger i linje med överskottsmålet, men påpekar att varken det gamla eller det nya överskottsmålet har nåtts ur ett bakåtblickande perspektiv. Rådet konstaterar att utgiftstaket sänktes av . Enligt rådet är budgeteringsmarginalerna därmed mer normala, och utrymmet under utgiftstaken står i bättre samklang med utrymmet som ges av överskottsmålet. Rådet välkomnar detta, men efterlyser även fortsättningsvis att regeringen klargör de principer och överväganden som styr valet av utgiftstak. Skuldankaret och långsiktigt hållbara offentliga finanser finns ett ankare för den offentliga sektorns bruttoskuld på av BNP, med ett toleransintervall på +/– . Bruttoskulden befinner sig av BNP. Rådet bedömer att det inte är sannolikt att bruttoskulden hamnar före nästa översyn av det finanspolitiska ramverket. På uppskattar rådet att den demografiska utvecklingen kommer att medföra påfrestningar på de offentliga finanserna. Den övergripande bilden är ändå enligt rådet att hållbarheten på är förhållandevis god. Rådet påpekar dock att sådana bedömningar är mycket osäkra och känsliga för vilka beräkningsantaganden som görs. Kommuner och Landstings ekonomirapport, I rapporten prognostiseras att BNP-tillväxten i faller till både 2019 och 2020, från 2018. Den svagare tillväxten förklaras framför allt av en svag inhemsk efterfrågetillväxt. Sjunkande bostadsinvesteringar och en svag utveckling för övriga investeringar inom näringslivet väntas bidra till dämpningen. Kommuner och regioner[3] bedöms vara i en period med stora krav på omställning. Den demografiska utvecklingen med allt fler barn, unga och äldre ökar behoven av skola, vård och omsorg. Enligt SKL har utmaningarna i kommunsektorns ekonomi delvis kunnat hanteras genom intäktsökningar från skatter och markförsäljning. Det är intäkter som har gynnats av högkonjunkturen som bedöms gå mot sitt slut. I rapporten konstaterar SKL att kommunsektorns överskott minskade från 2017 till 2018. Kommunernas resultat försämrades också 2018. 69 kommuner redovisade underskott, och endast 109 av 290 kommuner klarade ett resultat som motsvarar som andel av skatter och statsbidrag. SKL räknar med att resultaten i kommunsektorn kommer att minska ytterligare 2019 trots att medelskattekraften förmodas öka med i kommunerna och med i regionerna. Enligt SKL behöver staten ta ett större ansvar för att möta de demografiska behoven. SKL:s bedömning är att det kommer att saknas 2022 för att klara ett resultat på [4], om kostnaderna i huvudsak tillåts öka i takt med befolkningsförändringarna och inget annat görs. Europeiska kommissionens landspecifika rekommendationer Europeiska kommissionen tar fram rekommendationer till varje medlemsstat för förbättrad tillväxt och skapande av fler jobb, som sunda offentliga finanser värnas. De landspecifika rekommendationerna beslutades av kommissionen och planeras att antas av rådet . rekommenderas att ta itu med risker kopplade till hushållens höga skuldsättning genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på bolån eller genom att höja fastighetsskatten. Vidare rekommenderas att stimulera bostadsbyggandet där bristen är som störst, främst genom att ta bort strukturella hinder för byggandet, och effektivisera bostadsmarknaden, bl.a. genom att göra hyressättningen mer flexibel och se över kapitalvinstbeskattningen. Kommissionen rekommenderar även att inrikta den ekonomiska politiken mot investeringar i utbildning och kompetensutveckling samt forskning och innovation. I rekommendationerna ingår även att bör investera i hållbara transporter för att rusta upp de olika trafikslagen, i synnerhet järnvägen. bör även säkerställa en effektiv tillsyn och tillämpning av regelverken mot penningtvätt. Med anledning av de tillkännagivanden som beslutade om i betänkande 2018/19:FiU1 har följande propositioner lämnats till . Samtliga dessa propositioner har behandlats av skatteutskottet. Proposition 2018/19:82 Avskaffad särskild löneskatt för äldre Propositionen behandlas i betänkande 2018/19:SkU18. I betänkandet föreslår skatteutskottet att ska anta regeringens förslag. debatterade kammaren förslaget och beslutade därefter i enlighet med skatteutskottets förslag. Proposition 2018/19:54 Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansbolag Propositionen behandlas i betänkande 2018/19:SkU17. I betänkandet föreslår skatteutskottet att ska anta regeringens förslag. debatterade kammaren förslaget och beslutade därefter i enlighet med skatteutskottets förslag. Proposition 2018/19:89 Höjt tak för RUT-avdrag Propositionen behandlas i betänkande 2018/19:SkU20. I betänkandet föreslår skatteutskottet att ska anta regeringens förslag. debatterade kammaren förslaget. beslutade i enlighet med skatteutskottets förslag. Proposition 2018/19:94 Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin Propositionen behandlas i betänkande 2018/19:SkU22. I betänkandet föreslår skatteutskottet att ska anta regeringens förslag. debatterade kammaren förslaget. beslutade i enlighet med skatteutskottets förslag. 2018/19:92 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Propositionen behandlas i betänkande 2018/19:SkU21. I betänkandet föreslår skatteutskottet att ska anta regeringens förslag. debatterade kammaren förslaget. beslutade i enlighet med skatteutskottets förslag. 2018/19:73 Extra ändringsbudget – Sänkt moms på e-publikationer samt ändrad användning av vissa anslag Propositionen behandlas i betänkande 2018/19:FiU36. I betänkandet föreslår finansutskottet att ska anta regeringens förslag. debatterade kammaren förslaget och beslutade därefter i enlighet med finansutskottets förslag. Utskottet för här en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt. Det förslag till riksdagsbeslut som utskottet ska ta ställning till handlar om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Utskottet kan konstatera att konjunkturen i omvärlden har stärkts men att tillväxten har dämpats , i synnerhet i och i euroområdet. Även i har konjunkturen stärkts och tillväxten har varit hög. av högt resursutnyttjande noterar utskottet att tillväxten i väntas komma att mattas av och att BNP bedöms växa i en långsammare takt –2021 jämfört med . Den lägre tillväxten förklaras av en avmattning i den internationella konjunkturen, sjunkande bostadsinvesteringar och en inbromsning i den offentliga konsumtionen. Som regeringen framhåller påverkas ekonomiska utveckling i stor utsträckning av vår omvärld. Utskottet kan konstatera att det finns flera osäkerhetsfaktorer i prognosen över den ekonomiska utvecklingen i som regeringen kan behöva ha beredskap för i den ekonomiska politiken, bl.a. osäkerheten kring formerna för utträde ur EU och fortsatta handelspolitiska spänningar mellan framför allt och . Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet konstaterar att den svenska ekonomin är stark trots det osäkra läget och att det är ordning och reda i de offentliga finanserna. Den breda parlamentariska förankring som finns om betydelsen av sunda offentliga finanser och det finanspolitiska ramverket är enligt utskottet mycket viktig. I det sammanhanget vill utskottet lyfta fram att besluten om en ny nivå på överskottsmålet och införande av ett skuldankare är resultatet av brett parlamentariskt förankrade överväganden. Det värnar stabiliteten i det finanspolitiska ramverket. De offentliga finanserna har redovisat överskott , och statsskulden är den lägsta . Utskottet konstaterar att enligt regeringens medelfristiga prognos kommer de offentliga finanserna att uppvisa överskott samtliga år den kommande mandatperioden. I förhållande till den beslutade budgeten noterar utskottet att regeringen reviderat ned prognosen för de offentliga finanserna, bl.a. till följd av att tillväxten i viktiga skattebaser, som lönesumman, hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar reviderats ned. Utskottet håller med regeringen om att de budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att uppnå de politiska målen på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart på både kort och lång sikt. Mot bakgrund av det noterar utskottet att regeringens bedömning av det strukturella sparandet för det innevarande året och budgetåret innebär så små skillnader i förhållande till målet att det inte finns någon tydlig avvikelse. Utskottet delar därmed regeringens bedömning att inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. gör i sin årliga rapport samma bedömning. I likhet med regeringens anser utskottet att bruttoskuldens andel av BNP ligger inom skuldankarets toleransintervall för det innevarande året och budgetåret. Liksom utskottet framhöll om uppföljningen av överskottsmålet när det behandlade ändringarna i ramverket (bet. 2016/17:FiU20 s. 70–71) är det förstås genom beslut om statens budget som det i praktiken avgörs om överskottsmålet nås, men att det medelfristiga perspektivet även i fortsättningen är centralt i den statliga budgetprocessen. För uppföljningen av skuldankaret innebär det att även om kravet på en skrivelse till är kopplat till avvikelser från skuldankaret för det innevarande året och budgetåret så är det inte oväsentligt att uppmärksammas på eventuella avvikelser i det medelfristiga perspektivet, på vad som orsakat dem och på hur regeringen avser att hantera dem. Utskottet noterar att regeringen bedömer att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Det innebär att de regler som styr de offentliga inkomsterna och utgifterna kan hållas oförändrade på lång sikt utan att det resulterar i växande underskott och en alltför stor skuldsättning. Utskottet noterar vidare att i sin rapport konstaterar att den demografiska utvecklingen kommer att medföra påfrestningar på de offentliga finanserna men att den övergripande bilden ändå är att hållbarheten på är förhållandevis god. Dessutom konstaterar utskottet att med god marginal klarar de gränsvärden för underskottet i de offentliga finanserna och för den offentliga skulden som anges i stabilitets- och tillväxtpakten. Utskottet noterar också att regeringen i vårpropositionen i enlighet med praxis gör en bedömning av utgiftstakets nivå för det tredje tillkommande året, dvs. Enligt budgetlagen är det inte förrän i höstens budgetproposition som regeringen måste lämna ett förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året. Utskottet har inte för avsikt att föregripa den politiska diskussion som då ska föras om olika alternativ för utgiftstakets nivå men konstaterar att budgeteringsmarginalen som andel av de takbegränsade utgifterna är större än regeringens egen riktlinje för detta. Utskottet håller med regeringen om att ett ledigt utrymme under utgiftstaket inte i sig betyder att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras först efter avstämning mot överskottsmålet med hänsyn tagen till eventuella inkomstförändringar. Utskottet noterar avslutningsvis att regeringen bedömer att utgiftstakets andel av potentiell BNP minskar från till –2022. Inriktningen på den ekonomiska politiken Utskottet står bakom regeringens förslag om att inriktningen på den ekonomiska politiken ska vara att lösa samhällsproblemen och därmed skapa förutsättningar för fler jobb, att möta klimatutmaningarna, att trygga välfärden och att öka kunskaperna i skolan. Med januariavtalet som grund ska en politik föras som leder till förändringar som är hållbara och som tar framåt, vilket utskottet välkomnar. Fler ska komma i arbete Sysselsättningsgraden i är den högsta och den högsta inom EU. Trots detta noterar utskottet att arbetslösheten är hög inom vissa grupper, att arbetskraften ofta saknar den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar och att skillnaden i sysselsättning mellan utrikes och inrikes födda är stor. Liksom regeringen anser utskottet att nyanländas integration i det svenska samhället ska präglas av en tydlig förväntan om, och goda möjligheter till, att de tillägnar sig det svenska språket och de yrkeskunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta att föra en politik som prioriterar jobben. En fortsatt utbyggnad av skapar enligt utskottet förutsättningar för att fler arbetssökande ska komma i arbete. Utskottet delar regeringens bedömning om att tröskeln till det första jobbet bör sänkas genom en lägre skatt på arbete. Subventionerade anställningar är effektiva insatser för att få personer med svagare förankring på arbetsmarknaden i arbete. Utskottet välkomnar vidare att regeringen avser att intensifiera arbetet med att stärka utrikes födda kvinnors företagande och etablering på arbetsmarknaden. I likhet med regeringen anser utskottet att välstånd ska tryggas med hög sysselsättning bland både kvinnor och män, starka drivkrafter till arbete och bättre förutsättningar för innovation, export och jobbskapande. ska bli ett fossilfritt föregångsland ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att målet ska nås har ett klimatpolitiskt ramverk. Utskottet välkomnar att regeringen avser att se över all relevant lagstiftning så att ramverket får genomslag och delar regeringens syn på att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i en mer miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val. Genom kostnadseffektiva klimatinvesteringar som Klimatklivet och Industriklivet skapas förutsättningar för att minska klimatutsläppen. I likhet med regeringen anser utskottet att politiken ska inriktas på att fasa ut miljöskadliga subventioner såväl i som globalt. Utskottet delar också regeringens bedömning om att en grön skatteväxling bör genomföras. Utskottet delar regeringens syn på att en väl utformad generell och skattefinansierad välfärd är viktig för att jämna ut människors livsvillkor och bidra till jämlikhet och jämställdhet. Den demografiska utvecklingen med allt fler barn, unga och äldre gör att behoven av skola, vård och omsorg ökar. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta att föra en politik som stärker välfärden bl.a. genom att förstärka resurserna till kommunsektorn och genom att införa en uppdaterad kömiljard för att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Utskottet delar vidare regeringens syn på att ska ha höga ambitioner som kunskapsnation och att alla ska ges likvärdiga möjligheter att tillgodogöra sig de kunskaper och färdigheter som krävs på morgondagens arbetsmarknad. I likhet med regeringen anser utskottet att det krävs en kunskapsskola som präglas av höga förväntningar på varje elev så att alla elever oavsett kön eller social bakgrund ges förutsättningar att nå målen för utbildningen. Utskottet välkomnar att regeringen avser att arbeta vidare med förslag för att öka likvärdigheten i skolan samt att förstärka det statliga stödet för att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i skolan. Utskottet välkomnar också regeringens ambition att öka lärarnas förutsättningar att arbeta med uppgifter som är direkt kopplade till elevernas kunskapsutveckling. Från samhällets sida ska både kvinnor och män mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva genom inträde på arbetsmarknaden. Som regeringen framhåller kräver sammanhållning och jämställdhet att kvinnor och män har lika rätt till utbildning och arbete. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen avser att föra en politik som bekämpar hedersvåld och förtryck, bl.a. genom att förstärka resurserna på dessa områden. Hela landet ska växa Landsbygdens utveckling är viktig för hela . Som regeringen framhåller är det på landsbygden det skapas klimatsmart energi, sund och säker mat och värden som bidrar till jobb och välfärd. Bredband, vägar, järnvägar och bostadsbyggande förbättrar möjligheterna att bo och studera och arbeta i hela landet.