bet · H601TU11 · 2019-04-01 00:00:00 — Motionärerna pekar på att lastsäkring är ett av de viktigaste momenten en yrkesförare ska ägna sig åt eftersom löst eller dåligt säkrat gods på flaket kan glida av eller välta fordonet. Motionärerna konstaterar att dåligt förankrat gods utgör en stor fara för andra trafikanter och miljön. Motionärerna anser därför att den särskilda enhet som ska utföra kontroller av tunga godstransporter på väg även ska ges större möjligheter att utföra lastsäkringskontroller. I yrkande 16 anför motionärerna att antalet portabla vågar ska öka. Enligt motionärerna är det i förebyggande syfte viktigt att tunga fordon kan vägas när och var som helst på vägnätet och att det därmed inte blir möjligt för ett överlastat fordon att välja en annan väg för att undvika vägning. Förutom haveririsken för överlastade fordon orsakar de även skador på vägnätet. Enligt motionärerna ska de portabla vågarna i första hand användas på det mindre vägnätet. Motionärerna anser att den särskilda enhet som ska utföra kontroller av tunga godstransporter på väg ska ha tillgång till portabla vågar. Motionärerna föreslår också i yrkande 17 att företagsbaserade fordonsvågar ska nyttjas. Motionärerna pekar på att det finns flera företag ute i landet som har vågar där tunga fordon kan vägas och att dessa vågar kalibreras . Enligt motionärerna borde dessa vågar även kunna användas för vägning av tunga fordon och fordonskombinationer. Motionärerna anser att den särskilda enhet som ska utföra kontroller av tunga godstransporter på väg ska ges möjlighet att teckna avtal med privata aktörer för att nyttja ledig vågkapacitet och minska statens investeringsbehov. Motionärerna föreslår vidare i samma motion yrkande 18 en ökning av antalet kontroller av färdskrivare. För att tillskansa sig fördelar på den seriösa åkerinäringens bekostnad förekommer det enligt motionärerna ett omfattande fusk med färdskrivare och förares aktiviteter. Motionärerna framhåller att detta är synnerligen allvarligt för trafiksäkerheten eftersom trötta förare utgör en stor olycksrisk. Motionärerna föreslår i yrkande 21 att kontrollen i företagens lokaler återförs till den enhet som utför kontroll på väg. Motionärerna pekar på att Transportstyrelsen är den myndighet som ansvarar för att genomföra företagskontroller men att förekomsten av fusk med t.ex. manipulerade färdskrivare och förarkort upptäcks i alltför låg utsträckning vid kontroller i företagens lokaler. Motionärerna anser att det finns ett behov av omstrukturering då det finns fördelar med att återföra kontrollerna i företagets lokaler till vägkontrollverksamheten. Då ledtiden från att en vägkontroll uppdagar fusk till att en kontroll i företaget genomförs kan minskas avsevärt vill motionärerna flytta över Transportstyrelsens verksamhet med företagskontroller till en ny särskild polisenhet vars uppgift är att kontrollera tung trafik. Motionärerna efterfrågar vidare i samma motion yrkande 43 en ökning av antalet vägkontroller för att minska negativ miljöpåverkan. Enligt motionärerna finns oseriösa och i vissa fall även kriminella utländska aktörer på den svenska marknaden, vilket medför en kraftigt ökad miljöpåverkan i form av bl.a. ökat vägslitage, nedskräpning och ökade koldioxidutsläpp. Enligt motionärerna kan detta delvis undvikas genom bättre kontroller av den oseriösa trafiken och en mer förnuftig politik. (M) föreslår i motion 2018/19:1228 en översyn av övervakningen av tung trafik. Övervakningen av den tunga godstrafiken på väg fungerar enligt motionären inte tillfredsställande och utgör ett växande samhällsproblem med bl.a. hastighetsöverträdelser och fusk med kör- och vilotidsregler. Enligt motionären medför detta både allvarliga säkerhetsrisker och snedvridning av konkurrensen. Motionären pekar på att polisen bland övriga uppgifter har svårt att prioritera övervakningen av den tunga trafiken. För att få till stånd en effektiv övervakning behöver den automatiska trafiksäkerhetskontrollen enligt motionären byggas ut, och det behöver även inrättas en särskild enhet inom med ansvar för att beivra och utreda brott inom tunga godstransporter på väg. Enligt motionären kan man här titta på erfarenheterna från den tyska polisenheten BAG eller delegera delar av trafikövervakningen till exempelvis eller någon annan myndighet med kompetens inom vägtrafiken. m.fl. (S) föreslår i motion 2018/19:2241 en översyn av kombidirektivet samt möjligheten att ge berörda myndigheter möjligheter att utbyta information för att få ordning och reda på vägarna. Enligt motionärerna finns det på många kombiterminaler i aktörer från andra EU-länder som bedriver stadigvarande verksamhet utan kontroll eller uppföljning. Enligt kombidirektivet får åkerier från andra EU-länder fritt konkurrera på den svenska marknaden i de fall då godset lastas från eller till tåg under förutsättning att det sker från och till närmaste lämpliga omlastningspunkt. Motionärerna menar att denna definition dock verkar tillämpas helt utifrån de oseriösa åkeriernas vinstintresse och inte med miljömässig, trafiksäkerhetsmässig eller arbetsrättslig hänsyn. Nuvarande situation innebär att det bedrivs olaglig inrikestrafik och att polisen saknar möjlighet att kontrollera om en lastbil kör en tillåten kombitransport eller en cabotagetransport. Följden blir snedvriden konkurrens från aktörer som utnyttjar och bryter mot och att seriösa företag konkurreras ut. Enligt motionärerna behöver fler myndigheter än ta krafttag mot detta, och det krävs också att samarbetet och informationsutbytet förbättras mellan myndigheterna. Motionärerna pekar även på att det finns legala hinder för tillräckligt informationsutbyte som behöver undanröjas. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2018/19:2427 yrkande 20 att åtgärder bör vidtas för att öka trafiksäkerheten och tillsynen samt minska olagliga cabotagetransporter. Motionärerna pekar på den hårda konkurrenssituationen i transportnäringen och på att antalet utländska och svenska åkerier som bedriver illegal verksamhet har ökat. Även om polisen har fått ökade befogenheter att stoppa lastbilar och chaufförer som utför olagligt cabotage minskar antalet trafikpoliser och tunga trafikkontroller, vilket enligt motionärerna riskerar att leda till ökat fusk med bl.a. cabotage, kör- och vilotider, rattfylleri och annan illegal verksamhet inom lastbilstrafiken. Motionärerna anser att en minskning av fusket på vägarna måste vara prioriterad och att det behövs ytterligare åtgärder, t.ex. att det införs krav på gps-sändare för de utlandsregistrerade åkare som trafikerar det svenska vägnätet enligt cabotageregelverket. Motionärerna vill även se fler trafikpoliser, fälttjänstemän från Transportstyrelsen och bättre samordning mellan olika myndigheter för att motverka brottsligheten inom transportsektorn. Motionärerna pekar också på att bemanningen för tillsyn av tunga godstransporter på väg skulle kunna förstärkas genom upphandling av kompetens inom andra strukturer än statens, t.ex. via besiktningspersonal eller andra aktörer som har möjlighet att bredda sitt kompetensområde. m.fl. (S) anser i motion 2018/19:2672 att förutsättningarna för fler kontrollplatser för tung trafik i bör studeras i infrastrukturplaneringen. Motionärerna pekar på att antalet lastbilstransporter ökar och att det förekommer problem hos somliga av aktörerna inom transportnäringen när det gäller bl.a. överlast, surrning av gods samt kör- och vilotider. fuskas det enligt motionärerna medvetet, ibland omedvetet. Enligt motionärerna är ett viktigt incitament för att stävja dessa missförhållanden ökade fordonskontroller, och det är därför glädjande att hundratals poliser utbildades i detta . Enligt motionärerna har polisens grupp som arbetar med tung trafik i uppmärksammat att det råder stor brist på kontrollplatser i länet och att detta leder till färre kontroller eftersom det försvårar polisens arbete. Enligt motionärerna finns det vidare stora behov av fler fordonsvågar i . m.fl. (S) framför i motion 2018/19:2678 yrkande 1 att det bör övervägas ett införa obligatorisk gps-övervakning av all utländsk trafik som kör i . Motionärerna framhåller vidare i yrkande 2 behovet av fler kontroller på vägarna av all yrkestrafik. I samma motion påtalas vidare i yrkande 3 behovet av utökat samarbete mellan myndigheter för att minska fusk. Motionärerna pekar på att den svenska åkerinäringen är hårt drabbad av osund konkurrens och lönedumpning och att många chaufförer arbetar under omänskliga förhållanden till löner och villkor som inte följer svenska lönenivåer och kollektivavtal. Oseriösa transportköpare utnyttjar denna situation, och därmed dumpas villkor och löner. Enligt motionärerna är den nuvarande situationen oacceptabel då den hotar seriösa företag och arbetsgivare. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2018/19:2734 yrkande 51 att alla EU-länders fordonsregister ska vara öppna för alla medlemsländers kontrollerande myndigheter. Motionärerna pekar på att om den fria rörligheten ska fungera inom EU måste transparens och lika villkor råda inom unionen. Enligt motionärerna är flera EU-länders fordonsregister inte tillgängliga för våra kontrollerande myndigheter. För att den gemensamma marknaden ska fungera borde enligt motionärerna alla register vara öppna för alla medlemsstaters myndigheter. Motionärerna framhåller vidare i samma motion yrkande 52 behovet av ökad samverkan mellan myndigheter för att motverka fusk inom transportbranschen. Enligt motionärerna behövs samverkan mellan olika myndigheter, t.ex. , polisen och Transportstyrelsen, för att motverka fusk inom svenska åkerier. Enligt motionärerna är ett problem som snedvrider konkurrensen att Transportstyrelsens företagskontroller bara berör de företag som är registrerade i . Motionärerna pekar vidare på att de utländska företagen kontrolleras av polisen men att det är få trafikpoliser som har kompetens att kontrollera den yrkesmässiga trafiken. Enligt motionärerna är sannolikheten att en utländsk förare fastnar i en kör- och vilotidskontroll därför liten. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2018/19:2901 yrkande 20 att det ska utredas hur rättsvårdande myndigheter kan få utökade befogenheter för elektronisk övervakning av yrkestrafiken. Enligt motionärerna kommer det aldrig att finnas tillräckligt många trafikpoliser för att kontrollera alla lastbilar som passerar in i och ut ur . Tack vare den nya tekniken kan dock yrkestrafiken enligt motionärerna övervakas på ett kostnadseffektivt och smidigt sätt för att se till att lagar och regler efterföljs; t.ex. kan man införa krav på en gps-mottagare i varje lastbil som kör i . Genom detta underlättas möjligheten att se till att kör- och vilotidsregler följs och att eurovinjettavgiften betalas. Motionärerna anser därför att det bör övervägas att utreda hur rättsvårdande myndigheter kan få ökade befogenheter när det gäller elektronisk övervakning av yrkestrafiken i syfte att värna likvärdig konkurrens mellan svenska och utländska aktörer och bekämpa brottslighet inom yrkestrafiken. Översyn av kontrollverksamheten för yrkesmässiga godstransporter genomförde /12 en uppföljning med fokus på tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg, och resultatet presenterades därefter i en rapport (2011/12:RFR8). I rapporten noterades att frågor om tillsyn och kontroll av yrkesmässiga godstransporter på väg rör flera utgiftsområden och berör flera utskott, departement och myndigheter. I uppföljningen konstaterades bl.a. att det behövs en tydligare styrning och samordning av myndigheternas tillsyn och kontroller och att en tillsynsstrategi behöver tas fram. Det framhölls också att det är viktigt att myndigheterna prioriterar brott inom yrkestrafiken och att det inom myndigheterna fördelas resurser till detta. Vidare påtalades vikten av att uppmärksamma hur specialkompetensen för kontroller av godstransporter på väg ska säkras långsiktigt inom polisen. Andra områden som uppmärksammades rörde bl.a. sanktionsväxlingar samt möjligheterna att hindra fortsatt färd. Efter att trafikutskottet genomförde uppföljningen av yrkesmässiga godstransporter på /12 har regeringen låtit genomföra ytterligare och återkommande uppföljningar av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. Detta har genomförts genom samarbete mellan Transportstyrelsen, , och genom s.k. tillståndsmätningar av bl.a. tunga godstransporter på väg. Den första genomfördes och den senaste . I den senaste tillståndsmätningen framkom att regelefterlevnaden fortfarande var låg när det gällde kör- och vilotider, fordons tekniska beskaffenhet, lastsäkring och hastigheter. En motsvarande uppföljning av regelefterlevnaden för tunga godstransporter på väg genomförs . Utskottet välkomnar att det efter utskottets uppföljning 2011/12 har genomförts ett antal åtgärder för att förbättra kontrollmöjligheterna och regelefterlevnaden och därmed främja sund konkurrens inom yrkestrafiken och ökad trafiksäkerhet. Utskottet noterar här exempelvis att det har införts möjligheter till s.k. klampning, sanktionsväxling och stärkt beställaransvar men också att regeringen har låtit genomföra uppföljningar av de reformer som genomförts. Utskottet vill peka på att det är ett antal myndigheter som sorterar under olika departement som utövar olika typer av kontroller och tillsyn som rör åkeribranschens verksamhet. Här kan bl.a. nämnas , , , och . Samverkan och utbyte sker mellan dessa myndigheter likväl som med tillsynsmyndigheter i andra europeiska länder. Någon mer genomgripande belysning av förutsättningarna för dessa myndigheters tillsyn och kontrollverksamhet och dessas betydelse för att främja trafiksäkerheten och konkurrens på lika villkor inom åkeribranschen finns inte att tillgå. Utskottet välkomnar därför att regeringen i den nationella godstransportstrategin som presenterades framhåller vikten av väl fungerande och effektiva kontroller på vägtransportområdet och att den även avser att se över hur regelefterlevnaden på väg kan förbättras för att motverka osund konkurrens och öka trafiksäkerheten. Utskottet anser i likhet med vad regeringen anger i godstransportstrategin att detta exempelvis kan handla om förstärkt myndighetssamordning eller om hur modern teknik kan användas för att effektivisera kontrollerna. Myndigheternas tillsynsarbete och ansvarsfördelningen för genomförandet av företagskontroller och vägkontroller Kontroller på väg av yrkestrafiken utförs främst av bilinspektörer och polismän med specialistkompetens inom . Även tulltjänstemän utför vissa kontroller på väg, och har samma möjlighet som att hindra fortsatt färd genom s.k. klampning. Transportstyrelsen, och är myndigheter vars kontrollverksamhet av yrkestrafik främst är av administrativ karaktär. I och rådets direktiv /22/EG av om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv /599/EEG (kontrolldirektivet) regleras hur stor andel av kontrollerna av kör- och vilotider som ska genomföras som vägkontroller respektive företagskontroller. Enligt direktivet ska kontroller göras regelbundet, både på vägarna och i företagens lokaler, på sådant sätt att de täcker av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EEG) nr 3821/85. Enligt de EU-regler som gäller ska av det sammanlagda antalet kontrollerade arbetsdagar kontrolleras ute på vägarna, och ska kontrolleras som företagskontroller. Utskottet vill peka på att det när det gäller kontroller av överträdelser av kör- och vilotidsreglerna finns en ansvarsfördelning i som innebär att det är polisen som genomför vägkontroller och Transportstyrelsen som genomför företagskontroller. I består hälften av kör- och vilotidskontrollerna av företagskontroller och hälften av vägkontroller. Utskottet har även tidigare behandlat motionsyrkanden om att öka andelen vägkontroller, (bet. 2017/18:TU14). Utskottet vill nu liksom tidigare peka på att det inte skulle vara förenligt med gällande EU-regler att öka andelen vägkontroller i förhållande till företagskontroller i eftersom andelen vägkontroller redan uppgår till . Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla vikten av en väl fungerande kontrollverksamhet och att detta inbegriper såväl företagskontroller som vägkontroller. Det är enligt utskottets mening därför positivt att det vidtas åtgärder för att åstadkomma förbättringar. Utskottet vill som exempel på detta uppmärksamma en av de åtgärder som vidtagits för att underlätta polisens arbete såväl som överföringen av information. Enligt har ett nytt it-system för rapportering av flygande inspektioner tagits i drift som baseras på en applikation för mobiltelefoner och surfplattor. Enligt kommer it-systemet att förbättra och förenkla rapporteringen av flygande inspektioner. Systemet har funktioner dels för rapportering till Transportstyrelsen, dels för uppföljning av verksamheten med flygande inspektioner. kontroller av tunga godstransporter på väg En förutsättning för att upprätthålla en hög trafiksäkerhet bland de tunga godstransporterna på väg är att det bedrivs en väl fungerande och effektiv kontrollverksamhet ute på vägarna. Inom arbetar både poliser och bilinspektörer med att kontrollera tunga godstransporter på väg. Bilinspektörer har befogenhet att besluta om vissa avgifter såsom sanktionsavgifter, utföra flygande inspektioner, utfärda förelägganden om kontrollbesiktning eller körförbud, utföra kontroller av fordons last och vikt, utföra kontroller av tillstånd, utföra kontroller av förares kör- och vilotider m.m. Till skillnad från en polis har en bilinspektör dock inte rätt att utan beslut av förundersökningsledare hålla förhör och inte heller rätt att utfärda ordningsböter. Bilinspektörerna saknar också i övrigt polisära befogenheter. presenterade promemorian strategi för trafik som metod (PM 46/2016). I promemorian anges när det gäller kompetensförsörjning att arbetet kring den yrkesmässiga trafiken kräver specialistkompetens som säkerställs genom en mer omfattande vidareutbildning av poliser och bilinspektörer samt att kravet på kompetens att besiktiga tunga fordon företrädesvis ska säkerställas genom bilinspektörer. Utskottet har återkommande behandlat motioner om kontroller och tillsyn av åkerinäringen, (bet. 2017/18:TU14). Utskottet pekade då liksom tidigare på att antalet trafikpoliser i har minskat sett och att denna utveckling är olycklig sett i relation till de senaste decenniernas betydande ökningar av de tunga godstransporterna på väg. Mot bakgrund av den nuvarande situationen vill utskottet ånyo framhålla behovet av att det vidtas kraftfulla åtgärder för att långsiktigt säkra tillgången på poliser och bilinspektörer med den kompetens som krävs för att säkerställa en god övervakning av de tunga godstransporterna på väg. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att anslag i enlighet med budgetpropositionen har ökats med –2020 som en engångssatsning för att motverka illegal cabotageverksamhet samt med för att utveckla arbetet med flygande inspektioner. Av regleringsbrev framgår vidare att myndigheten ska vidareutveckla arbetet med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon samt säkerställa att insatserna på dessa områden förbättras. Enligt uppgift från har de som en del i detta medverkat vid Transportstyrelsens framtagande av föreskrifter för flygande inspektion samt kompetenskrav för besiktningsmän. I regleringsbrevet anges vidare att en redovisning ska göras i årsredovisningen av trafiksäkerhetsarbete inklusive kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon (Ju2016/08896/LP, delvis). När det gäller kompetensfrämjande insatser för att genomföra kontroller av tunga godstransporter på väg har utskottet fått uppgifter från om att de har slutit avtal med en extern leverantör som kommer att validera polisens bilinspektörer så att de uppnår den kompetens som krävs enligt Transportstyrelsens föreskrifter. Vidare har utbildningar tagits fram för att säkerställa kompetensen hos de poliser som har förordnande att genomföra inspektioner. Enligt har de tagit fram kravspecifikationer enligt de nya kraven för att underlätta rekrytering av nya bilinspektörer med anledning av de höjda kraven. Syftet med detta är att inom yrkestrafiken använda tekniska specialister för att frigöra poliser till det polisiära uppdraget. Utskottet vill här även peka på att inventerade behovet av utbildning i regelverket för internationella godstransporter och med utgångspunkt från detta tog fram en kursplan. genomgick totalt närmare 400 poliser och bilinspektörer en obligatorisk utbildning för alla som arbetar i en trafikgrupp eller motsvarande. När det gäller det totala antalet bilinspektörer inom uppgick de 2016 till 73, 2017 till 78 och 2018 till 74. Enligt uppgift från har en pilotutbildning genomförts för att validera tio besiktningsmän till de nya kraven. Vidare pågår planering inom för att genomföra en ny grundutbildning för bilinspektörer med start . Enligt har antalet redovisade ärenden till Transportstyrelsen om överträdelser av cabotagereglerna ökat till följd av den genomförda utbildningsinsatsen. uppgick antalet ärenden om sådana överträdelser som rapporterades till Transportstyrelsen till totalt 61. Utskottet välkomnar den positiva utveckling som därefter skett av förutsättningar att genomföra kontroller av sådana överträdelser och konstaterar att antalet ärenden ökat till 221. Myndighetssamverkan och kontroller utifrån riskvärdering När det gäller frågan om urval av företag för kontroll av kör- och vilotider är det reglerat att vissa företag ska kontrolleras oftare och mer ingående än andra företag. Dessa kontroller ska baseras på det relativt stora antal överträdelser eller allvarliga överträdelser av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014 som har begåtts inom företagets verksamhet (riskvärdering). Regler om detta finns i förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. När det gäller tillsyn av yrkestrafiktillstånden finns regler om att det ska kontrolleras att företag som beviljats ett sådant tillstånd fortlöpande uppfyller kraven på gott anseende enligt förordning (EG) nr 1071/2009 om gemen-samma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik. Kontrollerna ska inriktas på företag med högre risk. I förordningen föreskrivs vidare att medlemsstaterna ska utvidga det riskvärderingssystem som de inrättat för företagskontrollen av kör- och vilotider till att omfatta alla överträdelser som anges i nämnda förordnings artikel 6, dvs. bl.a. överträdelser av regelverken för kör- och vilotider och färdskrivare, överlast, fordonens art och vägtrafiklagstiftning. Utskottet vill här peka på att Transportstyrelsen med anledning av reglerna har byggt upp riskvärderingssystem som stöd för urval av vilka företag som ska kontrolleras, såväl för företagskontroller av kör- och vilotider som för tillsyn av yrkestrafiktillstånden. Informationen till systemen kommer från flera håll. Det EU-gemensamma systemet för informationsutbyte är det europeiska registret för vägtransportföretag (European Registers of Road Transport Undertakings, ERRU). Via ERRU får Transportstyrelsen information om överträdelser som de företag som styrelsen har beviljat gemenskapstillstånd begår utomlands. När det gäller myndighetssamverkan och kontroller utifrån riskvärderingssystem vill utskottet också peka på att som medlemsstat i EU även har skyldighet att skicka information om överträdelser som begåtts i av företag som är utlandsetablerade till det land där gemenskapstillståndet utfärdats. Transportstyrelsen är den myndighet som ansvarar för att sådan information lämnas. För överträdelser som begåtts i får Transportstyrelsen information om underrättelser via belastningsregister. Vidare kommer information till riskvärderingssystemet för kör- och vilotider, bl.a. från de företagskontroller som Transportstyrelsen själv utför.