bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Denna typ av kvotering medför endast nackdelar. Dels är det diskriminering för dem som förlorar sin plats trots att de presterar bättre än andra, dels skadar det förtroendet för dem som kvoteras in. Objektiva kvalifikationer ska avgöra huruvida en person är lämplig att genomföra en polisutbildning, inte personens kön eller etniska bakgrund. ska aldrig använda kvotering eller positiv särbehandling, vilket även omfattar riktade kampanjer med syftet att rekrytera personer från minoritetsgrupper eller av ett visst kön. Rekrytering till , punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:2501 av (M) yrkande 1, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 9. Det finns svårigheter att få personer som klarar polisutbildningen att söka till den. Hälften av dem som söker till polisutbildningen är inte behöriga och en tredjedel inställer sig inte till uppropet. Detta påverkar möjligheten att få tillräckligt många poliser. Trots detta har antalet antagna till polisutbildningen fördubblats. Vi måste få fler personer som både är lämpliga och klarar testerna att söka sig till polisutbildningen. Men att sänka kraven för att komma in på utbildningen är inte ett alternativ. Lämpligare är i stället att skapa fler ingångar till utbildningen. Alla som utbildas måste inte bli patrullerande poliser utan skulle i stället kunna utbilda sig till t.ex. it-utredare eller barnförhörare. Polisyrket är brett och då bör också ingångarna till utbildningen vara det. Regeringen bör tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att skapa fler ingångar till polisutbildningen. Karriärvägar och höjda polislöner, punkt 24 (M, KD) av (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:1361 av och (båda M). För att möjliggöra en kraftig ökning av antalet poliser krävs betydande insatser. Trenden att erfarna poliser slutar måste dessutom brytas. För att göra polisyrket mer attraktivt behöver polisernas löner bli högre. Många poliser vittnar om lönen som det enskilt största skälet till de många polisavgångarna. Vi vill därför tillföra resurser som skulle möjliggöra en höjning av polisernas löner med i snitt . Vidare har polisen brist på utredare, inte minst beroende på att skottlossningar och mord tar så stora resurser i anspråk. Vi anser därför att det bör övervägas att återrekrytera pensionerade utredare med hjälp av en lönebonus. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Karriärvägar och höjda polislöner, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:1361 av och (båda M) och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 2. Poliser själva upplever bristen på personal som den främsta orsaken till att uppklarningen av brott inte är högre. slutar allt fler poliser för att arbeta inom branscher med bättre villkor. Polisernas löner har släpat efter andra offentliganställdas, och detta är ett av de problem som leder till att många slutar. Det bidrar även till den successivt urholkade statusen för yrket, vilket förstärker effekten. Som en del i att återupprätta polisyrkets status bör det därför göras en riktad lönesatsning. En riktad lönesatsning kommer att bidra till att fler väljer att utbilda sig till polis och att nuvarande poliser i högre utsträckning stannar kvar i yrket. En sådan satsning innebär även att tidigare poliser i högre utsträckning återvänder till yrket. Vidare anser vi att det är viktigt med fler karriärvägar. Ett led i att öka incitamenten för poliser att stanna i organisationen är ökade möjligheter att avancera inom yrket. Fler uppsatta poster inom polisorganisationen bör kräva såväl polisutbildning som erfarenhet av polisiärt arbete. Ett sådant krav kommer även att medföra ett effektivare polisarbete samt att förtroendet inom organisationen stärks. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Deltidspoliser, punkt 25 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 13. finns det särskilda behov av fler poliser i tjänst. Vi anser därför att man bör öka möjligheten att införa deltidsanställda poliser. Det kan t.ex. handla om poliser som vill kombinera en annan anställning med att vara deltidspolis. Här bör räddningstjänsten kunna tjäna som förebild. Det största antalet anställda inom räddningstjänsten i utgörs av personer som har en deltidsanställning. Det är fråga om personer som är fullt utbildade brandmän men som har ett annat yrke vid sidan av brandmannayrket. Dessa deltidsbrandmän tjänstgör när det finns behov av räddningstjänstinsatser. På motsvarande sätt skulle fullt utbildade deltidspoliser – som tjänstgör som poliser vid behov – kunna fylla en viktig funktion. En ordning med deltidspoliser skulle kunna skapa förutsättningar att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. Fler deltidspoliser skulle också kunna vara ett sätt att se till att lands- och glesbygd kan få tillgång till fler poliser. Även om vissa orter har en jämförelsevis låg brottslighet måste det kunna finnas tillgång till polis de gånger någonting allvarligt inträffar och brott faktiskt begås. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Beredskapspolis, punkt 26 (SD, KD) av (KD), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 13. Beredskapspolisen var civilpliktiga poliser som kunde kallas in vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället ur ordnings- eller säkerhetssynpunkt. Beredskapspolisen avskaffades 2012, men behovet kvarstår. Vid en terrorattack eller större händelse kan det vara helt avgörande att snabbt förstärka bemanningen för att säkra tryggheten för befolkningen. Med tanke på de kravaller som utspelat sig exempelvis i och andra utanförskapsområden , liksom risken för ytterligare terrorattacker, tycks behovet vara större än någonsin av en förstärkningsresurs till polisen. Beredskapspolisen hade också kunnat vara polisen behjälplig under skogsbränderna . Eftersom det bara gått beredskapspolisen avskaffades har många fortfarande en färsk utbildning som beredskapspolis. En kortare kurs för att uppdatera kunskaperna borde därför räcka för dem. Med mycket kort varsel skulle därmed beredskapspoliser kunna stärka t.ex. situationer som uppstår vid gränskontroller, uppföljning av id-kontroller och vid stora trafikkontroller. Beredskapspolisen vore ett bra komplement till polisen och bör därför återinföras. Trafikpolisens organisation, punkt 28 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 29, 2019/20:2974 av (M) och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:259 av och (båda C), 2019/20:530 av och (båda M), 2019/20:1040 av (S), 2019/20:2390 av och (båda M), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 61 och 70 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 1. Inom arbetar länder på olika sätt för att komma till rätta med den olagliga yrkestrafiken. har ett system med en federal myndighet för godstransporter (BAG) som inkluderar en effektiv trafikpolis med ett tydligt uppdrag. Andra länder har hårda kontroller för att minska brott mot kör- och vilotider med höga böter som följd om man bryter mot dessa. Man bör därför studera hur trafikpolisen fungerar i andra europeiska länder för att hitta goda exempel på hur svensk trafikpolis skulle kunna organiseras och arbeta på ett effektivare sätt. Alltför många utsätter sina medtrafikanter för livsfara genom att välja att köra påverkade av alkohol eller andra droger. Det är en brottslighet som i huvudsak bara kan begränsas med regelbundna kontroller och en synlig polis på våra vägar. Kameror kan bidra med att beivra fortkörningar men inte rattfylleri. upptäcks även annan typ av brottslighet vid polisens stickprovskontroller. Det trafikövervakande arbetet har minskat . Därför bör det göras en översyn av polisens samlade trafikövervakande arbete. Även i detta bör det ingå en studie av hur trafikövervakande arbete genomförs i andra jämförbara länder. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Trafikpolisens organisation, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 61 och 70 samt 2019/20:259 av och (båda C), 2019/20:530 av och (båda M), 2019/20:1040 av (S), 2019/20:2390 av och (båda M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 29, 2019/20:2974 av (M) och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 15. Vi anser att det behöver införas en specialenhet inom polisen för att kontrollera den yrkesmässiga och den gränsöverskridande tunga trafiken och säkerställa att exempelvis cabotageregler följs eftersom den svenska åkeribranschen sedan EU-inträdet har utsatts för en ökande konkurrens från övriga medlemsländer som den gränsöverskridande tunga trafiken i princip har avreglerats på grund av obefintliga kontroller vid gränsen och brister i kompetens, resurser och juridiska möjligheter. Ett sannolikt behov av kontrollanter för stora delar av vägnätet bör vara ca 700 personer, för att svara upp mot kontrolldirektivet. Dessa tjänstemän ska vara välutbildade och tillhöra en dedikerad specialenhet inom polisen, som ska ha ansvaret för kontroll på vägar och i företagens lokaler. All personal ska ha befogenheter att utföra relevanta kontroller, rapportera förare eller åkeriägare, hindra fortsatt färd och gripa misstänkta brottslingar. All personal i yttre tjänst ska vara beväpnad eftersom andelen beväpnade brottslingar har ökat i samhället och de kriminella uteslutande brukar någon form av vägfordon. Regeringen tillkännagav att en utredning tillsätts för att effektivisera kontrollerna. Det är dock bekymmersamt att en utredning ska pågå ända till innan regeringen fattar beslut i frågan. Det finns ett akut behov av en ny specialutbildad styrka på 500 poliser med tillhörande utbildningsplatser motsvarande 50 personer , utöver befintliga resurser om ca 200 tjänstemän. Trafikpolisens organisation, punkt 28 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 61 och 70, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:259 av och (båda C), 2019/20:530 av och (båda M), 2019/20:1040 av (S), 2019/20:2390 av och (båda M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 29, 2019/20:2974 av (M) och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 15. Svensk åkerinäring är utsatt för en hård, osund internationell konkurrens. som svenska lastbilschaufförer får betala vid överträdelser av kör- och vilotiderna kör många utländska åkare längre än vad som är tillåtet enligt EU-regler. Polisens kontroller av lastbilstrafiken måste intensifieras för att en sund konkurrens ska fungera i praktiken. Utvecklingen med allt färre trafikpoliser behöver vändas. är risken för liten för att utländska lastbilar åker fast. Erfarenheter från exempelvis arbete med att motverka illegala cabotagetransporter visar att det krävs dels lagändringar, dels att polisen har tillräckliga resurser för att lyckas stävja fusket. Det är viktigt att polisen har tillräckliga resurser för att följa upp regelefterlevnaden i trafiken. I har trafikpoliserna blivit allt färre . Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att antalet trafikpoliser successivt kan öka. Nykterhetskontroller, punkt 29 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 18. skadas hundratals människor allvarligt i trafikolyckor där alkohol och/eller narkotika är inblandad. Vi anser att det inte ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen, vare sig på land, på sjön eller i luften. Det är därför viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet med nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och se till att polisen ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att beivra överträdelser. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Djurskyddspolis, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:359 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:602 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2019/20:2688 av (SD) och 2019/20:3222 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:3222 av m.fl. (SD) yrkande 2. Djuren kan inte föra sin egen talan, vilket gör dem beroende av människan och vår välvilja. Därför är det viktigt att arbetet med djur och brott mot djur sköts på ett korrekt och effektivt sätt. Dessvärre kräver denna typ av arbete ofta både resurser och specialkompetens, som är ovanlig inom den ordinarie polisorganisationen. I flera delar av landet har polisen inrättat avdelningar med djurskyddspoliser. Syftet med att inrätta en särskild djurskyddspolis är framför allt att samordna verksamheten, att utveckla det förebyggande arbetet samt att öka lagföringen och skapa en mer rättssäker hantering av brott mot djur. Detta är en positiv utveckling, men det finns ett stort behov av att ta ett nationellt grepp. I har satsningarna på djurpoliser än så länge varit av mindre och lokal karaktär, men de finns i större format bl.a. på och i . De lokala satsningarna i har lyfts fram som ett föregångsexempel och har varit uppskattade av såväl polisen som allmänheten. Arbetet med djur har effektiviserats, och långa handläggningsprocesser har kortats ned. Vi vill att det införs en djurskyddspolis på nationell nivå. För att djurskyddspolisen inte ska ta resurser från den övriga polisverksamheten vill vi att det införs en särskild utbildning för att rekrytera ny kompetent personal. Regeringen bör enligt vår mening återkomma med ett förslag om att inrätta en nationell djurskyddspolis. Gränskontroller, punkt 31 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 20. Krisen 2015 tvingade regeringen att införa gränskontroller vid och en rad hamnar i . Dessa kontroller har sedan regelbundet förlängts , och därtill utökats till att gälla fler gränsövergångar och färjelägen. Syftet har också formulerats om till att mer gälla säkerhet och terrorism, utöver utlänningskontroll. Det är vår uppfattning att dessa gränskontroller ska permanentas, med permanent infrastruktur för att kontrollera vilka som reser in i . Gränskontrollerna ska utformas på sådant sätt att de inte blir till hinder för trafiken, särskilt i den känsliga . Om möjligt ska samarbeta med exempelvis för att förbättra formerna för gränskontrollen. Infrastrukturen bör lämpligtvis utformas så att den också kan tjäna till annan brottsbekämpning, exempelvis av vapen- och narkotikasmuggling. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Gränskontroller, punkt 31 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkande 10. För att upprätthålla legitimiteten i, och förtroendet för, asylrätten och reglerade migrationspolitik är det viktigt att återvändandet fungerar och att det är en tydlig skillnad mellan ett ”ja” och ett ”nej” i asylprocessen. För att polisen ska kunna verkställa avvisningar och utvisningar och även i större utsträckning genomföra inre utlänningskontroller behövs mer resurser till polisen. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens samarbete med Försvarsmakten, punkt 32 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 27. har en ansträngd situation, bl.a. till följd av gängkriminalitet och ett växande antal utanförskapsområden parallellt med en otillräcklig ekonomi . Det krävs därför nya möjligheter att avlasta så att polisen kan ägna sig åt kärnuppdraget. En utredning bör tillsättas för att se över möjlighet att samarbeta med Försvarsmakten med ändamålet att samarbetet bör stärkas. Särskilt bör det vara möjligt att använda militära resurser vid gränskontroller för att frigöra polisiära resurser till brottsbekämpande verksamhet. En sådan utredning bör även omfatta möjligheterna att använda militära resurser för att bevaka utsatta polisstationer och för att ge understöd till så att de i större utsträckning kan agera mot införsel av illegala vapen. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 51 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 4. samlade förslag när det gäller statens budget och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2019/20:3060 Återupprätta samhällskontraktet – en budget för . Där framgår att vi vill återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid. Det handlar om att förbättra sammanhållningen mellan både stad och land och över generationer i när samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd. Trots en stark konjunktur står sämre rustat än när vi gick in i den. I motionen prioriteras därför det som är viktigast för . Det handlar inte minst om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I motionen tas ett stort grepp kring bidragen och det föreslås att skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. Den innehåller också ett förslag till ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bl.a. fjärde generationens kärnkraft. Vidare utökas undervisningstiden i skolan så att alla ungdomar ska kunna möta framtiden med rätt kunskaper. I budgetmotionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2019/20:3319 och kan sammanfattas enligt följande. Att lag och ordning upprätthålls är en förutsättning för att samhället ska fungera. Brottslighet drabbar människors både faktiska och upplevda frihet såväl som hela samhällsekonomin. Centralt för att minska brottsligheten är att det finns tillräckligt många poliser och att de kan göra tillräckligt noggranna brottsutredningar så att brott kan upp och sedan beivras. Det råder brist på poliser i . Antalet poliser ligger kvar på samma nivå som när regeringen tillträdde trots att befolkningen blivit större. Polistätheten är låg och antalet poliser i yttre tjänst har minskat påtagligt . Det kommer att ta mycket innan antalet poliser märkbart börjar öka. Polisen upplevs som frånvarande, inte minst i glest befolkade delar av landet. På grund av det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas polisen prioritera bland anmälningar om brott. Det behövs därför betydligt fler poliser än . En ökad trygghet bygger på att får fler synliga poliser i alla delar av landet. Ökningen av antalet poliser ska i första hand ske nära medborgarna, på lokalpolisområdesnivå, för att öka polisens synlighet och närvaro i hela landet. Det kräver ökade resurser till polisen. Dessutom behöver polisyrket bli mer attraktivt med högre lön, och fler ska kunna bli poliser genom betald polisutbildning. Vi anser även att behöver ökade resurser för att kunna återanställa pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket. Det ska också vara möjligt för polisen att rekrytera administrativt stöd till utredningsverksamheten för att bistå poliser med enklare men tidskrävande sysslor, såsom förhörsutskrifter. Vidare behöver polisens förmåga att klara upp brott förbättras, och det behövs även en förstärkning och utbyggnad av Nationellt forensiskt centrum. är fast övertygade om att det i huvudsak är poliser som ska ha till uppgift att upprätthålla ordningen i samhället samt förebygga och utreda brott. Men fram till dess att polisen nått sin fulla kapacitet bör i stället ordningsvakter användas för att bidra mer än till polisens arbete. Ordningsvakterna kan användas av polisen som en brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärd på platser där polisiär eller samhällelig närvaro behövs, exempelvis på lokala torg och i bostadsområden. Det kan även handla om att frigöra polisiära resurser genom att ordningsvakterna utför tidskrävande sysslor såsom transporter och omhändertagande av berusade personer. På så sätt stärks kapaciteten här och . För att stärka polisens förmåga vill vi även se mer kameraövervakning runt om i landet och öka polisens hundresurs. För att inte missa kontakter med människor som vill anmäla brott eller komma med värdefulla tips är det också viktigt att polisen säkerställer att det går att nå myndigheten inom rimlig tid även vid icke akuta ärenden. Vidare behöver gränspolisverksamheten stärkas. Det grova våldet har nått historiskt höga nivåer i . Skjutningar och sprängningar sker statistiskt sett . Kriminaliteten hotar inte bara enskilda människors liv utan hela det svenska samhällskontraktet. Det skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. Vi vill därför ge rättsväsendet fler verktyg mot brottsligheten, exempelvis dubbla straff för kriminella som begått gängrelaterad brottslighet, ett kronvittnessystem, ett system med visitationszoner och ett system med vistelseförbud där kriminella förbjuds återvända till sitt gamla område. Vi vill också pröva ett system med anonyma vittnen och slopa straffrabatten för unga som är 18–. Det försämrade säkerhetsläget och ökande hot i vår omvärld ställer större krav på Säkerhetspolisens förmåga. Enligt växer de extremistiska miljöerna i som vi ser ett ökat behov av skydd mot terrorism. Säkerhetspolisen har till uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka terroristbrottslighet. Det handlar både om att utreda begångna brott och om att stoppa nya terrordåd.