bet · H601FöU7 · 2019-04-05 00:00:00 — Infrastruktur och transporter utgör ofta mål för terrorattacker då många människor är i rörelse. har redan drabbats av terrordåd, den senaste gången med en lastbil. Det går inte att veta var eller när nästa attack äger rum, men måste vara förutseende och agera proaktivt innan ett nytt terrordåd äger rum, anser vi. Tyvärr är svensk infrastruktur i sin helhet sårbar för denna typ av illdåd och därmed även våra demokratiska värderingar. Med betoning på rikets säkerhet föreslår vi att en utredning med hög säkerhetsklassning ska genomföras i fråga om att terroristsäkra svensk infrastruktur. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Energiberedskap, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:764 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 8. Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Med hjälp av modern styrteknik kan olika användare sättas i prioriteringsordning vid brist på el, anser vi. Forskning visar att särskilda reservkraftnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. Vi föreslår därför att ges i uppdrag att med dessa utgångspunkter förstärka försörjningstryggheten särskilt för samhällsviktiga verksamheter. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Energiberedskap, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:764 av m.fl. (SD) yrkande 1. energiförsörjning är en sektor som kräver ett ökat beredskapstänk. är totalt beroende av omvärlden för sin import av råolja och importerar huvuddelen av den från . En stor del av den globala råoljeproduktionen sker också i oroliga och instabila områden i världen. Detta, sammantaget med att användningen av fossil energi är skadligt för klimatet, gör att skälen för att minska användandet och importen av fossil energi till förmån för förnybara och närproducerade energikällor är många och goda. En ökad självförsörjning inom förnybar energi och fossilfria maskiner inom lantbruket skulle öka t.ex. primärproduktionens motståndskraft eftersom den blir mindre beroende av import av olja och fossila drivmedel. En ökad inhemsk produktion av biodrivmedel innebär en ökad försörjningstrygghet och skapar arbetstillfällen inom de gröna näringarna. Dessutom produceras biodrivmedel mest effektivt i bioraffinaderier där andra produkter samproduceras, vilket gynnar innovation, teknikutveckling och svensk ekonomi. En ambitiös reduk-tionsplikt för vägtransporterna och en kvotplikt för flyget är styrmedel som kan bidra till att investeringsviljan i ökar, och småskalig elproduktion och vattenkraft bidrar till samhällets samlade motståndskraft. Sammanfattningsvis föreslår jag att motståndskraften i svensk energiförsörjning stärks. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Livsmedelsberedskap, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2150 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2150 av (M) yrkande 2 och 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9 samt 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 1. Det har blivit nödvändigt med ett ökat fokus på försvars- och säkerhetsfrågor eftersom säkerhetsläget har försämrats i vår omvärld under en rad år. Som ett led i den diskussionen följer också frågor som rör vår beredskap, exempelvis avseende livsmedelsförsörjningen. Den svenska livsmedelsförsörjningen är till stor del beroende av importerade livsmedel. I händelse av begränsningar eller avbrott i importen finns stor risk för att vissa livsmedel relativt snabbt blir en bristvara. Livsmedelsförsörjningen är också beroende av fungerande transporter. Även vårt beroende av import av fossila drivmedel innebär i det perspektivet ökad sårbarhet. Vi anser att det saknas ett samlat ansvar och en överblick av vad som händer med livsmedelsförsörjningen i händelse av en allvarlig kris. Vi föreslår således att vikten av en stärkt svensk livsmedelsförsörjning bör betonas än mer av regeringen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Livsmedelsberedskap, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:2150 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi anser att självförsörjningsgraden i trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har sjunkit till . Stärkt självförsörjning vad gäller livsmedel är bl.a. en viktig komponent i fråga om att förstärka totalförsvaret. Vi föreslår därför att självförsörjningsgraden av livsmedel ska öka och att regeringen bör ta fram en strategi för att verka för detta ändamål. har ansvar för nationell samordning när det gäller kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen. Dock saknar myndigheten ansvar för beslut och genomförande. Ingen myndighet har något helhetsansvar för hela livsmedelsförsörjningen, anser vi och föreslår därför att livsmedelskedjans sårbarhet vid kriser utreds och ansvarsfördelningen av livsmedelsberedskapen tydliggörs. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Livsmedelsberedskap, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9 samt 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:2150 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 4. Den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat kraftigt och anges till . I saknar vi med andra ord möjligheter att försörja vår befolkning med livsmedel för den händelse att handeln med omvärlden skulle skäras av, t.ex. i kris eller krig. Vikten av svensk försörjningstrygghet bör därför understrykas för regeringen. Jag föreslår också att regeringen bör återkomma till med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försörjningstrygghet, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 29. Säkerhetsläget har försämrats i vår omvärld under en rad år och till följd av händelser utom vår kontroll. Det gör att det har blivit nödvändigt med ett ökat fokus på exempelvis försvars- och säkerhetsfrågor. Som ett led i den diskussionen följer också frågor som rör vår beredskap. Vi anser att det bl.a. behövs ett tydligare och samlat samordningsansvar när det gäller försörjningstrygghetsfrågorna, exempelvis i fråga om livsmedel och drivmedel, och att regeringen bör ge ett sådant uppdrag till en lämplig myndighet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försörjningstrygghet, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att det civila försvaret behöver beredskapslager. För vissa resurser krävs nationella och regionala lager och för andra resurser krävs särskilt lokala lager. Riktvärdet bör vara att lagren ska räcka . Självförsörjningsgraden av livsmedel bör också öka, och regeringen bör ta fram en strategi för att verka för det ändamålet. Beredskapslagren bör också skyddas samt vid behov vara praktiskt tillgängliga direkt eller via strukturerad distribution. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Böndernas roll vid kriser, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 39. Vid olika typer av kriser, bl.a. snöstormar och skogsbränder, gör bönderna viktiga insatser. Jag anser att beredskapen skulle stärkas om kommunerna i förväg inventerade de resurser som finns bland lantbrukarna. Alla kommuner borde vara skyldiga att skapa avtal med lantbrukare om hur deras utrustning ska kunna användas vid kriser. Jag föreslår sammanfattningsvis att böndernas roll vid kriser bör stärkas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Utryckningstider för brandkår, ambulans och polis, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 64. Den maximala tiden för utryckningar med brandkår, ambulans och polis bör anges inom olika områden. Gemensamt definierade nyckeltal bör tas fram på riksnivå för utryckningstiderna för brandkår, ambulans och polis, anser jag vidare. Dessa nyckeltal kan sedan ligga till grund för politiska beslut för de huvudmän som ansvarar för respektive utryckningsverksamhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. SOS Alarm, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 28. Vi anser att SOS Alarm bör omvandlas till ett statligt verk utan konkurrens alternativt inlemmas i en ny rikscivilförsvarsmyndighet. Det är viktigt att samarbete upprättas över regions- och länsgränser. SOS Alarm bör sitta skyddat och samlokaliseras med räddningstjänsten, polisen, hemvärnet, sjö- och flygräddningen och . Regeringen bör återkomma med nödvändiga lagändringar för att möjliggöra sådan samlokalisering. Det skulle underlätta samordningen mellan olika myndigheters planering för det civila försvaret om det skapades en central instans som sköter sådan samordning och som hade ett tydligt ansvar för uppgiften. En sådan instans skulle också inneha ansvaret för övergripande krisplanering samt därmed vidhängande beslut och prioriteringar. En sådan struktur bör organiseras redan i fredstid, eftersom det är orealistiskt att tro att den kommer att kunna upprättas på ett effektivt sätt under pågående krig eller i höjd beredskap, anser vi. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Krisfond, punkt 24 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 67, 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 17. Naturkatastrofer medför kännbara ekonomiska förluster för privatpersoner, näringsidkare och kommuner. Även i de fall då dessa förluster täcks av försäkringar kan det ta innan de som drabbats får sin ersättning. Vissa skador ersätts över huvud taget inte. har inte något regelverk för ekonomisk ersättning när katastrofsituationer väl har inträffat. I stället beslutar regeringen från fall till fall om extra stöd ska betalas ut. En nationell krisfond skulle skapa bättre förutsättningar för ett mer förutsebart ersättningssystem som gynnar personer, näringsidkare och kommuner som drabbats extra hårt av naturkatastrofer, anser vi. Det minskar också risken för att statens budget belastas med oförutsedda utgifter. Det skulle dessutom möjliggöra snabbare utbetalningar, vilket kan vara helt centralt för de som drabbats. Vi vill därför se över förutsättningarna för att etablera en nationell krisfond och ett särskilt ersättningssystem för personer, näringsidkare och kommuner som drabbat särskilt hårt av en kris. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Utbildning av räddningstjänstpersonal, punkt 26 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2018/19:913 av (M). Utbildningen av räddningstjänstpersonal sker främst genom MSB:s utbildningar som ges på olika nivåer. Utbildningsverksamheten som bedrivs av MSB är dock underfinansierad och tillgodoser till följd av detta inte kommunernas behov av utbildning (SOU 2018:54). Vi föreslår att vikten för svensk krisberedskap av att utbildningar inom räddningstjänsten ges i en utsträckning som motsvarar kommunernas behov av utbildad personal betonas än mer. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förbättrade villkor för deltidsbrandmän, punkt 27 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 16. Deltidsbrandman är en speciell anställning som bedrivs som extra arbete med beredskap vid sidan av en ordinarie anställning. Personalförsörjningen av deltidsbrandmän har under utvecklats till ett av svensk räddningstjänsts största problem. För att förbättra villkoren för deltidsbrandmän vill vi därför att MSB ska få en särskild uppgift att stödja kommunerna i personalrekrytering av deltidsbrandmän. Vi vill också se över vissa regler som inte primärt är anpassade till en anställning som deltidsbrandman. Inte minst har arbetslöshetsförsäkringens utformning negativ påverkan på personalförsörjningen (SOU 2018:54). Vi vill därför se över om huvuddelen av arbete som deltidsbrandman kan undantas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förmågan att bekämpa skogsbränder, punkt 31 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:1714 av (M) yrkande 1. har inom drabbats av allvarliga skogsbränder. Efter den stora branden i tillsattes en utredning, vars rekommendationer inte omsattes i praktiska förändringar. Trots detta lyckades berörda myndigheter med stöd av olika organisationer, frivilliga och med hjälp av insatser från andra länder hantera bränderna , utan att skadorna på annat än skog blev omfattande. Framför allt är det värt att framhålla att inget samhälle brunnit ned, vilket hade kunnat leda till tragiska följder. Det är av största vikt att rekommendationer från utredningen efter branden , tillsammans med erfarenheter , nu omsätts i praktiken. Vi vill speciellt betona vikten av tydlig ledningsorganisation och rollfördelning samt vikten av praktiska övningar i fält, där även lokala organisationer, inklusive jordbrukare, övar med sin respektive utrustning. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Skogsbrandsbekämpning från luften, punkt 32 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2018/19:1183 av (S), 2018/19:1714 av (M) yrkande 2, 2018/19:2088 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2018/19:2681 av (S) yrkande 1. står utan ändamålsenliga egna civila resurser för att bekämpa bränder från luften. Det finns tio militära helikoptrar med den förmågan. har vidare sju räddningshelikoptrar som skulle kunna utrustas med brandbekämpningsförmåga; används de dock endast för samordning och evakuering och inte i det aktiva släckningsarbetet. Erfarenheterna visar att särskilt brandflyg är ett effektivt sätt att bekämpa skogsbränder. har fått snabbt och effektivt stöd genom EU:s krishanteringsmekanism. Vi anser dock att den nationella kapaciteten att bekämpa skogsbränder från luften måste förbättras och att helikoptrar måste utrustas med brandbekämpningsutrustning. bör även ha en egen kapacitet vad gäller flygplan som kan vattenbomba, eventuellt i samverkan med andra länder. bör även verka för att EU:s civila krishanteringsförmåga stärks ytterligare, även genom att EU bygger upp egen kapacitet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Skogsbrandsbekämpning från luften, punkt 32 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2018/19:1183 av (S), 2018/19:1714 av (M) yrkande 2, 2018/19:2088 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:2681 av (S) yrkande 1, 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 11. sju nyinköpta helikoptrar saknar lastkrok och kan därmed inte hjälpa till med att släcka skogsbränder. Försvarsmakten har inte det uppdraget kvar, trots att man förfogar över 33 medeltunga helikoptrar. Försvarsmakten har inget uppdrag att stå i beredskap för sådant. När vi nu ska bygga upp det civila försvaret är det rimligt att Försvarsmakten åter utgör en resurs i händelse av en katastrof, anser jag. Därför föreslår jag att möjligheten att ge Försvarsmakten och viss beredskap för skogsbrandsläckning ses över. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Statligt stöd för skogsbrandsbevakning, punkt 33 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 18. Med regelbunden patrullering av skogsbrandsflyg finns möjligheter att upptäcka brandhärdar i ett tidigt skede. Det ökar förutsättningarna för att avvärja hotande skogsbränder snabbare, innan branden fått spridning. bidrog staten via dåvarande med medel för att upprätthålla en skogsbrandsbevakning från luften över hela landet. Det byggde bl.a. på frivilliga krafter – lokala flygklubbar som fick en rimlig ersättning från staten. Detta var en lösning som både innebar förhållandevis låga kostnader för staten och som medförde att piloter fick den flygtid de behövde. Stödet till skogsbrandsövervakningen avskaffades dock 2003. Vissa länsstyrelser kanaliserar stöd för skogsbrandsbevakning från MSB, men detta gäller långt ifrån alla. Vi föreslår att möjligheten att fullt ut betala ut statlig finansiering för skogsbrandsbevakning till lokala flygklubbar ses över. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Översvämningar och skred i och Vänernområdet, punkt 36 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2018/19:2969 av och (båda SD) samt 2018/19:924 av och (båda M), 2018/19:929 av och (båda M) och 2018/19:2566 av (M). Vi anser att det finns stora risker för skred i . Det är därför av stor vikt att arbete med löpande riskbedömningar och kartläggningar kan fortsätta samt att åtgärder omgående vidtas för att långsiktigt skredsäkra området. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förutsättningar för frivilliga livräddare, punkt 40 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 19. Alla frivilliga livräddare är en ovärderlig resurs för människors trygghet i hela landet. Därför behöver vi uppmuntra dem som tar det ansvaret. I stora delar av vårt land räcker inte ordinarie räddningspersonal till när hjälpen behövs. När någon hamnar i nöd på fjället eller på sjön är behovet av frivilliga stort för att rädda liv. Tack vare människor som engagerar sig på sin fritid finns extra resurser när hjälpen behövs, och som staten och kommunerna inte hade klarat sig utan. Jag vill underlätta rekryteringen så att fler engagerar sig som fjällräddare och sjöräddare samt i deltidsbrandkåren och brandvärnet. Det är oerhört viktigt att människor som bor i glesbygd och på landsbygden också ska kunna känna sig trygga med att hjälpen kommer om det behövs. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Skärpning av lagen om brandfarliga och explosiva varor, punkt 42 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi föreslår att maxstraffet för den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot tillståndsplikten för den som hanterar, överför, importerar eller exporterar explosiva varor enligt 16 § höjs från fängelse till fängelse. Vidare föreslår vi att straffet för sådant uppsåtligt brott som bedöms som grovt ska höjas och ge fängelse i lägst två och högst . Vid synnerligen grovt brott anser vi att straffet bör höjas till fängelse lägst fyra och högst . bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Handgranater, punkt 43 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 33 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 13. har allvarliga problem med brott kopplade till kriminella uppgörelser. Enligt polisen finns det runt 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella gäng i landet. Våldet ökar både i omfattning och i grovhet, inklusive ett ökat användande av sprängmedel. Vi anser därför att innehav av handgranater bör rubriceras som vapenbrott.