bet · H601MJU11 · 2019-04-23 00:00:00 — För de nötproducenter som av olika anledningar inte kan eller vill ha ligghallar är det både dyrt och krångligt trots att djuren i vissa fall klarar utevistelsen utan sådana. Därför vill vi utreda hur regelverket kan ändras så att vi underlättar för producenter att hålla djur utomhus där förutsättningarna finns. Man ska ha krav på djurhållningen. Det ska vara rätt och riktigt. Djuren ska må bra. Det är en bra sak, något vi generellt ska vara stolta över. Men alla länder har inte samma respekt och hänsyn för djur som vi har. Alla länder bedriver inte verksamhet på samma villkor, och det skapar obalans i konkurrensen. Det finns en del mer att göra för att förbättra och förenkla arbetet för våra producenter som gör att vi kan hålla nere deras kostnader utan att tumma på djurskyddet. Enligt har 9 av 10 mjölkproducenter lagt ned . Ta in den siffran! 9 av 10 mjölkproducenter är borta. De finns inte kvar. Vi behöver göra vad vi kan här. Landsbygdsdöden har pågått , en period som sträcker sig över både socialdemokratiska och alliansstyrda regeringar, och pågår alltjämt. En svensk bonde försvinner. Småskalig kött och mjölkproduktion går på knäna. Det är riktigt tufft för småföretagare på landsbygden. Det är svårt att bedriva verksamhet i mindre skala. Det går alltmer mot storskalig produktion. För att våra producenter ska inte bara överleva utan även vara konkurrenskraftiga på EU:s inre marknad behöver vi komma ifrån onödiga och kostsamma åtgärder och öka kraven inom EU så att andra länder förbättrar sin djurhållning, minskar sin antibiotikaanvändning och strävar mot en livsmedelsproduktion där vi konkurrerar på lika villkor. gör vi inte det. Konkurrensen haltar betydligt, och det är oroande. Det är oroande för svensk ekonomi, men det är än mer oroande i tider då vår omvärld spänner musklerna i vår omedelbara närhet. Vid en konflikt i vårt närområde är vi beroende av vår livsmedelsproduktion för överlevnad. Vi behöver våra livsmedelsproducenter. Vi behöver ge näringen förutsättningar att vara konkurrenskraftig. När det gäller djurhållning välkomnar vi i det nya förbudet mot användning av sjölejon och elefanter för offentlig uppvisning på till exempel cirkusar. Djurs välbefinnande är något vi sverigedemokrater ägnar stort engagemang och lägger stor vikt vid. Vi vill därför stärka skyddet ytterligare och fortsätta fasa ut icke domesticerade djur från denna typ av verksamhet. För att undvika gränsdragningsproblem och försvåra kringgående av regelverket genom att byta ut de djur som är uttalat förbjudna mot sådana som inte finns med på listan föreslår vi att man helt enkelt inför en positiv lista. I stället för att förbjuda vissa djurarter vill vi införa en omvänd lista, där man listar alla tillåtna arter. Alla djur som inte är med på listan blir då automatiskt förbjudna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Djurskydd Det görs kontroller av djurens stationära förvaring och transporter. Jag vet inte hur det är med er, men får jag besök vill jag i alla fall försöka få det att se bra ut hemma. Detsamma tror jag gäller dem som håller djur för uppvisning - väntar man besök ser man till att det ser bra ut. Därför vill vi att det i större utsträckning görs oanmälda kontroller där man gör påannonserade sådana. Kontrollerna ska vara till för att värna djur och upptäcka brister snarare än vara kosmetika. Jag skulle också vilja nämna vårt populäraste husdjur, tamkatten. Katters rättigheter är något som berör mig lite extra, då jag själv och många av mina sverigedemokratiska kollegor har eller har haft katt. Har man ingen katt känner man med största sannolikhet någon som har det. Tyvärr blir katter ibland ihjälkörda på vägarna. Har man tur är det någon godhjärtad som vill leta reda på och meddela ägaren. Men tyvärr är det inte alltid så lätt att spåra kattägare. De får sällan veta vad som hänt deras kära husdjur. Det finns de som lämnar sommarkatter åt sitt öde på lantstället i tron att de ska klara sig själva. Det gör de sällan. Det finns också katter som utsätts för vanvård eller rent djurplågeri utan att man vet vem som bär ansvaret eller är ägare. Vi vill därför införa obligatorisk märkning och registrering av tamkatter, så som är lagstadgat för hundar. Detta för att öka kontrollen och möjligheten att följa upp katter och på så vis minska misskötseln och höja kattens status. Vi i tog upp detta även , men trots den nya djurskyddslagen har inget hänt. inväntar man resultatet av en utredning som sägs vara klar . Vi sverigedemokrater kommer med stort intresse att följa resultatet av den utredningen. Men låt oss inte dra saker i långbänk och gömma undan djurens bästa i partipolitiska förhalningar och ändlösa utredningar, utan låt oss se till att det faktiskt händer något här. Det är dags nu! Låt oss höja tamkattens status genom att se till att den åtminstone får samma rättigheter och skydd som vår andra bästa vän, hunden. I detta anförande instämde (SD). Vi debatterar djurskydd, och jag tycker att det är viktigt att man sätter olika frågor i sitt sammanhang. När det handlar om djurskyddet, något som vi är stolta över, handlar det också om landsbygdens utveckling och inte minst möjligheter till företagande i både små och medelstora företag på landsbygden. För oss i är det viktigt att det finns bra regler överallt. Men allt måste inte vara helt likformigt, utan det ska vara likvärdigt. Därför ser jag en stor vinst med att många regelverk faktiskt har börjat bli mer kopplade till resultat och inte alltid utgår från byråkrati. För del är det otroligt viktigt att landsbygden kan utvecklas på många olika sätt. Vi vill verka för världens modernaste landsbygd. Den finns på vissa ställen, men vi skulle kunna få en helt annan utvecklingskraft i hela vårt land än vad som är fallet . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Djurskydd Svenska livsmedelsproducenter är världsledande när det gäller djurhälsa. De har en restriktiv användning av antibiotika i djurhållningen, och de producerar mat på ett klimatsmart, miljövänligt och hållbart sätt. Jag är väldigt stolt över det. ser vi att det mervärde som svenska livsmedelsproducenter skapar i form av öppna landskap och genom att på olika sätt bidra till biologisk mångfald är svårt att ta betalt för, om jag uttrycker mig lite enkelt. Därför är det viktigt att se över olika delar så att också våra livsmedelsföretag på landsbygden får möjligheter att växa på olika sätt. För att svenska lantbrukares konkurrenskraft ska öka måste man minska regelbördan. är det lite tufft, för många av de regler vi har, fru talman, är sådana som har tillkommit i ett skede där man har sett att det har funnits ett behov. Men ibland har regler kommit till därför att någon vill säkerställa och kontrollera ytterligare. Jag ser fram emot att man tittar mer på de olika branschprogram som har varit kopplade till livsmedelsförsörjningen och också på hur djurhållare själva får möjlighet att utforma något som blir bättre än de alltför regelstyrda programmen. Jag skulle vilja sträcka mig så långt som till att säga att det skulle behövas en , som på allvar vågar ifrågasätta de regler som faktiskt inte bidrar till ökad konkurrenskraft utan enbart till en ökad byråkratisering. Det är syftet med reglerna som ska vara i fokus, inte byråkratin, som är fallet . Vi är inne i före Europaparlamentsvalet, fru talman. Detta är frågor som är otroligt viktiga att arbeta med på Europanivå. har en lång tradition av att lyfta dessa frågor i - från den tidigare jordbruksministern via och till, inte minst, , som är vår svenska parlamentariker - och visa att man tillsammans med andra verkligen kan driva på utvecklingen åt rätt håll. Men det krävs att man engagerar sig i dessa frågor. Många står här i riksdag och säger att det är viktigt att man engagerar sig på EU-nivå. Men det är också viktigt att de parlamentariker som företräder engagerar sig i just dessa viktiga frågor. Där känner jag mig trygg med kapacitet på olika sätt. Låt mig, fru talman, vara lite fräck och säga att det skulle kunna vara ett krysstips inför valet . Jag förstår att alla som sitter här i kammaren givetvis förutsätter att Europaparlamentsvalet är viktigt, men jag vill också rikta mig till den som tittar och lyssnar på den här debatten och ge en uppmaning. Tycker man att dessa frågor är viktiga kan man gå in och titta på vilka parlamentariker som har drivit dem i . För jämställdhetens skull får jag väl drista mig till att också ge ett förslag på en kvinna man kan kryssa. Jag tänker på en västsvensk, stark och drivande kvinna: . Där har ni två heta tips från - varsågoda! står givetvis bakom alla reservationer vi har i detta betänkande, men jag vill för tids vinnande yrka bifall endast till reservation 21. Där nämns olika djurslag, varav en del mer husdjursliknande. Utifrån den reservation jag yrkade bifall till skulle jag dock vilja lyfta hästens betydelse i det svenska lantbruket. Hästnäringen i sig omsatte faktiskt drygt 31 miljarder. Den har fantastiska utvecklingsmöjligheter om den blir betraktad som en viktig del av de gröna näringarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Djurskydd kan vi se att särskilda regler gäller för hästnäringen jämfört med andra djurarter inom lantbruket. Därför är jag glad - om jag ska lyfta januariavtalet i denna debatt - över att vi har tittat på detta och att det finns skrivningar om att avskaffa bygglov på olika områden kopplade till hästnäringen. Det finns i en kommun nära mig - jag kommer från - exempel på att det kostar uppemot 30 000-40 000 att söka bygglov för ett ridstall. Hade du byggt en maskinhall i stället hade det inte alls varit samma kostnad. I kommunen intill kostar det bara 5 000-6 000. Då snedvrids konkurrensen, vilket påverkar möjligheterna för dessa näringar att utvecklas på ett bra sätt. Det är otroligt viktigt att titta på den nationella häststrategi som många står bakom. Där finns många goda idéer. Där finns också prövning av stallar med. Låt mig få kommentera det tidigare anförandet av debattören från Socialdemokraterna, som menade att förprövningen är grundbulten i antibiotikaanvändningen. Oavsett om vi har en obligatorisk förprövning eller inte är det självklart så att svenska djurskyddsregler gäller. Det blir ingen skillnad i det avseendet. Därför förstår jag inte riktigt det höga tonläget i den frågan. Djurskyddet och landsbygdens konkurrenskraft är viktiga frågor i hela . Jag nämnde roll. Antibiotikaanvändningen är såklart en viktig del som man har arbetat med där; en annan är de långa djurtransporterna. Det är över huvud taget viktigt att på den nivån se över att djurskyddet följs på olika sätt. Transporterna är en del och antibiotikaanvändningen en annan. För oss i är det otroligt viktigt att djurvälfärdsfrågorna betraktas på ett seriöst sätt och att man följer upp att detta fungerar i alla europeiska länder, inte minst utifrån ett konkurrensperspektiv. I våra övriga reservationer lyfter vi också vikten av att få en rättssäker tillämpning av djurskyddslagen. Annars kan såväl djurägare och djurhållare som djurskyddskontrollanter drabbas, och därför är det viktigt att man ser över processen och tittar på hur man kan stärka dessa delar så att det blir rättssäkert. För att få en objektiv bedömning i exempelvis ärenden som gäller djurförbud och näringsförbud vore det därför bäst att tingsrätten fattar beslut, så att den delen kan kopplas bort från myndighetsutövningen. Låt mig nämna något som nämnts tidigare i debatten. Det finns lantbrukare i vårt land vars familjer har utsatts för brottslighet kopplad till djurrättsextremism. Det är oerhört tragiskt att människor som har en demokratisk rättighet att bedriva en verksamhet som är laglig utsätts på detta sätt. Därför är jag glad över att polisen har intensifierat sitt arbete och att andra aktörer också träder in och arbetar för att man ska kunna förändra lagstiftningen. Ministern har också talat om detta och på vilket sätt man behöver stärka lagstiftningen för att säkerställa att den brottsliga djurrättsaktivismen verkligen stävjas på alla möjliga sätt. Djuruppfödare som följer lagar och regler ska inte behöva frukta för sin säkerhet på det sätt de behöver göra . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Djurskydd Låt mig avsluta med att säga att djurskyddet i är fantastiskt på många sätt, men det är också en byråkratisk börda. Därför behövs det ett perspektivskifte så att man går från byråkrati till att se de resultat man vill uppnå med den lagstiftning som finns. Djurskydd handlar, som vi i denna debatt konstaterat, om att förebygga skador på djur och att ha ett förebyggande arbete för djurs hälsa. Det handlar i mångt och mycket om att göra rätt från början, i stället för att tvinga fram dyra ombyggnationer. Detta kan ske , i och med avskaffandet av förprövningen, som vi har lyft. Man kan bygga på fel sätt, och så blir det dyra ombyggnationer. Vi har från tidigare debattörer, exempelvis från , hört att byggherrar och bönder kommer att vilja ha det rätt från början. Så är det säkert. Men det kan bli fel om man inte är expert på området. Jag skulle vilja göra en jämförelse med Nya . Det ligger inte jättelångt härifrån. Nya är ett gigantiskt sjukhus som byggdes för att ta hand om människor. Det har i mångt och mycket blivit en katastrof. Det kostar mångdubbelt mer än det skulle ha gjort. Man märker att del efter del av sjukhuset inte är anpassat för den sjukvård det skulle vara anpassat för. Trots allt har stora delar av och experter varit inblandade för att se till att allt skulle fungera, men ändå blev Nya i mångt och mycket en katastrof. Det var för att ta hand om människor. När man bygger djurstallar, som är avsedda för djur, kan jag tänka mig att det kommer att vara lite färre personer inblandade, särskilt om inte ska vara inblandad på något sätt längre. Men hur tänker i det fallet? Både jag och många andra debattörer som vill ha kvar förprövningen uppfattar det som att det finns många lantbrukare som tycker att detta är bra, även om man vill att det ska gå snabbare. Reglerna i sig är bra, tycker de flesta, men det tar . Varför kan vi inte göra så att det går snabbare och effektivisera men ändå ha kvar förprövningen, när det verkligen är något positivt för ? blandar och ger. Han jämför med stall för hästar, kor eller grisar. Men det är ju inte alls samma form av högteknologi som det handlar om när det gäller , så den jämförelsen tycker jag är lite märklig. Det vi talar om är att avskaffa förprövning av djurstallar. Det finns ju ingen lantbrukare som skulle bygga ett stall utan att se över de mått som man behöver ha. Jag förstår inte varför man misstänkliggör en hel yrkeskår på det här sättet genom att säga att lantbrukarna förmodligen inte skulle förstå att de skulle behöva bygga på ett visst sätt. Det är väl självklart att varenda lantbrukare ser över på vilket sätt man behöver bygga för att kunna uppfylla djurskyddsregler av olika slag? Det är fullständigt självklart att man vill ha minsta möjliga antibiotikaanvändning i sina djurstallar, av många olika skäl men inte minst för djurens välfärds skull. Att man målar upp en bild av att just en obligatorisk förprövning av djurstallar skulle vara grundbulten i det svenska djurskyddet är ganska märkligt, om jag uttrycker mig försiktigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Djurskydd I den här frågan tycker jag att man ska ha respekt för dem som talar om att regelbördan är alldeles för stor. Om man då inte kan ändra någon regel utan att gå ut och skrika att det är fara å färde av den ena eller andra anledningen kommer vi aldrig att kunna ändra några regler för det svenska lantbruket. Stå upp för att det behövs en och en regelförenkling på riktigt! Då måste man våga ta bort olika delar av de obligatoriska prövningarna för att nå ett bättre resultat. Man måste bygga in det som jag trodde att regeringen lyfte in, nämligen en mer tillitsbaserad styrning, också i de här frågorna. Tack, , för svaret! Min jämförelse med Nya handlade just om att det hade byggts ett sjukhus för människor, och det blev väldigt fel. Att bygga ett djurstall kan uppenbarligen också bli väldigt fel. Det kan krävas att man faktiskt kontrollerar saker innan man bygger. Om vi nu tycker att regler generellt är dåliga, hur kan man då argumentera från sida? Ska vi ta bort ännu fler djurskyddsregler? Ska allting vara tillitsbaserat? Djurskydd kanske inte ens är intressant längre, utan det ska vara tillitsbaserat? Jag håller med och tror, utifrån de lantbrukare jag känner, att alla lantbrukare i vill sina djurs väl. Absolut, det tror jag att vi kan vara ense om. Det vill människor. Men det är ändå så att väldigt många djur far illa. Hade vi inte haft några regler hade ännu fler djur farit illa. Förprövningen är trots allt en framgångsrik modell i som experter, veterinärer och andra inte ser skäl att avskaffa, utan det verkar vara något som , , har hittat på. Förprövningen är för övrigt också gratis. Vi hörde här att det hade kostat massor med pengar för någon som skulle bygga ett häststall. Men förprövningen är gratis. Den kan försena en byggnation, så att man får vänta en månad eller två, men den är gratis. Den är alltså en tjänst för lantbruken. Tack, , för möjligheten att korrigera, om det nu var någon som uppfattade att jag blandade ihop de olika byggloven i mitt anförande. Jag nämnde bygglov för djurstallar och jämförde vad som gäller för en maskinhall respektive ett ridhus, men det handlade inte om förprövning, utan det var en annan bygglovshantering jag menade där. Men tack för att jag fick möjligheten att rätta till det! nämner och säger att det uppenbarligen blev väldigt fel. Men sedan var det väl mycket som blev väldigt rätt också. Det är ju ett högteknologiskt sjukhus som bedriver en fantastisk vård . Men det tillhör en annan debatt, och det är kanske ett annat utskott som ska ta hand om de delarna. Jag tycker nog att man också där ska hyfsa debatten lite och se på de fördelar som det har inneburit att man har kunnat bygga den typen av sjukhus. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Djurskydd har man lyft in delar där man på olika sätt vill förenkla för djurhållare. Jag nämnde hästnäringen som en del som man vill titta på. Där förutsätter jag att regeringspartierna tillsammans med och Liberalerna kommer att fortsätta att i det arbetet också lyfta in förenklingar för djurhållare. Jag har väldigt svårt att se att just obligatorisk förprövning av djurstallar skulle vara det allena saliggörande eller grundbulten när det gäller antibiotikaanvändningen. Jag vill vända mig mot det synsättet. Jag säger absolut inte att man ska ta bort djurskyddsregler när jag talar om tillit, men jag nämnde de olika branschspecifika programmen i mitt anförande. Fjäderfäbranschen har till exempel gått i bräschen för de frågorna i vårt land. Där finns det möjligheter att skapa ännu större kunskap tillsammans med de professioner som finns runt lantbruket. Också de veterinärer som nämnde är viktiga att ta med i det arbetet. Jag yrkar bifall till reservation 19. Vi har fått en ny djurskyddslagstiftning, och det är bra så. Vi välkomnar många av de nya punkter som finns med i den men menar att flera åtgärder bör vidtas för att stärka även den nya djurskyddslagstiftningen. debatterade jag och landsbygdsministern här i kammaren om en förbättrad djurskyddskontroll. Den senaste tidens skrivningar i medierna om kycklingar som utsätts för onödigt lidande i samband med slakt föranledde den debatten. Vi behöver ju inte gå in på närmare detaljer om de 1 800 kycklingar som skadas - alltså över en halv miljon kycklingar - och det enbart på ett av slakterier. Hur omfattande problemet med skadade kycklingar är sett till hela är okänt. I stoltserar vi, som många här redan har sagt, med att vara ett föregångsland när det gäller en ambitiös djurskyddslagstiftning. Men om kontrollen av djurskyddslagstiftningen inte fungerar och efterlevnaden därmed inte garanteras innebär en strikt lagstiftning inte mycket för djurens faktiska välmående. kom ca 13 000 anmälningar om brister i djurhållningen in till länsstyrelserna. Av dessa kontrollerades bara på plats av , enligt uppgifter från . Det är tydligt att länsstyrelserna inte mäktar med sitt kontrolluppdrag. Därmed inte sagt att de kontroller som görs utförs dåligt. Åtgärderna för att råda bot på detta kan vara flera - antingen ökade anslag till länsstyrelserna så att de klarar av att genomföra de kontroller de ska göra eller att man ser över om det finns andra sätt att genomföra kontrollerna på för att avlasta länsstyrelserna. tror inte på ökat antal självkontroller, som används för att minska kontrollkostnaderna för slakterierna. Kontrollerna bör i möjligaste mån göras av oberoende part. Frågan är då vilken part som är mest lämpad för att också få ett helhetsperspektiv för . Vi vet att den storskaliga kycklingköttsindustrin är förenad med en lång rad risker för kycklingarnas välmående. Den snabba tillväxten gör det svårt för kycklingarnas ben att orka hålla upp den egna kroppsvikten. Kycklingarna lider av trängseln i stallarna, och den maskinella insamlingen av kycklingar inför transport till slakt är en faktor som ökar risken för att de ska få brutna vingar. Det är inte ovanligt att kycklingar kläms fast med vingar och tår i de små trånga burarna vid lastning inför transport. På så vis blir kycklingtransporterna till slakteriet både stressande och plågsamma, något som inte är förenligt med djurskyddslagen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Djurskydd har föreslagit förändringar i lagstiftningen för att minska djurens lidande. Det handlar om större möjlighet till utevistelse och möjlighet till naturligt beteende. Ökad tillsyn och minskad köttkonsumtion är andra parametrar som är viktiga. Man skulle också behöva ställa om tillvägagångssättet inom kycklingköttsproduktionen. Det handlar om att använda raser som växer långsammare, om en minskad transporttid för levande kycklingar och om en övergång till transport av kött i stället för kycklingar. Det är också helt klart att det behövs tydligare direktiv till länsstyrelserna om att prioritera kontrollen och uppföljningen av åtgärder där brister i djurhållningen har konstaterats. I betänkandet fastslås att förprövningen av djurstallar ska tas bort. Det är ett förslag som kommer från den borgerliga sidan i ett försök att skapa regellättnader för djurägare. Ambitionen må vara god, men resultatet riskerar att bli det motsatta. Förprövningen har funnits och innebär att landets länsstyrelser granskar ritningar av djurstallar från djurskyddssynpunkt innan en ny, till- eller ombyggnation görs. Syftet är att förebygga djurskyddsproblem genom att man bygger rätt från början och att skydda bönderna från felaktiga investeringar. Tas förprövningen bort är risken stor att vi får nybyggda stallar som inte lever upp till svenska djurskyddsregler. Vi anser att förprövningen kan utvecklas. Men den bör inte avvecklas. Jag hörde vad sa i sitt anförande: att en djurägare vid sina sinnens fulla bruk inte skulle bygga ett felaktigt stall eftersom det skulle skada djuren och skada verksamheten. Jag tror att hon i stort har rätt. Jag tror inte heller att en majoritet av landets djurägare nu kommer att tänka: Jippi, nu får jag bygga precis som jag vill. De kommer inte att sitta och gnida händerna i glädje över att få bygga trånga och dåliga djurstallar. Men till skillnad från tror ändå att förprövningen är en viktig del i att förhindra att vi bygger fel och att det är lättare att göra rätt från början än att i efterhand rätta till. Hade det aldrig blivit fel och hade vi inte varit människor hade vi inte behövt ha kontroll över huvud taget, varken före eller efter. När införde förprövningen var ett av få länder som valde att ha just ett förbyggande förhållningssätt i fråga om djurskyddet. Det gör att vi förebygger inhysningssjukdomar och miljöbetingade sjukdomar hos lantbruksdjur i stället för att i efterhand försöka behandla dessa. Till skillnad från krav på att bygga om i efterhand är förprövningen gratis och en fördel för många djurägare.