bet · H601FöU9 · 2019-03-28 00:00:00 — Utskottet anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden. Utskottet behandlar förslag i motioner som bl.a. handlar om Försvarsmaktens organisation, hemvärnet, övnings- och skjutfält och stöd till polisen. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Organisation, ledning och styrning Försvarsmaktens klimat- och miljöpåverkan Gruppstation för vindkraft i Översyn av systemet med adjutanter 1.Försvarsmaktsorganisationen, punkt 1 (SD) 2.Försvarsmaktsorganisationen, punkt 1 (C) 3.Försvarsmaktsorganisationen, punkt 1 (KD) 4.Gotland, punkt 2 (L) 5.Organisation, ledning och styrning, punkt 3 (M) 6.Försvarsmaktens klimat- och miljöpåverkan, punkt 4 (V) 7.Övnings- och skjutfält, punkt 5 (M) 8.Övnings- och skjutfält, punkt 5 (SD) 9.Övnings- och skjutfält, punkt 5 (V) 10.Gruppstation för vindkraft i , punkt 6 (V) 11.Stöd till polisen, punkt 7 (SD) 12.Stöd till polisen, punkt 7 (KD) 13.Hemvärnet, punkt 8 (M, C, L) 14.Prio, punkt 9 (SD) 15.Taras, punkt 10 (SD) 16.Tillsyns- och kontrollverksamhet, punkt 11 (V) 17.Översyn av systemet med adjutanter, punkt 12 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 18–20, 22 och 24, 2018/19:912 av (M), 2018/19:1177 av Boriana m.fl. (M), 2018/19:1278 av (M), 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 20 och 22 samt 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2018/19:1995 av (S) och 2018/19:2032 av m.fl. (L). Reservation 4 (L) Organisation, ledning och styrning 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 5 (M) Försvarsmaktens klimat- och miljöpåverkan 2018/19:1761 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 6 och 7. Reservation 6 (V) 2018/19:1277 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1761 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:2310 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2018/19:2319 av (SD). Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Gruppstation för vindkraft i 2018/19:1761 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 10 (V) 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13 samt 2018/19:2454 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD) 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 13 (M, C, L) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 14 (SD) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 23. Reservation 15 (SD) 2018/19:1761 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 16 (V) Översyn av systemet med adjutanter 2018/19:224 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 17 (V) 2018/19:1254 av (M) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Motionerna innehåller förslag som bl.a. handlar om Försvarsmaktens organisation, övnings- och skjutfält och stöd till polisen. Vid utskottssammanträdet lämnade Försvarsmaktens generaldirektör information om Försvarsmaktens budgetunderlag . beslutade regeringen att en parlamentariskt sammansatt försvarsberedning skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och redovisa sin syn på viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor inför regeringens förslag till . beslutade chefen för om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete (Fö 2017/00020/MFI). När det gäller den nuvarande försvarspolitiska inriktningen har utskottet behandlat regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag till mål för det militära respektive det civila försvaret och ett förslag om den huvudsakliga inriktningen för krigsförband i . Dessutom godkände att de krav på operativ förmåga som tidigare hade beslutat skulle upphöra att gälla. fattade inte beslut om några nya krav på operativ förmåga för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). beslutade försvarsministern om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta arbete som utgör en del av grunden för ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut. överlämnades en delrapport om inriktningen av totalförsvaret, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds. Under den allmänna motionstiden /19 behandlade utskottet frågor om bl.a. totalförsvarets utveckling, operativ förmåga, nordiskt samarbete och materielförsörjning i betänkandet Försvarspolitik (2018/19:FöU6). Utskottet föreslog att skulle avslå samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till att det inte finns skäl att föregripa det pågående arbetet med en ny försvarspolitisk inriktning. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om förändringar av . Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD). I motion 2018/19:766 av m.fl. (SD) anför motionärerna att sju brigader samt ytterligare förband för respektive successivt bör sättas upp (yrkande 18). Motionärerna vill även återupprätta en taktisk ledningsnivå genom att upprätta fördelningsstaber inom respektive militärregion i syfte att kunna leda en eller flera brigader och fördelningsförband (yrkande 19) och framhåller att ett antal förstärkningsförband successivt bör sättas upp som fördelningsresurser (yrkande 20). När det gäller marinstridskrafterna anser motionärerna att Försvarsmakten ska vidmakthålla Marinbas syd och hamnen i samt utveckla en Marinbas väst och en hamn i (yrkande 22). Motionärerna anser vidare att behöver ytterligare flygflottiljer för att få fem flygflottiljer med vardera två divisioner och 200 stridsflygplan (yrkande 24). I motionen yrkas även att ledningscentraler och andra för angriparen högvärdiga mål ska ha tillgång till bergrum eller skyddas på annat sätt. Spridning och redundans ser motionärerna endast som kompletterande skyddsmetoder. Strategiskt viktiga strukturer ska dessutom omgärdas med sekretess (yrkande 4). I motion 2018/19:2840 av m.fl. (C) framhåller motionärerna att förbands- och utbildningsstrukturen i Försvarsmakten ska vara så lokal som möjligt och ha sin utgångspunkt i geografiska platser som är strategiskt viktiga för totalförsvaret. Motionärerna menar att detta bidrar till att rekryteringsbasen ökar och folkförankringen stärks (yrkande 5). I motion 2018/19:2472 av m.fl. (KD) understryks att flygstridskrafter är oundgängliga för att försvara . I motionen beskrivs att flygvapnet skulle kunna sätta upp åtta stridsflygdivisioner där huvudflygbaserna skulle vara , , och . Motionärerna menar dock att det begränsade antalet flygbaser är en svaghet. Baser beskrivs som sårbara, och för att skapa ett rimligt skydd mot hot krävs kvalificerade långräckviddiga luftvärnssystem, möjligheter att sprida flygplanen på många baser, och ett väl fungerande skydd på marken. Motionärerna anser därför att basorganisationen bör förstärkas med inriktningen att varje flygdivision får ett spritt basområde med flera start- och landningsmöjligheter. Sammantaget vill motionärerna se minst en tredubbling av flygvapnets basorganisation (yrkandena 20 och 22). I motion 2018/19:1177 av Boriana m.fl. (M) framhålls att måste bygga ut armén för att ha förmågan att hantera mer komplexa scenarier där ett angrepp mot kan riktas mot flera platser . Särskilt viktigt är det för motionärerna att höja förmågan i . Under nästa försvarsinriktningsperiod 2021–2025 anser de att man måste påbörja en uppbyggnad av en tredje mekaniserad armébrigad med bas i . (M) anför i motion 2018/19:912 att omvärlden blir allt oroligare och att det därför är nödvändigt att se över möjligheten att bygga ut skyddscentrum och inomhusanläggning för kemiska och biologiska vapen i . (M) framhåller i motion 2018/19:1278 att regeringen bör se över möjligheterna att omorganisera Försvarsmedicincentrum och garnison. I motionen lyfts vikten fram av att hålla samman den allt viktigare militära verksamheten i under en regementsledning. Motionären anser att det behövs en ökad ledningskapacitet i och att den kan säkerställas genom att uppgradera verksamheten vid garnison till regemente. Bakgrund och tidigare behandling beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation, vilket gjordes i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). beslutade då om grundorganisationens omfattning och förbandens lokalisering. Med detta som utgångspunkt reglerar regeringen i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) innebar inga förändringar i grundorganisationen. Det innebar att godkände regeringens förslag till inriktning för krigsförbanden i . Av instruktionen framgår vidare att myndigheten själv beslutar om sin organisation i de delar som inte regleras i instruktionen. Det betyder bl.a. att Försvarsmakten ska bedöma vilka objekt som är särskilt skyddsvärda. I betänkande 2014/15:FöU11 om den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020 konstaterade utskottet att det värdesätter den samsyn som råder mellan regeringen och Försvarsmakten när det gäller organisationens utformning. Utskottet konstaterade vidare att det delar regeringens bedömning att krigsförbanden i första hand bör utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp. Utskottet ansåg vid beredningen av frågorna att det inte fanns skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. Även när utskottet behandlat frågorna därefter har utskottet framhållit att det inte funnits skäl att ompröva enskilda delar av den grundorganisation som har fattat beslut om (bet. 2015/16:FöU3, bet. 2016/17:FöU6 och bet. 2017/18:FöU6). fattade regeringen beslut om att (FortV) får bygga en inomhusträningsanläggning för i till en kostnad av högst prisläge (Fi2015/00193/SFO). Beslutet ersatte därmed ett tidigare beslut från där FortV fått ett medgivande till denna investering men till en lägre kostnad. I anläggningen ska personal lära sig att använda utrustning för hantering av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN). Personalen ska kunna öva på att detektera vanligt förekommande ämnen som ingår i sprängmedels- och narkotikalaboratorium, att hitta kemiska och biologiska vapen m.m. Därutöver ska de på ett kontrollerat sätt kunna öva sanering av bl.a. sårad personal. När offerten förnyades pekade () på problem med att realisera den förslagna säkerhetslösningen och att det därför saknades förutsättningar för att driftsätta anläggningen. FMV har påbörjat en förnyad analys tillsammans med FortV och Försvarsmakten. Försvarsmakten uppger (dnr FM2019-5780:1) att FortV och FMV kontrollerar och uppdaterar handlingar i ärendet och att den främsta anledningen till att anläggningen inte är byggd är att FortV inte har haft någon projektledare med rätt kompetens för detta unika och svåra projekt. Därefter kommer en entreprenör att upphandlas, vilket inklusive överklagandetid bedöms ta totalt . Byggtiden är 28 månader, och beräknat tillträdesdatum är därför . konstaterar som vid tidigare beredningstillfällen att det är som beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation. Med beslut som grund reglerar regeringen organisation i myndighetens instruktion. Inom ramen för och regeringens beslut om grundorganisation är det Försvarsmaktens ansvar att bestämma verksamhetens utformning. Inom dessa ramar ligger planeringen av en inomhusträningsanläggning för i . Utskottet lägger stor vikt vid möjligheterna att kunna öva hanteringen av CBRN-stridsmedel och förutsätter att driftsättning sker när nödvändiga säkerhetslösningar finns för denna unika och svåra verksamhet. Försvarsberedningen har på regeringens uppdrag påbörjat arbetet med att ta fram underlag som vägledning för en ny inriktning av försvaret för perioden . I enlighet med utskottets tidigare ställningstaganden anser utskottet att det inte finns skäl att föregå Försvarsberedningens arbete genom att ompröva enskilda delar av den försvarsmaktsorganisation som har fattat beslut om. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om . Jämför reservation 4 (L). I motion 2018/19:2032 av m.fl. (L) understryks att är vår mest strategiska landsända. Motiven för att försvara är därför flera, och är minst lika viktigt för en potentiell angripare som vill göra anspråk på . I motionen välkomnas därför att växer upp kring de stridsvagnar som man beslutade att föra dit 2009. Regementet behöver nu stärkas ytterligare och tillföras resurser och krigsmateriel för att kunna freda ön. Ön är också sårbar ur försörjningssynpunkt. Motionärerna föreslår därför att det skyndsamt bör utredas hur förutsättningar att klara kris och yttre påtryckningar kan förbättras, t.ex. vilka finansiella, personella och materiella resurser som krävs för att ska kunna försvara vid ett väpnat angrepp. (S) anför i motion 2018/19:1995 att hamn är den enda hamn som kan användas för färjetrafiken till och från . En fartygsolycka eller ett oljeutsläpp skulle få stora konsekvenser för tillgänglighet. Tillgång till en gotländsk reservhamn är också en fråga av vikt för ett fungerande svenskt totalförsvar. Motionären föreslår därför att man i infrastrukturplaneringen bör studera förutsättningarna för att säkra grundläggande försörjning genom en reservhamn. Bakgrund och tidigare behandling I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet framhöll utskottet strategiska intresse av att ha militär närvaro på och ansåg att den planerade utökningen av svensk militär närvaro på svarade mot den nuvarande utvecklingen i (bet. 2014/15:FöU11). beslutade statsrådet om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta arbete som grunden för ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut. Då framhölls bl.a. att beredningen särskilt bör belysa krigsorganisationen i och analysera behovet av försvarsförmåga på . I Försvarsberedningens delrapport beskrivs överenskommelsen från mellan Socialdemokraterna, om att tillföra till totalförsvaret och att avsätta resurser för att bl.a. genomföra ett projekt om samverkan och organisation inom totalförsvaret i –2020. Försvarsberedningen betonar i sin rapport att projektet utgör en viktig del i att skapa reella totalförsvarsförmågor på ön. Beredningen understryker dessutom vikten av att det ur kan dras erfarenheter från utformningen av totalförsvaret i hela landet, som särskilda förutsättningar beaktas. Försvarsberedningen föreslog i sin rapport att en analys genomförs för att bl.a. fastställa kommunernas olika behov av resurser. Särskild hänsyn behöver enligt beredningen tas till , och särskilda krav ställs på det civila försvaret inte minst vad gäller försörjning och befolkningsskydd. I rapporten föreslogs vidare att landstingen bör utpeka minst ett befintligt sjukhus i varje civilområde eller militärregion som beredskapssjukhus. Beredningen framhöll särskilt vikten av beredskapssjukhus på och i norra mot bakgrund av de stora avstånden. I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet betonade utskottet att det är strategiskt intressant för att ha militär närvaro på . Utskottet står fast vid den bedömningen och konstaterar att beredningen enligt sitt direktiv särskilt bör belysa krigsorganisationen i och dessutom har som uttalad uppgift att analysera behovet av försvarsförmåga på . Utskottet välkomnar ambitionen att skapa reella totalförsvarsförmågor på och att etablerades . Detta bidrar till en stärkt och breddad svensk försvarsförmåga. Utskottet bedömer att utvecklingen av verksamheten på ligger i linje med det innevarande försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Dessutom ser inte utskottet skäl att föregripa Försvarsberedningens uppgift att ytterligare analysera behovet av försvarsförmåga på . Utskottet avstyrker därför de båda motionerna. Organisation, ledning och styrning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om organisation, ledning och styrning inom försvarsområdet. Jämför reservation 5 (M). I motion 2018/19:2816 av m.fl. (M) framförs att den centrala statsförvaltningens organisation, styrning och uppföljning på försvarsområdet inte fungerar optimalt och bör ses över på alla nivåer. Bristande dialog, för stor detaljstyrning och bristande spårbarhet i beslut lyfts fram som problem. Motionärerna menar att det finns en förbättringspotential för bl.a. Försvarsdepartementet och inom försvarsmyndigheterna. Man vill bl.a. tillsätta en utredning som ser över hur byråkrati och regelkrångel kan minska i Försvarsmakten och att undantag till vissa standarder och regler ska kunna göras om det finns nationella säkerhetsskäl eller handlar om en särskilt brådskande fråga, anskaffning eller förändring som behöver åtgärdas. bör vidare lära av hur andra länder skapar processer för styrning, genomförande och uppföljning av försvarsreformer, anför motionärerna (yrkande 13). Bakgrund och tidigare beredning Statsrådet beslutade om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta arbete som grund för ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut. Försvarsberedningen kommer att lämna en slutrapport med en uppdaterad bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och dess konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik samt utvecklingen av det militära försvaret för perioden –2025. I försvarsberedningens delrapport beskriver beredningen i fråga om organisation och ledning att de förslag som lämnas om ledningsförhållanden på central, regional och lokal nivå bör utredas vidare. Försvarsberedningen anser att en sådan utredning bl.a. bör analysera behovet av ett samordningsforum mellan myndigheter med viktigare uppgifter i totalförsvaret. Regeringen beslutade om kommittédirektivet Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport , enligt direktivet, och uppdraget ska redovisas . gav regeringen i uppdrag att analysera om de ekonomiska underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen är ändamålsenliga för budgetprocessen eller inte. Statskontoret skulle också föreslå hur förutsättningarna kan förbättras för en väl fungerande ledning, styrning och uppföljning inom Försvarsmakten (Fö2018/00223/MFI). presenterade Statskontoret rapporten planeringen möter verkligheten – Försvarsmaktens interna ledning, styrning och uppföljning (2018:27). Statskontoret bedömde att de ekonomiska underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen inte har varit ändamålsenliga för regeringens ekonomiska styrning, planering och uppföljning. I rapporten framhålls vidare att och regeringens styrning också har bidragit till problemen och bristerna både i de ekonomiska underlagen och i Försvarsmaktens ledning och styrning av verksamheten. Statskontoret bedömde att regeringen inte har hjälpt myndigheten att prioritera på en övergripande nivå och att regeringen även har begränsat Försvarsmaktens möjligheter att fördela resurser och prioritera inom den egna organisationen. I rapporten framhålls att det finns brister i samspelet mellan Försvarsmakten och som har bidragit till problemen i planeringen. Statskontoret anser att flera olika delar av systemet behöver förändras på ett sammanhållet sätt för att problemen och bristerna ska gå att lösa. Statskontoret föreslog därför att Försvarsmakten och regeringen vidtar åtgärder som syftar till att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande ledning, styrning och uppföljning inom Försvarsmakten. I budgetbetänkandet framhöll utskottet bl.a. vikten av att regeringen vidtar åtgärder för att styrningen och uppföljningen från sida ska kunna bli mer effektiv. I betänkandet beskrev utskottet bedömning att särskilt påtagliga problem uppstått när ansvaret delades upp mellan en myndighet och regeringen eller eftersom varken regeringen eller omfattas av myndighetsförordningen eller förordningen om intern styrning och kontroll. Vid beredningen av budgeten lade utskottet stor vikt vid att Försvarsmakten kommer till rätta med de problem som () har pekat på när det gäller myndighetens investeringsplaner. Utskottet framhöll bl.a. att det måste skapas stabila planeringsförutsättningar för försvarssektorn för att kunna ha en fungerande process och behålla trovärdigheten för såväl försvarsmyndighet-erna som försvarspolitiken. Efter att ESV lämnade sin rapport till regeringen har även Statskontoret lämnat förslag på hur förutsättningarna kan förbättras för en väl fungerande ledning, styrning och uppföljning. Utskottet välkomnar det genomgripande förbättringsarbete som regeringen initierat inom området och utgår från att såväl regeringen som Försvarsmakten kommer att vidta nödvändiga åtgärder med anledning av de brister som framkommit. Utskottet anser att detta arbete bör ske kontinuerligt, och utskottet lägger stor vikt vid att följa regeringens ansträngningar inom området. I fråga om civilt försvar bedömer utskottet att det vore olyckligt att förgripa den pågående utredningen i fråga om ansvar, ledning och samordning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionen. Försvarsmaktens klimat- och miljöpåverkan Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om Försvarsmaktens klimat- och miljöpåverkan. Jämför reservation 6 (V). I motion 2018/19:1761 av m.fl. (V) anför motionärerna att regeringen bör ge Försvarsmakten nya instruktioner i regleringsbrevet som går i linje med klimatlagen och det klimatpolitiska ramverket (yrkande 2). Motionärerna anser även att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att klargöra effekterna av Försvarsmaktens övningar för andra näringar (yrkande 7). Vidare anförs att regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att ta fram en handlingsplan för att minska den förorening av som orsakats av militära övningar (yrkande 4). När det gäller anser motionärerna dessutom att regeringen bör se till att botten saneras (yrkande 6). Bakgrund och tidigare behandling Inriktningen för den svenska klimatpolitiken bygger på ett svenskt klimatpolitisk ramverk som består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Av regeringsförklaringen framgår att klimatomställningen ska genomsyra politiken och att det klimatpolitiska ramverket ligger fast. Vidare ska all relevant lagstiftning ses över och klimatmålen nås. Dessutom ska en kraftfull grön skatteväxling genomföras, skatter höjas på miljöförstörande verksamhet och skatter sänkas på arbete och företagande. Enligt januariavtalet ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. I artikel 191.2 i EUF-fördraget (fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) föreskrivs att unionens politik ska bygga på principen att förorenaren bör betala, och på denna grund föreskrivs i EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) en övergång mot full auktionering. Principen att förorenaren ska betala framgår även av 2 kap. 3 § (1998:808): Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. I samma syfte ska vid yrkesmässig verksamhet användas bästa möjliga teknik. Dessa försiktighetsmått ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön.