bet · H601JuU12 · 2019-03-29 00:00:00 — Jag menar att obligatoriska barnprotokoll kommer att stärka principen om barnets bästa i den rättsliga hanteringen. Vidare kan checklistan fungera som ett stöd för rättens ledamöter. Regeringen bör därför återkomma med förslag till ändring i lagstiftningen som innebär att de domare som ska döma i mål om vårdnad, boende och umgänge ska ha förvärvat en särskild barnkompetens och att det ska bli obligatoriskt för domstolar att upprätta särskilda barnprotokoll i mål om vårdnad, boende och umgänge. Jourdomstolar, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2018/19:888 av (M). Mer behöver göras för att korta tiden från utredning till rättsprocess. Detta är särskilt viktigt för de fall där ungdomar är inblandade. Jourdomstolar bör därför införas. Dessa bör ha en särskild inriktning på att avgöra ärenden som berör ungdomar och där förundersökningen snabbt kunnat slutföras. Tillgreppsbrott, vapenbrott och enklare narkotikabrott bör kunna hanteras av jourdomstolar. ska domstolarna visserligen prioritera ungdomsärenden men det kan ofta dröja månader från brottsutredning till det att en dom meddelas. Även när det gäller vuxnas brottslighet är väntetiderna ett problem. I vissa fall är bevisläget mycket gott, t.ex. genom att en person grips på bar gärning, men personen släpps ändå fri i väntan på en rättegång som kan dröja eller längre. Jourdomstolarna ska arbeta och och ta hand om brottmål där utredningen snabbt kan fullföljas och åtal snabbt kan väckas. Samma krav på rättsprocessen ska gälla som vid andra domstolar vad gäller t.ex. bevisprövning samt rätt till advokat och målsägandebiträde. Snabbspår för utvisning, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 28. Det finns ingen anledning att utländska brottslingar ska belasta det svenska rättsväsendet mer än nödvändigt. Därför föreslår vi att man, likt , ska införa ett snabbspår för utvisning i mål där bevisläget är enkelt. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Översyn av nämndemannasystemet, punkt 25 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkandena 20 och 21. Det svenska systemet med lekmannadomare – nämndemän – spelar en viktig roll i domstolsväsendet. Systemet bör dock reformeras och nämndemännens villkor förbättras. Uppdraget som nämndeman ska inte politiseras. Tyvärr förekommer det att nämndemän ser sin roll som partipolitisk. Naturligtvis ska även partipolitiskt aktiva kunna tjänstgöra som nämndemän, men uppdraget har inte med partipolitik att göra. För att tydliggöra rågången mellan politik och rättsväsen bör en översyn av nämndemannasystemet göras med syfte att minska det politiska inflytandet. Nämndemännens funktion bör också förtydligas genom att de enbart ska finnas med i första instans, dvs. tingsrätt och förvaltningsdomstol. Däremot bör målen i högre instans avgöras av lagfarna domare. Den kostnadsbesparing som det innebär att successivt avveckla nämndemännen i hovrätt och kammarrätt ska användas till att förbättra den ekonomiska ersättningen till nämndemän i första instans. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det jag nu anfört. Ett system med kronvittnen, punkt 26 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1568 av Noria Manouchi (M), 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 13. Vi vidhåller utskottets tidigare inställning att ett system med kronvittnen aktualiserar frågor om hur man ska bedöma bevisvärdet av de uppgifter som lämnas av kronvittnen och hur en sådan ordning förhåller sig till övriga medtilltalades rätt till en rättvis rättegång. Vi anser att nackdelarna med ett system med kronvittnen överväger de eventuella fördelar som ett sådant system kan föra med sig. Vi vill därför inte ställa oss bakom det initiativ som utskottet föreslår. För övrigt kommer frågan att utredas i enlighet med regeringsförklaringen och vi ser därför inte nu skäl för att tillkännage detta för regeringen. Anonyma vittnen, punkt 27 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:933 av (M), 2018/19:2463 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 19, 2018/19:2642 av (M) och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 11. Som utskottet tidigare uttalat är det mycket angeläget att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. En avgörande del av detta är att kunna genomföra rättegångar på ett effektivt och rättssäkert sätt. Bekämpningen av den grova organiserade brottsligheten är också beroende av att vittnen vågar medverka i rättsprocesserna. Vi kan konstatera att det alltjämt pågår arbete på flera håll i syfte att förbättra säkerheten och tryggheten för vittnen och andra som framträder inför domstol och för att förmå fler att vittna. Som framgår ovan har Utredningen om ordning och säkerhet i domstol exempelvis lämnat flera förslag som syftar till att vittnen och målsägande ska våga lämna sina uppgifter inför domstol. Utredningen om processrätt och stora brottmål har vidare föreslagit att det ska införas utökade möjligheter att använda dokumenterade förhör som bevisning i domstol, vilket kan minska risken för press och hot mot förhörspersoner. Betänkandet bereds inom . Vi vill inte föregripa den beredning som pågår och är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som föreslås. Personsäkerhetsprogram, punkt 29 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:759 av m.fl. (V) yrkande 1. Ett väl fungerande vittnesskyddsprogram är avgörande för att få människor att vittna i syfte att beivra grov brottslighet, men även annan brottslighet. Personer som har betydelse för utfallet i en rättslig process kan få skydd genom polisens särskilda personsäkerhetsprogram. Det kan t.ex. röra sig om någon som vittnar under en rättegång och kan påverka om en misstänkt person fälls för ett visst brott. Det kan också gälla tidigare kriminella som genom att lämna avgörande uppgifter för polisen utsätter sig för risken att bli hotade. Även personer som arbetar inom exempelvis domstolsväsendet eller inom polisen kan ingå i programmet. Bestämmelser om polisens särskilda personsäkerhetsarbete finns i 2 a § polislagen (1984:387) och i förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. Nationella operativa avdelningen () har det övergripande strategiska ansvaret för verksamheten. Särskilt personsäkerhetsarbete får bedrivas för vittnen och andra hotade personer i syfte att skydda i första hand personer som lämnar uppgifter i samband med utredningar om allvarlig brottslighet. I förarbetena nämns att särskilt personsäkerhetsarbete ska bedrivas i förhållande till en begränsad krets särskilt hotade personer som har rätt att stadigvarande vistas i landet, i första hand bevispersoner, dvs. misstänkta, tilltalade, målsägande och vittnen, som medverkar i en rättegång eller förundersökning om grov eller organiserad brottslighet. Även andra grupper, såsom anställda inom rättsväsendet och s.k. informatörer samt närstående till personer i dessa grupper, kan komma att omfattas av arbetet. Om det finns särskilda skäl avses särskilt personsäkerhetsarbete även kunna bedrivas för andra kategorier (bet. 2005/06:JuU36, prop. 2005/06:138). Jag anser att möjligheten att få skydd ska utökas för personer utsatta för brott i nära relationer. Dagens åtgärder är ofta inte tillräckliga. Genom personsäkerhetsprogrammet kan s.k. bevispersoner få hjälp med bl.a. sekretesskyddade personuppgifter, fingerade personuppgifter, personskydd, flytthjälp inom och utomlands samt ekonomiska medel i syfte att ersätta förlorad inkomst och egendom. Dessvärre finns det en rad problem och brister i dagens vittnesskydd. Till exempel är myndighetens beslut inte skriftligt och går inte att överklaga för den enskilde bevispersonen. I en situation där en person som fått lämna hela sitt gamla liv bakom sig för att ingå i programmet kan det leda till att hen blir helt utlämnad till myndigheten, helt utan insyn, rättssäkerhet eller möjlighet till prövning av beslut i programmet. Det vore lämpligt om ett målsägandebiträde eller en annan stödperson med lämplig kompetens har mandat att hjälpa bevispersonen i kontakten med myndigheten. Jag anser att vittnesskyddet behöver moderniseras och uppdateras. Vidare behöver villkoren för de personer som ska ingå i det särskilda personsäkerhetsprogrammet bli tydligare. Regeringen bör därför utreda ett nytt särskilt personsäkerhetsprogram. Målsägandebiträde, punkt 31 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:759 av m.fl. (V) yrkande 3. I lagen (1988:609) om målsägandebiträde anges att målsägandebiträde ska förordnas när en förundersökning inletts eller återupptagits. Målsägandebiträdet förordnas av domstolen och ska ta till vara målsägandens intressen i målet samt lämna stöd och hjälp till honom eller henne. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagen om målsägandebiträde (dir. 2005:19). Utredningen överlämnade betänkandet Målsägandebiträdet – ett aktivt stöd i rättsprocessen (SOU 2007:6). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens förslag om kompetenskrav för målsägandebiträden och begränsningar för målsägandebiträden att sätta någon annan i sitt ställe behandlades av regeringen i propositionen Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden (prop. 2017/18:86). Regeringen valde dock att inte gå vidare med utredningens övriga förslag om stärkta rättigheter till målsägandebiträde. Jag står bakom de genomförda lagändringarna som syftar till att nå ett mer effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av resurserna när det gäller rättsliga biträden. Jag anser dock att även de övriga förslagen i utredningen bör genomföras i syfte att stärka brottsoffers rätt. I betänkandet föreslår utredningen bl.a. en obligatorisk rätt till målsägandebiträde för sexualbrottsoffer med en behovsprövning bara i de fall där offret har utsatts för sexuellt ofredande. Vidare föreslås en ny bestämmelse om målsägandebiträde för barn vid grövre brottslighet. När det finns misstanke om att ett barn har utsatts för ett brott med fängelse i straffskalan ska ett målsägandebiträde förordnas. Barns utsatthet gör att barnets intressen bör tas till vara av en företrädare som enbart har till uppgift att lyssna på och stötta och vägleda barnet under förundersökning och rättegång. Utredningen föreslår även att åklagarna ska förordna målsägandebiträden under förundersökningen. Detta på grund av att åklagaren har bäst kännedom om utredningen och därför har de bästa förutsättningarna för att fatta beslut om att förordna målsägandebiträde. Jag anser att utredningens förslag skulle leda till ett väsentligt starkare skydd för de människor som utsätts för brott. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om stärkta rättigheter till målsägandebiträde som grundar sig på förslagen i betänkandet Målsägandebiträdet – ett aktivt stöd i rättsprocessen (SOU 2007:6). Rättegångskostnader m.m., punkt 33 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2830 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:1061 av (S) och 2018/19:1865 av Boriana (M). Bluffaktura, eller fakturabedrägeri, är ett samlingsbegrepp för ett krav på betalning för en vara eller tjänst som du aldrig beställt eller fått levererad. Vi ser mycket allvarligt på att antalet anmälda fakturabedrägerier är högt. Fakturabedrägerierna drabbar både företag och privatpersoner, och de uppskattas omsätta miljarder. Mycket av informationsarbetet kan ske, och sker även, inom ramen för branschorganisationerna själva. Vi välkomnar detta men ser att mer behöver göras i kampen mot bluffakturor – både straffrättsligt och civilrättsligt. Bland annat vill vi se över rättegångsreglerna så att rättegångskostnaderna ska kunna tilldömas en part (även vid förenklade tvistemål) om talan är uppenbart ogrundad. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag som tillgodoser det anförda. Svensk anslutning till den europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), punkt 35 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 4. är ett av få EU-länder som ännu inte har anslutit sig till Europeiska åklagarmyndigheten (ofta kallad Eppo efter den engelskspråkiga beteckningen European Public Prosecutor’s Office). Den nya åklagarmyndigheten kommer att vara fullt fungerande i alla deltagande medlemsstater och kommer att spela en central roll i kampen mot brott som påverkar EU-budgeten. Av de EU-länder som deltar helt i EU:s rättsliga samarbete är det bara , och som inte deltar. EU har stora problem med internationell terrorism och organiserad gränsöverskridande brottslighet, och det är hög tid att tar en mer aktiv roll för att återupprätta tryggheten i . Det är också hög tid att ni blir medlem. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag som tillgodoser det anförda. Ett system med kronvittnen, punkt 26 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Förutom att fler brott kan upp innebär ett system med kronvittnen flera fördelar bl.a. ekonomiskt men även resursmässigt. Ett system med kronvittnen kan förväntas leda till snabbare handläggningstider, speciellt i mindre komplicerade ärenden. I likhet med motionärerna i motion 2018/19:133 (SD) yrkande 5 anser vi att ett system med kronvittnen ska införas fullt ut. Mot bakgrund av det tillkännagivande som utskottet föreslår, som vi anser är ett steg i rätt riktning, avstår vi dock nu från att reservera oss till förmån för motion 2018/19:133 (SD) yrkande 5. Vittnesskydd, punkt 28 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi anser att det bör ställas högre krav på vittnesskydd än vad som görs . I likhet med motionärerna i motion 2018/19:133 (SD) yrkande 6 anser vi att det bör tillsättas en utredning över hur vittnesskyddet kan förbättras samt en tydlig budgetering för att hantera de extrakostnader ett utbyggt vittnesskydd medför. Det bör även finnas en grupp inom den del av polisen som är inriktad mot grov organiserad brottslighet som är specialutbildad för just vittnesskydd som får ett helhetsansvar i en sådan process. Mot bakgrund av det tillkännagivande som utskottet föreslår, som vi anser är ett steg i rätt riktning, avstår vid dock nu från att reservera oss till förmån för motion 2018/19:133 (SD) yrkande 6. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:123 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillståndsfri kamerabevakning och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lättade restriktioner för användning av hemliga tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kronvittnen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat vittnesskydd och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att vittna anonymt och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängd tid för sparat kameramaterial och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD): 20.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hemlig dataavläsning och signalspaning och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser hemlig dataavläsning 2018/19:136 av m.fl. (SD): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbspår för utvisning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:150 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det betydligt lättare än att få tillstånd till kameraövervakning kring butiker och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:211 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned det politiskt tillsatta nämndemannasystemet till förmån för en allmän jury i kombination med jurister och domare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett konkret förslag om hur ett förändrat nämndemannasystem enligt motionen kan verkställas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:368 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsplikten för kameraövervakning ska slopas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:402 av och (båda SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polisen tillgång till befintliga kameror och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:735 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygghetsskapande kamerabevakning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:758 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i lagstiftning som innebär att de domare som ska döma i mål om vårdnad, boende och umgänge ska ha förvärvat en särskild barnkompetens och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i lagstiftning som innebär att det blir obligatoriskt för domstolar att upprätta särskilda barnprotokoll i mål om vårdnad, boende och umgänge och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:759 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda ett nytt särskilt personsäkerhetsprogram och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till om stärkta rättigheter till målsägandebiträde som grundar sig på betänkandet Målsägandebiträdet – ett aktivt stöd i rättsprocessen (SOU 2007:6) och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:795 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa kameraövervakning på slakterier och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:888 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta s.k. jourdomstolar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:906 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de jurister som besitter språkkunskaper nog för att även vara auktoriserade tolkar ska få företräde vid förordnande av offentliga försvarare, målsägandebiträden och andra allmänna ombud och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:933 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat skydd av vittnen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1021 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att framtida beslut om lagring av trafikdata bättre ska beakta den viktiga gränsen mellan personlig integritet och brottsbekämpande myndigheters behov av information och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1061 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga stärkt skydd för trafikskadade vid rättsprocesser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1130 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över rättsprocesser om misstänkta ekobrott i syfte att förkorta handläggningstiden för dessa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1159 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att undersöka möjligheten att inrätta en specialdomstol för mark- och miljömål och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1555 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen då dokument som är viktiga för brottsutredningar flyttats till molntjänster och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1568 av Noria Manouchi (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om införandet av ett svenskt kronvittnessystem och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1675 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som gör det möjligt att endast märka viltkameror med jägar-id för att anse kravet inom upplysningsplikten tillgodosett och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1852 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hur identiteten ska säkerställas på personer som vittnar vid domstolsförhandlingar, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1865 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om rättshjälp i syfte att minska kostnaderna och att öka förtroendet för rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1871 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tolkningen av beviskravet ”ställt utom rimligt tvivel” och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1940 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om delgivning vid inskränkning av äganderätten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2439 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror i syfte att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser samt för viltövervakning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2463 av m.fl. (KD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att möjliggöra att vittnen i vissa fall avlägger sina vittnesmål anonymt i domstolsförhandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2464 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övervakningskameror ökar tryggheten i våra städer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler övervakningskameror i våra städer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2589 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svensk anslutning till Europeiska åklagarmyndigheten och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om husrannsakan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta polisens tillståndskrav för kamerabevakning med en anmälningsplikt och tillkännager detta för regeringen.