bet · H601UbU14 · 2019-05-03 00:00:00 — Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda forskningssatsningar, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:414 av och (båda M), 2018/19:511 av (L), 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 2. Inom såväl klinisk forskning som den mer akademiska biomedicinska forskningen har tappat mark. Särskilt tydligt blir det sett till kliniska läkemedelsprövningar, där både antalet startade prövningar och antalet patienter som deltar minskat kraftigt . Problemen handlar om att de forskande företagen haft svårt att få tillgång till hälso- och sjukvården för forskning om nya behandlingsmetoder, såsom nya läkemedel eller medicintekniska metoder. Samverkan mellan livsvetenskaps- och medicintekniknäringen, akademin och sjukvården måste utvecklas för att skapa optimala möjligheter för klinisk forskning. Detta kan bl.a. åstadkommas genom att man knyter kompetens och kapacitet till vård och akademi via . ska 2025 vara en global förebild för samverkan mellan vård, forskning och näringsliv. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda forskningssatsningar, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:414 av och (båda M), 2018/19:511 av (L), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 2. Regeringen bör aktivt verka för att riva barriärer mellan sjukvård, akademi och den medicinska industrin när det gäller kommunikation och samverkan. Utredningen om nationell samordning av kliniska studier (dir. 2013:64) föreslog i utredningsbetänkandet Starka tillsammans (SOU 2013:87) att en nationell samordningsfunktion skulle införas. Förslaget resulterade i samverkan av kliniska studier som startade /15. Detta är en kostnadseffektiv åtgärd för att fördela resurser och uppdrag. Verksamheten bör vidareutvecklas så att bättre samverkan på detta område uppnås. Det statligt ägda företaget har genom sitt arbete möjliggjort för svenska företag att utveckla olika typer av högteknologisk utrustning, t.ex. mikrosatelliter, för rymden. strävar efter att minska sitt beroende av stormakter som på en rad olika områden, exempelvis rymden, och är därför intresserat av att finna och skriva avtal med nya aktörer. Det finns här goda möjligheter till ett givande samarbete. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda forskningssatsningar, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:414 av och (båda M), 2018/19:511 av (L), 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 37. Lärares fortbildning har stor betydelse för att vidareutveckla pedagogik och undervisning. I många skolor erbjuds fortbildning som finansieras med offentliga medel utan att det finns vetenskapligt stöd för fortbildningen. Det kan påverka undervisningens kvalitet när kortsiktiga populära trender plockas in i skolans undervisning. bör därför få i uppdrag att granska skolans offentligfinansierade fortbildning så att den utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Riktad fördelning av forskningsanslag m.m., punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:1043 av m.fl. (S), 2018/19:1131 av (M), 2018/19:1226 av (M), 2018/19:1263 av (M), 2018/19:1532 av (M) yrkande 3, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2018/19:1826 av (M), 2018/19:1831 av (M), 2018/19:2022 av m.fl. (S), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2018/19:2799 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 16, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 12, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 111 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 4. Ett effektivt arbete mot terrorism och våldsbejakande extremism kräver ett gott faktaunderlag och att insatser och åtgärder kontinuerligt utvärderas. Vi föreslår att stödet till forskning om radikalisering utökas. Vi vill också göra en extra satsning på metallurgiforskning. Genom att skjuta till riktade forskningsmedel stärker vi forskning och utveckling inom denna viktiga basnäring. Målet ska vara en världsledande position inom fältet. En stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig genom att inte bygga på vetenskaplig grund. Orsaken till detta är den politisering som skett inom detta ämne. Seriös genusforskning är dock av godo och för samhälls-utvecklingen framåt. Regeringen bör säkerställa att genusforskningen vid universitet och högskolor vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Statligt finansierad forskning och utveckling är grundläggande för försvarsindustrin och bör koncentreras till områden där svensk industri är framgångsrik. Forskning är en förutsättning för att klara högt uppsatta miljömål och säkerhetsrutiner och genererar även konkurrensfördelar för svensk sjöfart. har möjlighet att ta en ledande position genom exempelvis satsningar på innovativa företag, högskolor och högteknologiska forskningsfartyg. Vi vill ytterligare lyfta fram forskningens betydelse för den svenska sjöfarten. bör satsa på färre men smartare strategiska forskningsområden inom sjöfart. Detta bör leda till reellt ökad tillväxt och stärkt sjöfartsnäring. Vi vill minska användandet av djurförsök så långt det är möjligt genom att ta fram alternativa metoder som inte kräver inblandning av djur. För att detta ska vara möjligt vill vi verka för ökat stöd till forskning som syftar till att ta fram djurfria alternativ till dagens djurförsök. Forskning inom bl.a. friluftsliv bör lyftas fram, både ur ett nationellt intresseperspektiv och i det nordiska samarbetet inom Nordforsk, som är en organisation under som finansierar nordiskt forskningssamarbete. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Riktad fördelning av forskningsanslag m.m., punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1043 av m.fl. (S), 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2018/19:1131 av (M), 2018/19:1226 av (M), 2018/19:1263 av (M), 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:1532 av (M) yrkande 3, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2018/19:1826 av (M), 2018/19:1831 av (M), 2018/19:2022 av m.fl. (S), 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2018/19:2799 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 16, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 111 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 4. För att genusperspektiv ska få ett starkare genomslag i forskning, utbildning och forskningsfinansiering bör jämställdhetsintegrering på högskolor och universitet vara självklart. Vidare bör forskningsmedel fördelas jämställt i den kommande forskningspropositionen. En plan bör tas fram för hur medlen som går till kvinno- respektive mansdominerade fält kan jämnas ut, och tydliga mål bör sättas upp. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Riktad fördelning av forskningsanslag m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19 samt 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1043 av m.fl. (S), 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2018/19:1131 av (M), 2018/19:1226 av (M), 2018/19:1263 av (M), 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:1532 av (M) yrkande 3, 2018/19:1826 av (M), 2018/19:1831 av (M), 2018/19:2022 av m.fl. (S), 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2018/19:2799 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 16, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 12, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 111 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 4. Regeringen bör utreda frågan om att införa ett mål om att inte mer än hälften av samtliga statligt finansierade forskningsanslag ska gå till män som forskar. Även möjligheten att införa en jämställdhetsbonus i lärosätenas basanslag för att främja en jämnare könsfördelning inom forskningen och akademin bör utredas. Det finns ingen verksam polisforskning i . De flesta som ägnar sig åt polisrelaterad forskning är kriminologer, psykologer och sociologer. Det måste bli möjligt för poliser att forska på yrkets metoder och arbetssätt för att stödja utvecklingen av polisens resultat. Polisvetenskap bör vara ett eget forskningsämne inom vilket poliser kan doktorera och forska. Regeringen bör utreda möjligheterna att inrätta ett forskning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Riktad fördelning av forskningsanslag m.m., punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 111 och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1043 av m.fl. (S), 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 27, 2018/19:1131 av (M), 2018/19:1226 av (M), 2018/19:1263 av (M), 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:1532 av (M) yrkande 3, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2018/19:1826 av (M), 2018/19:1831 av (M), 2018/19:2022 av m.fl. (S), 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:2799 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 16 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 12. Även om det finns stora skillnader mellan olika delar av landet är känslan av att inte få tillgång till samma service, kvalitet i skola, vård och omsorg eller arbetstillfällen ofta lika. Det saknas en samlad forskning om liknande strukturer på mindre orter och i stadsdelar (förorter) även om det i många fall handlar om gemensamma problem och lösningar på arbetslöshet, vidareutbildning, bostäder, service m.m. Politik och lagstiftning är ett alltför trubbigt verktyg för att komma åt de problem och den stress som det gränslösa arbetslivet kan ge upphov till för familjer och enskilda. Regleringar skulle sannolikt försvåra för både företagande och familjeliv. Det krävs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. Det är angeläget att det bedrivs forskning för att förbättra kunskapsunderlaget om konsekvenserna för barnen och deras familjer när barnen kommit till genom assisterad befruktning med donerade könsceller. Även om den forskning som finns är begränsad tyder den på att avsaknaden av genetisk koppling mellan barn och förälder inte leder till några negativa konsekvenser. Det är dock angeläget att situationen för barnen som tillkommer under dessa premisser fortsätter att följas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsinfrastruktur och innovationer, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 23 samt 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8 och 35, 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:808 av Boriana (M), 2018/19:850 av (M), 2018/19:851 av (M) yrkande 3, 2018/19:894 av (M), 2018/19:983 av m.fl. (M), 2018/19:1227 av (M) och 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 5. har satsat stort på världsledande forsknings-infrastruktur. Anläggningar såsom , MAX-labb IV och ESS kan användas för att locka internationella talanger. En av de viktigaste aspekterna är goda möjligheter för talanger, experter och forskare att bo i . Det handlar om tillgång på bostäder, expertskatt, jobbmöjligheter för medföljande och inte minst goda möjligheter att erbjuda internationella förskolor och skolor. har goda förutsättningar att lyckas med detta i form av en hållbar livsmiljö, robust infrastruktur samt invånare med språkvana. Målsättningen är att ska bli en forskningshubb. Svensk forskningsinfrastruktur bör tillgängliggöras för relevanta aktörer i samhället så att de statliga investeringar som har gjorts i forsknings-infrastruktur kan göra maximal nytta. bör tillsammans med berörda lärosäten få i uppdrag att göra en konsekvensanalys av vad ett ökat tillgängliggörande av forskningsinfrastruktur skulle innebära. En svensk strategi bör utformas för hur vi kan nyttiggöra och utveckla svensk forskningsinfrastruktur. Strategin ska innehålla åtgärder för att behålla och locka experter till och erbjuda ett bra näringslivsklimat samt goda affärsmöjligheter. Ett modernt innovationssystem som klarar att kommersialisera forskning är viktigt för att säkra position i den globala konkurrensen. Det s.k. lärarundantaget ger forskare incitament att nyttiggöra sin forskning genom företagande och licensiering. Denna möjlighet används inte i tillräckligt stor utsträckning . Lärarundantaget bör därför ses över för att ge universiteten och högskolorna en tydligare roll när det gäller att stötta forskare och uppfinnare i deras arbete med att starta företag och nyttiggöra forskningen. Vidare bör innovationskontorens uppgift att medverka till kommersialisering av forskningen vid lärosätena förtydligas i regleringsbrev. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsinfrastruktur och innovationer, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8 och 35 samt 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:808 av Boriana (M), 2018/19:850 av (M), 2018/19:851 av (M) yrkande 3, 2018/19:894 av (M), 2018/19:983 av m.fl. (M), 2018/19:1227 av (M), 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 5, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 23 samt 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Utvecklandet av kunskapsintensiv industri bör gå hand i hand med forskning och utveckling i världsklass. Politikens roll i detta sammanhang är att säkerställa ett gott klimat för innovationer, t.ex. genom att ha välfungerande institutioner, dit företag kan vända sig. Med tanke på att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. Forskning inom slutförvar av uttjänt kärnbränsle och kärnkraftssäkerhet är områden som i vissa fall har en nationell särprägel och som således kräver nationell kompetens. Det behövs ökat stöd till kärnkraftsforskning. Flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer, som även kallas för fjärde generationens kärnkraft, pågår just . I denna typ av reaktorer kan det använda kärnbränslet återanvändas. En snabbare etablering av storskalig kommersiell drift av fjärde generationens kärnkraftverk skulle innebära möjligheter för såväl en utfasning av fossilbaserad kondenskraft som minskade mellanlager av använt kärnbränsle. bör ansluta sig till () för att delta i det internationella forskningssamarbetet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:88 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra återinträde i akademisk forskning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka stödet till forskning och utvärdera befintliga insatser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:149 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell samordningsfunktion för att fördela resurser och uppdrag för medicinsk innovation och kliniska studier och som kan skapa bryggor mellan sjukvård, akademi och den medicinska industrin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera forskning utifrån industrins behov och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:166 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rikta medel till metallurgiforskning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera kärnteknisk forskning och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk forskningsreaktor kring fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ansluta sig till GIF () och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiforskning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:377 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en förändrad inriktning på forskningen inom EU och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på kärnkraftsforskning och en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genusforskning och jämställdhetsforskning måste vila på vetenskaplig grund och ha sin utgångspunkt i verkliga förhållanden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:414 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den svenska rymdlagen bör ses över så att rymdturism kan tillåtas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:511 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglering av privat ägande av himlakroppar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:655 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att utveckla forskningscentret /Cesam, och i förlängningen inrätta ett fristående nationellt samiskt forskningscentrum och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:692 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över möjligheterna att inrätta ett forskning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt finansierad forskning och utveckling (avsnitt 7.3) och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:808 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa tydliga riktlinjer för lärosätena när det gäller att ta betalt för forskningsinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:850 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utarbeta en strategi för att bättre ta till vara den forskningsinfrastruktur som vi besitter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:851 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av spetskompetens, forskning och teknikutveckling inom området kärnenergi och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:894 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver iordningställa test- och demoanläggningar för att utveckla fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:983 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge tillstånd för byggandet av testreaktorn och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1043 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om teknik för att främja trygghet och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1122 av m.fl. (SD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strategisk forskning inom sjöfarten bör prioriteras och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning bör leda till reell tillväxt och stärkt sjöfartsnäring och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1131 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att instifta ett nationellt för s.k. deep brain stimulation vid och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1226 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett vid Linnéuniversitetet i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1227 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en forsknings- och skolreaktor vid och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1263 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om initierande av ett oberoende forskningsprojekt för en eller flera institutioner om DDR-regimens relationer med fram till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1290 av m.fl. (SD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till forskning som syftar till att ta fram djurfria alternativ till dagens djurförsök och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1386 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett strategiskt samarbete inom utveckling av rymdteknik tillsammans med den brasilianska staten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1518 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en ny forskningsfinansiär gällande geriatrisk och gerontologisk forskning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1532 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolforskning om digital kompetens och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda införandet av ett mål om att inte mer än hälften av samtliga statligt finansierade forskningsanslag ska gå till män som forskar, och detta tillkännager för regeringen.