bet · H601CU7 · 2019-04-04 00:00:00 — beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen möjligt bör återkomma till med lagförslag som innebär att möjligheten att i undantagsfall erkänna tvångsäktenskap begränsas ytterligare. Vi konstaterar att något sådant lagförslag ännu inte har lagts fram. Det är angeläget att det sker möjligt. Vidare anser vi att utländska äktenskap som ingåtts genom ombud, och där makarna alltså inte varit närvarande vid vigseln, aldrig ska erkännas i . Den befintliga regleringen om hinder mot att erkänna utländska fullmaktsäktenskap bör därför skärpas ytterligare. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan om barnäktenskap, tvångsäktenskap och fullmaktsäktenskap bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betänketid vid äktenskapsskillnad, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 3. Bestämmelserna om äktenskapsskillnad infördes . De syftade till att förenkla förfarandet vid skilsmässor. Exempelvis är det numera möjligt att få sitt äktenskap upplöst utan att behöva uppge någon särskild grund för äktenskapsskillnaden och utan något krav på särlevnad. Detta menar vi har varit nödvändiga förändringar för att modernisera äktenskapslagstiftningen. Vi anser att ytterligare moderniseringar nu är önskvärda. Vi föreslår därför att betänketiden avskaffas för den situation när bara den ena maken begär äktenskapsskillnad och det inte finns barn med i bilden. Detta skulle ha flera fördelar, inte minst i äktenskap där den ena maken utsatts för våld eller kränkningar av annat slag. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och åter-komma till . Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Giftorättens omfattning vid bodelning, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 13. Nästan hälften av alla äktenskap slutar i äktenskapsskillnad, och en följd av detta är att antalet omgiften ökar. Makarna har ofta med sig mer egendom in i ett nytt äktenskap än i det föregående äktenskapet. Vidare beror det på omständigheter som en make inte råder över, om han eller hon får ett arv eller en gåva innan frågan om äktenskapsskillnad aktualiseras. Det kan därför i många fall få stötande resultat att vid en bodelning vidhålla en strikt hälftendelning. Jag anser mot den bakgrunden att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att egendom som makar innehade före äktenskapets ingående samt vad som därefter tillfallit dem genom arv eller gåva ska undantas från bodelning, om inte makarna genom äktenskapsförord kommit överens om något annat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bodelningsförrättningen, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:1040 av (M). Den ekonomiska utvecklingen, individens frihet och nya familjekonstellationer gör att förutsättningarna på många områden inom familjerätten är annorlunda än när regleringen tillkom. Med tanke på dagens förändrade situation finns det därför skäl att utvärdera de gällande reglerna om bodelningsförrättning och utreda om bodelningsprocessen kan göras snabbare och effektivare. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utredningar om faderskap för ogifta, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 82 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2018/19:570 av (SD), 2018/19:1435 av (M) yrkande 2, 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 6, 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2018/19:2838 av m.fl. (C) yrkande 3. Det är möjligt att lämna en faderskapsbekräftelse före ett barns födelse. Enligt föreskrifter och allmänna råd bör dock socialnämnden inte godkänna bekräftelsen förrän barnet är fött. Som anförs i direktiven till Utredningen om faderskap och föräldraskap är det exempelvis i och numera möjligt att bekräfta ett faderskap eller ett föräldraskap redan i samband med mödravården, och i har man kommit långt med att digitalisera processen för fastställande av faderskap och föräldraskap. Utredningen föreslår i sitt betänkande Nya regler om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68) förenklingar i regelverket för fastställande av faderskap. Det föreslås dels att kravet på bevittning av en faderskapsbekräftelse tas bort, dels att det även ska vara möjligt att bekräfta faderskap elektroniskt utan krav på godkännande från socialnämnden. Detta är i sig positivt. gör dock utredningen bedömningen att det inte ska vara möjligt att lämna en elektronisk bekräftelse före barnets födelse och att det inte heller bör införas en utökad möjlighet att hos socialnämnden rutinmässigt bekräfta föräldraskap före barnets födelse. Vi tycker att det är rimligt att blivande föräldrar, om de så önskar, ska kunna få faderskapet fastställt så snart graviditeten konstaterats. Det bör dessutom vara rutin inom mödravården att inleda processen om fastställande av faderskap, i de fall där föräldrarna ger sitt medgivande. Regeringen bör därför skyndsamt ta nödvändiga initiativ till detta. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Talerätt vid fastställande av faderskap, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del. Vi anser att barn så långt som möjligt ska ha rätt till båda sina föräldrar och att fäder ska ha samma rättigheter och möjligheter att vara föräldrar som mödrar. Enligt vår uppfattning bör därför en man som tror sig vara far till ett barn ha rätt att väcka talan och begära ett faderskapstest, och han bör direkt fastställas som far till barnet om ett positivt testresultat kan uppvisas. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Föräldraskap vid assisterad befruktning, punkt 9 (M, L) av (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1435 av (M) yrkande 1, 2018/19:2548 av (C) yrkande 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2018/19:1435 av (M) yrkande 3. Vi instämmer inledningsvis i majoritetens bedömning med där anförda skäl att motion 2018/19:1435 (M) yrkande 3 bör avslås. Vi välkomnar de genomförda lagändringarna om att införa samma regler för olikkönade och samkönade par i fråga om faderskap och föräldraskap efter en assisterad befruktning i utlandet eller i egen regi. Genom lagändringarna är reglerna om faderskap och föräldraskap efter en assisterad befruktning numera desamma för olikkönade och samkönade par, med den skillnaden att föräldraskap alltid ska fastställas. Det finns alltså här inte någon motsvarighet till en faderskapspresumtion för den som är gift eller registrerad partner. Utredningen om faderskap och föräldraskap föreslår i sitt betänkande Nya regler om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68) ett nytt sätt att bekräfta både faderskap och föräldraskap genom att formkraven för bekräftelse ändras och genom att elektronisk bekräftelse ska vara möjlig. Utredningen föreslår också att föräldraskap enligt 1 kap. 9 § ska presumeras för den kvinna som är gift eller registrerad partner med barnets mor, på motsvarande sätt som ett faderskap presumeras för en gift man. Vi anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med lagförslag som genomför utredningens förslag om bl.a. en föräldraskapspresumtion. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Föräldraskapspresumtion vid ändrad könstillhörighet, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 9. Jag välkomnar de införda reglerna om faderskap och moderskap vid ändrad könstillhörighet. Regleringen innebär att en persons juridiska kön återspeglas i det rättsliga föräldraskapet. En följd av de nya reglerna är dock att ett faderskap eller moderskap för den som inte har fött barnet ska fastställas genom bekräftelse eller dom, även när föräldrarna är gifta med varandra. Någon faderskaps- eller moderskapspresumtion gäller alltså inte här. Utredningen om faderskap och föräldraskap föreslår i betänkandet Nya regler om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68) att föräldraskap enligt 1 kap. 9 § ska presumeras för den kvinna som är gift eller registrerad partner med barnets mor, på motsvarande sätt som ett faderskap presumeras för en gift man. Utredningen föreslår vidare att ett rättsligt föräldraskap ska presumeras också när den som har fött ett barn är gift och en av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet. Enligt förslaget ska den nya faderskaps- och moderskapspresumtionen när en av eller båda föräldrarna har ändrat könstillhörighet utformas på motsvarande sätt som den befintliga faderskapspresumtionen. Jag anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett lagförslag som genomför utredningens förslag om en föräldraskapspresumtion för en make till den som föder ett barn vid ändrad könstillhörighet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 2. Det finns många barn i som har tillkommit genom surrogatarrangemang i utlandet, och antalet barn som är födda till följd av sådana arrangemang kommer troligen att öka . Dessa barn har rätt till samma rättsliga trygghet som andra barn. Vi konstaterar att en utländsk fastställelse av faderskap genom bekräftelse eller domstolsavgörande som huvudregel gäller i , även när barnet har tillkommit genom ett surrogatarrangemang och den man som fastställelsen avser inte är barnets genetiska far. Detta är positivt. Det är också positivt att det genom genomförda lagändringar har införts utökade möjligheter för socialnämnder och domstolar att fastställa faderskap enligt svensk lag, vilket gör det lättare att i fastställa faderskapet för barnets genetiska far efter ett surrogatarrangemang i utlandet. Vidare är det bra att möjligheterna till automatiskt erkännande av utländska adoptionsbeslut har utökats och att Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har fått i uppdrag att ta fram och sprida ett kunskapsstöd som ger vägledning till de myndigheter som kan komma att hantera frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet. Vi anser dock att det behövs en heltäckande översyn av lagstiftningen på området för att ytterligare förtydliga och stärka den rättsliga tryggheten för de barn som tillkommer genom surrogatarrangemang i utlandet. Regeringen bör därför ta initiativ till en sådan översyn. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 4 samt 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 2. Ett växande antal barn i tillkommer genom värdmoderarrangemang i utlandet. Dessa barns rätt till sina föräldrar måste säkerställas. Jag konstaterar att en utländsk fastställelse av faderskap genom bekräftelse eller domstolsavgörande som huvudregel gäller i , även när barnet har tillkommit genom ett surrogatarrangemang och den man som fastställelsen avser inte är barnets genetiska far. Detta är positivt. Det är också positivt att det genom genomförda lagändringar har införts utökade möjligheter för socialnämnder och domstolar att fastställa faderskap enligt svensk lag, vilket gör det lättare att i fastställa faderskapet för barnets genetiska far efter ett surrogatarrangemang i utlandet. Vidare är det bra att möjligheterna till automatiskt erkännande av utländska adoptionsbeslut har utökats och att Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har fått i uppdrag att ta fram och sprida ett kunskapsstöd som ger vägledning till de myndigheter som kan komma att hantera frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet. Lagstiftningen löser dock inte det grundläggande problemet att barn som har tillkommit genom värdmoderarrangemang i utlandet och som där fått rättsligt erkännande av två föräldrar ändå kan förlora det rättsliga bandet till den ena föräldern vid en prövning enligt svensk lag. Regeringen bör därför låta utreda införandet av en ny huvudprincip om att i erkänna utländskt fastställda föräldraskap för inte bara en utan två föräldrar i fråga om barn som tillkommit genom värdmoderarrangemang. Vidare bör regeringen även i övrigt låta utreda hur man ytterligare kan stärka den rättsliga tryggheten för sådana barn. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Adoptioner, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8 samt 2018/19:1462 av och (båda M) yrkande 1. Den nya regleringen om adoptioner innebär bl.a. att det barn som ansökan gäller ska få information och ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör adoptionen. Barnets rätt till delaktighet gäller under hela handläggningen av adoptionsärendet, och domstolen har det yttersta ansvaret för att kraven är uppfyllda. Detta är positivt. Jag anser dock att reglerna om barnets rätt till delaktighet går att förbättra för att i ännu större utsträckning säkerställa barnets rätt att komma till tals genom hela adoptionsprocessen. I det syftet bör det införas en bestämmelse om att domstolen ska vara skyldig att ge även den som är tillfälle att yttra sig direkt till eller inför domstolen. Det får bli en uppgift för regeringen att återkomma med ett sådant lagförslag. De nya reglerna om adoptioner innebär vidare att makar och sambor som huvudregel endast får adoptera gemensamt. Detta gäller vid adoption både av barn och av vuxna. Det finns dock skäl att se över regleringen av vuxenadoptioner i detta avseende. En vanlig situation vid vuxenadoption är nämligen att en person som har vuxit upp som familjehemsplacerad senare i livet vill bli adopterad av sina tidigare familjehemsföräldrar. Det blir ett sätt att få juridisk bekräftelse på det som man betraktar som sin verkliga familj. Om en tidigare familjehemsförälder längre fram i livet går in i en ny samborelation eller ett äktenskap, blir dock vuxenadoption tillåten bara om båda samborna eller makarna adopterar. Detta kan framstå som främmande för den som ska adopteras, eftersom han eller hon inte har vuxit upp med den nya partnern. De känslomässiga banden existerar inte på samma sätt. Jag anser att regeln om att makar och sambor bara får adoptera gemensamt inte nödvändigtvis är lika motiverad när det gäller vuxenadoptioner. Regeringen bör därför se över möjligheten att låta bara den ena maken eller sambon adoptera en vuxen som varit familjehemsplacerad hos sökanden. Vad som anförts ovan om barnets rätt till delaktighet och om vuxenadoption bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vårdnad, boende och umgänge, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:321 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:2137 av m.fl. (S), 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2838 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:321 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5–7 och 9, 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1435 av (M) yrkandena 5 och 6, 2018/19:1462 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:1599 av (SD) yrkandena 1, 3 och 4, 2018/19:1629 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2018/19:2003 av och (båda M), 2018/19:2297 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del, 2018/19:2644 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2838 av m.fl. (C) yrkande 1 i denna del och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 44. vårdnadsutredning har i betänkandet Se barnet! (SOU 2017:6) utvärderat vårdnadsreform och funnit att denna i många avseenden fallit väl ut, men att det finns skäl för vissa ändringar i lagstiftningen för att motverka att barn far illa av föräldrarnas konflikter. Betänkandet är efter remittering föremål för fortsatt beredning inom , och tillkännagav för regeringen vad regeringen särskilt bör beakta i det kommande lagstiftningsarbetet i fråga om bl.a. barn- och barnrättsperspektiv samt åtgärder mot umgängessabotage. Vi vill , som ett tillägg till det gjorda tillkännagivandet, lyfta fram några av vårdnadsutredningens förslag och vissa egna överväganden om hur vårdnadslagstiftningen närmare bör moderniseras. Vi anser att föräldrar som överväger att inleda en tvist om vårdnad, boende eller umgänge vid domstol först ska kunna vända sig till en sakkunnig person, inom t.ex. , för att få information om vad en domstolsprocess innebär och alternativa sätt att lösa konflikten samt erbjudas stöd och hjälp i annan form. Vidare bör en medlare kunna utses tidigt i processen. Barnet ska ha rätt att komma till tals i processen oavsett samtycke från en vårdnadshavare. Det bör även övervägas hur andra anhöriga än en förälder ska kunna få bättre möjligheter att umgås med barnet, t.ex. mor- eller farföräldrar, ”bonusföräldrar” eller andra anhöriga som är viktiga för barnets utveckling. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och återkomma till . Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vårdnad, boende och umgänge, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2018/19:321 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5–7 och 9, 2018/19:1435 av (M) yrkandena 5 och 6, 2018/19:1462 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:1599 av (SD) yrkandena 1, 3 och 4, 2018/19:1629 av (M), 2018/19:2003 av och (båda M), 2018/19:2137 av m.fl. (S), 2018/19:2297 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del, 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 11, 2018/19:2644 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2838 av m.fl. (C) yrkandena 1 i denna del och 2 samt 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 44. vårdnadsutredning har i betänkandet Se barnet! (SOU 2017:6) utvärderat vårdnadsreform och funnit att denna i många avseenden fallit väl ut, men att det finns skäl för vissa ändringar i lagstiftningen för att motverka att barn far illa av föräldrarnas konflikter. Betänkandet är efter remittering föremål för fortsatt beredning inom , och tillkännagav för regeringen vad regeringen särskilt bör beakta i det kommande lagstiftningsarbetet i fråga om bl.a. barn- och barnrättsperspektiv samt åtgärder mot umgängessabotage. Vi vill , som ett tillägg till det gjorda tillkännagivandet, föra fram en kompletterande synpunkt. Trots att vårdnadstvister i allra högsta grad handlar om barnen är det inte sällan dessa som råkar mest illa ut och kan hamna i kläm när föräldrarna inte är överens. För att säkerställa att barnets bästa alltid beaktas bör barnet få stöd i vårdnadsprocessen genom en särskild stödperson. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ till detta. Vad som anförts ovan om en särskild stödperson för barnet bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vårdnad, boende och umgänge, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2838 av m.fl. (C) yrkandena 1 i denna del och 2, 2018/19:321 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 11, 2018/19:2828 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2018/19:321 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkandena 1, 6, 7 och 9, 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1435 av (M) yrkandena 5 och 6, 2018/19:1462 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:1599 av (SD) yrkandena 1, 3 och 4, 2018/19:1629 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2018/19:2003 av och (båda M), 2018/19:2137 av m.fl. (S), 2018/19:2297 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del och 2018/19:2644 av (M) yrkandena 1 och 2. vårdnadsutredning har i betänkandet Se barnet! (SOU 2017:6) utvärderat vårdnadsreform och funnit att denna i många avseenden fallit väl ut, men att det finns skäl för vissa ändringar i lagstiftningen för att motverka att barn far illa av föräldrarnas konflikter. Betänkandet är efter remittering föremål för fortsatt beredning inom , och tillkännagav för regeringen vad regeringen särskilt bör beakta i det kommande lagstiftningsarbetet i fråga om bl.a. barn- och barnrättsperspektiv samt åtgärder mot umgängessabotage. Jag vill , som ett tillägg till det gjorda tillkännagivandet, föra fram några kompletterande synpunkter om vad som bör göras på området. Trots att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om bl.a. vårdnad förekommer det situationer där denna viktiga princip inte upprätthålls. vårdnadsutredning har övervägt frågan om att införa en möjlighet för domstolen att utse ett juridiskt biträde för barn i mål om bl.a. vårdnad, och bedömer att det inte bör införas en sådan möjlighet. Utredningen anser dock att det kan finnas anledning att överväga frågan på nytt när utredningens förslag varit i kraft och kan utvärderas. Jag är inte övertygad av utredningens bedömning i denna del. För att i största möjliga utsträckning se till att barnets intressen tillgodoses bör regeringen därför närmare överväga om det inte redan nu bör införas en rätt för varje barn till ett eget ombud vid en vårdnadstvist. Det finns många barn som växer upp med flera s.k. sociala föräldrar, t.ex. om barnets biologiska föräldrar lever i samkönade relationer eller om de biologiska föräldrarna separerat och föräldrarna inlett nya relationer. De band som kan finnas mellan ett barn och en social förälder kan vara lika starka som banden till en biologisk förälder. Enligt gällande reglering har barnets vårdnadshavare ett ansvar för att barnets behov av umgänge med någon annan än en (rättslig) förälder som står barnet särskilt nära tillgodoses så långt som möjligt.