bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — Vidare framhåller motionärerna att det redan pågår en omställning och att de gröna näringarna behöver ha ekonomiska förutsättningar för att bli fossilfria. Enligt motionärerna ska det löna sig att tanka fossilfritt även i lantbruket, vilket inte är fallet när fossil diesel i och med skatteåterbäringen ofta är billigare än de förnybara drivmedlen. Motionärerna vill därför införa en omställningspremie för dem som tankar förnybart. Nudging och mobility management I partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 27 föreslås att regeringen utreder hur offentliga aktörer i större utsträckning ska kunna använda sig av nudging, dvs. att försiktigt leda människor i en önskvärd riktning, och mobility management, dvs. ett koncept för att förändra resenärers attityder och beteenden, för att bidra till hållbarhetsmålen. Motionärerna anför att miljöpsykologiska åtgärder som nudging kan minska klimatpåverkan mycket per satsad krona, särskilt i kombination med andra åtgärder. Vidare att nudging i grunden handlar om att analysera vad som hindrar människor från att agera mer klimatsmart, undanröja hindren och vända på normerna så att det krävs aktiva val för att göra fel, i stället för tvärtom. Det ska enligt motionärerna vara lätt att göra rätt och svårt och dyrt att göra fel. Ett exempel på nudging är att mindre tallrikar vid buffé kan minska matsvinnet kraftigt. Enligt motionärerna är mobility management ett annat sätt att påverka beteenden, då vad gäller resande för att minska bilåkandet till förmån för mer gång-, cykel- och kollektivtrafik. I partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 17 föreslås att ett nationellt mål införs om att minska köttkonsumtionen med till 2025, jämfört med dagens nivåer. Motionärerna skriver att köttkonsumtionen i har ökat med och står nu för en betydande del av de svenska växthusgasutsläppen. Vidare framhåller motionärerna att det, precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat, saknas styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. Motionärerna framhåller att Miljömålsberedningen (2016) berörde köttkonsumtionens utsläpp men utan att lägga fram något konkret förslag om målsättningen för minskad konsumtion. Beredningen konstaterade att det står varje regering fritt att föreslå konkreta mål för hur bl.a. köttkonsumtionens utsläpp ska minska. anser att det är märkligt, inkonsekvent och ohållbart att ett område som har så står klimatpåverkan står fritt från både utsläppsmål och åtgärder. Enligt partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 18 bör en handlingsplan tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Förutom en generell minskning av köttkonsumtionen anser att det är viktigt att stimulera metoder som belastar miljön så lite som möjligt, minskar importen och tar största möjliga hänsyn till djurens rätt till ett naturligt beteende i enlighet med djurskyddslagen. Enligt samma motion yrkande 19 bör regeringen verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa konceptet vegonorm och/eller vegetariska dagar. Motionärerna skriver att allt fler kommuner, skolor, företag, ideella organisationer och privatpersoner har anammat idén om vegonorm. Med konceptet vegonorm serveras vegetarisk mat som standard; kött blir ett tillval. Vidare framhåller motionärerna att andra aktörer väljer vegetariska dagar som ett sätt att minska köttkonsumtionen och uppmärksamma fördelarna med att äta mer växtbaserat. ser stora fördelar i att lyfta den vegetariska maten i offentliga sammanhang. I två motioner föreslås klimatmärkning. I motion 2018/19:1611 av (S) yrkande 1 framförs behovet av koldioxidmärkning. Enligt motionären är dagens livsmedelsproduktion en bidragande orsak till den globala uppvärmningen. För att hantera utsläppen från vår matkonsumtion bör vi enligt motionären bära kostnaderna för dem och vara medvetna om dem. Att överväga en koldioxidmärkning skulle vara ett sätt att ge bättre förutsättningar för konsumenten att välja det som ger minst miljöpåverkan som det ger en relativ fördel för lokala och regionala producenter. I samma motion yrkande 2 framhålls behovet av att minska koldioxidavtrycket från konsumtion av livsmedel inom offentlig verksamhet. Utöver att styra vår privata konsumtion med märkning eller andra styrmedel bör offentliga institutioner enligt motionären överväga hur klimatutsläppen från matkonsumtionen inom deras verksamhet kan minska. skulle enligt motionären kunna fungera som incitament för att minska klimatavtrycket från skolor och äldreboenden. I partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 5 framhålls konsumenters val och en märkning av varor inklusive obligatorisk klimatmärkning när det gäller vissa varor som visst kött. Enligt motionärerna måste det vara enkelt för människor att handla klimatsmart, sortera soporna och ta cykel, buss eller tåg i stället för bilen. Motionärerna framhåller vidare att allt fler människor också vill minska sin egen påverkan på miljö och klimat genom medvetna val. Liberalerna välkomnar denna positiva utveckling som bör underlättas än mer. Motionärerna framför att marknadsdriven märkning och certifiering av varor förenklar för människor att göra klimatsmarta val. I samma motion yrkande 31 framhålls köttkonsumtionens klimatpåverkan. Motionärerna skriver att köttproduktionen behöver förbättras ur ett miljö- och klimatperspektiv för att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan, men köttkonsumtionen behöver också minska. Liberalerna ser gärna en obligatorisk klimatmärkning när det gäller vissa varor såsom visst kött. I partimotion 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 16 föreslås att regeringen initierar ett arbete som ger förslag på att undanröja de hinder som lyfts fram i näringslivets klimatfärdplaner, som har tagits fram inom ramen för Fossilfritt . anser att de klimatfärdplaner som näringslivet tagit fram inom ramen för Fossilfritt ska tas till vara. Negativa utsläpp och koldioxidlagring Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 29 behöver förutsättningarna för åtgärder som leder till negativa utsläpp stärkas. Motionärerna anför att det finns fler åtgärder för att minska mängden koldioxid i atmosfären. Motionärerna anser att våra utsläpp av koldioxid måste minska, men att vi även måste stärka arbetet med kolsänkor och ny teknik som tar bort koldioxid från atmosfären. vill se en omfattande satsning på minusutsläpp. Genom ny grön teknik lagras koldioxid som kommer från bioenergi och därför redan är en del av kretsloppet. vill skapa goda förutsättningar för att installera denna typ av teknik och på så sätt minska utsläppen i atmosfären. Enligt partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 29 behöver en svensk klimatpositiv strategi för negativa utsläpp tas fram. Motionärerna skriver att världens samhällen i snabb takt behöver ställa om till nollutsläpp av koldioxid och andra växthusgaser, men att vi sannolikt kommer tvingas att göra mer än så. Vidare slås det fast att s.k. negativa utsläpp kommer att krävas i FN:s klimatpanel IPCC:s särskilda klimatrapport som undersökte förutsättningarna för att nå 1,5-gradersmålet. I motion 2018/19:1469 av (C) yrkande 3 föreslås att villkoren och förutsättningarna för koldioxidlagring med CCS (geologisk lagring av koldioxid, carbon capture and storage) i klargörs. Motionären anför att om cementindustrin ska kunna leva upp till Miljömålsberedningens mål kommer det att krävas mer och kraftfullare klimatåtgärder, men det kommer inte att räcka. Vidare framhåller motionären att CCS-tekniken är under utveckling, men det saknas en testanläggning i . Enligt motionären är det oklart vilka krav kommer att ställa på CCS-tekniken. har svenska myndigheter legat lågt, och från cementindustrin påpekas det att tiden är knapp. Motionären anser att regeringen måste ge ett uppdrag åt myndigheter, så att industrin kan förbereda sig på de investeringar som krävs från deras sida om de ska kunna leva upp till koldioxidmålet och kunna bidra i samhällsbygget. Enligt motion 2018/19:1885 av (M) yrkande 1 behöver man se över möjligheten att etablera ett nära svensk-norskt samarbete kring utveckling och introduktion av CCS. Motionären anför att det kommer att bli oerhört krävande att nå målet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser och att koldioxidlagring (CCS) kommer att krävas för att det över huvud taget ska vara realistiskt att nå. Enligt motionären behöver CCS-tekniken utvecklas och storskaligt introduceras för att ta hand om utsläpp som vi svårligen eller omöjligen kan få bort ens med ny teknik. Motionären anser att en övergripande nollutsläppsstrategi som bl.a. inrymmer en särskild CCS-strategi nu skyndsamt bör tas fram. Den strategin bör enligt motionären utarbetas i nära samarbete med våra nordiska grannländer och då i första hand med . Enligt motionären har nämligen kommit avsevärt mycket längre än när det gäller att utveckla CCS med satsningar på flera storskaliga pilotanläggningar. Skogs- och jordbrukets klimatbidrag Enligt motion 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 7 behöver det införas en åtgärdsplan för åkermarkens bördighet samt kolbindning i odlingsmark och betesmark. Motionärerna skriver att odlingsmarkerna är en nyckel i klimatfrågan och att det i jordarna finns mer kol än i all växtlighet och i atmosfären tillsammans. Vidare kommer FN:s klimatpanel IPCC att ta fram en specialrapport om jordbruksmarken framöver. God jordbruksmark och rent vatten är förutsättningar för livsmedelsproduktion. Motionärerna anför att skyddet för dricksvatten och jordbruksmark av hög kvalitet bör stärkas samt att man även bör stärka investeringar i metoder som använder naturens förmåga att rena och buffra vatten, såsom våtmarker. I motion 2018/19:204 av (SD) föreslås integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (land-use, land-use change and forestry, LULUCF) i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Enligt motionären skapar detta starka incitament att, för ändamålet, fortsätta förbättra det svenska skogsbruket, som det värnar svenska jobb och konkurrenskraft. Enligt kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 14 bör LULUCF räknas med i rapporteringen av utsläpp av växthusgaser. anser att LULUCF ska ingå i medlemsstaternas mål om utsläpp av klimatgaser. Motionärerna anför att detta är viktigt för att uppnå rättvisa villkor och stimulera till en ansvarsfull skogspolitik. Dock ser motionärerna det som märkligt om medlemsstaterna efter förhandlingar endast kan tillgodoräkna sig nya förändringar av markanvändning. Utgångspunkten måste enligt motionärerna givetvis vara att fastställa nationernas faktiska nettoutsläpp med markanvändning inkluderat och sedan utgå från dessa nya siffror i samtliga beräkningar. I motion 2018/19:2745 av (MP) yrkande 5 föreslås att en plan utformas för hur skogen kan användas för bästa klimatnytta. Enligt motionären är det av yttersta vikt att skogen som avverkas kommer till största möjliga klimatnytta. Vidare skriver motionären bl.a. att många forskare menar att den bästa klimatnyttan uppnås om man låter gammelskog stå kvar och lagra kol. Motionären föreslår en utredning om hur skogen bäst tillför klimatnytta genom att minska andelen av kortlivade produkter och öka andelen långlivade produkter som binder in koldioxid . I partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 30 föreslås att regeringen globalt verkar för minskad avskogning och att fler skogar restaureras. Motionärerna skriver att det finns olika metoder för att uppnå negativa utsläpp och att skogen har en central roll. Motionärerna anför att bör agera för att skydda mer av den svenska skogen och arbeta globalt för att stoppa avskogning och för att restaurera skogar. Enligt partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 24 bör en utredning tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . menar att det är för tidigt att fastställa att koldioxidransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Enligt motionärerna behövs, förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering, underlag för bl.a. hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Nationella klimatinvesteringar och principen om klimateffektivitet Klimatlagen ökar förutsättningarna för att klimatarbetet ska kunna bedrivas på ett långsiktigt och kontinuerligt sätt enligt statsråd svar på skriftlig fråga av (M) , Effektivitet och kvalitet i klimatpolitiken 2017/18:1126. I betänkande 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk för konstaterade utskottet att klimatpolitik ska vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt. publicerade granskningen Klimatklivet – stöd till lokala klimatinvesteringar (RIR 2019:1). Enligt har Klimatklivet i stora delar genomförts på ett effektivt sätt men det finns vissa brister. Det saknas t.ex. en övergripande riskanalys, och ansvarsfördelningen av uppgifter mellan myndigheterna är otydlig. Dessutom är de beräknade utsläppsminskningarna och merkostnaden för åtgärder inom Klimatklivet inte korrekt beräknade, vilket innebär att stödet inte kan sägas generera kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen. rekommenderar bl.a. regeringen att vid införandet av eventuella nya stöd utgå från det problem som ska avhjälpas och begränsa omfattningen till vanligt förekommande åtgärder på områden där andra styrmedel saknas eller är svaga. Regeringen kommer att överlämna en skrivelse till med anledning av granskning. I betänkande 2018/19:1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslog utskottet ett nytt anslag med benämningen Teknikneutral laddinfrastruktur. Skälet till att anslaget föreslogs är att laddinfrastrukturen bör byggas ut längs våra vägar, och det är av stor vikt att stödet inte begränsas till enbart batteridrivna fordon utan även omfattar exempelvis tankstationer för vätgas- och bränslecellsdrivna fordon. I betänkande 2018/19:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer konstaterade trafikutskottet att den beslutade nationella planen för transportinfrastrukturen innehåller många större väginvesteringar som inkluderar åtgärder för cykling och att det inom de s.k. trimnings- och miljöåtgärderna satsas särskilt på cykelbanor och vägar utmed det allmänna vägnätet som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner. Det satsas också på andra typer av åtgärder för att öka cyklisters säkerhet och tillgänglighet, t.ex. cykelportar och parkering. har utarbetat en handledning för kartläggning av potentiellt miljöskadliga subventioner (uppdaterad ). I skrivelse Potentiellt miljöskadliga subventioner 2 – Andra uppdateringen av kartläggning , (NV-08974-16) föreslår fördjupningsområden för att, med den uppdaterade kartläggningen som underlag, kunna ta ett steg till när det gäller att hantera subventioners potentiella miljöeffekter. I utskottets ställningstagande i betänkande 2017/18:MJU19 Övergripande miljöfrågor framhölls att har pekat på att statliga subventioner i vissa fall kan ge upphov till potentiellt miljöskadliga effekter. förslog därför bl.a. att det måste ske en fördjupad och förbättrad konsekvensanalys när en subvention ska införas eller tas bort. Miljö- och upplyste utskottet om att förslag beaktas i arbete med klimat- och miljöfrågorna. Detta arbete pågår enligt Miljö- och energidepartement fortfarande. ekonomiska vårproposition (prop. 2017/18:100) Förslag till riktlinjer framhöll regeringen att miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. En reformering av sådana subventioner diskuteras i flera internationella processer. trädde lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen i kraft. Lagen syftar till att genom en reduktionsplikt minska utsläppen av växthusgaser från bensin och diesel som levereras till den svenska marknaden. Av januariavtalet framgår att reduktionsplikten ska vara utformad så att den bidrar till att nå det nationella målet om minskade växthusgasutsläpp från inrikes transporter 2030. Vid en kontrollstation som genomförs 2019 ska successivt ökade kvotnivåer skärpas för tiden . Av regeringsförklaringen framgår att flygets stora klimatpåverkan ska minska och klimatkraven på flyget skärpas. Vidare anför regeringen att det ska gå att ladda och tanka fossilfritt i hela landet. Av januariavtalet följer att det ska införas ett krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle och att en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament. ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Enligt januariavtalet ska också en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor genomföras och börja gälla från . Det pågår en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget. Uppdraget ska redovisas . En särskild utredare har också fått i uppdrag att kartlägga hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt och ge förslag på hur biogas kan ges konkurrenskraftiga villkor genom långsiktigt stabila spelregler. Utredaren ska analysera biogasens roll och konkurrensförutsättningar utifrån bl.a. de nya energi- och klimatpolitiska målen, den ökade integreringen av biogasmarknaden i EU samt utvecklingen mot mer förnybar energi i transportsektorn. Uppdraget ska redovisas . I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik framhöll utskottet att en fördel med en reduktionsplikt är som regeringen framhåller att den främjar biodrivmedel med låga utsläpp av växthusgaser, såsom avancerade biodrivmedel baserade på skoglig råvara. Den ger även möjlighet att fortsätta främja livsmedelsbaserade biodrivmedel med hög klimatprestanda. Reduktionsplikten gynnar de biodrivmedel som har lägst växthusgasutsläpp per megajoule ur ett livscykelperspektiv. Det kan röra sig om biodrivmedel från grödor där insatser har gjorts för att minska utsläppen vid odling av råvaran. Det kan också röra sig om biodrivmedel från avfall och restprodukter. har som regeringen anför särskilt goda förutsättningar att producera biodrivmedel med låga utsläpp från bl.a. skogliga restprodukter, vilket bedöms öka förutsättningarna för ökad produktion i . Reduktionsplikten kan bli ett långsiktigt styrmedel, inte minst eftersom den till skillnad från dagens skattenedsättning inte utgör ett statligt stöd och därmed inte är beroende av kommissionens tidsbegränsade godkännanden. En stor andel av de biodrivmedel som används i importeras från andra länder. Potentialen för ökad inhemsk produktion är dock stor, och reduktionsplikten gör det möjligt för svenska företag att investera i ny produktionskapacitet för hållbara biodrivmedel. På så sätt kan både andelen låginblandning och användning av rena biodrivmedel öka. I betänkande 2017/18:SkU10 Punktskatter delade skatteutskottet regeringens bedömning att minskade utsläpp från transportsektorn är avgörande för att ska nå de långsiktiga klimatmålen. Utskottet delade vidare regeringens ambition att fossila bränslen ska fasas ut ur transportsektorn. För att nå målen är det nödvändigt att transportsystemet moderniseras så att det blir långsiktigt hållbart och att hela transportsektorn effektiviseras. Det är vidare prioriterat att öka elektrifieringen och andelen förnybara bränslen i hela landet. I betänkande 2017/18:TU10 Luftfart delade trafikutskottet regeringens uppfattning att det finns mer potential att minska flygets utsläpp och att utvecklingen av nya motorer, material, teknik och processer som minskar bränsleförbrukningen måste stödjas även fortsättningsvis. Bränsleceller, eldrift och solenergi är några nya tekniker som har testats, som även förnybara bränslen kan bidra till att minska luftfartens utsläpp. Utskottet pekade på de problem som finns i att merkostnaderna för biobränsle för flyget är höga, och att incitamenten för flygbolag att efterfråga biobränsle därför är låga. Produktionen sker inte heller kontinuerligt utan på beställning. Utskottet ansåg att frågan om att främja och stimulera användningen av biodrivmedel för luftfarten har stor betydelse för att minska luftfartens utsläpp och instämde i den uppfattning som regeringen framför i flygstrategin om att marknadsförutsättningarna för biobränslen måste ändras för att skapa ökad produktion och användning. Nationell plan för utveckling av flygbränslen Som ovan redovisat pågår en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget. Dessutom har en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. kartlägga hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt och ge förslag på hur biogas kan ges konkurrenskraftiga villkor genom långsiktigt stabila spelregler. Överenskommelse om en bana för reduktionsplikten Som tidigare redovisats framgår av januariavtalet att reduktionsplikten ska vara utformad så att den bidrar till att nå det nationella målet om minskade växthusgasutsläpp från inrikes transporter . Vid en kontrollstation som genomförs 2019 ska successivt ökade kvotnivåer skärpas för tiden . Förnybara drivmedel i arbetsmaskiner I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr 20) redovisas att utsläppen från arbetsmaskiner motsvarade koldioxidekvivalenter eller av de totala utsläppen . Utsläppen från arbetsmaskiner har ökat . I 6826 Arbetsmaskiners klimat- och luftutsläpp framhålls att utsläppsstatistiken från arbetsmaskiner dock är behäftad med hög osäkerhet eftersom det saknas en systematisk insamling av nya data för utsläppsberäkningar liksom registeruppgifter för en stor del av arbetsmaskinerna. identifierade ett antal områden där den offentliga styrningen för att minska arbetsmaskiners utsläpp saknas eller är ineffektiv. föreslog bl.a. att regeringen ökar stödet till forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion (FUDM) för ny teknik som bidrar till minskade utsläpp från arbetsmaskiner samt att regeringen stegvis fasar ut nedsättningen av koldioxidskatten på diesel för arbetsmaskiner i gruvindustri, skogs-, jord- och vattenbruksverksamhet. Enligt uppgift från Miljö- och arbetar med förslagen i 6826 Arbetsmaskiners klimat- och luftutsläpp . Nudging och mobility management Nudge betyder putta, och nudging handlar om att försiktigt leda människor i en önskvärd riktning, utan att använda varken morot eller piska. I stället arrangerar man en valsituation så att det önskvärda beslutet blir det som är lättast att fatta. Mobility management är ett koncept för att främja hållbara transporter och påverka bilanvändningen genom att förändra resenärers attityder och beteenden. driver forumet för miljösmart konsumtion på uppdrag av regeringen. Forumet samlar samhällsaktörer som vill underlätta för människor att konsumera miljömässigt mer hållbart. I detta arbete ingår frågan om nudging som en strategi för miljösmart beteende. Arbetet med att utveckla ett forum bottnar i Strategin för hållbar konsumtion och det regeringsuppdrag fick 2017. Från gäller enligt drivmedelslagen (2011:319) att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att den som bedriver en verksamhet som tillhandahåller ett flytande eller gasformigt drivmedel är skyldig att informera konsumenter om drivmedlets utsläpp av växthusgaser och andra förhållanden som har betydelse för att bedöma drivmedlets miljöpåverkan. Regeringens samverkansgrupp Nästa generations resor och transporter har initierat projektet som är ett projekt under Drive , finansierat av , och syftar till att främja framväxten av kombinerad mobilitet i . publicerade rapporten – Ett verktyg för hållbara beteenden (rapport 6642), som ett resultat av ett regeringsuppdrag.