bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 31 samt 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 17–19, 2018/19:1611 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 27. Det måste vara enkelt för människor att handla klimatsmart, sortera soporna och ta cykel, buss eller tåg i stället för bilen. Allt fler människor vill också genom medvetna val minska sin egen påverkan på miljö och klimat. Liberalerna välkomnar denna positiva utveckling som bör underlättas än mer. Marknadsdriven märkning och certifiering av varor förenklar för människor att göra klimatsmarta val. För att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan behöver köttproduktionen förbättras ur ett miljö- och klimatperspektiv, men köttkonsumtionen behöver också minska. Marknadsdriven märkning och certifiering av varor är positivt, och Liberalerna ser gärna en obligatorisk klimatmärkning av vissa varor såsom visst kött. Negativa utsläpp och koldioxidlagring, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2018/19:204 av (SD), 2018/19:1469 av (C) yrkande 3, 2018/19:1885 av (M) yrkande 1, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 29, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 29 och 30, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2018/19:2745 av (MP) yrkande 5. anser att LULUCF (markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, land-use, land-use change and forestry) ska ingå i medlemsstaternas mål om utsläpp av klimatgaser. Detta är viktigt för att uppnå rättvisa villkor och stimulera till en ansvarsfull skogspolitik. Dock ser vi det som märkligt om medlemsstaterna efter förhandlingar endast kan tillgodoräkna sig nya förändringar av markanvändning. Utgångspunkten måste givetvis vara att fastställa nationernas faktiska nettoutsläpp med markanvändning inkluderat och sedan utgå från dessa nya siffror i samtliga beräkningar. Koldioxidransonering, punkt 29 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 24. menar att det är för tidigt att fastställa att koldioxidransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering behövs underlag för bl.a. hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. En utredning bör därför tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Utvärdering av klimatpolitiken, punkt 30 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5. En politisk åtgärd är enbart verkningsfull om den genererar extra nytta utöver vad som hade skett om åtgärden inte vidtagits, det vill säga additionell nytta. Därför är det den additionella nyttan som ska eftersträvas. Utgångspunkterna för klimatpolitik, och för vår politik i stort, är att kostnadseffektivitet måste stå i centrum. Nuvarande regering redovisar inte hur stora utsläppsminskningar som klimatpolitiken förväntas ge upphov till. Detta beror delvis på att det inte finns några allmänt vedertagna beräkningskonventioner för hur klimatnytta ska bedömas. Att sådana saknas får konsekvensen att symbolpolitik alltför ofta tillåts övertrumfa åtgärder som på allvar skulle kunna sänka utsläppen i både och världen. Ett viktigt förslag för att ha ordning och reda i klimatpolitiken är att beräkningskonventioner tas fram för att bedöma klimatnyttan med alla förslag. Utvärdering av klimatpolitiken, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 1. har ett stort engagemang för miljön, både nationellt, regionalt och globalt, och vi ser allvarligt på de ökade utsläppen av växthusgaser i världen och de effekter detta kan få. Det är viktigt att klimatarbetet bygger på en kostnads- nyttoanalys. Svensk klimatpolitik har länge byggt på premissen att ska gå före och besluta om betydligt större utsläppsminskningar än andra länder. Tanken bakom detta är att på detta sätt ska kunna påverka andra länder att gå i samma riktning. Problemet med denna strategi är att det inte finns något som tyder på att den fungerar. Det finns ingen forskning på området som stöder att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Enligt teorin om koldioxidläckage kan det t.o.m. vara så att denna politik bidrar till att öka utsläppen i andra länder. anser det vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik. är av uppfattningen att en genomgripande analys av föregångspolitiken och risken för koldioxidläckage skyndsamt behöver genomföras så att inte svensk produktion försvinner utomlands till stor skada för samhället men utan nytta för miljömålen i ett globalt perspektiv. Utvärdering av klimatpolitiken, punkt 30 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 1. Fram till dess att ett etappmål för konsumtionsrelaterade utsläpp införts anser att det är av stor betydelse att dessa utsläpp uppmärksammas. ambitioner i EU:s klimatarbete, punkt 5 (L) (L) anför: Utsläpp känner inga landgränser. har relativt låga koldioxidutsläpp per capita jämfört med andra EU-länder, men vi ska självklart minska våra utsläpp som vi ska driva på för en gemensam effektiv politik inom EU som bidrar till att alla EU-länder minskar sina utsläpp. ska vara en tydlig röst i EU för att EU ska ta klimattäten internationellt. EU ska vara en garant för och visa vägen framåt i klimatarbetet, och alla EU-länder måste ta sitt klimatansvar. Liberalerna har fått igenom mycket av sin miljö- och klimatpolitik genom januariavtalet, där bl.a. frågan om klimatet, miljön och EU hanteras. Vi väljer därför att inte reservera oss utan avser att följa frågorna noga och delta i det konstruktiva arbetet med politikens utveckling på området. Nationella klimatinvesteringar och principen om klimateffektivitet, punkt 20 (L) (L) anför: Samhället måste ställa om, och då behövs klimatinvesteringar som är långsiktiga och kommer många till del. Fokus ska vara på att få ned utsläppen, och stöd ska riktas mot insatser där investerade medel har störst nytta och en långsiktig effekt, t.ex. inom transport, industri samt jord- och skogsbruket. Liberalerna har fått igenom mycket av sin miljö- och klimatpolitik genom januariavtalet, där bl.a. frågan om att utveckla och effektivisera klimatinvesteringsprogrammen hanteras. Vi väljer därför att inte reservera oss utan avser att följa frågorna noga och delta i det konstruktiva arbetet med politikens utveckling på området. Biodrivmedel och reduktionsplikt, punkt 22 (L) (L) anför: Biodrivmedel är bättre än fossila bränslen och kan öka genom ett reduktionspliktssystem. bör biodrivmedel användas där det gör mest nytta, t.ex. inom flyg och tyngre transporter. Liberalerna har fått igenom mycket av sin miljö- och klimatpolitik genom januariavtalet, där bl.a. frågan om fossilfria transporter hanteras. Vi väljer därför att inte reservera oss utan avser att följa frågorna noga och delta i det konstruktiva arbetet med politikens utveckling på området. Särskilt yttrande med anledning av januariavtalets påverkan på motionsbehandlingen (C) (C) och (C) anför: För är klimatet och den globala uppvärmningen en av vår tids viktigaste frågor. Läget är allvarligt, och det krävs kraftfulla åtgärder över hela världen såväl som i mot vattenbrist, torka, rekordvärme och skogsbränder. Vi vill både minska utsläppen och med ny teknik ta bort koldioxidutsläpp som redan finns i atmosfären, s.k. minusutsläpp. Det är därför välkommet att lyckats få gehör för många av våra förslag i januariavtalet som slutits tillsammans med Liberalerna, Socialdemokraterna och . Flera av de förslag som finns i vår budget och i vår stora klimatmotion kommer att genomföras. Att på dessa punkter göra tillkännagivanden mot regeringen blir därför överflödigt, då regeringens existens är avhängig av genomförandet av januariavtalet. kommer att följa regeringens arbete med genomförandet noga och vara en konstruktiv partner och en grön liberal opposition i de delar som inte omfattas av avtalet. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:169 av m.fl. (SD): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av torv från redan dikade torvmarker inte ska behöva utsläppsrätter inom EU-ETS och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:204 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (land-use, land-use change and forestry, LULUCF) i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan bör uppmärksamma de globala skillnaderna liksom klass- och genusaspekter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan bör verka för att kvinnors delaktighet och makt stärks i arbetet för att bromsa klimatförändringarna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etappmålet om utsläppsminskning till 2020 för den icke handlande sektorn ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etappmålen om utsläppsminskningar till 2030 och 2040 för den icke handlande sektorn ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör presentera ett nationellt klimatbidrag, s.k. NDC, som kompletterar och går utöver EU:s, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta ett etappmål för att minska de konsumtionsrelaterade utsläppen av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att i sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s klimat- och energimål till 2030 och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp och att all energiproduktion då ska vara förnybar och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av EU:s utsläppshandelssystem och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , i internationella klimatförhandlingar och andra forum, bör verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringarna ges liknande undantag som finns inom gällande livsbesparande mediciner och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatmål för nollutsläpp av växthusgaser till och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt mål om att minska köttkonsumtionen med till 2025, jämfört med dagens nivåer, bör införas och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan bör tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa konceptet Vegonorm och/eller vegetariska dagar och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på utfasning av miljöskadliga subventioner där borttaganden av subventioner är granskade med avseende på miljöeffekter, påverkan på offentliga finanser och generella ekonomiska och sociala kostnader och fördelar och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:746 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av konsumtionsbaserade klimatmål och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1311 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av långsiktiga och kraftfulla åtgärder för att minska utsläppsrätterna i EU:s utsläppshandelssystem och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avdragsrätt för skrotande av utsläppsrätter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1397 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta fram en plan för hur dagens fossila subventioner ska fasas ut och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella samarbeten ska driva på för utfasning av fossila subventioner och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1469 av (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klargöra villkoren och förutsättningarna för koldioxidlagring med CCS i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1611 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av koldioxidmärkning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att minska koldioxidavtrycket från konsumtion av livsmedel inom offentlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1633 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur klimatpolitiken kan utgå ifrån en princip om klimateffektivitet där klimatsatsningars påverkan på utsläpp omräknat i koldioxidekvivalenter ska redovisas samt att avsteg från denna princip särskilt ska motiveras, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1804 av Lawen Redar (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strategier för ekologisk hållbarhet med kraftigt sänkt tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strategier för ekonomisk hållbarhet med kraftigt sänkt tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strategier för social hållbarhet med kraftigt sänkt tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1885 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att etablera ett nära svensk-norskt samarbete kring utveckling och introduktion av CCS och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stark europeisk klimat- och miljöpolitik och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2065 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2255 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen om att förorenaren ska betala, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatet och miljön behöver mer EU-samarbete och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen om långsiktiga klimatinvesteringar som kommer många till del, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konsumenters val, märkning av varor inklusive obligatorisk klimatmärkning när det gäller vissa varor som visst kött och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om biodrivmedel och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om köttkonsumtionens klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2416 av Alireza Akhondi (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för en reform av handeln med utsläppsrätter, vilket innebär mer harmonisering, färre utsläppsrätter, slopande av fri tilldelning och mer riktmärken, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C): 2.3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja ett regelverk på europeisk och global nivå för att ekonomiska styrmedel effektivt ska kunna användas för resurseffektivitet, en giftfri vardag och minskad klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser klimatpolitik. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara ledande i det globala och regionala klimat- och miljöarbetet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att systemet med reduktionsplikt för drivmedel är ambitiöst och långsiktigt och att kvoterna ligger i linje med målet om en fossiloberoende fordonsflotta och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla fordon som staten, landstingen, regionerna och kommunerna köper in eller leasar ska vara miljöbilar och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka incitamenten till omställning till en större andel förnybara drivmedel i arbetsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka takten i EU:s klimatarbete och i det internationella klimatarbetet för att nå Agenda 2030:s och mål och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka förutsättningarna för åtgärder som leder till negativa utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2427 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatorisk inblandning av biodrivmedel för flyget och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska fortsätta att driva på för att EU ska vara ett klimatpolitiskt föredöme, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2732 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett sista datum för försäljning av fossila drivmedel 2030 och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur offentliga aktörer i större utsträckning ska kunna använda sig av nudging och mobility management för att bidra till hållbarhetsmålen och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en svensk klimatpositiv strategi för negativa utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att globalt verka för minskad avskogning och att fler skogar restaureras, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2733 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att EU:s utsläppsmål bör skärpas så att det ligger i linje med 1,5-gradersmål, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att genomdriva ett klimatpolitiskt ramverk och en klimatlag på EU-nivå, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att reformera för statsstöd, stödsystem, budget och övrig politik så att de bidrar till ett fossilfritt samhälle och genomförandet av EU:s del av , och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn och anpassning av , skogsvårdslagen och annan relevant lagstiftning så att den bidrar till uppfyllelse av de klimatmål som har beslutats av riksdag och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn och anpassning av relevanta mål inom alla sektorer, såsom de transportpolitiska målen, så att de bidrar till att uppnå de klimatmål som har beslutats av riksdag, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statsbudgeten ska redovisa hur anslag, anslagsförändringar och ändrad lagstiftning inom varje utgiftsområde påverkar utsläppen av växthusgaser, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje departement i statsbudgeten ska redovisa hur stora utsläpp av växthusgaser som sker inom departementets ansvarsområden, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbrev till myndigheter bör ses över och anpassas till det klimatpolitiska ramverket och klimatlagen, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ytterligare sektorsmål med tydligt utpekat ansvar om genomförande, utöver det nuvarande för transportsektorn, t.ex. för sektorer som bostad och jordbruk, samt etappmål för hur snabbt utsläppen ska minska, och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ett kompletterande mål för den klimatpåverkan som bidrar till i andra länder genom utsläpp från varor, resor och tjänster – dvs. ett konsumtionsmål, och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag på åtgärder för att uppnå ett kompletterande konsumtionsmål och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett arbete som ger förslag på att undanröja de hinder som lyfts fram i näringslivets klimatfärdplaner, som har tagits fram inom ramen för Fossilfritt , och detta tillkännager för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om att kommunerna ska anta lokala klimatmål som bidrar till att nå de nationella klimatmålen, och detta tillkännager för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en plattform där kommunernas klimatåtgärder, klimatplaner och klimatbudgetar kopplas till 1,5-gradersmålet och , och detta tillkännager för regeringen.