bet · H601KrU14 · 2019-04-08 00:00:00 — Vidare anför regeringen att beslut fattades om direktiv till en grundlagsutredning som bl.a. ska överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för public service som är oberoende av om sändningen eller tillhandahållandet sker genom tråd eller på annat sätt (dir. 2018:51). Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar att den parlamentariska public service-kommittén i sina tilläggsdirektiv (dir. 2017:73) fick i uppdrag att bedöma hur public services ansvar och oberoende påverkas när relationen till olika former av kommersiell verksamhet förändras. Kommittén konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 2018:50) att de senaste årens medieutveckling har medfört en mer påtaglig konkurrenssituation mellan programföretagen och kommersiella nyhetsmedier. Kommittén föreslår därför att SR och SVT i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmedieaktörers konkurrensförutsättningar och fokusera sin nyhetsverksamhet på att tillhandahålla ljud respektive rörlig bild. Enligt kommittén anses det generellt vara mindre kontroversiellt att public service tillhandahåller radio- eller tv-program, webbexklusiva eller ej, på sina egna onlineplattformar. Kommittén föreslår därför en ny definition av programföretagens kärnverksamhet till att även omfatta tillhandahållanden av radio- eller tv-program på egna plattformar online, oavsett om de sänds simultant med marknätssändning eller webbexklusivt. Såväl olika playtjänster som direktsändningar över internet föreslås ingå i begreppet så länge onlineutbudet utformas efter samma principer som marknätsutbudet, dvs. med fokus på mångsidighet och ansvar för sådant innehåll som ger ett tydligt mervärde i det samlade medieutbudet. Parlamentariska public service-kommitténs uppfattning är att public service inte ska styras av en önskan att maximera antalet tittare eller lyssnare utan i stället se till hela publikens behov och intressen för att på så vis kunna vara relevant för alla. Utskottet noterar vidare att kommittén föreslog att den s.k. förhandsprövningen skulle begränsas till nya tjänster av större betydelse och väsentliga ändringar av befintliga tjänster inom ramen för den kompletterande verksamheten. Kommittén bedömde att en sådan ändring skulle öka systemets legitimitet genom att lägga fokus på tjänster utanför kärnuppdraget, vars marknadsstörande effekter behöver vägas mot hur nödvändiga de är för att uppfylla public service-förpliktelserna. Enligt kommittén förutsätter detta att SVT inte lanserar nya tjänster inom kärnverksamheten som stör marknaden på ett oproportionerligt sätt, t.ex. nya webbkanaler som enbart fokuserar på tydligt kommersiellt gångbart innehåll som talangjakter eller premiumsport. Utskottet finner inga skäl att föregripa beredningen av den parlamentariska public service-kommitténs förslag i eller kommande betänkande. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:872 (M), 2018/19:1191 (M) yrkande 2, 2018/19:1690 (M), 2018/19:1691 (M), 2018/19:1693 (M) och 2018/19:2966 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet programbolag med hänvisning till regleringen på området. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2018/19:401 yrkande 3 anför (SD) att programföretagens ägardirektiv ska förtydligas för att programföretagen inte ska konkurrera med den kommersiella verksamheten. I samma motion yrkande 4 vill motionären utreda en försäljning av vissa delar av public service för ett smalare utbud. har ett liknande förslag i motion 2018/19:2966 yrkande 3. Motionären vill att regeringen utreder en försäljning av (SR P3) och genom förtydligade ägardirektiv i sändningstillstånden så att programföretagen inte konkurrerar med kommersiell verksamhet. m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:1642 yrkande 2 att möjligheterna att slå samman public service-bolagen till ett bolag som sysslar med samtliga format bör ses över. Motionärerna menar att det kommer att bli otidsenligt att ha separata programföretag för olika format. Även (SD) yrkar i motion 2018/18:401 yrkande 2 på en hopslagning av programföretagen på en alltmer digitaliserad marknad. Utskottet vill betona vikten av programföretagens självständighet och integritet. Utskottet menar därför att rådande ordning där för , SVT och UR äger de tre programföretagen är ändamålsenlig. huvudsakliga uppgifter är att utse styrelserna i programföretagen, med undantag av verkställande direktörer och arbetstagarrepresentanter, ta ställning till programföretagens årsredovisningar och besluta om ansvarsfrihet. Ledamöter i regeringen och anställda i samt styrelseledamöter och anställda i programföretagen får inte vara styrelseledamöter. Regeringen utser ordförandena medan övriga ledamöter utses av regeringen efter förslag från riksdagspartierna. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram den viktiga förändring som kommer att införas fr.o.m. sändningstillståndet för perioden –2025. En ändring i stiftelseförordnandet kommer att innebära att den som är verksam som riksdagsledamot inte får vara styrelseledamot i förvaltningsstiftelsen (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). En styrelseledamot som blir invald i bör likaså avsäga sig sitt styrelseuppdrag. På samma sätt bör rådande praxis att verksamma riksdagsledamöter inte utses till ledamöter i programföretagens styrelser införas i programföretagens bolagsordningar. Utskottet noterar att en sådan förändring beslutas av förvaltningsstiftelsen efter medgivande från regeringen. Utskottet menar att nuvarande ägarfunktion tillsammans med kommande förändringar i styrelserepresentationen skapar förutsättningar för att säkerställa public service med hög integritet. Utskottet menar vidare att programverksamheten gynnas av att det finns tre programföretag i . Ljud och rörlig bild är själva basen för programföretagens verksamhet, och det krävs olika kompetenser för att skapa en programverksamhet med hög kvalitet. Fler aktörer ger fler perspektiv och nya möjligheter för både samarbete och fördjupning kring de olika medieformerna. SR:s Ljudet i fokus, SVT:s arbete med Öppet arkiv och UR:s arbete med att utveckla sin journalistik för yngre och barn är några exempel där programföretagen både förädlar sin huvudsakliga medieform och finner gemensamma beröringsytor. Utskottet finner därför inga skäl att tillstyrka motionsyrkandena ovan och avstyrker motionerna 2018/19:401 (SD) yrkandena 2–4, 2018/19:1642 (SD) yrkande 2 och 2018/19:2966 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ökad lokal journalistisk närvaro bland programföretagen och ökade möjligheter att sprida sitt journalistiska material, med hänvisning till befintlig lagstiftning inom upphovsrättsområdet och pågående arbete. Jämför reservation 6 (C). (M) yrkar i motion 2018/19:870 på att regeringen utreder möjligheten att få ut fler journalister till lokala public service-redaktioner. Motionären menar att lokala redaktioners nyhetsjournalistik behöver stärkas för att den granskande journalistiken inte ska vara koncentrerad till . Motionären har ett liknande yrkande i motion 2018/19:1694 om att se över möjligheterna att främja rikstäckande public service och motverka centralisering av programföretagen. I motion 2018/19:2460 yrkar (M) på att förutsättningarna för att upphandla delar av radio- och tv-programmen i allmänhetens tjänst utreds. Motionären menar att tiden är mogen för att staten upphandlar delar av samhällsprogram och nyhetsförmedling i radio och tv i genom att politiker beslutar om kriterier och mediebolagen kan lägga anbud i fri konkurrens. Per Lodenius m.fl. (C) anför i motion 2018/19:2446 yrkande 22 att regeringen bör se över förutsättningarna för , och att så långt som det är möjligt tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning. Motionärerna menar att den begränsning som råder för användningen av det egenproducerade materialet till egna kanaler begränsar möjligheten för public service att präglas av folkbildningsambitioner. Utskottet kan konstatera att SR:s och och samhällsbevakning ska ha olika perspektiv så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. SVT ska även sända regionala nyhetsprogram. Utskottet noterar i sammanhanget att SR och SVT har stort fokus på just nyhetsförmedlingen och sina samarbeten med andra journalistiska aktörer. SVT har nyhetsredaktioner på 37 orter, och enligt SVT:s public service-redovisning har de lokala redaktionerna ökat sin nyhetsproduktion med . SR tar i sin public service-redovisning upp P4 som största radiokanal med ca 3,2 miljoner lyssnare (12–) och att man inlett ett förändringsarbete med att utveckla lokalt granskande journalistik. Båda programföretagen använder sig av pushnotiser för att leda lyssnaren till lokal nyhetsbevakning. Utskottet menar att de två programföretagen bedriver utvecklingen av sin rikstäckande nyhetsförmedling på ett ansvarfullt sätt. Vad gäller yrkandet om ökad möjlighet för programföretagen att tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning kan utskottet konstatera att lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk är tillämplig och att programföretagens anslagsvillkor täcker kärnverksamheten, dvs. produktion och sändning av radio- och tv-program. Den senare frågan är under utredning och programföretagen har till uppgift att förhandla med upphovsrättshavare för att kunna visa program på digitala tjänster. Utskottet ser ingen anledning att förekomma pågående arbete som kan ha inverkan på yrkandet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:870 (M), 2018/19:1694 (M), 2018/19:2446 (C) yrkande 22 och 2018/19:2460 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mer samverkan och samarbete med nordiska programföretag, med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 7 (SD). I motion 2018/19:339 vill (SD) yrkande 4 att regeringen verkar för mer samverkan mellan nordiska programföretag inom public service. Motionären menar att ett enhetligt programföretag alternativt ett starkare samarbete mellan dessa företag i de nordiska länderna kan bidra till nordisk integration och lägre kostnader. m.fl. (SD) föreslår i motion 2018/19:1642 yrkande 4 ett djupare samarbete i nyhetsrapporteringen mellan de nordiska länderna. Syftet är att säkra medborgarnas tillgång till en ännu mer nyanserad informationsförmedling som förhoppningsvis också kan ha en positiv inverkan på övriga mediers nyhetsrapportering och stärka trovärdigheten för hela mediesektorn. Utskottet menar att () och () på ett tillfredsställande sätt uppfyller sina respektive uppdrag att stärka den nordiska kulturgemenskapen. Utskottet vill bl.a. lyfta fram samarbetet mellan de nordiska programföretagen (Nordvision) som syftar till att stärka public service i och som bl.a. rymmer kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt utväxling och samproduktion av program. De nordiska programföretagen inom televisionen lanserade också det nya dramasamarbetet Nordic 12 som syftar till att ytterligare stärka det nordiska dramat genom fler samarbeten och bättre tillgång för den nordiska publiken. SR har både strategiskt kunskapsutbyte mellan de verkställande direktörerna och kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom bl.a. omvärldsanalys, programutveckling, kompetensutveckling och distribution. Sameradion samsänder och återutsänder nyheter, aktualiteter och kulturprogram med NRK och YLE Sápmi. SR:s Utrikeskorrespondenterna sänds ofta i NRK och i Svenska YLE. Utskottet välkomnar också i sammanhanget Nordiska ministerrådets engagemang och det expertmöte om kvalitetsjournalistik i som man arrangerade tillsammans med Nordicom vid . Utskottet finner inga skäl att tillstyrka motionsyrkandena enligt ovan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:339 (SD) yrkande 4 och 2018/19:1642 (SD) yrkande 4. Det svenska språkets ställning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om det svenska språkets ställning med hänvisning till regleringar i sändningstillstånden för perioden –2019 och till språklagen (2009:600). (SD) vill i motion 2018/19:1351 yrkande 1 att regeringen stärker och återtar det svenska språkets ställning i statliga medier. Motionären tar och Svensktoppen som två exempel på program där bidragen inte längre behöver framföras på det svenska språket. Utskottet noterar att de tre programföretagen enligt sina sändningstillstånd 2014–2019 har ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i samhället. Språkvårdsfrågorna ska beaktas i verksamheten. Det är även värt att i sammanhanget lyfta fram språklagens (2009:600) bestämmelser om svenska språket, de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket. Lagen innehåller även bestämmelser om det allmännas ansvar för att den enskilde ges tillgång till språk samt om språkanvändning i offentlig verksamhet och i internationella sammanhang. Utskottet noterar vidare att uppger i sin public service-redovisning att av ca var på svenska. Språkvården vid är rådgivande och agendasättande i språkfrågor för samtliga tre programföretag. SR delar också ut ett språkpris till medarbetare som främjat det talade språkets utveckling inom lokala program på svenska, riksprogram på svenska och program på andra språk än svenska. Utskottet finner ingen anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med yrkandet och avstyrker därmed motion 2018/19:1351 (SD) yrkande 1. Representation i programföretagens verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kriterier för representation i programföretagens verksamhet med hänvisning till regleringar i sändningstillstånden för perioden –2019. Jämför reservation 8 (SD). I motion 2018/19:1642 anför m.fl. (SD) yrkande 7 att kvotering och representationstillsättning utifrån ovidkommande yttre kriterier inte är konstruktivt. Motionärerna är kritiska till att sändningstillståndet fäster vikt vid könsfördelning och etnisk representation och menar att ett närmare nordiskt nyhetssamarbete borde vara en bättre metod för breddad kompetens och fler perspektiv. Utskottet menar att nuvarande uppdrag till programföretagen, som innebär att verksamheten ska utmärkas av hög kvalitet med nyskapande form och innehåll ur ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv, skapar förutsättningar för att public service ska kunna producera och tillhandahålla program som är relevanta för alla. Härtill kan läggas uppdraget att sända program om och från de nordiska grannländerna för att stärka den nordiska kulturgemenskapen (se ovan). Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:1642 (SD) yrkande 7. Uppdrag till public service, punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1692 av (M) och 2018/19:1749 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1191 av och (båda M) yrkandena 1, 3 och 4. Public service, tillsammans med tryckfrihetsförordningen och yttrande-frihetsgrundlagen, är grundbultar i vårt mediesystem och i förlängningen i vår demokrati. Utifrån socialkonservativa och nationalistiska utgångspunkt är det av yttersta vikt att det finns en medial aktör som skapar kvalitetsinnehåll på svenska språket, har till uppdrag att spegla hela vårt land och vara tillgänglig för samtliga medborgare oavsett enskilda medborgares fysiska förutsättningar. har public services vara eller inte vara debatterats frekvent. Många upplever att programföretagen brustit i sitt uppdrag om saklig informationsförmedling och opartiskt innehåll. Trots fortsatt höga förtroendesiffror ser vi oroligt på det vikande förtroendet bland allt fler grupper och utmaningen i att behålla förtroendet hos nya generationer med tanke på förändrade medievanor. Mediesystemet blir starkt av en tredje statsmakt som inte enbart granskar den offentliga makten utan även granskar och sporrar varandra till högre kvalitet och saklighet i sin rapportering och granskning. Public service har en viktig roll i denna sammansättning av medier. Därför är det oerhört oroande med bristerna i saklighet och opartiskhet som vi kunnat se i programföretagens innehåll. För att uppnå en högre trovärdighet för public service behöver public service-systemet reformeras. Vi vill därför att regeringen gör en översyn av public service och dess kringliggande system och lämnar förslag om hur vi kan konstruera ett nytt och modernare public service-system med starka inbyggda mekanismer som, i den mån det går, ger grunden för en opartisk medieaktör. Balansering av medlen på public service-kontot, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 15. Efter utredning av en parlamentarisk kommitté antog en ny modell för finansiering av public service (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). I korthet innebär detta att public service hädanefter kommer att finanserias genom en avgift som tas ut via skattsedeln. Vi står i grunden bakom modellen, dock med ett antal starka synpunkter på hur den bör utvecklas och förbättras. Vi beklagar också att finansieringen och regleringen av public service inte utreddes i en samlad process. En förändrad finansieringsmodell för public service måste upplevas ha hög legitimitet hos befolkningen för att vara långsiktigt hållbar. Nuvarande finansieringsmodell innebär att det finns en möjlighet att det byggs upp ett överskott på public service-kontot, om intäkterna överstiger den medelstilldelning som anges i sändningstillståndet. För att komma till rätta med risken för att stora överskott byggs upp vill vi att regeringen ger förslag som innebär att tillgångarna på public service-kontot balanseras och ger en automatisk justering av public service-avgiften. Sänkt public service-avgift, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 11. Med den public service-avgift som röstat igenom blir det för de flesta hushåll ingen eller liten skillnad i kostnad jämfört med tidigare. innebär det lättnader eller förenklingar för personer med väldigt små eller inga marginaler. I det dåvarande finansieringssystemet avsattes en del av radio- och tv-avgiften för Radiotjänst i Kiruna AB:s (Rikab) kostnader för att administrera radio- och tv-avgiften och utföra avgiftskontroll. För att säkra en långsiktigt hållbar finansieringsmodell med hög legitimitet bland befolkningen vill vi att de medel som frigörs när Rikab läggs ned används för att sänka public service-avgiften. Sponsring av program, punkt 6 (M, KD) av (M), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 12. Public service ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan. En grundprincip i sändningstillstånden är därför att programföretagen inte får sända reklam och sådana sponsrade program där sponsorsbidraget har tillfallit programföretagen direkt. Trots detta finns ett undantag för () att sponsring får förekomma vid högst 20 evenemang för att SVT ska kunna sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. Att SVT får sända 20 sponsrade evenemang kan tyckas rimligt, men i realiteten innebär det betydligt mer. Varje evenemang kan innehålla ett större antal enskilda sändningar. Detta är i grunden ett problem. Att man i en sändning täcker över varumärken på kläder och skyltar för att i nästa mata ut uttalade sponsringsinslag riskerar att skada bolagets trovärdighet och rimmar illa med kravet om kommersiellt oberoende. För att ytterligare stärka förtroendet för programföretagens oberoende vill vi att regeringen ser över möjligheterna att i kommande sändningstillstånd begränsa möjligheterna till sponsring för SVT så att sponsring endast sker i undantagsfall. Ägandeförhållanden, punkt 8 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:401 av (SD) yrkande 2 och 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:401 av (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:2966 av (SD) yrkande 3. Vi ser omfattande förändringar i vår mediekonsumtion och i mediebolagens innehåll. Mediebolagen specialiserar sig numera inte enbart på ett format, utan trenden är att mediebolag sysslar med såväl tv och radio som textbaserarat medieinnehåll. För att programföretagen ska vara relevanta i framtidens mediesfär måste de anpassa sig efter denna utveckling. Vi vill därför att regeringen ser över möjligheten att sammanföra , och till ett programföretag som sysslar med samtliga format. Journalistiskt uppdrag, punkt 9 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 22 och 2018/19:870 av (M), 2018/19:1694 av (M) och 2018/19:2460 av (M). Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet och behövs sida vid sida med de privata aktörerna för en mångfald av perspektiv. Ett fortsatt brett uppdrag för public service är centralt för att utbudet ska fortsätta att vara relevant för många i . Vi lever i med ett alltmer differentierat medieutbud och tidningar under ekonomisk press. finansierar vi public service-medierna SVT, SR och UR med lagreglerad public service-avgift. Enligt sändningstillstånden ska programföretagen präglas av folkbildningsambitioner. Genom att begränsa användningen av det producerade materialet till egna kanaler begränsas de folkbildande ambitionerna och möjligheterna. För att öka allmänhetens och andra mediers användning av det public service-material som (), () och () producerar behövs en förändring av deras öppenhet och tillgänglighet. Med nya digitala verktyg finns goda möjligheter att få mer public service utan extra kostnader. Jag vill därför att regeringen ser över förutsättningarna för att SVT, SR och UR, så långt som det är möjligt, ska kunna tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning. Nordiskt samarbete, punkt 10 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:339 av (SD) yrkande 4. Vi föreslår ett djupare samarbete i nyhetsrapporteringen mellan de nordiska länderna. Vi ser framför oss en sorts referentgranskningssystem de nordiska länderna emellan där de olika ländernas programföretag samordnar tillfällen för att ge varandra konstruktiv kritik. På så sätt kan de olika ländernas programföretag dela med sig av sina styrkor och minska risken för ensidig rapportering. Vår vision med detta system är att säkra medborgarnas tillgång till en ännu mer nyanserad informationsförmedling där viktiga ämnen inte faller i skymundan. Vår förhoppning är att denna åtgärd kan ha en positiv påverkan på övriga mediers nyhetsrapportering och på så vis stärka trovärdigheten för hela mediesektorn. Vi vill att initierar ett samtal för att se över möjligheterna till ett närmare samarbete så att respektive land därefter ska kunna ge sina programföretag direktiv att tillsammans med lämplig aktör utreda formerna för ett sådant samarbete. Förslaget ska resultera i ett system där man gemensamt kan föra fram konstruktiv kritik till varandra.