bet · H601MJU18 · 2019-06-04 00:00:00 — anser att en högre politisk ambition att skydda miljön eller människors hälsa i sig bör vara skäl för att godkänna strängare regler i ett medlemsland. Därför behövs en revidering av artikel 114 så att det framgår att en högre miljöambition i sig ska vara tillräckligt för att införa eller behålla strängare miljöregler i ett EU-land. Klassificering av jordbruket, punkt 15 (C) (C) och (C) anför: Svensk landsbygdsutveckling, livsmedelsförsörjning och omställning till ett hållbart samhälle är beroende av ett konkurrenskraftigt jordbruk. räknas lantbruket som en miljöfarlig verksamhet, och en mjölkbonde har samma krav på sig som en miljöfarlig industri. Detta reglerar och hämmar till viss del utvecklingen av matproduktionen i , bl.a. på grund av de långa tillståndsprocesser som lantbrukaren måste genomgå. vill se en förändring så att jordbruk inte klassas som miljöfarlig verksamhet. har tillsammans med regeringen och Liberalerna slutit en sakpolitisk överenskommelse. En del i denna överenskommelse är åtgärder för att stärka jordbrukets konkurrenskraft samt ett kraftfullt bondepaket. Mot bakgrund av detta arbete för att minska jordbrukets regelbörda och stärka konkurrenskraften väljer vi att ge uttryck för våra åsikter i ett särskilt yttrande. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:265 Miljömålen – med sikte . Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:164 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid handläggningen av miljötillstånd i större omfattning än arbeta proaktivt och behjälpligt gentemot företag som vill expandera och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartering och inventering av djurliv som kan drabbas av vindkraftverken ska vara på plats vid den initiala ansökan om uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:557 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta nationella riktlinjer för kommunernas miljöarbete, uppföljningsverktyg och sanktioneringsmekanismer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:900 av och (båda MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktionssystemet för grov miljöbrottslighet bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1067 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektiva tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD): 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbruk ska klassas som miljöpåverkande verksamhet i stället för som miljöfarlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöorganisationers talerätt i viltfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1293 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utformningen av kompensationsmodeller för brukandebegränsningar av mark som inskränker äganderätten behöver utredas och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa miljöorganisationers möjligheter att begära rättslig prövning av normala skogsbruksåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1328 av och (båda M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om äganderätten i vanlig lag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1333 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver stå upp för äganderätten och privat ägande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1702 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att fastställa en maxgräns för handläggnings- och tillståndsprövningstiden för nya djurstallar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1946 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av regleringsbreven för de myndigheter som hanterar tillståndsärenden, med större krav på helhetssyn och hållbarhetsbegreppets samtliga tre pelare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktualisera förslagen i betänkande Vägar till ett effektivare miljöarbete (SOU 2015:43) och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skjuta till extra resurser till de myndigheter som hanterar tillståndsärenden i syfte att korta ned handläggningstiderna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2005 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frysa handlingsplanerna för grön infrastruktur till dess att en utredning genomförs med syfte att utreda hur grön infrastruktur påverkar brukanderätten, förfoganderätten och äganderätten, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2067 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att se över den sociala hållbarheten vid miljöprövningen när placeringen av vindkraft avgörs och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2073 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra beteckningen för lantbruket från miljöfarlig verksamhet till samhällsviktig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2260 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka äganderätten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2315 av m.fl. (MP): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga städerna hållbart med satsningar på grön infrastruktur, skydd av närnatur samt satsningar på allemansrätten och det vardagliga friluftslivet och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på att naturvården kommer in tidigt i alla processer för samhällsplanering och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta, utveckla och stärka miljömålsarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2382 av (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för tydligare direktiv från som underlättar för handläggare på länsstyrelser att tolka direktiven och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C): 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra utformningen av så att jordbruket inte bedöms som miljöfarlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investeringar i miljö- och klimateffektiv teknik bör underlättas genom att förändra tillståndsprocesser och tillsyn för att bättre beakta de samlade miljöeffekterna, en riskbaserad prövning och en effektivare myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en bred översyn och uppdatering av miljömålssystemet som anpassar och förenar det med FN:s hållbarhetsmål och ett bredare arbete för hållbar utveckling och tillkännager detta för regeringen. 59.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka den lokala miljö- och klimatmakten genom att fler beslut om miljöregler och miljöavgifter ska kunna fattas lokalt och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverk ska utformas för att möjliggöra för kommuner som vill satsa på spjutspetsprojekt eller testa nya tekniker att göra det och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2562 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äganderätten inte får urholkas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av klara och tydliga ersättningsregler och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2603 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjliga åtgärder mot utbyggnad av vindkraft i fjällmiljöer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen så att rådigheten över fler styrmedel kan läggas på nivå och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en revidering av artikel 114 så att det framgår att en högre miljöambition i sig ska vara tillräckligt för att införa eller behålla strängare miljöregler i ett EU-land och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för allvarligare miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prövningen av djurhållande verksamhet bör koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbruk bör klassas som en miljöpåverkande verksamhet, inte en miljöfarlig verksamhet, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2753 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillämpa standardiserade naturvårdsbedömningar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 106.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2890 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över organisationers minsta storlek för att ha talerätt i frågor om skydds- och licensjakt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2891 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att differentiera tillsynsavgifterna för gruvverksamhet med hänsyn till verksamhetens omfattning och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra kopplingen mellan ekonomisk säkerhet och avfallshantering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka äganderätten inom jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en äganderättsutredning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2907 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av den finsk-svenska gränsälvskommissionen och tillkännager detta för regeringen. Det är glädjande, men också respektingivande, att få stå här i kammaren i afton och diskutera en så angelägen fråga. Jag kan redan nu tacka mina kollegor för att ni har bidragit till en så god stämning i föregående debatt. Det känns skönt och inspirerande inför den kommande. Koldioxidutsläppen i världen ökar. När vi skulle behöva minska utsläppen kraftigt har vi inte ens lyckats stoppa ökningen av desamma. Den globala uppvärmningen och alla dess följdeffekter är vår tids ödesfråga. Att blunda för utvecklingen är otänkbart om vi vill värna kommande generationer. Miljömålen - med sikte Rapport efter rapport visar på ödesdigra konsekvenser, och redan vid två graders global temperaturökning ser konsekvenserna ut att bli fullständigt förödande. Vi måste bryta trenden och minska utsläppen - och det brådskar. När utmaningen blir stor är det lätt att låta bli, att avvakta och att hoppas att någon annan tar vid. Men det kan och får aldrig bli vår väg att kasta in handduken när utmaningen ter sig snudd på övermäktig. Vi kan just nu stå inför en reell vändning. Runt om i världen ser vi hur fler och fler engagerar sig i allas vårt klimat. Inte minst bland världens unga rör det på sig, och det gör det kraftigt. Och det är fullt förståeligt, för det är deras framtid, kanske ännu mer än vår egen, som det faktiskt handlar om. Det är hög tid att vi alla tar ansvar för våra utsläpp. Den socialdemokratiskt ledda regeringen genomförde förra mandatperioden historiskt stora budgetsatsningar för att nå miljömålen. Klimatklivet, stadsmiljöavtal och stärkt ekonomiskt stöd till solceller är bara några exempel som har bidragit till den samhällsomställning som har påbörjats. Men ännu har vi många steg kvar. Miljömålen och omställningen till att bli väldens första fossilfria välfärdsnation kommer att kräva en kraftansträngning av oss alla. Enbart om alla bereds möjlighet att delta i omställningen kan vi bli framgångsrika, och våra högt ställda mål kan nås. Hela samhället måste bidra - kommuner, myndigheter, regioner, näringsliv och givetvis forskningen. Även enskilda medborgare kommer att behöva dra sitt strå till stacken; det är oundvikligt. Men det är viktigt att vi inte lämpar över ansvaret på till exempel barnfamiljen som har sparat till sin semester eller på industriarbetaren som är beroende av bilen för att kunna ta sig till jobbet. Unga och äldre, boende såväl i glesbygd som i storstad, ska förses med verktyg i omställningen, men politiken måste stå för strukturen och säkra att delaktigheten i omställningsarbetet aldrig blir en klassfråga eller en fråga där landsändar ställs mot varandra. Ska miljömålen nås måste de också inkluderas i andra politikområden. I den regionala tillväxtpolitiken och landsbygdspolitiken liksom i transportpolitik, konsumentfrågor och offentlig upphandling har regeringen gjort stora insatser, men effekterna kan ibland låta vänta på sig. Miljömålen går dock inte att nå utan att de stadigt medges genomsyra fler och fler politikområden och på så vis leder till en mer genomgripande och kraftfull samhällsförändring. Somliga förordar en miljöpolitik som går ut på att andra ska göra något verkningsfullt, helst någon annanstans. Men vad vi gör i är viktigt på riktigt. Kan vi visa att vi kan minska utsläppen och klara tillväxten och jobben övertygar vi också andra att följa efter och införa till exempel koldioxidskatt, flygskatt, reduktionsplikt, klimatinvesteringar, miljöbilsbonusar eller vilka styrmedel de nu finner bäst för sin väg till omställning. Arbetet med etappmålen är sättet vi tar oss fram, och det är helt rätt och riktigt att vi använder den globala Agenda 2030 som utgångspunkt. Kan vi här hitta lösningar som rör oss i riktning mot att klara de mål som FN satt upp kommer det också att vara inspirerande för andra länder. Klimatutmaningen är såklart inte den enda miljöutmaning vi har. Målen om frisk luft att andas, giftfri miljö för våra barn att växa upp i samt ett rikt växt- och djurliv kräver också politiska beslut för att nås. I våra komplexa ekosystem, beroende av en mångfald av arter, skapas den föda vi människor behöver. När arter försvinner anpassar sig ekosystemet, men för varje gång en art försvinner blir systemets motståndskraft stadigt mindre. Till slut kraschar det, och produktionen upphör. Exempelvis ser vi i delar av hur vi människor genom vårt agerade gett upphov till döda bottnar och alarmerande små och på sina håll sjuka fiskbestånd. Jag representerar ju också i riksdag. På vår fantastiska ö, min hemmiljö, brottas vi med förändringar i vår livsmiljö, orsakade av människans oförsiktiga agerande i ovärderliga miljöer. I exemplifieras med all önskvärd tydlighet vad som väntar om vi inte går vidare med kraftfulla åtgärder för färre gifter, hållbara transporter, livskraftigare bestånd av värdefulla arter och friskare bottnar. Därför måste vi fortsätta arbeta med leverans på de 16 miljökvalitetsmål som beslutat om. Även här gjorde den förra regeringen stora insatser. Till exempel satsades mer för skydd av värdefull natur jämfört med tidigare regering. Det betyder fler naturreservat och utökade nationalparker men också en kraftig satsning på skötsel av befintliga reservat. Även satsningar för att minska miljö- och hälsoskadliga ämnen i naturen har genomförts. Vi måste ständigt följa upp och kontrollera att de åtgärder vi vidtar får effekt. Utan rätt information vet vi inte vilka beslut vi ska gå vidare med. Därför var det välkommet att regeringen under den gångna mandatperioden ökade anslagen till miljöövervakningen, tillsatte en särskild utredare för att se över övervakningen och gav ansvariga myndigheter i uppgift att utveckla nya indikatorer för uppföljning. Varken klimat- eller miljöutmaningarna har något koncept om nationsgränser. Det blir vi ofta påminda om. Därför är det viktigt att vi värnar internationella samarbeten, och där är givetvis Europeiska unionen en självklar arena. Därför måste vi vara konstruktiva men också kraftigt pådrivande för att få till stånd en ännu bättre klimat- och miljöpolitik på EU-nivå. Den miljö- och klimatpolitik som fördes under den gångna mandatperioden är den mest offensiva någonsin i - det måste poängteras. Men vi måste blicka framåt; arbetet har bara börjat. Det är våra barns och barnbarns framtid som står på spel. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till miljö- och jordbruksutskottets förslag att lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Betänkandet behandlar även en mängd motioner, och där yrkar jag bifall till reservation nr 4 av S, MP och V. I detta anförande instämde (S). Jag står självklart bakom samtliga reservationer där ingår, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 14. fattade beslut om de svenska miljömålen. Den övergripande målsättningen är att kunna lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Till stöd för att nå det övergripande målet har vi 16 miljökvalitetsmål, som anger det tillstånd i den svenska miljön som vårt miljöarbete ska leda till. I utvärdering av miljömålen konstaterar myndigheten tyvärr att vi har långt kvar till att nå de flesta av målen. betonar också att de mål som på ett tydligare sätt än behöver prioriteras är de mål som handlar om klimatet och de minskade utsläppen men också den biologiska mångfalden. I sin rapport framhåller man även att miljöutmaningar till stor del är gränsöverskridande och att det är viktigt att vi jobbar internationellt med dessa frågor. Det stämmer väl överens med prioriteringar. Vi menar att klimatåtgärder måste vara kostnadseffektiva och göras där de ger mest utsläppsminskning för pengarna. Jag delar oro för att vi är långt ifrån att nå klimatmålet. Under den rödgröna regeringen har utsläppsminskningarna avstannat, och i officiella siffror kan vi till och med se att utsläppen ökade. Det är ett allvarligt trendbrott efter det att utsläppen minskade . Det är tydligt att vi kommer längre ifrån att nå våra mål. Därför har en viktig poäng när man säger att arbetet för sänkta utsläpp måste prioriteras. På samma sätt måste arbetet med biologisk mångfald också bedrivas internationellt, gärna med som både pådrivare och föregångare. Miljömålsberedningen, med representanter för samtliga partier, är också ett viktigt forum för arbetet med miljömålen. Just nu arbetar man med att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Just rena hav och vatten är en prioriterad fråga för . I ljuset av fortsatta larmrapporter om ett som inte mår bra och inte minst om torskens hotade situation är det viktigt att ta frågor om biologisk mångfald, övergödning och spridning av gifter i våra hav och vatten på största allvar. Så sent som kom nya forskningsuppgifter om att människan globalt får i sig mikroplaster motsvarande ett kreditkort , primärt från vattnet vi dricker. För att säkra rena hav och vatten satsade i sin budget, tillsammans med , på avancerad reningsteknik i våra reningsverk för att förhindra spridningen av läkemedelsrester, mikroplaster och andra gifter men också på en nystart av Östersjösamarbetet för ett gemensamt arbete mellan mot bland annat övergödning. De 16 miljömålen rymmer ett antal viktiga målsättningar om alltifrån levande skogar och hav i balans till begränsad klimatpåverkan och frisk luft. En aspekt som många aktörer lyfter fram, senast på den utfrågning om skogen som utskottet anordnade , är att vi måste ha mål som är klara och tydligt definierade, som faktiskt går att nå och som inte heller går stick i stäv med varandra eller har inbyggda målkonflikter. När det gäller biologisk mångfald är det till exempel många berörda aktörer som lyfter fram att man upplever en konflikt mellan miljö och äganderätt som inte gagnar någon. Flera av de aktörer som förväntas göra jobbet menar att målen är otydliga eller motstridiga. Det är ett viktigt medskick för oss i politiken att ta med oss om vi vill få alla att sträva åt samma håll. Eftersom miljömålen är flera och breda lyfter också detta betänkande väldigt många olika frågor. En viktig fråga där utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen handlar om att förändra tillståndsprocesserna genom införandet av ett så kallat grönt spår, som innebär att företag som vill vidta miljöförbättrande åtgärder kan ges en mer skyndsam handläggning. Jag tror att det är otroligt viktigt att den som vill vidta viktiga åtgärder för miljö och klimat inte ska fastna i byråkratiska processer och långa handläggningstider. Som vi alla vet brådskar det. Ska vi nå våra klimatmål måste vi göra saker här och , och då behövs insatser på alla fronter. Därför är det viktigt med ett grönt spår. Då måste vi också bedriva ett proaktivt arbete, där företag och andra sökande i större utsträckning kan få stöd och råd om hur tillståndsprocesserna fungerar. Jag vet att regeringssidan gärna säger att det pågår ett arbete - så säger man i många sammanhang från regeringens sida - men jag tror alldeles oavsett detta att det är viktigt att från sida göra denna markering, både om att tillståndsprocesserna behöver snabbas upp generellt och om att vi verkligen ska få på plats ett grönt spår för miljö- och klimatåtgärder. Därutöver, fru talman, har lagt fram ett antal förslag och ställt sig bakom ett antal reservationer i flera viktiga frågor som vi såklart önskar hade vunnit majoritet i utskottet. En fråga är den om en äganderättsutredning, inte minst för de gröna näringarna. Många markägare och företagare inom de gröna näringarna ger i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. Det kan handla om alltifrån biotopskydd eller andra begränsningar av nyttjanderätten till att bedömningar av tjänstemän på de olika myndigheterna uppfattas som svårtolkade eller obalanserade. Tyvärr fick inte förslaget majoritet i det här utskottet, men jag kan glädjande nog konstatera att har gått på vår linje och i sitt betänkande, som debatteras om jag förstår det rätt, uppmanat regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Jag tycker att det är utmärkt att har gjort denna markering. Tyvärr valde S, V och MP att reservera sig där. En annan viktig fråga, fru talman, är klassificeringen av jordbruket, som vi redan har berört lite grann i den tidigare debatten. klassas ju något så naturligt som jordbruk som miljöfarlig verksamhet. Det innebär i praktiken att man likställs med gruvtäkter och annan tung industri. Det handlar inte bara om vilka termer vi använder. I och med att verksamheten klassas som miljöfarlig finns det en risk för att myndigheters inställning kan påverkas negativt. Jordbruk bör i stället klassas som miljöpåverkande, för det är det onekligen. Det skulle förenkla handläggningen av miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Vi menar att regeringen borde agera för en sådan förändring. Skärpta straff för miljöbrott är också en fråga som ligger och flera andra partier varmt om hjärtat.