bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — Vi vill också att internationella universitet ska kunna etablera filialer i . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolelandskapet, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:655 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 33. har ett decentraliserat system med universitet och högskolor på relativt många orter. I princip bör dessa lärosäten bli kvar. Det är viktigt att kunna erbjuda högre utbildning där den efterfrågas, alltså även utanför de större universitetsstäderna, och vi ser en stor potential för lokala industrier och andra arbetsgivare att lokalt samverka med lärosäten. Vi ser också problem med brist på t.ex. bostäder i de större universitetsstäderna. Vi vill se administrativa sammanslagningar av mindre högskolor för att använda samhällets och högskolornas resurser mer effektivt. På så sätt sparar man administrativa kostnader och optimerar resurserna i hela högskolesystemet. I har man gjort just detta med stor framgång. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolans ledning, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 3. , som presenterades , innehåller ett femtiotal utvecklingsförslag för lärosätena (SOU 2015:92). Utredningen behandlade bl.a. hur de akademiska ledarna och kollegiala organen kan få ett utvecklat och förtydligat uppdrag. Vi anser att rekommendationer bör utvärderas . Vidare anser vi att regeringen bör tydliggöra rollen för lärosätenas styrelser. Vi anser även att regeringen har agerat otydligt i samband med rektorsbeslut om lokalisering av lärosätens utbildning och forskning. Rektorns mandat i frågor som dessa måste förtydligas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolans ledning, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Alliansregeringen –2014 tillsatte den s.k. (SOU 2015:92). Utredningens slutsatser bör följas upp för att fortsätta stärka lärosätenas ledarskap och tydliggöra universitets- och högskolestyrelsernas roll. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelning, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11 samt 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2018/19:315 av (KD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:987 av m.fl. (M), 2018/19:1073 av (S), 2018/19:1790 av m.fl. (S), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2174 av (M), 2018/19:2401 av och (båda C), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 8. Vi anser att effektivitet och kvalitet bör vara vägledande när ett nytt resurstilldelningssystem tas fram. Vi vill reformera högskolans resurstilldelningssystem så att det i högre grad premierar akademisk kvalitet, genomströmning, samverkan samt etablering på arbetsmarknaden. Vi vill även att regeringen klargör principerna för den modell enligt vilken resurser till forskning ska fördelas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelning, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5 samt 2018/19:315 av (KD), 2018/19:987 av m.fl. (M), 2018/19:1073 av (S), 2018/19:1790 av m.fl. (S), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2174 av (M), 2018/19:2401 av och (båda C), 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 31, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 8. Dagens resurstilldelningssystem för forskning inom högskolan består i för hög grad av externfinansiering och riktade anslag. Vi anser att basanslagen till forskningen ska ökas och att motsvarande summa för strategiska satsningar i stället ska minskas. Resurstilldelningen till lärosätena har urholkats och vi vill därför öka anslagen till den högre utbildningen, framför allt inom ämnesområdena naturvetenskap och teknik. Vidare vill vi att det utreds hur studentpengen kan avskaffas och ersättas med utbildningsanslag för att få ett mer kvalitetsdrivande finansieringssystem för högskolan. Innan ett sådant system införs föreslår vi att anslag kombineras med studentpeng. Vi anser även att produktivitetsavdraget för den högre utbildningen bör avskaffas eftersom det medfört ett volymtänkande som premierar antalet studenter och inte kvaliteten på utbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelning, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2018/19:315 av (KD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:987 av m.fl. (M), 2018/19:1073 av (S), 2018/19:1790 av m.fl. (S), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2174 av (M), 2018/19:2401 av och (båda C), 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 8. Det är viktigt att utbildningsformer som skapar förutsättningar för det livslånga lärandet gynnas i resurstilldelningen. Exempelvis bör sommarkurser av fördjupningskaraktär, distanskurser och kurser på halvfart uppmuntras. Jag vill även att resursfördelningssystemet reformeras i syfte att premiera kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan. Regeringen bör vidga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelning, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:315 av (KD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:987 av m.fl. (M), 2018/19:1073 av (S), 2018/19:1790 av m.fl. (S), 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2174 av (M), 2018/19:2401 av och (båda C), 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 28. Högskolans samverkansuppdrag behöver förtydligas och följas upp. Resurstilldelningen bör belöna såväl vetenskaplig kvalitet som kvalitet i samverkan och nyttiggörande för samhället. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitetssäkring, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5–8, 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:1543 av (M) yrkande 5 och 2018/19:1648 av m.fl. (SD) yrkande 1. Kvalitetsutvärderingen hos bör förstärkas. Utbildningar ska bedömas och utvärderas utifrån akademiska resultat, men också utifrån hur det går för studenterna efter avslutade studier (arbete, lön, entreprenörskap m.m.). En nationell rankningslista för program och kurser på landets universitet och högskolor bör inrättas för att göra det lättare för intresserade att jämföra kvaliteten på olika utbildningar. Kvalitetsmåtten som ska avgöra rankningen bör bl.a. innehålla arbetsmarknadsetablering efter examen. Informationen ska publiceras och finnas tillgänglig inför studieval. Den ska också användas som en del av beslutsunderlaget inför nedläggningen av en utbildning. Man bör se över hur mer data på området kan samlas in och offentliggöras av Universitets- och högskolerådet (UHR). Genomströmningen i en utbildning beror som studenter faktiskt ägnar åt sina studier. Studier som räknas som heltid, dvs. , kan ha en låg andel lärarledda timmar och en hög andel självstudier. Andelen lärarledda timmar respektive andelen självstudier ska ingå i kvalitetsutvärderingar och i lärosätenas egna uppföljningar. Enligt en enkät gjord av (SFS, 2012) anser studenterna att god pedagogik är den viktigaste faktorn för effektiv inlärning. Det är det område som enligt studenterna har de största bristerna i högskolan. En god inlärningsmiljö förutsätter att föreläsarna har pedagogisk skicklighet och ämneskunskaper. Vi vill se över om lärosätena i årsredovisningen bör redovisa sitt arbete med att förbättra inlärningsmiljön. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitetssäkring, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:1648 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1543 av (M) yrkande 5, 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5–8. Lärosäten som har en bristfällig lärarutbildning bör i första hand få en anmärkning. Rättas inte bristerna till ska staten ha rätt att ge bindande direktiv om kvalitetsförbättringar. Fullföljs inte direktiven ska staten ha rätt att dra in studentpengen och ge ett annat lärosäte i uppdrag att bedriva lärarutbildningen, vilket i realiteten kan innebära att utbildningarna slås samman. blir hundratals scenkonstnärer klara med sin utbildning. För att det ska råda balans mellan utbud av utbildningsplatser och efterfrågan inom scenkonsten och för att säkra kvalitet och svensk scenkonst i den internationella konkurrensen är översyn och utvärdering viktiga verktyg. Vi förordar därför en nationell översyn och utvärdering av utbudet och kvalitetssäkringen av scenkonstutbildningar i landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Rekrytering till högskolan, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:397 av och (båda SD) yrkande 2, 2018/19:549 av (M), 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 31. presenterade regeringen ett förslag som innebar att lärosätena inte bara ska motverka social snedrekrytering utan också vidta åtgärder för att främja att personer från olika delar av landet ska söka, påbörja och fullfölja en högskoleutbildning oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller social bakgrund (, promemoria ). Vi menar att förslaget bör avslås med tanke på det arbete som universitet och högskolor redan bedriver på området. vill vi betona att kunskap och motivation skapas redan i grund- och gymnasieskolan och att det är individen själv som måste ta ansvar för sina studier. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Rekrytering till högskolan, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2018/19:397 av och (båda SD) yrkande 2, 2018/19:549 av (M), 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 10. Bristande information och vägledning gör blivande studenter beroende av råd från familj och vänner. En stärkt information och vägledning är viktiga pusselbitar för att bredda rekryteringen till högskolan. Utan ett transparent utvärderingssystem där utbildningens kvalitet, koppling till arbetsmarknaden och tidigare studenters åsikter tydliggörs är det svårt för blivande studenter att göra välinformerade studieval. Jag anser att studenter bör kunna ta del av oberoende information inför sitt studieval. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillträde till högskolan, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 14, 2018/19:1543 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2581 av (M), 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 53 samt 2018/19:2906 av och (båda SD). Vi vill se över behovet av en standardiserad studentexamen, där elevernas slutbetyg är förankrade i resultaten på centrala prov, eller ett inträdesprov till högre utbildning. Vi vill även skärpa antagningskraven för lärarutbildningen och införa särskilda behörigheter för olika lärarutbildningar, både när det gäller kurser och betyg på kurser. För en blivande matematiklärare bör exempelvis gälla krav på högre betyg inom matematik än för en blivande svensklärare. Antagningen bör också kompletteras med ett lämplighetsprov. Detta kan ses som ett sätt för sökanden att höja värdet på betygen genom att kommunikativ och interaktiv förmåga, förmåga att ta en ledarroll och motivation för läraryrket bedöms. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillträde till högskolan, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 53 samt 2018/19:1543 av (M) yrkande 1, 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2581 av (M), 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2906 av och (båda SD). Förutom grundläggande behörighet krävs det minst betyget E i vissa ämnen för att vara behörig till lärarutbildningen. Jag menar att det ska krävas minst betyget B i vissa ämnen för att kunna antas till lärarutbildningen. Exempelvis ska en grundlärare ha ett högre betyg i svenska och engelska och en ämneslärare högre betyg i undervisningsämnena. Jag anser också att lämplighetsprov eller antagningsprov ska införas. Lämplighetsprov ska utarbetas som bör användas för antagning till samtliga lärarutbildningar. finns det en möjlighet för lärosätena att vid urval till en utbildning fördela högst en tredjedel av platserna på grundval av de urvalsgrunder som lärosätet bestämt, t.ex. särskilda prov. Jag menar att man ska verka för att lärosätena använder sig av denna möjlighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillträde till högskolan, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:1543 av (M) yrkande 1, 2018/19:2581 av (M), 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 14, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 53 samt 2018/19:2906 av och (båda SD). Antagningskraven till t.ex. lärarutbildningen ska skärpas genom att göra det möjligt att ställa krav på lägst betyget C i svenska från gymnasiet för samtliga studenter. Vidare bör det vara möjligt att ställa särskilda krav för en specifik utbildning. Den som ska studera till ämneslärare ska ha betyget C i aktuellt ämne. Det är rimligt att kräva att en lärare har högre kunskap i det ämne den undervisar i än betyget E, dvs. Det har genomförts en försöksverksamhet med lämplighetsprov i samband med antagning till lärar- och förskollärarutbildningar. I försöksverksamheten har ett krav för grundläggande behörighet varit att den sökande bedöms vara lämplig för lärar- eller förskolläraryrket. Försöksverksamheten bör bli permanent och utökas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vissa studentfrågor, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17 samt 2018/19:455 av (MP) och 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 9. Få lärosäten har en policy för studerande som har barn. Detta skapar en osäker vardag för dessa studenter eftersom det inte finns några rättigheter eller skyldigheter att förhålla sig till, och vad som gäller kan variera mellan olika lärare. Det finns inte heller några regler om normal undervisningstid, utan obligatoriska moment, såsom tentor och seminarier, kan förekomma och när ordinarie barnomsorg är stängd. En föräldrapolicy kan innehålla principer för studerandes rätt att återgå till studier efter uppehåll för föräldraledighet eller vad som händer om en studerande missar obligatoriska moment på grund av frånvaro för vård av barn. Jag anser därför att lärosätena bör få i uppdrag att ha en föräldrapolicy. Vidare anser jag att Universitets- och högskolerådet (UHR) bör få i uppdrag att främja möjligheterna för föräldrar att studera. Andelen studerande som har barn är särskilt hög på utbildningar till bristyrken som lärare och sjuksköterska. Det bör ligga i samhällets och lärosätenas intresse att studerande kan fullfölja sina utbildningar med så få hinder och avbrott som möjligt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vissa studentfrågor, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:455 av (MP) och 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17. Jag anser att man bör se över de disciplinära åtgärderna vid tentamensfusk, som t.ex. avstängningens längd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolans internationalisering, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:664 av (MP), 2018/19:1351 av (SD) yrkande 2, 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 6. Möjligheten att tillhandahålla bostäder åt utländska studenter och gästforskare bör permanentas för samtliga universitet och högskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolans internationalisering, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2018/19:664 av (MP), 2018/19:1351 av (SD) yrkande 2 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 38. Jag vill se över möjligheterna att inrätta ett Nobelstipendium som ska motsvara det amerikanska . Det är ett stipendium som främst vänder sig till personer med högre utbildning och experter inom de områden som prioriterar i sitt samarbete med andra länder. Ett skulle ytterligare öka attraktivitet. Jag anser vidare att lärarutbildningsanordnarna bör uppmuntra en ökad internationalisering av utbildningen till samma nivå som svensk högskoleutbildning i genomsnitt. Lärarutbildningen är den utbildning i som ligger lägst när det gäller internationella kontakter, internationella studenter och internationellt utbyte. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Validering och kompletterande utbildning, punkt 10 (M, C, KD, L) av (L), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 11. Det behövs ökade insatser för att fler nyanlända ska ges möjlighet att vidareutbilda sig och validera sina kunskaper. Insatserna bör syfta till att förkorta handläggningstiderna. Man bör också se över om resurserna för validering och komplettering av akademiska utbildningar kan stärkas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. En snabb valideringsprocess, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 4. fungerar inte valideringssystemet fullgott. Valideringen tar orimligt . Vi vill därför att valideringen för bl.a. hälso- och sjukvårdsyrken ska utvärderas i syfte att effektivisera densamma. När det gäller validering för hälso- och sjukvårdsyrken är handläggningen eftersatt. har framfört att Universitets- och högskolerådet (UHR) bör ta över den uppgiften. Vi vill att man ser över om en sådan ordning skulle ge en bättre och snabbare validering. I de fall en validerad kompetens inte anses motsvara en formell utbildning eller examen bör man se över hur den sökande kan få tydlig information om vad som behöver kompletteras. Den sökande bör också erbjudas studievägledning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. En snabb valideringsprocess, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 4. Det har länge talats om att valideringen av utländska meriter ska påskyndas. I grunden är principen enkel. Processen ska börja med en kompetensinventering vid ankomst. ska ansvara för den. I nästa steg ska myndigheter, främst universitet och högskolor, validera och komplettera dessa personers kompetenser. Universitet och högskolor ska ha incitament att avsätta resurser i form av tid och personal så att processen är snabb. Jag vill låta utreda en förbättrad och effektiviserad valideringsprocess och ökade möjligheter till komplettering och tillvaratagande av en utländsk examen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. En snabb valideringsprocess, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 17. Fler vägar behövs för att snabbt få in nyanlända akademiker på arbetsmarknaden. En snabbare validering av människors kompetens kan bidra till att nyanlända får arbete fortare. är validering en komplex verksamhet.