bet · H601MJU7 · 2019-02-19 00:00:00 — Utskottet anser att antibiotikaresistens är en utmaning som måste tacklas på alla nivåer. Den svenska strategin mot antibiotikaresistens, som omfattar arbetet nationellt samt inom EU och internationellt, är ett betydelsefullt initiativ med tydliga mål och prioriteringar. Utskottet noterar i sammanhanget att mål 3 tar upp vikten av att antibakteriella ämnen används klokt och ansvarsfullt i konsumentprodukter och att Kemikalieinspektionen bl.a. ska göra en kunskapssammanställning och analys över forskningsläget när det gäller samtidig resistens mot antibiotika och biocider. Utskottet anser att i avvaktan på resultatet av dessa pågående arbeten bör motionerna 2018/19:1394 (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2426 (C) yrkande 36 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete inom Reach med att inkludera nanospecifik information. Bestämmelser har antagits på EU-nivå om att bilagorna i Reach ska anpassas till nanomaterial. Det är positivt att EU:s kemikalielagstiftning anpassas så att informationen om nanomaterial är tillräcklig för att identifiera risker eller säker användning. Vidare noterar utskottet att det finns ett nytt krav på nationell nivå att anmäla uppgifter om nanomaterial i kemiska produkter till Kemikalieinspektionens produktregister i syfte att samla information om hur mycket och vilka nanomaterial som används i . Motion 2018/19:2726 (KD) yrkande 11 avstyrks med hänvisning till redovisningen ovan. Utskottet anser att det behövs krafttag för att begränsa och förbjuda bisfenol A som anses vara hormonstörande och som därmed kan skada vår fortplantningsförmåga. Det är positivt att regleringar av bisfenol A på olika områden har skärpts . Utskottet noterar att även andra bisfenoler kan vara hormonstörande. Det är viktigt att begränsa även dessa ämnen. Inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag kommer Kemikalieinspektionen att fortsätta granska ämnesgruppen bisfenoler och föreslå begränsningar där så är motiverat ur hälso- och miljösynpunkt. Utskottet föreslår att motion 2018/19:2726 (KD) yrkande 12 lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av detta pågående arbete. Det finns ett stort behov av att komma till rätta med spridningen av s.k. PFAS-ämnen i miljön eftersom de är extremt långlivade i naturen och bl.a. kan störa reproduktionsförmågan. Det är därför positivt att regeringen ser det som en av sina högsta prioriteringar att kartlägga användningen av ämnena och verka för en utfasning av dessa. Utskottet vill särskilt uppmärksamma de olika samarbeten som pågår mellan myndigheter och olika aktörer i samhället, och vikten av dessa för att komma till rätta med denna problematik. Det är enligt utskottet angeläget att kunskapen om ämnen ökar och att arbetet med att kartlägga, förbjuda och fasa ut användningen av dessa fortsätter. Utskottet noterar att det pågår arbete på EU-nivå med att begränsa och förbjuda miljöfarliga ämnen baserade på fluor, bl.a. PFOA, och vill särskilt framhålla Kemikalieinspektionens och den tyska miljömyndighetens förslag om att förbjuda sex högfluorerade ämnen och ämnen som kan brytas ned till dessa, vilket kan resultera i att minst 200 högfluorerade ämnen förbjuds. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av detta arbete. Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår på området och i avvaktan på resultatet av detta anser utskottet att motionerna 2018/19:2726 (KD) yrkande 13 och 2018/19:2887 (M) yrkande 5 kan lämnas utan vidare åtgärd. Farliga ämnen i byggprodukter Utskottet noterar att det pågår arbete med att minska spridningen av särskilt farliga ämnen under byggprocessen och vid val av byggmaterial. Bland annat bereds ett förslag i om att regeringen bör verka för en reglering av innehållsförteckningar för byggprodukter inom EU-samarbetet. På nationell nivå har lämnat förslag på en s.k. loggbok som kan ge en ökad spårbarhet av farliga ämnen i byggprodukter. Det är positivt att det pågår arbete med att ta fram verktyg för den som vill arbeta förebyggande med byggmaterial för att minska risker för människors hälsa och miljön från kemikalier. I detta sammanhang noterar utskottet att regeringen också bereder ett förslag om gränsvärden för avgivning av flyktiga ämnen från byggprodukter. När det gäller en kemikalieskatt konstaterar utskottet att regeringen gör bedömningen att det för tillfället inte finns skäl att gå vidare med förslag om en punktskatt på golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Med hänvisning till redovisningen ovan föreslår utskottet att motion 2018/19:2426 (C) yrkande 38 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om information till konsumenter inom Reach och om att standardisera allergimärkning. Jämför reservation 13 (M) och 14 (KD). Enligt kommittémotion 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 10 bör regeringen verka för att skapa lättillgänglig och konsumentinriktad information inom Reach. Det ska inte krävas att man är kemist för att som konsument kunna välja giftfria alternativ. Kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 14 handlar om att standardisera allergimärkningen. Miljömärkning och allergimärkning är viktiga verktyg för att konsumenter ska kunna göra kloka val av produkter. Motionärerna vill uppmuntra konsolidering och standardisering av märkning av produkter, en öppnare dialog mellan företag och konsumenter samt ett bättre samarbete mellan intressenter. I den europeiska kemikalielagstiftningen Reach finns krav på att företag ska lämna information i leverantörskedjan om särskilt farliga ämnen på kandidatlistan. Om ett sådant ämne finns i i en vara måste företaget meddela detta till yrkeskunder i hela leverantörskedjan. Vanliga konsumenter har rätt att på begäran få information om ifall varorna innehåller farliga ämnen . Vidare deltar Kemikalieinspektionen och Konsumenter i ett samarbetsprojekt där myndigheter och organisationer från 13 EU-länder tillsammans utvecklar en mobilapplikation med information om farliga kemikalier i varor. Via applikationen ska konsumenter enkelt kunna få information om ifall en vara innehåller farliga ämnen och ställa frågor till leverantörerna. Projektet finansieras av EU:s miljöprogram Life och kommer att pågå , 2022. I projektet ingår även informationsinsatser i de deltagande EU-länderna för att öka medvetenheten bland konsumenter och leverantörer samt för att fasa ut produkter med farliga kemikalier. Regeringen har även gett i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och andra aktörer ansvara för att tillhandahålla och samordna en upplysningstjänst med opartisk information och vägledning till konsumenter (SFS 2014:110). Konsumentinformation inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag ska vara en del av tjänsten. Som ett resultat av nämnda uppdrag öppnades konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument. Det är en rikstäckande upplysningstjänst som samordnas av i samarbete med kommunernas konsumentverksamhet, de fyra konsumentbyråerna och tolv utpekade myndigheter. Under rubriken hållbarhet och underrubriken kan konsumenten på ett enkelt sätt få upplysningar om följande: Märkning av kemiska produkter, Använda och förvara kemikalier, Antibakteriellt behandlade varor, Barn och kemikalier, Kemikalier i textilier, Din rätt att få information om kemikalier i varor samt Nanomaterial och nanoteknik. Kemikalieinspektionen har även fördjupad konsumentinformation på sin webbplats för att ge konsumenter hjälp att göra medvetna val. Jämfört med Hallå konsument ger inspektionens webbplats mer utförlig information. Det går bl.a. att fördjupa sig i 19 olika grupper av varor och kemiska produkter. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) anförs att mängden information om förekomsten av farliga ämnen i varor som omfattas av Reach utökas kontinuerligt genom att fler särskilt farliga ämnen identifieras och listas. utökades förteckningen med åtta nya ämnen, och den innehåller nu totalt 181 särskilt farliga ämnen. Kommissionens målsättning är att alla relevanta särskilt farliga ämnen ska vara identifierade till 2020. När det gäller märkningsfrågor finns det ett flertal bestämmelser som reglerar märkning av olika produkter ur allergisynpunkt. Det finns bl.a. krav i förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (CLP-förordningen) på märkning av kemiska produkter som kan ge allergiska reaktioner. Kemiska ämnen och produkter som bedöms vara allergiframkallande ska märkas med en s.k. faroangivelse som anger att ämnet eller produkten är allergiframkallande. Av regeringens skrivelse Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) framgår att Kemikalieinspektionen i handlingsplanen för en giftfri vardag har prioriterat arbetet med allergiframkallande ämnen. Med inriktning på allergiframkallande ämnen har myndigheten lämnat förslag på harmoniserade klassificeringar av farliga ämnen i EU, inspekterat företag för att kontrollera att de följer lagstiftningen och haft dialoger med företag för att de ska gå längre än vad lagstiftningen kräver. lanserade i , och en gemensam nordisk produktmärkning: Asthma Allergy Nordic. Den nordiska rekommendationen av produkter ska ses som en vägledning för konsumenten i sökandet efter produkter som är bra ur allergisynpunkt. Syftet är att medlemmarna ska känna sig hjälpta i sitt val av produkter. Förbundet har tillsammans med experter utarbetat kriteriedokument för ett antal olika produktgrupper. När det gäller miljömärkning har tagit fram en oberoende märkningsguide, Miljömärkningsguiden, för att hjälpa konsumenter att kunna handla mer hållbart. En miljömärkning innebär att en vara ska uppfylla vissa krav som satts upp av t.ex. en miljömärkningsorganisation. Märkningen är framtagen av en s.k. tredjepart som är oberoende från den som säljer eller tillverkar varan. Kraven, som är skarpare än lagstiftning, ska regelbundet följas upp och skärps successivt. Svanen och Bra Miljöval är exempel på miljömärkningar. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 18) framgår att Miljömärkning , som har det övergripande ansvaret för miljömärkena Svanen och EU-blomman i , har bedrivit ett aktivt arbete med kriterieutveckling och licensiering. Nordisk miljömärkning (Svanen) ska följa de riktlinjer som fastställts av (reviderades ), vilka bl.a. slår fast att Svanen ska bedriva en samnordisk utveckling och revidering av kriterier med höga miljö-, klimat- och kvalitetskrav samt en objektiv kontroll. Beslut om kriterier fattas av den nordiska miljömärkningsnämnden, som består av representanter från alla nordiska länder. Miljömärkning liksom de övriga nordiska miljömärkningssekretariaten arbetar med kriterier för Svanen utifrån de procedurer och principer som vägleder en typ 1-märkning i enlighet med ISO 14024, där det bl.a. finns krav på transparenta och öppna processer. Detta sker även på basis av en omfattande dialog med miljömärkningens intressenter. Utskottet noterar att Kemikalieinspektionen och arbetar med att förbättra tillgången till konsumentvänlig information om kemikalier på olika sätt. där en mobilapplikation utvecklas med information om farliga kemikalier i varor anser utskottet är särskilt intressant i sammanhanget eftersom den kan bidra till att öka medvetenheten om kemikalier i varor. Det är även positivt att fler särskilt farliga ämnen identifieras kontinuerligt och listas inom Reach. Konsumenter ska kunna göra informerade och trygga val när det gäller varors innehåll av kemiska ämnen. Utskottet noterar att en gemensam nordisk allergimärkning har lanserats som ska hjälpa konsumenterna vid val av produkter. har även tagit fram en miljömärkningsguide för att hjälpa konsumenter att kunna handla mer hållbart. Miljömärkning har bedrivit ett aktivt arbete med kriterieutveckling. Med hänvisning till ovanstående redovisning lämnas motionerna 2018/19:2726 (KD) yrkande 14 och 2018/19:2887 (M) yrkande 10 utan vidare åtgärd. Tillsyn och kontroll av farliga ämnen i produkter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kontroll av farliga ämnen, marknadstillsyn och riktlinjer vid marknadskontroll av kemikalier. Jämför reservation 15 (M) samt särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 35 bör kontrollen av farliga ämnen i kläder och andra varor öka. Det behövs ett stärkt arbete med tillsyn särskilt när det gäller produkter i vår vardag så att farliga varor hittas och kan stoppas. I partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 26 i denna del yrkas på ett fritt från gifter. För att uppnå detta behövs bl.a. en förbättrad marknadstillsyn, framför allt över konsumentprodukter, med särskilt fokus på produkter riktade mot barn. Även kommittémotion 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 7 tar upp marknadskontrollen av kemikalier, och motionärerna anser att regeringen bör verka för att bättre riktlinjer fastställs för dessa. Marknadskontroller är nödvändiga för att upprätthålla en sund och rättvis konkurrens, och motionärerna vill öka både kvantiteten och kvaliteten på dessa. Regeringen bör ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram riktlinjer för bättre marknadskontroll av kemikalier som tar hänsyn till riskerna med spridning och exponering. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) redovisas att handlingsplanen för en giftfri vardag 2018–2020 bidrar till att stärka och utveckla tillsynen. undersöktes innehållet av farliga ämnen i små varor som barn kan stoppa i munnen. De varor som valdes ut var främst varor gjorda av mjuk PVC-plast och små inredningsvaror i metall, t.ex. ljuslyktor och prydnadssaker. Totalt inspekterades 59 företag, och från dessa kontrollerades 162 varor. av varorna innehöll förbjudna ämnen. Resultat från tidigare undersökningar indikerar att billiga elektriska varor har flest brister. Vidare inleddes en bred undersökning för att ta reda på om det förekommer farliga ämnen i intimhygienprodukter. Reglerna om märkning av biocidbehandlade varor började gälla 2013, men genomfördes fullt ut först . Kemikalieinspektionen har informerat närmare 200 företag som marknadsför biocidbehandlade varor om reglerna och hur de själva kan kontrollera att de säljer tillåtna varor. Regeringen anför i budgetpropositionen att genom tillsynsarbetet förbättras företagens regelefterlevnad successivt. I skrivelsen Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) anförs att satsningen på handlingsplanen för en giftfri vardag har möjliggjort för Kemikalieinspektionen att kraftigt utöka resurserna för operativ tillsyn, tillsynsvägledning och kemiska analyser för kontroll av hur företagen följer regler om farliga ämnen i varor. Mätt i kostnader var Kemikalieinspektionens tillsyn över varor tre till fyra gånger större –2014 än 2010. Drygt 500 varor analyserades i fråga om innehåll av farliga ämnen, jämfört med ca 80 varor 2010. –2015 analyserade myndigheten i genomsnitt ungefär 360 varor . Antalet inspektioner på plats hos företag som säljer varor tredubblades . Regeringen gav Kemikalieinspektionen i uppdrag att arbeta med att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Kartläggningen ska främst ta sikte på särskilt farliga ämnen men kan även omfatta farliga ämnen i de fall det är relevant för att skydda människors hälsa och miljön. Barn och unga prioriteras, och ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas. Framför allt ska förekomsten i konsumenttillgängliga varor och produkter kartläggas. I uppdraget kartlägger Kemikalieinspektionen olika material, branscher, kemiska ämnesgrupper och specifika produkttyper. Syftet är att ta reda på om det finns farliga ämnen i varor och kemiska produkter där allmänheten riskerar att exponeras. Denna kunskap behövs för att kunna prioritera vilka kemiska ämnen som kan behöva åtgärdas. överlämnade myndigheten en delredovisning till regeringen, och uppdraget ska slutredovisas . Enligt 6–10 §§ miljötillsynsförordningen (2011:13) ska en myndighet som tilldelats operativa tillsynsuppgifter avsätta resurser som i tillräcklig grad motsvarar behovet av tillsyn samt ha personal med tillräcklig kompetens för tillsynsarbetet. Vidare ska medlemsstaterna enligt artikel 18.5 i förordning (EG) nr 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter inrätta, genomföra och regelbundet uppdatera program för marknadskontroll. Av Kemikalieinspektionens tillsyns- och marknadskontrollplan (tillsyn 2/18 Kemikalieinspektionen) framgår att Kemikalieinspektionens operativa tillsyn i huvudsak är inriktad på utsläppande och tillhandahållande på marknaden och därför utgör marknadskontroll. I tillsynen kontrollerar Kemikalieinspektionen bl.a. att produkter och varor som tillhandahålls på marknaden inte innehåller förbjudna ämnen, att kemiska produkter är korrekt anmälda till produktregistret samt att bekämpningsmedel är godkända. Dessutom kontrolleras att bekämpningsmedel och andra kemiska produkter är rätt klassificerade och att informationskraven i form av märkning och säkerhetsdatablad är uppfyllda. Kemikalieinspektionens övergripande mål i tillsynen är riskminskning. Några kriterier som kan vara aktuella vid urval är produkter/företag med tillverkning/import av stora volymer eller många produkter vars produkter medför stor exponering och/eller stor spridning, produkters farlighetsklassificering, användningsområde (produkter som används mer frekvent av t.ex. barn) etc. Av Kemikalieinspektionens senaste årsredovisning framgår att en viktig del av myndighetens arbete med tillsyn av varor är att fokusera på de områden där insatser kan ge mest effekt. Tillsynsinsatser prioriteras utifrån en fastställd strategi, Strategi för tillsyn över kemikalier i varor (tillsyn 4/16) och baseras på kriterier som bl.a. innefattar – risk för att människor, särskilt barn, eller miljö utsätts för skador – sannolikhet att ett farligt ämne kan finnas i en vara – rättsliga och praktiska möjligheter att utöva tillsyn (tillsynsbarhet). Inledningsvis vill utskottet framhålla att en tillsyn med likartad kvalitet och omfattning inom hela EU är viktig för att åstadkomma lika konkurrensvillkor för företagen. En välutvecklad tillsyn stöder dessutom företagen i deras arbete med att följa kemikaliereglerna. Utskottet noterar att tillsynen har stärkts och utvecklats i och med handlingsplanen för en giftfri vardag. Kemikalieinspektionens operativa tillsyn, tillsynsvägledning och kemiska analyser har utökats kraftigt. Vidare ska förekomsten av farliga ämnen i främst konsumenttillgängliga varor och produkter kartläggas. I detta sammanhang vill utskottet poängtera vikten av en effektiv tillsyn för att kunna begränsa farliga ämnen i varor. Kemikalieinspektionen ska enligt gällande lagstiftning inrätta, genomföra och regelbundet uppdatera program för marknadskontroll. För prioriteringen av tillsynsinsatser finns en fastställd strategi med kriterier som bl.a. innefattar risk för att människor, särskilt barn, eller miljön utsätts för faror. Utskottet bedömer att motionerna 2018/19:2255 (L) yrkande 26 i denna del, 2018/19:2426 (C) yrkande 35 och 2018/19:2887 (M) yrkande 7 kan lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till redovisningen ovan. Sanktionsväxling på kemikalielagstiftningens område Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om sanktionsväxling på kemikalielagstiftningens område. I motion 2018/19:900 av och (båda MP) yrkande 1 anförs att sanktionsväxling bör införas på kemikalielagstiftningens område. föreslår en s.k. sanktionsväxling på kemikalielagstiftningens område eftersom detta förväntas leda till ett effektivare sanktionssystem. Det innebär att en del miljöbrott avkriminaliseras så att myndigheter kan besluta om sanktionsavgifter direkt utan att gå via domstol. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppgift att se över miljötillsynen och sanktionssystemet i (M 2016:4). Syftet var att optimera resurserna och utveckla genomförandet av tillsynen så att den blir mer enhetlig och effektiv och bidrar till att miljökvalitetsmålen nås och att fler miljöbrott upptäcks, utreds och beivras. Utredningen överlämnade sitt betänkande Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet (SOU 2017:63) och bedömde bl.a. att en sanktionsväxling på kemikalielagstiftningens område kan förväntas leda till ett effektivare sanktionssystem. Utredningen föreslog att regeringen tillsätter en ny statlig utredning, en miljöstraffrättsutredning, som får i uppdrag att se över hela 29 kap. för att skapa ett effektivt, proportionerligt och likvärdigt sanktionssystem. Betänkandet var på remiss till . Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) framgår att remissammanställning och analys av förslagen pågår. anförde miljöminister i debatten om interpellation 2017/18:246 Sanktionsavgift vid kemikaliebrott följande: Effektiva sanktioner, oavsett om det rör sig om straff eller miljösanktionsavgifter, är viktiga verktyg för att skydda människors hälsa och miljön och för att upprätthålla sanktionssystemens trovärdighet. Systemet med miljösanktionsavgifter har visat sig fungera väl, och det bidrar till att de som ska följa regelverken också gör det. Kort sagt, i många fall är sanktionsavgifter effektivare än straff. Hög effektivitet måste emellertid vägas mot hög rättssäkerhet. Om ett straff ska ersättas med en sanktionsavgift får rättssäkerheten inte sättas på undantag. Den bedömningen måste tas på allvar och kräver därför tid och noggrannhet. Regeringen har tagit initiativ till lagändringar som syftar till att effektivisera sanktionssystem. Det senaste exemplet är direktiven till . Mycket talar för att det inte bara är överträdelser inom kemikalieområdet som bättre skulle tas om hand i systemet med miljösanktionsavgifter. Det gäller flera sakområden inom tillämpningsområde. Med hänsyn till det bör ett samlat grepp tas, och man bör undvika mindre ingrepp som riskerar att skapa otydlighet och splittrade sanktionssystem. är det första steget i det arbete som har påbörjats för att ytterligare renodla och effektivisera sanktionssystemen. Kemikalieområdet är ett av de sakområden som kommer behandlas i det arbetet. Vidare anförde miljöministern, baserat på bedömning och remissinstansernas kommentarer, att det behövs en ny utredning som tittar på möjligheterna att växla från straff till miljösanktionsavgifter, inte bara på kemikalieområdet utan bredare för att få en effektiv tillämpning av i stort. Utskottet har behandlat frågor om miljösanktionsavgifter tidigare, bl.a. i betänkande 2017/18:MJU12 Kemikaliepolitik. Utskottet anförde följande: Utskottet konstaterar att föreslår att en ny utredning tillsätts som får i uppdrag att se över hela 29 kap. för att skapa ett effektivt, proportionerligt och likvärdigt sanktionssystem. I likhet med regeringen ställer sig utskottet positivt till en sådan utredning. Det är viktigt att översynen blir grundlig och leder till ett enhetligt och rättssäkert sanktionssystem. Utskottet ställer sig fortfarande positivt till en utredning som ska se över straffbestämmelserna i 29 kap. för att skapa ett effektivt, proportionerligt och likvärdigt sanktionssystem. Utskottet vidhåller att det är viktigt att översynen leder till ett enhetligt och rättssäkert sanktionssystem. Med hänvisning till redovisningen ovan föreslår utskottet att motion 2018/19:900 (MP) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utfasning av kemiska bekämpningsmedel, flytt av ansvaret för att pröva ansökningar om godkännande av växtskyddsmedel till , förenklad handläggning av kemikalier, ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel och Kemikalieinspektionens bedömning vid godkännanden av bekämpningsmedel, bl.a. vid odling av lök och bönor. Jämför reservation 16 (M), 17 (SD), 18 (V) och 19 (M, SD, KD). Utfasning och hantering av bekämpningsmedel