bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). I syfte att stärka det förebyggande arbetet mot sexuella trakasserier har i sitt regleringsbrev (U2018/04029/GV, U2018/04751/BS (delvis), U2018/04756/S) fått i uppdrag att genomföra insatser för att utveckla sex- och samlevnadsundervisningen och arbetet mot kränkande behandling i skolan. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Vidare ska enligt sitt regleringsbrev göra en översyn av läroplaner och analysera om och vid behov föreslå hur undervisningen i kunskapsområdet sex och samlevnad i det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen bättre kan stödjas genom förtydliganden i läroplanerna för skolformerna. Arbetet med uppdraget ska syfta till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i sex- och samlevnadsundervisningen och ta sin utgångspunkt i bl.a. vad som framkommit i Skolinspektionens granskning av sex- och samlevnadsundervisning (dnr 2016:11445). I uppdraget ska särskilt beakta att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck, samtycke och pornografi omfattas av sex- och samlevnadsundervisningen. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i ett flertal motionsyrkanden om att sex- och samlevnadsundervisningen är av stor vikt och att det också finns områden som behöver stärkas. Särskilt värdefullt är det enligt utskottet att koppla frågor om sex och samlevnad till skolans övergripande värdegrundsarbete och till frågor som jämställdhet, allas lika värde och könsnormer. Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att man är överens om att sex- och samlevnadsundervisning ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen (genomförs ), (punkten 56). I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att mer resurser ska tillföras det förebyggande arbetet och sex- och samlevnadsundervisningen ska moderniseras. Bland annat har fått i uppdrag att göra en översyn av läroplaner och analysera om och vid behov föreslå hur undervisningen i kunskapsområdet sex och samlevnad i det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen bättre kan stödjas genom förtydliganden i läroplanerna för skolformerna. Arbetet med uppdraget ska syfta till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i sex- och samlevnadsundervisningen och ta sin utgångspunkt i bl.a. vad som framkommit i Skolinspektionens granskning av sex- och samlevnadsundervisning (dnr 2016:11445). I uppdraget ska särskilt beakta att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck, samtycke och pornografi omfattas av sex- och samlevnadsundervisningen. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Mot bakgrund av det arbete som inletts och pågår avstyrker utskottet motionerna 2018/19:700 (S), 2018/19:1402 (MP) yrkande 8, 2018/19:2148 (S), 2018/19:2267 (L) yrkande 23, 2018/19:2314 (MP) yrkande 1, 2018/19:2716 (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2857 (C) yrkande 3 och 2018/19:2989 (KD) yrkande 116. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om entreprenörskap i skolan och om samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv. Jämför reservation 22 (SD) och 23 (C). I motion 2018/19:1129 (M) yrkande 1 förespråkas att alla barn och ungdomar under sin skoltid bör ges utbildning i entreprenörskap. Motsvarande framförs i motion 2018/19:1539 av och (båda M). I motion 2018/19:1519 av och (båda M) anförs att företagande och entreprenörskap ska beaktas vid utformningen av all utbildning. I motion 2018/19:2172 av (M) framförs att entreprenörskap ska främjas redan i och i större omfattning än . I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 29 förordas ett systematiskt samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet. Motionärerna anser att om både föreningslivet och näringslivet är med i skolans verksamhet kan eleverna få stimulans med både fritid, verklighetsanknytning och tankar på framtida yrkeskarriärer. Motionärerna vill se en utökning av där även representanter för näringslivet deltar tillsammans med idrottsföreningar, för att frigöra tid för lärarna men också för att knyta näringslivet närmare skolan. I motion 2018/19:431 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att bör ge regeringen i uppdrag att möjliggöra ett ökat entreprenörskap och ett engagerat näringsliv i det svenska utbildningssystemet samt möjliggöra grundläggande kunskaper om hur man startar och driver ett eget företag. I motion 2018/19:627 av (SD) framför motionären att regeringen bör utreda huruvida en stimulanspeng kan införas för att främja förståelsen för egenföretagande. I kommittémotion 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 15 efterfrågas möjligheter för föreningslivet att komma till skolor och fritidshem för att låta barn testa nya aktiviteter. Att barn samlas runt intressen ger möjlighet till ökad integration och till att stärka föreningslivet. Enligt motion 2018/19:462 av (L) yrkande 2 bör en kartläggning ske av hur företagsamhet och entreprenörskap kan bli en del av . Utifrån kartläggningen bör det enligt yrkande 3 tas fram en nationell strategi för detta. Samverkan med arbetslivet, entreprenörskap och hållbar utveckling är övergripande teman som betonas i läroplaner, examensmål samt ämnes- och kursplaner för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2018) samt gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018). Rektorn har ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan så att eleverna får konkreta erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. I de övergripande målen för läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges t.ex. att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden och även har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. För att uppnå detta ska alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika skolan som en lärande miljö. Lärarna ska bl.a. medverka till att utveckla kontakter med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Vidare anges det i läroplanen att skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja till att pröva egna idéer och lösa problem. Vidare ska skolan bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. I de övergripande målen i läroplanen för gymnasieskolan (Gy11) anges bl.a. att skolan har ansvar för att varje elev har kunskaper om samhälls- och arbetslivet. Skolan ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Därigenom ökar elevernas möjligheter att starta och driva företag. Det framgår vidare att entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. Gymnasieskolan ska nära samverka med arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av kurser inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. I många av examensmålen för gymnasieskolans nationella program ingår krav på kunskaper om entreprenörskap. Ämnet entreprenörskap, som är tvärvetenskapligt men har sin bas i företagsekonomi och psykologi, ingår som ett programgemensamt ämne i flera program. I ämnet företagsekonomi finns t.ex. kursen entreprenörskap och företagande, som ska ge kunskaper om att starta och driva ett företag. Vidare anges det i läroplanen för gymnasieskolan att alla elever ska genomföra ett gymnasiearbete. Målen för gymnasiearbetet framgår av programmens olika examensmål. För yrkesprogrammen anges bl.a. att gymnasiearbetet kan utformas så att det ger eleverna möjlighet att pröva sitt yrkeskunnande i företagsliknande arbetsformer. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv beslutade om en stärkt koppling mellan skola och arbetsliv genom att huvudmän för grundskolor och specialskolor blivit ansvariga för att anordna obligatorisk praktisk arbetslivsorientering, s.k. prao (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). I ska prao omfatta minst sammanlagt fr.o.m. årskurs 8. I specialskolan gäller samma omfattning som fr.o.m. årskurs 9. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Pågående arbete om entreprenörskap i skolan Regeringen meddelade i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 198) att den avsåg att förlänga och förstärka den pågående satsningen på entreprenörskap och företagande bland unga i bl.a. skolväsendet. För ändamålet avsattes –2020 inom utgiftsområde 24. ska enligt myndighetens instruktion särskilt stimulera arbetet med entreprenörskap inom skolväsendet. Uppdraget knyter an till myndighetens uppgift att lämna statsbidrag enligt förordningen (2011:192) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan samt upphandling av tjänster för att stödja entreprenörskap inom skolväsendet. Syftet med insatser är att främja utvecklingen av huvudmännens arbete med entreprenörskap i skolan. redovisar i sin årsredovisning vilka insatser som genomförts inom regeringsuppdraget och lämnar även en sammanfattande redogörelse för vad statsbidragen har använts till. Inom ramen för uppdraget har genomfört den internationella innovationstävlingen under Global Entrepreneurship Week. Tävlingen bidrog till uppdrag genom att tävlingen fokuserar på kreativitet, innovationstänkande och samarbete. Totalt 51 team från sju gymnasieskolor deltog i tävlingen. Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2013/02553/S, U2013/01285/S, U2013/00941/S, U2015/00941/S, U2015/00299/S, U2015/03844/S) redovisade bl.a. en genomförandeplan för ett program om skola och arbetsliv samt vidare studier. Detta program syftar till att skapa bättre förutsättningar för elever att kunna göra väl underbyggda val inför fortsatta studier eller arbetsliv, samt för att underlätta övergången mellan olika skolformer och mellan skola och arbetsliv eller vidare studier. Skolan ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper som främjar företagande och innovationstänkande. Inom ramen för programmen ingår bl.a. ett utbildningspaket om skola och arbetsliv, riktat till lärare, studie- och yrkesvägledare och skolledare. Utskottet instämmer inledningsvis i motionärernas uppfattning om vikten av entreprenöriellt lärande. Satsningar som uppmuntrar ungas entreprenörskap och innovationskraft är av stor betydelse eftersom de kan stärka ungas sysselsättning och förutsättningar på arbetsmarknaden. Eleverna har nytta av kunskaper om företagande i många sammanhang både under och efter studierna, oavsett om de fortsätter studera eller övergår till arbetslivet. Utskottet vill hänvisa till att skolans styrdokument lyfter fram dessa frågor på olika sätt. Enligt läroplanerna ska skolan bl.a. stimulera elevernas kreativitet och nyfikenhet och deras vilja att pröva egna idéer och lösa problem. Vidare ska skolan bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Utskottet kan konstatera att det pågår ett flertal insatser och utvecklingsarbete inom dessa frågor. har bl.a. i uppdrag att särskilt stimulera arbetet med entreprenörskap i skolväsendet samt att lämna statsbidrag för entreprenörskap i skolan. Vidare arbetar för att stärka samverkan med arbetslivet genom ett flertal aktiviteter, bl.a. inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Utskottet vill även påminna om att regeringen har förlängt satsningen på entreprenörskap och företagande bland unga, bl.a. i skolväsendet. beslutade också om en stärkt koppling mellan skola och arbetsliv, ett beslut som innebär att huvudmän för grundskolor och specialskolor blivit ansvariga för att anordna obligatorisk praktisk arbetslivsorientering, prao. Utskottet instämmer också i att utbildningens roll är viktig när det kommer till frågor om samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv. Enligt de övergripande målen i läroplanerna ska varje elev ha inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. För att uppnå detta ska alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter som kan berika skolans lärande miljö. Utskottet vill även lyfta fram att det i arbete med samverkan inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen ingår ett utbildningspaket om skola och arbetsliv som är riktat till lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare. När det gäller frågan om samarbete med föreningslivet enligt den s.k. Bunkeflomodellen, som är ett samverkansprojekt mellan skolan och den lokala idrottsföreningen där eleverna har fysisk aktivitet som ett obligatoriskt inslag i skolan , kan utskottet konstatera att samverkan med föreningar är en fråga för varje skolhuvudman och skola att besluta om. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att det i läroplanerna för skolformerna grundskola (inklusive förskoleklass och fritidshem), grundsärskola, sameskola och specialskola anges att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen (under rubriken i del 1). Vidare gav regeringen i uppdrag (U2018/1430/S) att lämna förslag på vad som behövs för att alla elever i och motsvarande skolformer ska röra sig mer. Av slutredovisning (dnr 2018:838), som överlämnades till () , framgår bl.a. att föreslår en ny skrivning, som är tydligare och mer konkret än den som finns om daglig fysisk aktivitet i samtliga läroplaner. Enligt förslag ska eleverna ges möjlighet och uppmuntras att delta i hälsofrämjande fysiska aktiviteter under skoldagen. Att rektorn ansvarar för att detta sker förtydligas också i en ny punkt under . Med hänvisning till gällande rätt och till det anförda avstyrks motionerna 2018/19:378 (SD) yrkande 29, 2018/19:431 (SD) yrkande 1, 2018/19:462 (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:627 (SD), 2018/19:1129 (M) yrkande 1, 2018/19:1519 ( M), 2018/19:1539 (M), 2018/19:2172 (M) och 2018/19:2446 (C) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att det ska vara möjligt för skolor att ge elever på högstadiet och gymnasiet ett skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen. Ordningsomdömet ska inte ingå i slutbetyget. avslår motionsyrkanden bl.a. om att betyg ska införas från årskurs 4. Jämför reservation 24 (S, V, MP), 25 (M), 26 (SD) och 27 (M, SD, KD) samt särskilt yttrande 1 (C, L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 78 anför motionärerna att betyg bör införas från årskurs 4 för att ytterligare bättre och tidigare kunna följa elevernas kunskapsutveckling. I yrkande 90 begär motionärerna att det ska vara möjligt för skolor att ge elever på högstadiet och gymnasiet ett skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen, som dock inte ska ingå i slutbetyget. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 21 föreslås att det ska införas omdömen i ordning och reda som en skriftlig kommentar och bilaga till terminsbetygen fr.o.m. . I motion 2018/19:1903 av (M) yrkande 2 anför motionären att förutsättningarna för att införa standardiserade och externt rättade slutexaminationer i matematik samt orienterings- och språkämnena i bör ses över. Vidare bör enligt yrkande 3 möjligheten att införa standardiserade och externt rättade slutexaminationer i gymnasieskolans kurser också ses över. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 6 framförs att möjligheten för rektorer att besluta om sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 bör tas bort. I yrkande 13 begär motionärerna att frånvarostatistik ska införas i slutbetyget i syfte att främja hög närvaro och minska skolket. I yrkande 14 begärs att ämnesbetyg ska sättas fr.o.m. årskurs 4 i . Tydliga utvärderingar och betyg ska enligt motionärerna vara en naturlig och integrerad del av den svenska skolan. I yrkande 16 föreslås att det ska införas skriftliga ordningsomdömen från första klass. Enligt motion 2018/19:418 av (KD) bör en utredning tillsättas i syfte att införa ordningsomdömen i svenska skolor och att se över frågan om att göra det lättare för rektorn att stänga av och flytta elever. I kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 9 vill motionärerna bl.a. ge lärare större rätt att väga samman en elevs hela prestation när betyg sätts samt avskaffa de ständiga kursbetygen i gymnasiet och ersätta dessa med ämnesbetyg. I motion 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkande 1 betonas andra insatser än tidigare betyg i . Det är enligt motionärerna tydligt av utvärderingarna av betyg att det inte är fler eller tidigare betyg som behövs; det centrala är att stödinsatser sätts in och att resurserna finns där. Enligt yrkande 2 bör bl.a. kompensatoriska inslag införas i betygssystemet och kunskapskraven förtydligas. Enligt yrkande 3 bör lärarna i gymnasieskolan få större möjligheter att väga samman en elevs hela prestation när ett betyg sätts. I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om betyg och betygsättning och vad betyget ska bygga på. Betyg ska sättas i och sameskolans ämnen samt i gymnasieskolan i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 6 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen (se 10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 §, 13 kap. 16 §, 15 kap. 22 § skollagen). I grundsärskolans ämnen ska betyg sättas om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det. Det framgår även att när betyg sätts innan ett ämne har avslutats ska betygsättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet t.o.m. den aktuella terminen. Betyg ska sättas i specialskolans ämnen i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 7 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav (se bl.a. 10 kap. 20 §). Av skollagen framkommer även att om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram t.o.m. slutet av årskurs 6 (t.o.m. slutet av årskurs 7 i specialskolan), får rektorn besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6 (årskurs 7 i specialskolan). Betygsstegen har beteckningarna A, B, C, D, E och F. A–E står för godkända resultat, medan F innebär ett icke godkänt resultat (se bl.a. 10 kap. 17 § skollagen). För betygen A, C och E finns det nationellt preciserade kunskapskrav. I dessa beskrivs vilka kunskaper som krävs för respektive betyg. har även utarbetat ett stödmaterial för att stödja en likvärdig tillämpning av bestämmelserna för betygsskalan och för betygen B och D (2016). Av läroplanerna för (Lgr 11, reviderad 2018) och gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018) framgår att betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskraven, när det gäller för respektive ämne och när det gäller gymnasieskolan för varje kurs respektive målen för gymnasiearbetet. Det är rektorn som har det övergripande ansvaret för betygsättningen och som ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra författningar (3 kap. 14 § skollagen). Enligt förarbetena till skollagen innebär detta ansvar att se till att skolans eller verksamhetens lärare dels är väl förtrogna med det regelverk som gäller, dels i övrigt får det stöd de behöver för att kunna sätta rättvisa och likvärdiga betyg. Det har också införts en bestämmelse i skollagen (3 kap. 15 §) om elevens rätt till information om på vilka grunder betyget i en kurs eller ett ämne sätts (prop. 2009/10:165 s. 299 f.). Bakgrund och pågående arbete En försöksverksamhet med betyg fr.o.m. årskurs 4 Det har i skollagen införts ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att få besluta om en försöksverksamhet som omfattar högst 100 skolenheter och som avser betygssättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan. Sådana föreskrifter ska få innebära undantag från bestämmelserna i skollagen om skyldighet att ge viss skriftlig information i en individuell utvecklingsplan i de aktuella årskurserna och skolformerna. Lagändringen trädde i kraft (prop. 2016/17:46, bet. 2016/17:UbU10, rskr. 2016/17:158). Försöksverksamheten, som pågår , regleras i förordningen (2017:175) om försöksverksamhet med betyg från årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan och från årskurs 5 i specialskolan och bygger på frivillighet. En huvudman får delta i försöksverksamheten bara om intresse att delta finns hos den berörda skolenhetens rektor och lärare. Huvudmannen bör ha samrått med berörda föräldrar genom att de har fått möjlighet att yttra sig, och även eleverna vid berörda skolenheter bör ha fått möjlighet att yttra sig. En huvudman med fyra skolenheter eller fler får delta med högst en fjärdedel av huvudmannens samtliga skolenheter, och en huvudman med tre eller färre skolenheter bör få delta med en skolenhet. Försöksverksamheten, som administreras av , pågår till och en utvärdering av försöksverksamheten ska lämnas till (). deltar 9 huvudmän med 11 skolenheter i försöksverksamheten och deltar ytterligare 4 huvudmän och 5 skolenheter (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 81). I ett pressmeddelande från regeringen med rubriken om målstyrning och utvärdering i , daterad , hänvisas till en överenskommelse mellan , , de gröna, , liberalerna och med bl.a. följande innehåll. ska behandla ett antal förslag som rör målstyrning och utvärdering i . Partierna är eniga om följande: Den i skollagen reglerade betygsåldern kvarstår som , det vill säga från och med årskurs 6. En försöksverksamhet genomförs där skolor ges möjlighet att ge betyg från årskurs 4. Hela det nya betygssystemet utvärderas grundligt och redovisas i en kontrollstation inför . samordnar försöket med betyg från årskurs 4 och ansökan om deltagande ställs av skolhuvudmannen till . En förutsättning är att det finns intresse hos skolans ledning och lärare samt att samråd skett med föräldrar. Grundprincipen är att de ansökningar som kommer in ska beviljas om de uppfyller kriterierna. ska verka för att försöksverksamheten pågår i skolor med olika elevsammansättning och att en lämplig geografisk spridning sker. kan bevilja deltagande i försöksverksamheten för högst en fjärdedel av skolorna inom en ansökande skolhuvudman, och för högst 100 deltagande skolor totalt i hela landet. I de årskurser där betyg ges upphävs skyldigheten att utfärda IUP/skriftliga omdömen. Försöket påbörjas senast . Försöksverksamheten följs och utvärderas löpande av eller annan myndighet. Särskilda budgetmedel anslås till försöket. Utvärdering av betygsskalan och kunskapskraven har på regeringens uppdrag utvärderat den betygsskala och de kunskapskrav som började tillämpas inom grund- och gymnasieskolan. Verket överlämnade sin rapport (dnr 2014:892). Utvärderingen utgick från perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. Utvärderingen visade bl.a. att en majoritet av lärarna både i grund- och gymnasieskolan anser att fler betygssteg underlättar när de informerar elever om deras kunskapsutveckling. Lärare upplever även att fler betygssteg möjliggör en mer rättvis betygsättning. I likhet med lärarna tycker en klar majoritet av eleverna, nästan åtta av tio i båda skolformerna, att de får rättvisa betyg, men upplever elever en minskad tydlighet i fråga om vad som krävs för olika betyg. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå hur ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (U 2018:03). Utredaren ska även utreda och lämna förslag på justeringar i betygssystemet för alla skolformer.