bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — De klimatmål beslutat om, att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045 och att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030 jämfört med , kräver en effektiv klimatpolitik. Vi har även tagit del av uppgifter från en rapport av om att koldioxidutsläppen ökar igen minskning. Det är mycket oroande, och för att minska de svenska utsläppen behövs det därför enligt vår mening en genomgripande teknisk utveckling och omställning av samhället. Vi vill dock framhålla att det är viktigt att denna omställning sker utan att konkurrenskraft försvagas. Vi anser inte att det är att ta globalt ansvar att sänka de svenska utsläppen genom att flytta företag, jobb och utsläpp från . Tvärtom anser vi att nyckeln till verkligt klimatarbete är att visa att det går att kombinera sänkta utsläpp med tillväxt. Vi anser att det är viktigt att på riktigt driver på i det internationella miljö- och klimatarbetet. Vi vill påminna om att utsläpp under Alliansens i regeringsställning sjönk som ekonomin växte med . Vi kan konstatera att det är ett resultat som den rödgröna regeringen inte har förmått att upprepa. I stället har regeringen fokuserat på åtgärder som av experter kritiserats för att vara ineffektiva. Vi vill exempelvis peka på att slog fast att sju av regeringens åtta klimatsatsningar i budgeten brister i effektivitet. Vi vill i stället föra en klimat- och miljöpolitik som gör skillnad på riktigt. Vi anser att det är självklart att miljö och klimat inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande, utan att de kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel och att principen om grön skatteväxling upprätthålls. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik kan växa fram. Transportsektorn står för en tredjedel av de totala svenska växthusgasutsläppen, den största delen från vägtrafik. Den svenska fordonsflottan måste därför bli mer hållbar och utsläppen från sektorn minska. Det visar inte minst den tidigare nämnda rapporten från . För att minska miljöpåverkan men behålla mobilitet måste transporterna bli effektivare och såväl användningen av biodrivmedel som forskning och introduktion av ny teknik öka. Vi anser att man genom att använda redan befintlig väginfrastruktur på nya och effektivare sätt kan minska utsläppen utan att transportkostnaderna ökar, som konkurrenskraft värnas. I stora delar av landet saknas alternativ till vägen för att transportera gods eller arbetspendla. Vägen erbjuder även en flexibilitet som många andra transportslag saknar. Vi vill som ett exempel på hur befintlig väginfrastruktur kan användas effektivare och miljövänligare lyfta fram försöken med att elektrifiera de tunga vägtransporterna som påbörjades vid makten. I testas just nu två olika tekniker för elektrifiering av tunga vägtransporter. Den ena tekniken bygger på överföring av elektricitet via luftledningar, och den andra bygger på skenor där fordonet hämtar ström från ledningar i vägen. Tekniken med luftledningar har kommit längst, och en sträcka på i invigdes för trafik . fortsätter tekniken med överföring av elektricitet från en skena i vägen att utvecklas mellan och . – möjliggöra fossilfri laddning och tankning i hela landet genom att bygga ut infrastrukturen med exempelvis laddstationer för elbilar samt tankstationer för vätgas till bränsleceller – utveckla och förbättra det nuvarande bonus–malus-systemet till en kraftfull grön bilbonus, för att ge ökad klimat- och miljöstyrning och större drivkrafter att ställa om. Systemet ska vara teknikneutralt, självfinansierat och intäktsneutralt över tid – göra en översyn av hur och om skatten på all elektrifierad kollektivtrafik, tunga fordon samt miljölastbilar skulle kunna sänkas samt om de är de mest verkningsfulla åtgärderna för att minska utsläppen – införa en nedsättning av elskatten för alla fartyg. Vi vill även som exempel lyfta fram att fartyg som drivs med fossila drivmedel inte betalar någon energiskatt för bränslet , men däremot om de laddar batterierna med . Nedsättningen som finns omfattar enbart större fartyg. Vi anser att detta hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken. Nedsättningen av energiskatten på el bör därför gälla även för mindre fartyg. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbara transporter, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 45 samt 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:20 av m.fl. (V), 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 4, 2018/19:898 av (M) yrkande 4, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del och 9, 2018/19:2192 av (S), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2337 av (MP) yrkandena 2–5, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 17, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 10, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 25 och 29 samt 2018/19:2916 av (KD) yrkande 3. Vi sverigedemokrater anser att strävan att nå ett långsiktigt hållbart samhälle måste inkludera alla transportsätt, men också innehålla mer övergripande parametrar som konkurrens, tillväxt och globala utsläpp. Vi vill peka på att specifika transportmedel kan orsaka mer eller mindre miljöpåverkan vid beräkning av en enskild transport, men för att minska den nationella och den så viktiga globala miljöpåverkan måste även det globala koldioxidläckaget tas med i beräkningarna. Vi är därmed positiva till reella miljöåtgärder som resulterar i minskade utsläpp. Men att lägga för stor administrativ eller ekonomisk miljöbörda på svenska åkerier anser vi snedvrider konkurrensen, minskar svensk tillväxt och riskerar att flytta utsläppen till andra nationer där miljökraven inte är lika hårt kontrollerade. Vi vill framhålla att vi inte opponerar oss mot om den svenska åkerinäringen utkonkurreras av utländska åkerier genom normal konkurrens. Men vi ser oseriösa och i vissa fall även kriminella utländska aktörer på den svenska marknaden. Detta resulterar i kraftigt ökad miljöpåverkan i form av ökat slitage på våra vägar, större användning av s.k. fuldiesel, ökad nedskräpning, farligt avfall på rastplatser och ökade koldioxidutsläpp. Vi kan konstatera att listan kan göras lång när det gäller negativa miljöeffekter, men detta kan delvis undvikas genom bättre kontroller av den oseriösa trafiken och mer förnuftig politik. Våra prioriteringar för svenska vägar med miljö i fokus är därmed i första hand att stoppa den oseriösa trafiken och att politiska beslut ska prioritera ett minskat globalt koldioxidläckage. Vi är dessutom trygga med att transportnäringen även bidrar med egna lösningar genom smarta logistikfunktioner, som eliminerar exempelvis tomkörningar och gör att leveranser sker på tider utanför höga trafiktoppar, samt övrig teknisk utveckling av fordon och bränsle. Vi anser därmed att kontroller, forskning och smarta lösningar ska premieras och att detta genom långsiktig politisk konsensus. Vi sverigedemokrater vill sammanfattningsvis – minska negativa miljöpåverkande effekter genom ökade kontroller – att minskat globalt koldioxidläckage ska premieras – premiera reell miljöforskning. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbara transporter, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:20 av m.fl. (V), 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 25 och 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 4, 2018/19:898 av (M) yrkande 4, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 45, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del och 9, 2018/19:2192 av (S), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2337 av (MP) yrkandena 2–5, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 17, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 10, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 29 och 2018/19:2916 av (KD) yrkande 3. Klimatförändringarna är en ödesfråga för mänskligheten, och anser att ska vara ett föregångsland i klimatomställningen. Vi i har länge varit drivande för att införa ett ramverk som omfattar hela samhället och samtliga politikområden för att minska utsläppen i nödvändig takt. Även om anser att det krävs tuffare nationella klimatmål än vad som antagits av är det för våra klimatansträngningar helt avgörande att tar beslut som är i enlighet med de nu antagna klimatmålen. Jag vill påminna om att utsläppen från transporter står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Den största delen av de växthusgaser som släpps ut kommer från vägtrafiken, och det är personbilar och tunga fordon som står för majoriteten av utsläppen. Jag har även tagit del av den rapport från som konstaterar att utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken beräknas ha ökat med preliminärt som ett resultat av ökad lastbilstrafik. Detta är en mycket oroande utveckling. Jag vill därför understryka att om vi väntar med åtgärder fortsätter investeringar att gå till koldioxidintensiv infrastruktur med höga framtida utsläpp. Därför måste enligt min uppfattning en åtgärdsplanering för vårt transportsystem de kommande tolv åren, om den ska vara förenlig med de av uppsatta klimatmålen, utgå från just dessa mål. Jag kan dock konstatera att så inte är fallet med den åtgärdsplanering som antagits av regeringen och som regeringen redogör för i skrivelsen om den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029. Den nationella plan som regeringen antagit bygger i allt väsentligt på det förslag som tagit fram, vilket baserar sig på prognoser av de olika transportslagens utveckling. Dessa prognoser visar att vägtrafiken förväntas öka kraftigt när det gäller både persontrafik och transporter och att också flyget beräknas öka kraftigt. Så i stället för att våra beslutade klimatmål är utgångspunkten för planeringen låter regeringen prognoser om oönskade trafikökningar för klimatet styra planen. Jag anser att det med en sådan ohållbar utgångspunkt blir möjligt för regeringen att besluta om en plan som innehåller bl.a. nya vägsatsningar och investeringsstöd till Sälens flygplats. Jag anser därför att regeringens planbeslut inte är förenligt med det klimatansvar som tidigare enats om att ska ta. Min utgångspunkt är att vårt vägsystem i princip är färdigbyggt och att nya motorvägsbyggen inte är förenliga med våra antagna klimat- och miljöambitioner. En nationell plan som, i motsats till den av regeringen nu antagna, tar sin utgångspunkt i våra klimatmål måste enligt min uppfattning radikalt öka investeringarna i nya järnvägar och minska väginvesteringarna. Därutöver krävs ökade infrastrukturinvesteringar för övrig kollektivtrafik, cykel och gång och hållbar sjöfart. Då klimathotet med icke önskvärd tydlighet visar att åtgärder snabbt behöver vidtas för att radikalt minska utsläppen av växthusgaser är det alltmer orimligt att hänga kvar i gamla planeringsgrunder, inte minst i skuggan av beslutade klimatpolitiska ramverk för med en klimatlag och nya klimatmål som ska ge oss en ambitiös, långsiktig och stabil klimatpolitik. Jag anser därför att regeringens beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 bör rivas upp, och regeringen bör ge i uppdrag att återkomma med ett nytt förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 som utgår från en utveckling av klimatpåverkande utsläpp från transportinfrastrukturen som ligger på nivåer som är förenliga med klimatmål. Jag vill även lyfta fram att gröna res- och transportplaner innebär att t.ex. arbetsgivare, byggherrar och fastighetsägare tar ett helhetsgrepp om att resandet och godsleveranserna till och från den egna verksamheten ska bli mer hållbara. Det har både i och internationellt visat sig vara ett sätt att minska bil- och lastbilstrafiken till och från en verksamhet. Jag vill peka på att utvärderingar av införda gröna resplaner visar på goda effekter i form av exempelvis minskat bilresande och friskare personal. finns dock inga möjligheter för kommuner att ställa krav på att transportplaner upprättas vid nyetableringar. Jag vill dock påminna om att det redan i utredningen , biffen och bostaden (SOU 2005:51) föreslås att kommuner ska få denna möjlighet, och det nämns ett antal exempel som skulle kunna ingå i en transportplan, bl.a. tillgänglighet till kollektivtrafik, säkra cykelparkeringar och resepolicy. I Strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet (2017), som ett stort antal myndigheter tagit fram på regeringens uppdrag, föreslås att möjligheten till en lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på gröna res- och transportplaner utreds. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en översyn om lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på transportplaner i samband med nyetableringar. Då regeringen ännu inte kommit med något konkret förslag på området, och inte heller aviserat något sådant i planerade skrivelser eller propositioner, trots att ett flertal rapporter och utredningar lyft förslaget, anser jag att det finns behov av att gör ett tillkännagivande i frågan så att den inte riskerar att ytterligare skjutas upp. Jag anser följaktligen att regeringen bör återkomma med förslag på lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnationer. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbara transporter, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 4, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del och 9 samt 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:20 av m.fl. (V), 2018/19:898 av (M) yrkande 4, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 45, 2018/19:2192 av (S), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2337 av (MP) yrkandena 2–5, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 17, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 10, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 25 och 29 samt 2018/19:2916 av (KD) yrkande 3. ligger långt fram i klimatomställningen, men det betyder inte att vi kan luta oss tillbaka. De klimatmål beslutat om, att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045 och att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030 jämfört med , kräver en effektiv klimatpolitik. Jag har även tagit del av uppgifter från om att koldioxidutsläppen ökar igen minskning. Det är mycket oroande, och för att minska de svenska utsläppen behövs det därför enligt min mening en genomgripande teknisk utveckling och omställning av samhället. Jag vill därför lyfta fram att det krävs en omställning och smart utformning av infrastrukturen. Det behövs bl.a. satsningar på forskning och utveckling av fossilfria bränslen och fordonstyper, såsom elbilar och elhybrider. Utöver detta behöver vi även stimulera till mer gång- och cykeltrafik. Jag vill dock framhålla att det är viktigt att denna omställning sker utan att konkurrenskraft försvagas. Jag anser inte att det är att ta globalt ansvar att sänka de svenska utsläppen genom att flytta företag, jobb och utsläpp från . Tvärtom anser jag att nyckeln till verkligt klimatarbete är att visa att det går att kombinera sänkta utsläpp med tillväxt. Jag anser att det är viktigt att på riktigt driver på i det internationella miljö- och klimatarbetet. Jag vill påminna om att utsläpp under Alliansens i regeringsställning sjönk som ekonomin växte med . Jag kan konstatera att det är ett resultat som den rödgröna regeringen inte har förmått att upprepa. I stället har regeringen fokuserat på åtgärder som av experter kritiserats för att vara ineffektiva. Jag vill exempelvis peka på att slagit fast att sju av regeringens åtta klimatsatsningar i budgeten brister i effektivitet. Vi i vill i stället föra en klimat- och miljöpolitik som gör skillnad på riktigt. Vi anser att det är självklart att miljö och klimat inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande, utan att de kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel och att principen om grön skatteväxling upprätthålls. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik kan växa fram. Transportsektorn står för en tredjedel av de totala svenska växthusgasutsläppen, den största delen från vägtrafik. Den svenska fordonsflottan måste därför bli mer hållbar och utsläppen från sektorn minska. Det visar inte minst de tidigare nämnda uppgifterna från . För att minska miljöpåverkan men behålla mobilitet måste transporterna bli effektivare och såväl användningen av biodrivmedel som forskning och introduktion av ny teknik öka. Jag anser även att man genom att använda redan befintlig väginfrastruktur på nya och effektivare sätt kan minska utsläppen utan att transportkostnaderna ökar, som konkurrenskraft värnas. I stora delar av landet saknas alternativ till vägen för att transportera gods eller arbetspendla. Vägen erbjuder även en flexibilitet som många andra transportslag saknar. Jag vill som ett exempel på hur befintlig väginfrastruktur kan användas effektivare och miljövänligare lyfta fram försöken med att elektrifiera de tunga vägtransporterna som påbörjades vid makten. – möjliggöra fossilfri laddning och tankning i hela landet genom att bygga ut infrastrukturen med exempelvis laddstationer för elbilar samt tankstationer för vätgas till bränsleceller – utveckla och förbättra det nuvarande bonus–malus-systemet till en kraftfull grön bilbonus, för att ge ökad klimat- och miljöstyrning och större drivkrafter att ställa om. Systemet ska vara teknikneutralt, självfinansierat och intäktsneutralt över tid – göra en översyn av hur och om skatten på all elektrifierad kollektivtrafik, tunga fordon samt miljölastbilar skulle kunna sänkas samt om de är de mest verkningsfulla åtgärderna för att minska utsläppen – införa en nedsättning av elskatten för alla fartyg. Jag vill även som exempel lyfta fram att fartyg som drivs med fossila drivmedel inte betalar någon energiskatt för bränslet , men däremot om de laddar batterierna med . Nedsättningen som finns omfattar enbart större fartyg. Jag anser att detta hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken. Nedsättningen av energiskatten på el bör därför gälla även för mindre fartyg. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 37, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 33, 2018/19:1545 av (M), 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 47 och 50–52 samt 2018/19:3001 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2018/19:23 till handlingarna. Vi kan konstatera att teknikutvecklingen inom transportområdet går med rasande fart, och troligen kommer vårt sätt att förflytta oss att se annorlunda ut om bara något eller några decennier. Det finns exempel på teknisk utveckling som potentiellt kan revolutionera vårt sätt att förflytta oss och bidra till ett mer hållbart transportsystem. Som exempel kan vi nämna att 100 av Volvos självkörande bilar började köra på vägarna i . Det pågår vidare försöksprojekt med elvägar på flera platser i där olika tekniker analyseras och jämförs. Hyperloop är ett koncept för ett transportmedel som närmast liknar en hybrid mellan ett flygplan och ett tåg. Tekniken går ut på att kapslar färdas i ett rör med mycket lågt lufttryck i höga hastigheter, och en prototyp håller på att tas fram i , . Vi är medvetna om att det ännu är för tidigt att slå fast huruvida hyperloop är en rimlig teknik att använda i . Det är dock ett tydligt exempel på att teknikutvecklingen är snabb och att inte får halka efter när det gäller nya transportlösningar. Vi vill också lyfta fram att kollektivtrafiken och planeringen av densamma bör breddas i takt med att delningsekonomin och digitaliseringen blir två allt viktigare faktorer för framtidens transportarbete. Vi anser att konceptet mobility as a service på allvar bör utvärderas som en möjlighet för att skapa ökad kollektiv mobilitet i våra storstäder. Vi vill framhålla att det enskilda ägandet av exempelvis bilar och cyklar kan komma att minska, men mobiliteten kan upprätthållas genom delning och ett effektivare utnyttjande. Kollektivt och privat resande kan länkas samman, och resetjänster för hela resan, från dörr till dörr, kan uppstå. Vi menar inte att detta innebär att kostnaderna för det offentliga ska utökas, men genom att ha perspektivet hela resan kan det offentliga och privata samverka för ett helhetsperspektiv på resan. Vi vill understryka att det är av stor vikt att ligger i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att utreda möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera nya transporttekniker i den framtida infrastrukturplaneringen med ett transportslagsneutralt tillvägagångssätt. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 47 och 50–52 samt 2018/19:3001 av m.fl. (SD), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:1545 av (M), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 37 samt lägger skrivelse 2018/19:23 till handlingarna. Vi vill inledningsvis framhålla att vi sverigedemokrater har en positiv syn på forskning och innovation, och vi ser vikten av att nödvändiga belopp avsätts för detta inom trafiksektorn. Vi kan dock tyvärr konstatera att brister av tämligen allvarlig karaktär har uppmärksammats i av stöd till forskning och innovation (FoI). Exempel som påvisas är avsaknad av riskanalys för FoI-verksamheten, svaga ekonomiadministrativa rutiner för FoI-handläggning och brister i handläggning av FoI-stöd. Vi konstaterar att det i regeringens skrivelse med anledning av granskning anges att arbetet med åtgärder har påbörjats. I granskning ingår områdena om ändamålsenlig riskanalys, ändamålsenliga rutiner för handläggning av FoI-stöd samt om intern styrning och kontroll är betryggande vid handläggning. Däremot ingår inte nyttan av forskningen och huruvida inriktningen på forskningen är att anse som den mest relevanta och viktiga. Dessa områden får vi förhoppningsvis se i en framtida granskning. Vi har tagit del av att disponerar ca på FoI-området. Vi ser vikten av att användningen och redovisningen av dessa projektmedel är tydliga och transparenta. Vi anser att skattemedel ska användas på ett ansvarsfullt sätt, och därmed ska även eventuella risker med projekt nogsamt analyseras innan projekt påbörjas. Vi ser även vikten av att utbetalning av projektmedel ska göras utifrån upparbetade kostnader, något som fått kritik för av , även om hävdar motsatsen. menar att projektmedel endast lämnats utifrån upparbetade kostnader även om det i vissa avtal uttrycks att ersättning lämnas till fast pris.