bet · H601UFöU3 · 2019-05-29 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottet föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut i . Proposition 2018/19:69 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Deltagande i stabiliseringsinsats i Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Deltagande i stabiliseringsinsats i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Därmed bifaller proposition 2018/19:69. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2018/19:69 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i beslutat att föreslå att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till utgången av juni månad 2020, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter, med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen, beslutat att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). gav utrikesminister , försvarsminister , och General , Försvarsmakten, en redo-görelse av det svenska bidraget till Minusma för det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. antog säkerhetsråd resolution , som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bl.a. uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission to ) och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade Europeiska unionen (EU) att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt (EUTM ). Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). integrerades Afismas militära styrkor i FN-insatsen. skickade en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. fattade regeringen beslut om proposition 2013/14:189 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , och gav bifall till regeringens förslag (bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med . fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN om ett svenskt styrkebidrag till Minusma. Avtalet undertecknades av utrikesministern . gav (prop. 2014/15:68, bet. 2014/15:UFöU3), , respektive bifall till regeringens förslag om fortsatt svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Det senaste beslutet gäller till utgången av juni månad 2019. I samband med beslutet gjordes två tillkännagivanden till regeringen som innebar att regeringen dels borde fastställa uppföljningsbara mål för att kunna utvärdera de insatser som gör inom ramen för Minusma, dels borde ta nödvändiga initiativ för att säkerställa tillräcklig tillgång till medicinsk evakuering inom ramen för insatsen (prop. 2015/16:119, bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i () stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Insatsens mandat omfattar bl.a. säkerhet, stabilitet och skydd av civila, stöd till den politiska dialog- och försoningsprocessen, stöd till att återupprätta statens överhöghet i hela landet, stöd till att skapa förutsättningar för humanitärt bistånd samt stöd till parterna att uppfylla det fredsavtal som skrevs under och . Det planerade svenska styrkebidraget kommer, tillsammans med en nationell stödenhet, att utgöra en del av Minusmas underrättelseenhet. kommer en avveckling av det nuvarande underrättelsebidraget och den svenska förläggningen i Timbuktu, Camp , att påbörjas. Under avvecklingen kommer styrkebidraget att utgöras av en avvecklingsstyrka innehållande bl.a. förmågor för skydd och bevakning för att bidra till försvar av FN:s stora förläggning i Timbuktu. Parallellt ska fortsatta förberedelser genomföras för ett eventuellt nytt styrkebidrag med placering i . Regeringen bedömer att det svenska underrättelsebidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 320 personer på plats fram till . Därefter kommer personalstyrkan att successivt reduceras i takt med avvecklingen av Camp . Om behov uppstår ska den totala styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 470 personer. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, för det avsedda svenska deltagandet och för sina målsättningar och överväganden för detta. Deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottets förslag i korthet medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . En avveckling av det nuvarande underrättelsebidraget och den svenska förläggningen, Camp , kommer att påbörjas . Utskottet noterar att parallellt med avvecklingen ska fortsatta förberedelser genomföras för ett eventuellt nytt truppbidrag med basering i . Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till för beslut innan ett nytt truppbidrag påbörjas. Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Det svenska underrättelsebidraget kommer under normala omständigheter att uppgå till ungefär 320 personer på plats fram till . Därefter kommer personalstyrkan att successivt reduceras i takt med avvecklingen av Camp . Det svenska styrkebidraget bestående av en underrättelseenhet och en varningsradar tillsammans med en nationell stödenhet, är en del av Minusmas underrättelseenhet samt en del av insatsens samlade logistikförmåga. Förstärkningen med varningsradar inleddes och förlängs med anledning av det försämrade säkerhetsläget så länge Försvarsmakten anser förmågan relevant i insatsområdet kopplat till myndighetens hot- och riskbedömning. Bidraget omfattar även stabsofficerare vid relevanta staber. Regeringen angav i proposition 2017/18:180 att ett eventuellt fortsatt styrkebidrag till Minusma skulle kräva en ominriktning av det svenska förbandsbidraget. Avvecklingen av Camp är en del av denna process. Under avvecklingen kommer styrkebidraget att utgöras av en avvecklingsstyrka innehållande bl.a. förmågor för skydd och bevakning för att bidra med försvar av FN:s stora förläggning i Timbuktu. Bidraget kommer att stå till sektorchefens förfogande och lösa uppgifter inom ramen för befintliga förmågor och resurser. Parallellt ska fortsatta förberedelser genomföras för ett eventuellt nytt truppbidrag med basering i . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de väpnade militära insatser som genomför. Förstärkningen kan omfatta exempelvis tillförsel av materiel, undsättning och evakuering. En räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och tidskritisk. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den specifika situationen. Detta gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen av och kostnaderna för en sådan insats. Mot denna bakgrund, och även om normalnivån på det svenska bidraget fram till kommer att vara 320–380 personer på plats, söker regeringen medgivande att ställa en svensk väpnad styrka om högst 470 personer till förfogande för Minusma till . Medgivandet bör enligt regeringens mening gälla under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat från . Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det medges i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet vill, liksom vid tidigare beslut om deltagande i Minusma, understryka att denna demokratiska förankring är väsentlig för att uppnå ett starkt folkligt stöd för insatserna. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter visar kan man inte utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande vad gäller frågan om folkrättslig grund för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5). Utskottet anförde att huvudlinjen är att svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser ska ha ett mandat från säkerhetsrådet. Detta gäller i synnerhet för fredsframtvingande insatser i enlighet med kapitel VII. Då ska säkerhetsrådets mandat alltid sökas. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten enbart att sådana insatser görs med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Utskottet konstaterade att den stora utmaningen uppstår i de exceptionella lägen när säkerhetsrådet inte förmår att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning eller andra omfattande övergrepp, inklusive systematiska våldtäkter av kvinnor och utnyttjande eller exploatering av barn i väpnade konflikter. slog fast att det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar att förhindra grova övergrepp, folkmord och etnisk rensning. var en av de drivande krafterna bakom denna principöverenskommelse om skyldigheten att skydda (Responsibility to Protect). Det är ett viktigt steg i utvecklingen av det internationella normsystemet. I akuta situationer när säkerhetsrådet inte axlar sitt ansvar måste efter en noggrann bedömning överväga vad som ändå kan göras för att mildra mänskligt lidande. En sådan bedömning måste alltid göras med utgångspunkt i den enskilda aktuella situationen och beakta folkrättsliga, politiska och humanitära aspekter. Utskottet vill också, liksom tidigare, understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Utskottet konstaterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i och att ett svenskt deltagande svarar mot en direkt förfrågan från FN. Utöver mandatet från finns det även en inbjudan till FN från . En förutsättning för att det ska finnas ett folkrättsligt mandat också efter – som därmed också inbegriper det svenska bidraget – är att säkerhetsrådet antar en resolution som förlänger Minusmas mandat efter detta datum i enlighet med kapitel VII. Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsvillkor kan uppstå behov av snabba förstärkningar av den svenska insatsen. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en marginal som har beslutat om och som kan tas i anspråk för räddnings-, förstärknings- och evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet förutsätter att får information genom de berörda utskotten eller i kammaren, i anslutning till att en beslutad marginal för förstärknings- eller evakueringsinsats tas i anspråk. Utskottet konstaterar att den militära personalen i hela Minusmainsatsen uppgick till ungefär 11 632 , medan antalet poliser var 1 767 och antalet övriga civila anställda ungefär 1 400 (internationella och lokalanställda). Insatsen är huvudsakligen utgrupperad i och i norra . Högkvarteret för insatsen, med både civil och militär ledning, ligger i , och sektorshögkvarter finns i Timbuktu, och . Ett regionalt kontor finns i . leds Minusma av FN:s generalsekreterares särskilda representant från . Den svenska generallöjtnanten är styrkechef i insatsen. är brigadgeneral chef för med basering i Timbuktu. Det svenska underrättelsebidraget, stationerat i Timbuktu, förutses fram till under normala omständigheter uppgå till ca 320 personer på plats. Utskottet tillstyrker att en avveckling av det nuvarande underrättelsebidraget och den svenska förläggningen, Camp , påbörjas . Under avvecklingen kommer styrkebidraget att utgöras av en avvecklingsstyrka innehållande bl.a. förmågor för skydd och bevakning för att bidra med försvar av FN:s stora förläggning i Timbuktu. Bidraget kommer att stå till sektorchefens förfogande och lösa uppgifter inom ramen för befintliga förmågor och resurser. Utskottet noterar att det parallellt med avvecklingen ska genomföras fortsatta förberedelser för ett eventuellt nytt truppbidrag med basering i . Utskottet förutsätter att regeringen i detta sammanhang gör en analys av säkerhetssituationen i det aktuella området och återkommer till för beslut innan ett nytt truppbidrag påbörjas. Det framgår också av propositionen att kommer att fortsätta bidra med att förstärka skyddet av Camp och FN:s stora förläggning i Sektor Väst med en varningsradar så länge ett svenskt truppbidrag finns på plats. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att nödvändiga resurser ställs till förfogande under avvecklingen för att garantera personalens säkerhet och att avvecklingen av den materiel som inte återförs till sker på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet välkomnar att regeringen i propositionen understryker att kvinnors deltagande i fredsprocesser samt i freds- och statsbyggande är en förutsättning för hållbar fred och säkerhet och att 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner utgör en viktig del i Minusmas verksamhet och genomförandet av dess mandat. ska därtill säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad och har kunskap i praktisk tillämpning av resolution . Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen redovisar ett antal målsättningar för den aktuella insatsen. Utskottet vill understryka att systematisk återrapportering och erfarenhetsinhämtning är central för att kunna dra lärdomar av bidrag till internationella insatser. Detta är nödvändigt för att förankra insatserna hos det svenska folket och möjliggöra en rationell styrning av politikområdet. Vikten av uppföljning och utvärdering har också betonats i samband med behandling av regeringens skrivelse om samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8). Utskottet förutsätter att regeringen på lämpligt sätt återkommer till för att rapportera om resultatuppfyllelsen i förhållande till de uppställda målen. Det framgick av Försvarsmaktens föredragning för utskottet att det kvarstår brister när det gäller den medicinska evakueringsförmågan i och med bristen på helikoptrar med förmåga att verka i mörker. Enligt Försvarsmakten anpassar förbandet löpande sitt taktiska uppträdande med hänsyn till säkerhetsläget, logistiska förutsättningar och tillgänglighet på sjukvårdsresurser. När förbandschefen planerar sin verksamhet förhåller denne sig till möjligheten att upprätthålla en akutsjukvårdsberedskap enligt 10-1-2-principen. ska omhändertagande på plats ske genom kamrathjälp, ska medicinsk evakuering (Medevac) påbörjas och ska kirurgiska ingrepp kunna påbörjas. Denna resurs tillgodoser Medevac för svenska soldater genom egna transporter för medicinsk evakuering och egna kirurgiresurser. Därigenom kan enligt Försvarsmakten 10-1-2-principen upprätthållas dygnet runt med egna resurser och förbandet kan verka i operationsområdet. Bristen på påverkar dock förbandets aktionsradie. Utskottet välkomnar Försvarsmaktens åtgärder för att begränsa konsekvenserna av den bristande mörkerförmågan, men konstaterar att problem kvarstår när det gäller förmågan till medicinsk evakuering för den svenska styrkan i . Bristerna påverkar styrkans möjligheter att verka effektivt i insatsområdet som helhet och kan påverka personalens säkerhet. Utskottet föreslår att tillstyrker propositionen. Utskottet förordar därmed, med beaktande av vad som här anförts, att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:69 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i : medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av (avsnitt 9).