bet · H701UU2 · 2019-12-06 00:00:00 — De består av flera olika komponenter, bl.a. medel för den internationella biståndsverksamhet som bedrivs av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt bidrag till demokratiinsatser i och . Även den del av bidrag till vissa FN-organs reguljära verksamhet som klassificeras som bistånd ingår i biståndsramen. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor för stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /Dac klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen. Kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) utbetalas från utgiftsområde 2. Den del av kapitaltillskottet som klassificeras som bistånd i enlighet med /Dacs riktlinjer ingår i biståndsramen. För föreslår regeringen att anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition (anslagen 1:1–1:4 och 1:6) enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (prop. yrkande 6). I budgetpropositionen föreslås också att bemyndigar regeringen att • ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 15 (punkt 2 i propositionen) • för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till (punkt 5 i proposi-tionen) • besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i propositionen (punkt 7 i propositionen) • för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), som innebär att –2027 ska betala in högst 1 till AfDB (punkt 3 i propositionen) • Ställa ut statliga garantier till Afrikanska som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 2 913 000 000 Units of Account (UA) (punkt 4 i propositionen). I budgetpropositionen finns även förslag från om att för bör anvisa ett ramanslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (punkt 6 i propositionen). För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som regeringen respektive beslutar om beräknas nya åtaganden göras 2020 till ett belopp om ca . Framför allt rör det sig om påfyllnad i Nordiska investeringsbanken (NDF), den trettonde påfyllnaden i Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF), den sjunde kapitalhöjningen i Afrikanska , den tolfte påfyllnaden i Internationella jordbruks-utvecklingsfonden () samt påfyllnad till den globala vaccinalliansen (Gavi). För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar ska enligt beräkningarna nya åtaganden göras 2020 till ett belopp om . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. De angivna beloppen är indikativa då utfallet bl.a. kan komma att påverkas av att avtal tecknas senare än beräknat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. Andra myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är bl.a. , , och . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 99 2021–2034. I partimotion 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 15 föreslås att enprocentsmålet för biståndet omformuleras till en fyraårig biståndsram med tydligare måluppföljning. I kommittémotion 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 6 upprepas detta, och nivån på den fyraåriga biståndsramen anges till . I motionens yrkande 1 föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med och anslaget 1:2 minskas med . I motionens yrkande 7 anförs att regeringen bör utreda en reform av Sida i syfte att dimensionera och organisera myndigheten givet övergången till fyraåriga biståndsramar och de prioriteringar som pekas ut i motionen. I kommittémotion 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att biståndet alltid måste vägas mot de behov som finns under andra utgiftsområden. Motionärerna föreslår därför att biståndsramen fastställs till den av FN rekommenderade nivån på av BNI. I kommittémotion 2019/20:2658 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med , att anslaget 1:2 minskas med och att anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd ökas med . I partimotion 2019/20:3010 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett nytt anslag för additionellt klimatbistånd på . I kommittémotion 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslår motionärerna att anslagen ska fördelas i enlighet med regeringens förslag, men att medel omfördelas inom anslaget 1:1 Biståndsverksamhet så att ytterligare utbetalas till Gröna klimatfonden. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i budgetpropositionen om att fastställa biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till , vilket motsvarar av den bruttonationalinkomst som beräknades vid budgeteringstillfället enligt EU:s nya beräkningsmodell för BNI (punkt 1). ska utgå från och värna definition av bistånd. Denna anger att bistånd är flöden från den offentliga sektorn med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt /Dacs kriterier. I budgetpro-positionen redovisar regeringen kostnader i statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt /Dacs kriterier och därmed ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden, s.k. avräkningar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avräkningarna ska uppgå till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Som andel av biståndsramen uppgår avräkningarna till 2020. Utskottet konstaterar att avräkningar från biståndsramen gjorts . Avräkningarna omfattar framför allt kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer, det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget och de delar av utrikesförvaltningens förvaltnings-kostnader som avser utvecklingssamarbete. Avräkningarnas andel av bistånds-ramen har varierat som en trendmässig ökning kan noteras. Andelen avräkningar från biståndsramen uppgick , , och . har avräkningarna uppgått till av biståndsramen. Utskottet konstaterar att regeringen, i enlighet med vad utskottet begärt (bet. 2017/18:UU2, rskr. 95), ger en utförlig redovisning av den modell för beräkning av kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande inom biståndsramen som tillämpas och som regeringen avser att tillämpa framgent. Utskottet har inga invändningar mot beräkningsmodellen men vill påminna om sitt yttrande till finansutskottet om vårändringsbudgeten (yttr. 2018/19:UU4y) där utskottet underströk vikten av transparens och lång-siktighet när det gäller avräkningar från biståndsramen. Utskottet vill, liksom vid det tillfället, betona att om regeringen föreslår avräkningar som avviker från det utrymme som ges av /Dacs regelverk enligt den beslutade modellen, bör detta tydligt framgå och motiveras. I budgetpropositionen redogör regeringen för sina förslag om medelstill-delning till respektive anslag och motiv till förslagen. Med utgångspunkt i regeringens redogörelse och utskottets ställningstaganden till motionsförslag om biståndsramen ställer sig utskottet bakom förslaget till medelstilldelning till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet tillstyrker även förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslaget 1:2 som innebär en höjning av anslaget med som en justering för valutakursutveckling och högre kostnadsutveckling för lokaler där Sida har fältnärvaro. Vidare höjs anslaget med för att ge Sida goda möjligheter att effektivt genomföra det bilaterala utvecklingssamarbetet. Utskottet noterar att det senare överensstämmer med de rekommendationer som getts av /Dac i översynen av svenskt bistånd (/). När det gäller delar utskottet regeringens bedömning att myndigheten har arbetat för att stärka sitt utåtriktade arbete samt forskningens policyrelevans, med en ökad tonvikt på aktuella trender i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning till an-slaget 1:3 . Utskottet konstaterar vidare att rekryterat och sänt ut civil personal till internationella fredsinsatser, bedrivit utbildning och övning, främjat och bedrivit erfarenhetshantering, policy- och metodut-veckling och forskning samt betalat ut stöd till svenska civilsamhälles-organisationer inom sitt verksamhetsområde. Därtill har myndigheten genomfört uppdrag inom biståndsstrategier. har också bidragit till satsningen på fredsdiplomati. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:4 . Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att uppföljning och utvärdering är en viktig grund för den framtida utformningen av internationella bistånd och att Expertgruppen för biståndsanalys () bör få ökade medel för att öka sin kapacitet att genomföra utvärderingar och analyser. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd, som innebär en ökning av anslaget med . Anslaget 1:5 får användas för utgifter för internationella utvecklingssamarbete. Medlen används inom ramen för målen för svenskt internationellt utvecklingssamarbete och /Dacs definition av bistånd. I enlighet med vad utskottet beslutade i samband med beredningen av förra årets budget har ett arbete påbörjats för att bedöma om en mer oberoende utvärdering av utvecklingssamarbete bör göras och vilka aspekter av verksamheten som i så fall bör belysas. Revisionsfirman har också fått i uppdrag att närmare granska hur de administrativa kostnaderna inom fördelas på olika sakområden. Utskottet tillstyrker förslaget till medelstilldelning för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. bistånd ska vara förutsägbart. För att främja detta behöver kunna ingå ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten. bemyndigar därför regeringen att ingå fleråriga avtal och lämna garantier som medför behov av framtida anslag på en viss nivå. Bemyndiganderamen används för fleråriga åtaganden om bidrag till multilaterala organisationer, fonder och utvecklingsbanker samt för fleråriga avtal inom det bilaterala biståndet. Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är bl.a. , , , , och . Utskottet tillstyrker förslaget om att regeringen ska bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för perioden –2034 (prop. yrkande 7). Vidare tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (prop. yrkande 2). Bemyndigandet omfattar ett statligt garantiåtagande i fråga om Sidas garantigivning. Denna innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Utvecklingssamarbetet ska användas katalytiskt för att såväl stärka länders inhemska resursmobilisering som att mobilisera andra aktörers investeringar i hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning i enlighet med Action Agenda. Regeringen föreslår därför att Sidas garantiram höjs. Utskottet tillstyrker även att regeringen bemyndigas besluta att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska som innebär att –2027 ska betala in högst till banken. Regeringen bör även bemyndigas att ställa ut statliga garantier till AfDB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 2,9 miljarder Units of Account. I svenska kronor innebär detta att garantiåtagande gentemot banken beräknas öka från till samt att –2027 beräknas inbetala ca (prop. yrkandena 3 och 4). Regeringen föreslår också att ska tilldelas ytterligare i form av kapitaltillskott . Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt med förutsebarhet när det gäller nivån på de resurser som kan disponera och tillstyrker därmed att regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till på högst (prop. yrkande 5). Utgiften ska belasta anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma i budgetpropositionerna med förslag om ytterligare kapitaltillskott till om och . Dessa nivåer kan komma att ses över, bl.a. som ett resultat av den målöversyn ägaranvisningen för som genomförs . Mot bakgrund av vad som här anförts om biståndsramen, avräkningar, anslagen och bemyndiganden tillstyrker utskottet proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 yrkandena 1–8 och avstyrker motionerna 2019/20:752 yrkande 2, 2019/20:2830 yrkande 15, 2019/20:3321 yrkande 6, 2019/20:2658, 2019/20:3010 yrkande 1, 2019/20:3157 yrkande 1 och 2019/20:3321 yrkandena 1 och 7. Utskottet har som ett led i sitt uppföljningsarbete tagit del av uppgifter om iakttagelser om myndigheterna inom utgiftsområdet. Av Riksrevisorernas årliga rapport framgår att granskningar av årsredovisningar för myndigheterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd visar att redovisningarna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndigheternas verksamhet. noterar dock att på grund av bristande återrapportering av ett lämnat bidrag inte har betalat ut hela det beviljade bidraget . Det medför att hade ett utestående åtagande på vid utgången av 2018, trots att myndigheten inte har stöd för ett sådant åtagande i 17 § anslagsförordningen (2011:223). Myndigheten har därför fått ett modifierat uttalande i form av en reservation i revisionsberättelsen avseende ledningens efterlevnad av tillämpliga föreskrifter. Utskottet noterar att regeringen har haft en dialog med myndigheten gällande detta och avser att bevilja myndigheten en bemyndiganderam inför . Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk för beräkning av offentligt bistånd. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (V) och 7 (KD). I kommittémotion 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 13 anförs att /Dacs definition av bistånd bör reformeras så att fler insatser räknas som bistånd. I kommittémotion 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 15 anförs att bör verka för en förändring av /Dacs regler för att inte tillåta avräkningar från biståndet för mottagande av asylsökande. I partimotion 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkande 31 anförs att regeringen bör verka för att förändringarna i Dacs regelverk inte leder till en urholkning av biståndet. I yrkande 34 anförs att bör verka för förändringar av /Dacs regelverk så att biståndet värnas genom att kostnader för flyktingmottagande, skuldavskrivningar och utländska studenter från utvecklingsländer inte ska kunna räknas som bistånd. I kommittémotion 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att genom EU och FN bör verka för att fler länder ökar sitt bistånd så att de når upp till av BNI. Frågan om det nuvarande regelverket för avräkningar från biståndsramen diskuteras under rubriken och anslag inom utgiftsområde 7. I detta avsnitt behandlar utskottet långsiktiga synpunkter på /Dacs regelverk. Utskottet noterar att det officiella utvecklingsbiståndet för , enligt preliminära siffror från , minskade till 153 miljarder USD, jämfört med året innan. Detta motsvarar av samlade BNI. Minskningen är framför allt en följd av att /Dac stramat åt regelverket för hur stor del av kostnaderna för asylsökande i givarlandet som får räknas som officiellt bistånd. Biståndet till de minst utvecklade länderna minskade och det till . Det humanitära biståndet minskade . Förutom är det endast , , och som når upp till FN:s mål om att av BNI ska gå till utvecklingsbistånd. Biståndet från EU:s medlemsländer motsvarade av deras samlade BNI 2018, vilket i stort sett är en oförändrad nivå jämfört med året innan. Utskottet vill påminna om slutsatserna från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda) som framhåller vikten av inhemsk resursmobilisering, kapital från den privata sektorn och internationellt utvecklingsbistånd som viktiga finansieringskällor för utvecklings- och hållbarhetsagendan. När det gäller utvecklingsbistånd förnyade givarländerna tidigare åtaganden, inklusive ett flertal länders utfästelser om att av BNI ska gå till internationellt bistånd och att mellan av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna. I slutsatserna från konferensen välkomnas EU:s kollektiva åtagande om att uppnå målet om av BNI till bistånd för den nya globala hållbarhetsagendan samt att EU på kort sikt ska uppnå målet om 0,15–0,av BNI till de minst utvecklade länderna. Utskottet konstaterar att biståndsnivåerna i princip har stagnerat , vilket är särskilt bekymmersamt eftersom utländska direktinvesteringar till utvecklingsländerna minskade med cirka en tredjedel 2016–2017. Detta innebär att utsikterna att nå hållbarhetsmålen i Agenda har försämrats väsentligt. Utskottet utgår från att regeringen med kraft verkar för att övriga ökar sitt bistånd med syfte att infria sina åtaganden från konferensen om utvecklingsfinansiering. /Dac beslutade vid högnivåmötet att uppdatera och modernisera rapporteringskraven vad gäller utgifter för freds- och säkerhetsskapande insatser. Enligt beslutet kan vissa kostnader för t.ex. militära transporter till nödställda områden, utbildning av militär personal i mänskliga rättigheter och insatser för att förebygga våldsam extremism under vissa förhållanden täckas av biståndsmedel. Ministrarna underströk i kommunikén från mötet att finansiering av militär utrustning och militära insatser även i fortsättningen ska vara exkluderade från ODA-rapportering och att rapporteringskraven ska innehålla skyddsmekanismer för att undvika felaktig användning av biståndsmedel. Vid /Dacs högnivåmöte enades parterna om förtydliganden av rapporteringsdirektiven för kostnader för asylmottagande i givarländer. Utskottet vill understryka vikten av att /Dac även fortsättningsvis kontinuerligt ser över regelverket inom detta område för att främja samstämmighet och transparens inom rapporteringen som ODA-begreppet värnas. Mot bakgrund av vad som har anförts här avstyrker utskottet motionerna 2018/19:757 yrkandena 31 och 34, 2019/20:752 yrkande 15, 2019/20:3157 yrkande 2 och 2019/20:3321 yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om prioriteringar inom utgiftsområdet och utvecklingspolitikens inriktning, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD), 10 (V) och 11 (KD). Biståndsramen ska enligt regeringens förslag uppgå till av BNI, demokratifokuset ska stärkas ytterligare och demokratibiståndet ska öka. Dessutom ska biståndet fokuseras. Dagens utvecklingsutmaningar är komplicerade och ofta sammankopplade. Regeringen ser en oroande utveckling globalt med ett ökat antal konflikter, och antalet människor på flykt är större . På allt fler håll runt om i världen ser regeringen också hur demokratin urholkas. Nationalismen växer, inklusive i flera länder i . Korruptionen är omfattande i många länder och utgör en global utmaning. Klimatförändringar och miljöproblem intensifieras och deras bidrag till konflikter är ett allvarligt utvecklingshinder. Regeringen ser även en ökande utrotning av arter som allvarligt hotar den biologiska mångfalden. Dessutom noterar regeringen även den oroväckande negativa utvecklingen globalt vad gäller jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det multilaterala systemet är på många håll ifrågasatt trots att de globala utmaningarna kräver ett närmare samarbete mellan länder, multilaterala organisationer och aktörer. Nya partnerskap och innovationer behöver utforskas. För regeringen är samarbetet med FN och andra multilaterala och internationella organisationer, arbetet inom EU samt civila samhällets organisationer särskilt viktigt. Världens länder har enats om Agenda 2030 som visar att en fredlig och hållbar utveckling är nödvändig. Sambanden mellan mänskliga rättigheter och hållbar utveckling är en förutsättning för att nå de globala målen. Utvecklingssamarbetet ska tillsammans med övriga utgiftsområden bidra till genomförandet av Agenda 2030, åtagandena om utvecklingsfinansiering i Action Agenda och det rättsligt bindande klimatavtalet från . Politiken för global utveckling är ett viktigt verktyg i detta arbete. Det svenska utvecklingssamarbetet ska utgå ifrån ett rättighetsperspektiv, från fattiga människors perspektiv och integrera ett jämställdhetsperspektiv, ett konfliktperspektiv och ett miljö- och klimatperspektiv i linje med för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60). Detta är också relevant för agerande i t.ex. EU:s utvecklingssamarbete. Mot denna bakgrund blir det än viktigare att bedriver en aktiv utvecklingspolitik som värnar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, både som mål och som medel för att uppnå jämställdhet, stärka demokratiprocessen och främja respekten för de mänskliga rättigheterna, en hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. I partimotion 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 16 anförs att biståndet bör fokuseras till färre sektorer utifrån kriterier gällande effektivitet, svenska intressen och svenska kunskaper. Förslaget återkommer i kommitté-motion 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 9. I den senare motionens yrkanden 4 påtalas behovet av ett breddat perspektiv på utvecklingspolitiken. I motionens yrkanden 10–12 anförs att biståndet särskilt bör prioritera humanitärt bistånd, global hälsa, klimat, infrastruktur, jämställdhet och institutionsbyggande samt främja innovation och hanteras ansvarsfullt. I yrkandena 16–19 påtalas behovet av en tydlig landfokusering, en översyn av kärnstödet till de multilaterala organisationerna och ett ökat klimatbistånd. Motionärerna anser även att hela biståndet bör revideras. I kommittémotion 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3–13 anförs att biståndet bör ha de mest utsatta i fokus och skapa förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Fokus bör ligga på fattigdomsbekämpning, och barnens bästa ska stå i centrum. I kommittémotion 2019/20:753 av m.fl. (SD) anförs att alla utbetalningar till Islamic Relief och andra organisationer med kopplingar till Muslimska bör stoppas. I kommittémotion 2019/20:225 av (SD) och 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att bör upphöra med allt bistånd till den palestinska myndigheten i avvaktan på att den uppfyller vissa krav, bl.a. vad avser uppfyllande av demokratiska principer. I kommittémotion 2019/20:749 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 föreslås att för palestinska flyktingar, Unrwa ska avvecklas och att dess nuvarande verksamhet i stället ska ingå i UNHCR och . I kommittémotion 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 9 föreslås att regeringen bör främja stöd till , se över ett tillfälligt stöd till området Puntland och upprätta oberoende tjänste-myndigheter som mellanhänder mellan givarsamfundet och den somaliska staten å ena sidan och de organisationer som tillhandahåller tjänster å andra sidan. I kommittémotion 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkande 14 anförs att de humanitära insatserna för kristna i och bör öka. I kommittémotion 2019/20:764 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 anförs att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena i och stödja uppbyggnaden av området Nineveslätten i . I kommittémotion 2019/20:765 av m.fl. (SD) anförs att biståndet bör hbt-certifieras.