bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Det ter sig därför naturligt att vidta åtgärder så att satsningar på detta område görs i en internationell kontext, varför vi förordar en ökning av anslaget. Exempel på hur kan bidra till såväl lägre användning av fossila bränslen som till utveckling är stöd till utbyggnad av vattenkraft, solenergi och annan förnybar energiteknik. vill även bidra internationellt till att bevara och utveckla skogar som hotas att överföras till annan markanvändning, som exempelvis i till oljepalmsplanteringar eller i till jordbruks- och betesmarker. Vi föreslår en minskning av anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur med jämfört med regeringens budget. Huvudanledningen är att regeringen håller för hög takt i fråga om statligt ianspråktagande av natur som är skyddsvärd. Vi har med oro noterat att den förra regeringen undandrog ytterligare mycket stora arealer skogsmark från brukande. ställer sig inte bakom denna snabba utökning av arealerna totalt skyddad skog. Det är ofta ett ineffektivt och dyrt sätt att skydda arter, det begränsar möjligheterna till det brukande av skogen som utgör en basverksamhet för en stor del av lantbrukare och en viktig källa till arbetstillfällen på landsbygden, det minskar volymerna av virke tillgängliga för skogsindustrin som är en av våra viktigaste exportindustrigrenar, det minskar möjligheterna till successivt ersättande av fossila material och bränslen med biobaserade sådana från skogen och det innebär inte sällan att skogsägares äganderätt begränsas i en sådan grad och på ett sådant sätt så att det närmar sig övergrepp. Vi vill ha ett tillfälligt stopp för såväl utökat formellt skydd av skog som för identifiering och registrering av nyckelbiotoper. förordar vi en noggrann utredning av vad som skyddats , vad som kan behöva ytterligare skyddas och vad som i tillräckligt hög grad är skyddat. som arealerna skyddad skog inte utökas bör även de fall där ersättningsfrågor inte är lösta kunna slutföras. Viss omfördelning av skyddade arealer kan också komma i fråga, varvid viss areal avförs från skydd medan annan tillförs. Länsstyrelserna har vidare arbetat med att ta fram handlingsplaner för grön infrastruktur. Från sida vill vi understryka att enskilda markägares skogs- och jordbruk inte ska underkastas statlig styrning på landskapsnivå; det är markägaren som ska planera sitt brukande. Vi föreslår att anslaget 1:16 Klimatinvesteringar tas bort helt för den kommande budgetperioden, vilket innebär en minskning relativt regeringens förslag med . Vi avvisar regeringens satsningar som innebär stora kostnader medan nyttan är svår att mäta. tar redan på sig mycket större utsläppsminskningar än jämförbara länder, trots att våra koldioxidutsläpp per capita är bland EU:s allra lägsta. Vi anser att budgetmedel främst bör fokuseras på effektiva miljöinsatser, framför allt på forskning och innovation för att ta fram realistiska alternativ till fossil energi, inklusive förnybar energi och ny kärnkraft, och för att utveckla bioekonomi, inklusive biologiska drivmedel. Budgetmedlen bör även fokuseras på internationella insatser där nyttan av pengarna är större, exempelvis på aktivt skogsbruk som ett alternativ till att överföra skog till annan markanvändning, såsom sker i till oljepalmsplanteringar och i till jordbruk och betesmark. har visat att den årliga ökningen av växande virkesförråd motsvarar av landets koldioxidutsläpp. Denna effekt räknas inte in i den vanliga uppgiften om att medelsvensken släpper ut omkring koldioxidekvivalenter , en nivå som ändå är en av lägsta. Det skulle vara fullt möjligt att med ytterligare ökade tillväxthöjande åtgärder i skogsbruket inom några årtionden helt kompensera för koldioxidutsläpp. Ökningen av mängden bundet kol i våra skogar är en följd av aktivt brukande. En politik som stöder aktivt brukande i kombination med naturskyddande åtgärder är därför ett av de allra mest effektiva sätten att minska nettoutsläppen av koldioxid. Detta sammantaget leder till en mycket effektivare klimatpolitik i en global kontext. Vi sänker dieselskatten inom jord- och skogsbruk, vilket bidrar till att bevara jordbruk och därmed öppna landskap, vilket är positivt för den biologiska mångfalden som det förbättrar förutsättningarna för våra gröna näringar. Sänkt dieselskatt ger även mer långsiktiga förutsättningar för aktivt skogsbruk, vilket ger positiva klimateffekter genom ökad tillväxt av skogen. Vi föreslår därför att anslaget Klimatinvesteringar stryks ur statens budget . När det gäller anslaget 1:17 Klimatpremier föreslår vi en minskning med för den kommande budgetperioden. Stödet fungerar som ett marknadsintroduktionsstöd, vilket är principiellt problematiskt. Det bör inte vara statens roll att introducera nya varor och tjänster på marknaden som för tillfället inte efterfrågas och satsningen kan inte sägas ligga till grund för en effektiv klimatpolitik. Anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen föreslås tas bort helt för den kommande budgetperioden, vilket innebär en minskning relativt regeringens förslag med . Regeringen har inte påvisat att detta skulle vara ett effektivt sätt att öka tryggheten i samhället. Vi anser att det är ett renodlat politiskt projekt med oklara ambitioner och låg effektivitet för biologisk mångfald. Dessutom är begreppet grönare städer mest relevant i länder där skugga är en grundläggande faktor för att minska hettan och därigenom behovet av luftkonditionering och sötvatten. Vi anser att detta projekt saknar tillräcklig relevans för och därför inte bör förverkligas med statliga anslag. Stadsbyggnation bör dessutom även i fortsättningen främst vara en angelägenhet. förordar snarare mer inflytande från medborgarna och de boende. Därför tar vi bort samtliga medel från anslagsposten. Anslaget 1:19 Industriklivet föreslås minskas med jämfört med regeringens förslag. vill rikta in statens stöd till industrin mot åtgärder som stärker landets basnäringars konkurrenskraft genom produktutveckling och relaterad utveckling, inte minst inom stål- och bioekonomisektorerna, som miljö- och klimatnytta eftersträvas. För att tydliggöra detta föreslår vi ett anslag för innovativ teknik för klimat och miljö om , som stödet till Industriklivet minskas till . Medlen ska användas till stöd till projekt som Hybrit, som utvecklar ny världsunik processteknik, men inte till triviala investeringar för minskning av koldioxidutsläpp med känd teknik. Anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning föreslås ökas med jämfört med regeringens budgetförslag. Vi ser i Formas en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation i områden knutna till miljö och areella näringar och för utveckling av bioekonomiområdet. Vi vill också lägga in en högre växel vad gäller forskning om globala miljöproblem i ett vidare perspektiv och avsätta mer medel för detta ändamål. I kommittémotion 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 5 framhåller vi behoven av ökade forskningsinsatser för att finna effektiva metoder att minska näringstillförseln från jordbruket. Det mesta tyder på att åtgärder mot övergödning till land är mest effektivt. Det behövs mer forskning för att få fram effektiva åtgärder som kunskapsspridningen måste bli bättre. Vidare vill vi inrätta ett nytt anslag kallat Innovativ teknik för klimat och miljö om inriktat mot framtida lösningar, med relevans främst för energi- och klimatområdet. Utveckling av produkter som gynnar bioekonomin och klimatet i kan även spridas till andra länder och därmed leda mot betydande förbättringar globalt. En balanserad miljödebatt bör ha sin utgångspunkt i att världens befolkning ökar och att efterfrågan på energi och resurser måste mötas. Kunskap, teknik och internationellt samarbete är nyckelord inför denna osäkra framtid. Exempelvis ger teknikutveckling som resulterar i energilösningar som minskar intresset för fossil energi en global och bestående effekt i och med att även andra länder kommer att vara intresserade av att använda tekniken. Dessutom ger det exportintäkter och arbetstillfällen, som ställning som kunskapsnation stärks. Motsvarande effekt nås inte av insatser som bara är inriktade på att minska koldioxidutsläpp i . Därtill föreslår vi ett nytt anslag, Strandstädning, om för den kommande budgetperioden. Skräp ut med våra kuster är ett återkommande problem hos ett trettital kommuner. Mestadels kommer skräpet från andra länder till följd av havsströmmar, vilket gör det svårt att förebygga med ett ändrat svenskt regelverk. Det extra stödet som getts till kommunerna har visat på goda resultat och vi ser ett behov av att intensifiera arbetet och göra det mer långsiktigt. I de delar vi inte framför någon annan uppfattning än regeringen gäller det som anförs i budgetpropositionen om anslagens belopp och ändamål. Vi ställer oss även bakom de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområde 20 som regeringen föreslår och den investeringsplan som föreslås för . Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: I motionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för (2019/20:3060) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd, när tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den, när svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar, då krävs kloka prioriteringar. I budgetmotion prioriteras därför det som är viktigast för . Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar om att förbättra sammanhållningen mellan både stad och land och över generationer. I budgetmotion sänks skatten på bensin och diesel med som skatten för pensionärer sänks dubbelt så mycket och för dubbelt så många, jämfört med i regeringens budgetproposition. Det handlar inte minst också om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp om bidragen, och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning. Dessutom är elektrifieringen central i vår klimatomställning. I budgetmotion föreslås ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bl.a. fjärde generationens kärnkraft. Alla ungdomar ska kunna möta framtiden med rätt kunskaper. I vår budgetmotion utökas därför också undervisningstiden i skolan. Det är reformer som skulle ta tag i största problem. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och motionärernas budgetförslag mot varandra som helheter, och beslut om budgeten fattas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken avstår vi från ställningstagande i fråga om anslagens fördelning inom utgiftsområde 20. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2019/20:3296 av m.fl. Anslaget 1:1 bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Vi avvisar regeringens förslag om att öka förvaltningsutgifterna för 2020–2022 och minskar även anslaget –2022 till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. Vidare anser vi att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör minskas med 2020–2022 jämfört med regeringens förslag för att finansiera andra prioriterade reformer. Anslagen 1:6 Kemikalieinspektionen och 1:9 bör minskas med respektive jämfört med regeringens förslag till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. När det gäller anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö anser vi att det bör ökas med jämfört med regeringens förslag. är till stor del omgivet av hav och har en lång kustlinje. Havet ger oss livsmedel, möjligheter att transportera varor och personer samt möjligheter till rekreation. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av jordens biologiska mångfald. utsätts hav, sjöar och vattendrag för stora påfrestningar. En del havsområden är kraftigt trafikerade. Mänsklig aktivitet bidrar till övergödning, försurning, utsläpp av farliga ämnen och marin nedskräpning. fortsätter att vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra havs- och vattenmiljön. Vi avvisar regeringens satsning på havs- och vattenmiljön med till förmån för vår egen större satsning med totalt 2020–2022. När satt i regering skapades en statlig medfinansiering av lokala vattenvårdsprojekt, det s.k. LOVA-bidraget. Bidraget betalas ut av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. Exempelvis har LOVA-bidraget gått till va-planering och va-åtgärder, inventering av avlopp, effektivare avloppsrening, lantbruksåtgärder som installering av kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar, samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. LOVA-bidraget har visat sig effektivt för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och för att minska förlusten av biologisk mångfald. Vi vill därför öka dessa bidrag med 2020–2022. är till följd av långsam vattenomsättning mycket känsligt för övergödning. För att minska övergödningen krävs internationellt samarbete och gemensamma ansträngningar. Det är glädjande att samtliga länder runt genom Baltic Sea Action Plan har åtagit sig att till 2021 minska utsläppen av näringsämnen. Trots detta är det nödvändigt att förbättra det gemensamma Östersjöarbetet. Vi avsätter därför 2020–2022 för en förstärkning av det internationella arbetet i fråga om både och samt för ytterligare åtgärder mot övergödning och nedskräpning. Den biologiska mångfalden i många av våra hav och vattendrag hotas av att kemikalier, läkemedel och mikroplaster sprids ut. Övergödningen är ett annat stort problem i där syrefria bottnar breder ut sig. Torsken är svårt utsatt i , och de vetenskapliga rekommendationerna är ett stopp för torskfisket i . Därför föreslår vi ett riktat stöd till Havs- och vattenmyndigheten för forskning om den miljön och den biologiska mångfalden i våra hav och vatten. Stödet ska omfatta 2020–2022. Stranderosionen gör att landmassor försvinner ut i havet och kan leda till stora kostnader både för samhället och för de personer som drabbas. Stora och unika naturvärden riskerar att förstöras, och den för kustkommunerna viktiga turistnäringen påverkas negativt. För att motverka stranderosion finns möjlighet att återföra sand som erosionen tagit med sig från stränderna ut till havs. Vi anslår 2020–2022 för att förebygga och åtgärda stranderosion. Det har tidigare saknats tillräcklig lagstiftning som reglerar vissa typer av miljöfarlig verksamhet. Det har lett till att miljöfarligt avfall har dumpats i haven. Staten bör ta ett större ansvar för att miljöfarligt avfall som har identifierats i haven bärgas för att undvika större skador på den miljön. Vi avsätter därför 2020–2022 för att bärga miljöfarligt avfall i havet. Vatten är en lokal resurs. Det innebär att tillgång till, och hot mot, rent vatten varierar i olika delar av landet. Historiskt har inte vatten varit förslag. en begränsad resurs i och därför används det i många fall ineffektivt. Nya utmaningar kräver ökade investeringar för att trygga vattenförsörjningen på lång sikt. Vid behandlingen av budgeten föreslog och ett nytt stöd till lokala initiativ och investeringar i ny teknik. biföll detta Stödet syftar till att medfinansiera åtgärder som tryggar tillgång till dricksvatten och motverkar effekter av torka. Åtgärderna kan omfatta inventering av befintliga vattentäkter, nya brunnar och vattensnål teknik men även långsiktiga åtgärder som anläggning av vattenmagasin och våtmarker. Vi avsätter 2020–2022 till detta stöd. Vidare satsade vi i budgeten på att stödja investeringar i avancerad reningsteknik i syfte att avskilja bl.a. läkemedelsrester och mikroplaster. biföll även dessa förslag. I enlighet med kommittémotion 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 1 bör satsningen på dessa stöd fortsätta. Anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar bör ökas med 2020–2022 jämfört med regeringens förslag eftersom vi anser att det är ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen och bidra till internationellt klimatsamarbete. Vidare anser vi att anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten bör minskas med jämfört med regeringens förslag till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer. Vi anser att anslaget 1:16 Klimatinvesteringar bör avskaffas helt och minskar därmed anslaget med jämfört med regeringens förslag. minskas anslaget med och 2022 med . Klimatklivet har kritiserats av såväl som vara ineffektivt. Stödet har i vissa fall betalats ut till åtgärder som skulle ha genomförts även utan stödet och i andra fall till åtgärder med liten eller ingen klimatnytta. Trots det utökar regeringen stödet i sin budget. Vi vill avskaffa hela stödet till Klimatklivet, inklusive ladda-hemma-stödet, för att prioritera mer effektiva insatser för att minska utsläppen av växthusgaser. Anslaget 1:17 Klimatpremier minskas med 2020–2022 jämfört med regeringens förslag för att finansiera andra prioriterade reformer. Anslaget 1:18 Stöd till gröna och trygga samhällen minskas med 2020, 150 miljoner 2021 och 2022 jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:19 Industriklivet avvisar vi regeringens förslag om en anslagsökning med till förmån för vår egen satsning inom anslaget med lika mycket pengar 2020–2022. Vi föreslår ett klimatavdrag för basindustri som investerar i teknik som kan minska eller helt eliminera utsläppen. har en omfattande basindustri med gruvnäring, stålindustri, cementproduktion, kemiindustri och massa- och pappersindustri. Basindustrin har kommit långt i att minska sina utsläpp men måste precis som alla andra sektorer fortsätta att minska dem. För att skapa incitament för företagen att investera i tekniker som minskar eller eliminerar basindustrins utsläpp inför vi ett klimatavdrag. Avdragets storlek ska vara relaterat till storleken på utsläppsminskningarna som åstadkoms. Vidare behåller vi till Industriklivet. Totalt tillförs anslaget, i likhet med regeringens förslag, . I fråga om anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning föreslår vi ingen annan anslagsnivå än vad regeringen gör. föreslår vi i kommittémotion 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 8 att regeringen prioriterar forskning om klimatförändringarnas påverkan på den miljön och den biologiska mångfalden i våra hav och vatten. Enligt yrkande 17 bör Formas få fortsatt stöd för forskning inom den akvatiska miljön kopplad till biologisk mångfald. Vi vill avsätta 2020 och 2021 och 2022 till ett nytt anslag, Laddinfrastruktur. Elektrifiering är en av nycklarna för att minska utsläppen från transportsektorn. För att bidra till omställningen av transportsektorn och främja att fler väljer och vågar investera i laddbara, miljövänligare fordon behöver staten, där det är samhällsekonomiskt motiverat, ta ett ansvar för utbyggnaden av laddinfrastruktur för att skapa ett nätverk av publika laddstationer. Stödet ska vara teknikneutralt i det avseendet att det ska kunna stötta investeringar i infrastruktur för koldioxidfria transporter som inte kan använda sig av traditionell infrastruktur för bensin och diesel. Även i kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 16 föreslås ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av laddstolpar och annan infrastruktur för elektrifierade vägtransporter. Vidare föreslår vi att 2020–2022 avsätts till ett nytt anslag, Klimatbistånd. Vi vill att biståndspolitiken i högre utsträckning ska bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och vill därför öka klimatbiståndet. Alla länder måste bidra till att minska utsläppen av växthusgaser om vi ska klara klimatutmaningen. På samma gång måste fattigare länder och människor tillåtas göra samma välståndsresa som vi har gjort i . Ekonomisk utveckling måste därför gå hand i hand med minskade utsläpp. lägger en relativt liten andel av biståndet på åtgärder för att minska utsläppen. avsattes ca eller av Sidas utbetalningar till åtgärder för en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling. Det är för lite för att få bukt med en av mänsklighetens största utmaningar. Vi vill därför omfördela medel från det befintliga biståndet för att möjliggöra att mer pengar öronmärks till klimatbistånd. Syftet är att minska beroendet av fossil energi i utvecklingsländer för att minska utsläppen av växthusgaser. Slutligen föreslår vi att 2020–2022 avsätts till ett nytt anslag, Utsläppsbroms. Vi återinför den utsläppsbroms som regeringen avskaffade i modifierad form i enlighet med resonemang. Utsläppsbromsen innebär att köper utsläppsrätter och annullerar dem vid det tillfälle då de gör störst effekt i förhållande till den automatiska annullering som är på väg att införas i EU:s utsläppsrättshandelssystem. Syftet med utsläppsbromsen är att ytterligare driva på omställningen i , exempelvis är det avgörande att utsläppen från den europeiska kolindustrin skyndsamt minskar. Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (V) (V) anför: tar i sin budgetmotion – En plan för jämlikhet och grön omställning – ett helhetsgrepp om de växande klyftorna. Vi vill att åter ska bli världens mest jämlika land. Vi vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större, den ekonomiska tillväxten högre. Även skolresultat och kreativitet påverkas positivt och jämställdheten mellan kvinnor och män har kommit längre. Under har ojämlikheten i samhället ökat. har skattesystemets omfördelning kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än . har den ekonomiska eliten fått det allt bättre i . I det läget lägger regeringen fram en budget som främst gynnar rika män, på välfärdens bekostnad. Personer med inkomster får sänkt skatt i och med att värnskatten tas bort . De nödvändiga satsningarna på välfärden uteblir, trots att det runt om i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. har andra prioriteringar. Därför lägger vi fram en plan med reformer för att öka jämlikheten i samhället. vill satsa på den generella välfärden, satsningar som är centrala för ett jämlikare samhälle. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter de ekonomiskt mest utsatta och miljön och klimatet i fokus. Förslagen finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom att höja skatten för höginkomsttagare. Regeringens budget däremot vidgar klyftorna i samhället och leder till underfinansiering av välfärden i ett läge där behoven är stora. Inte heller den nödvändiga klimatomställningen klarar regeringen. förslag inom utgiftsområde 20 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. Eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken väljer jag att avstå från ställningstagande i fråga om anslagens fördelning inom utgiftsområde 20. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande de förslag som presenterar i partimotion 2019/20:2694 av m.fl. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget är underdimensionerat i förhållande till behovet av att sköta och förvalta skyddade områden och bevara hotade arter.