bet · H601KU24 · 2019-04-11 00:00:00 — Romer som man talar med berättar hur de drabbas av diskriminering och trakasserier i det dagliga livet när de söker arbete, när de går in i butiker och över huvud taget när de är ute i det svenska samhället. Detta måste få ett stopp. Hatet mot och diskrimineringen av romerna fortsätter i vårt samhälle, och det är en skam. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Här har vi en stor uppgift i att säkerställa att de löften som vi nu har gett i andan av de konventioner som vi har ratificerat verkligen uppfylls. Här finns det saker att konkret göra. Den kommission som tillsattes kom med förslag som till fullo måste genomföras. Ett av förslagen var att man skulle upprätta ett särskilt romskt center i . Det skulle ge stöd åt den romska kulturen, ge det romska samhället en möjlighet till en organiserad röst i den politiska debatten i vårt land och säkerställa att romska intressen verkligen tillgodoses. Det skulle inte vara detsamma som gäller samerna och , men någonting med samma ambitioner. Detta behövs i det svenska samhället. Här finns ett förslag från kommissionen som har utretts inom . Tyvärr har rapporten blivit liggande , men den nya kulturministern har lovat att nu ta tag i frågan och göra någonting konkret av det hela så att vi får ett tydligt förslag till att besluta om. Det här är viktigt. Det är viktigt att vi är självkritiska. ska vi stå upp för de erfarenheter vi har gjort när det gäller att bekämpa antiziganismen i vårt samhälle. På den punkten är tyvärr, skulle jag vilja säga, ett föredöme för andra länder. Vi har kommit längre än många andra länder inom . Det ska vi visa. Det arbete som pågår inom EU med stöd från svenska ledamöter i måste fortsätta, och det måste få ett fortsatt stöd. Här sker det nämligen någonting som är viktigt och som också kommer att påverka romernas situation över hela . Vi har alltså någonting att ge, men måste vår självkritiska hållning fortsätta. I detta anförande instämde (MP). är på många sätt ett föregångsland i sitt arbete med minoritetsfrågor, men det finns såklart mycket kvar att göra. Vi som stat och nation både bejakar, jobbar för och respekterar människors grundläggande fri- och rättigheter, som rätten till sitt språk, sin kultur och sin religion. Men det finns naturligtvis strömningar i vårt samhälle som försöker motverka dessa rättigheter, som vi så gärna vill ska vara självklara för alla. Det finns mycket kvar att göra vad gäller alla våra nationella minoriteter. Några av mina kollegor har också lyft upp det. Jag skulle vilja uppehålla mig särskilt vid den judiska gruppen i . Det är helt oacceptabelt att vi i har en situation som gör att judar känner att de inte kan utöva sin kultur och sin religion eller ens bo kvar i sin hemstad. Glåpord, trakasserier, hot och attentat ska inte behöva vara någons vardag, inte ens enskilda händelser i en människas liv. Här har samhället misslyckats i sitt åtagande att skydda. Rätten till trygghet har därmed också inskränkts för den judiska gruppen, speciellt i vissa delar av vårt land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor När synagogor attackeras, när ungdomar som träffas för att umgås står i skottlinjen och riskerar sitt liv och sin hälsa just för att de råkar vara judar, då har vi ett samhälle som har misslyckats. Den judiska minoritetens situation är bara ett exempel på hur viktigt det är att vi står upp för våra nationella minoriteters rättigheter. Judarna, samerna, romerna, sverigefinnarna och tornedalingarna har alla sina egna förutsättningar, särdrag och bakgrunder. Det som de har gemensamt är just att de utgör våra nationella minoriteter och därmed också har rätt till det skydd som vi som samhälle tagit på oss. Vårt budskap är lika enkelt som tydligt: Vi kommer alltid att ställa upp för våra nationella minoriteters rättigheter och rätten till trygghet, oavsett var man kommer ifrån eller vilken grupp man tillhör. I ska alla kunna känna sig trygga. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till förslag till beslut i betänkande 24. Det bekymrar mig mycket att det i fortfarande förekommer diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. , , pekade särskilt ut minoritetsgruppen samer. hade fokus på den romska gruppen och på den judiska gruppen. Vi har också tornedalingar och finska grupperingar i samhället som alla upplever den här diskrimineringen. Debatten här om minoritetsfrågor visar att det finns en oro som tas på allvar av flera av partier, även om vi inte har samsyn om hur minoritetsfrågorna i alla delar ska hanteras. har motionerat i om ett stärkt minoritetsskydd. Målet för minoritetspolitiken är att ge de nationella minoriteterna skydd och stärka deras möjligheter till inflytande och att stödja de historiska minoritetsspråken så att de kan hållas levande och utvecklas. Den rödgröna regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder och gjort ett flertal satsningar för att motverka diskriminering och utsatthet, förbättra förutsättningarna för inflytande och delaktighet samt stärka minoritetsspråkens ställning och minoriteternas kulturella identitet. Mycket återstår dock att göra. I ett delbetänkande med namnet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik gjordes en översyn av hur dagens uppföljning och samordning av minoritetspolitiken fungerar. Utredningen kom fram till att den nuvarande ordningen hade bidragit till genomförandet av flera rättigheter och ökad medvetenhet om minoritetspolitiken men att den också hade brister. Utredningen föreslog regeringen att inrätta en särskild myndighet för uppföljning, samordning och främjande av minoritetspolitiken. är det ansvaret delat. Detta är ett av de förslag som har följt upp i sin motion En mer effektiv minoritetspolitik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor En annan del som vi valt att lyfta upp i den motion som jag refererar till är språkens betydelse som bärare av identitet, historia och kultur. Fortsatta satsningar krävs på språk, utbildning och kultur. Ytterligare åtgärder för att revitalisera och stärka minoritetsspråken i skulle kunna vara att ange minoritetsspråken som ett ämne i skollagen och införa nya bestämmelser om undervisning i nationellt minoritetsspråk för alla de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Det är viktigt att minoritetsspråken garanteras en större undervisningstid inom ramen för skoldagen. bör också utöka den tvåspråkiga undervisningen för samiska. Utbildningsområdet kan dock inte ensamt trygga språkens överlevnad. De nationella minoriteternas kulturer och minoritetsspråken behöver stödjas brett som en del av svenskt kulturarv och mångfald. Fler behöver bidra till möjligheter att använda språken, och det allmänna måste tillhandahålla relevant och korrekt information om de språkliga rättigheter som gäller de nationella minoriteterna. Regeringen jobbar med att stödja språkets utveckling och vidmakthållande. Man har gett uppdrag till att göra insatser för att främja utgivning och spridning av litteratur på de nationella minoritetsspråken. har fått ett särskilt uppdrag att informera om nationella minoriteter och minoritetsspråk inom myndighetens ansvarsområde till kommunerna och till hälso- och sjukvården. och har också i uppdrag att utöka sitt utbud av program på minoritetsspråk. Det här är viktiga satsningar, och mer behöver göras. Regeringen har också lämnat en skrivelse, Nystart för en stärkt minoritetspolitik, där regeringen delar bedömningen att styrningen och samordningen av minoritetspolitiken behöver förbättras, tydliggöras och effektiviseras. Man vill gå vidare med att utreda och analysera detta. Regeringen har alltså inte kommit lika långt som föreslår i sin motion, men jag som miljöpartistisk företrädare kommer att fortsätta att stödja regeringen i det arbetet och den analysen och försöka få till en utveckling som stärker minoriteterna på alla områden. har också i sin motion tagit upp frågan om en samisk . Här har regeringen gett uttryck för att man är beredd att när så önskar tillsätta en sådan. driver också att vi ska ratificera 169. Här saknas det stöd som behövs i riksdag för att regeringen ska kunna få igenom ett sådant förslag. Vi kommer att fortsätta att från sida argumentera och jobba för att få en sådan ratificering. Med det, fru talman, önskar jag yrka bifall till utskottets förslag. Även jag vill framföra de varmaste gratulationerna på födelsedagen! Fru talmannen lär få höra det mycket , tänker jag. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag, precis som min kollega också gjorde. Han gick även igenom stora delar av betänkandet, men jag ska fokusera särskilt på de samiska frågorna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Jag har sagt det förr i den här talarstolen, och jag säger det igen: Att ha en stark minoritetspolitik är en grund för en stark och välmående demokrati. Runt om i världen förtrycks minoriteter. De fördrivs från sina hem, koloniseras och mördas. Där förtrycket pågår ses minoriteter - en grupp av människor med språk, religion eller uttryck som skiljer sig från majoritetens - som något som försvagar nationen. Även vårt land har förtryckt urfolk och minoriteter. Vår historia innehåller både rasbiologi och tvångsassimilering. Det är en historia som alltmer skildras i det offentliga rummet. Jag tror exempelvis att det är få som sett filmen och inte blivit berörda av den berättelsen. Minoritets- och urfolkspolitiken är ett viktigt område att utveckla så att vi i historien om oss själva kan skriva att vi tog steg framåt och för att vi aldrig mer ska behöva skildra hur människor förtrycks i detta land utan att man får vara den man är oavsett vilken minoritet man tillhör. Bara har det tagits viktiga steg framåt. före sommaruppehållet debatterade vi regeringens proposition vid namn En stärkt minoritetspolitik. återkom regeringen med ytterligare förslag i skrivelsen Nystart för en stärkt minoritetspolitik. Dessa innehöll bland annat några viktiga lagändringar som trädde i kraft och som förstärker minoriteters rättigheter, vilket mina kollegor också har redogjort för. Bland annat handlar det om det politiska arbetet i kommunerna, om vikten av samråd, om att beakta barns och ungas inflytande i minoritetsfrågor som rör dem och om förstärkt rätt till skola och äldreomsorg. Trots de här framstegen när det gäller att stärka rättigheterna gör regeringen ändå bedömningen att det återstår betydande arbete för att säkerställa full efterlevnad av de nationella minoriteternas rättigheter. Regeringen beslutade därför att ge en särskild utredare i uppdrag att närmare analysera och föreslå hur ansvaret för samordning, utveckling och uppföljning av minoritetspolitiken ska organiseras. En av utgångspunkterna i utredningen är att bör ges större frihet att utforma och bedriva sin verksamhet med ansvaret för samiska rättigheter och det samiska språkets utveckling inom minoritetspolitiken. Förslag som utredningen ska lämna ska syfta till att se till att ansvariga myndigheter på bästa sätt bidrar till att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter och till effektiv verksamhet inom den offentliga förvaltningen. Uppdraget ska redovisas . Vidare är det också värt att nämna att förslag om en konsultationsordning för samiska frågor bereds hos regeringen i detta . En konsultationsordning är en metod för att säkra inflytande och delaktighet i frågor som rör de samiska intressena. Vi ser fram emot att få ta del av detta förslag i . För sedan presenterade en vitbok om relationerna mellan och samerna som redovisar de kränkningar och det förtryck som begåtts av kyrkan gentemot den samiska befolkningen. Även har presenterat en rapport om skallmätningarna som utfördes på tornedalingar under det rasbiologiska institutets verksamma år. Det är viktigt att vi går igenom historien och lär oss av den så att den aldrig någonsin upprepas. Därför välkomnar regeringen initiativ kring sanningskommissioner där både och nu arbetar med att bereda var sin process. Det är viktigt att förslagen bereds av folken själva och inte av staten. Staten ska ge förutsättningar för sanningskommissionerna men inte lägga sig i innehållet, då det är staten själv som utreds. Det är dock viktigt att arbetet med att samla in berättelserna och vittnesmålen kommer igång relativt snart medan de som kan tala om detta ännu kan tala. Jag är stolt tornedaling, men jag upplever att det har funnits då vi inte skulle vara stolta över att vara det. Det var då vi skämdes över vårt språk och varken fick prata finska eller meänkieli och då traditioner föll i glömska. Då var det viktigt med ett språk, en nation och en kultur. De här tankegångarna känner vi igen. Men upplever jag en annan tid. Vi är många som vill återerövra det språk och den kultur som vi har förlorat. Låt oss skapa förutsättningar för detta och en gång för alla stoppa assimileringspolitik, antisemitism, rasism och diskriminering i historiens skräpkorg! I detta anförande instämde (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)