bet · H701KrU1 · 2019-12-02 00:00:00 — Vi lanserar ett fritidskort till alla barn i årskurs 2-9. Kortet laddas med ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet samt . Kortet ska uppmuntra barn i ekonomisk utsatthet att delta i föreningslivet och ge dem möjlighet till en aktiv fritid. De flesta barn kommer att få i stöd , men barn som finns i hushåll med ekonomisk utsatthet får betydligt mer, . Vi satsar till detta, varav 40 miljoner går till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, som administrerar det nya fritidskortet. En av prioriterade frågor på kulturområdet är Skapande skola. Stödet ska stärka sambandet mellan skolan och kulturen. Konstnärer och författare kan komma till skolan och arbeta med eleverna. Sedan starten har Skapande skola byggts ut så att den nu omfattar hela och förskoleklasser. Vi lägger extra på . satsar också 15 miljoner i extra tillskott till för bidrag till musikarrangörer som är ideella föreningar utan anställd eller betald personal. Vi anser att det är det civila ideella samhället som bär upp musiklivet utanför de vanliga professionella institutionerna. Tillskottet till musikarrangörerna gagnar musikerna som anlitas genom att pengarna i hög grad går till att betala skäliga gager. Krig som bedrivits av terrororganisationen staten, IS, i har gjort oss uppmärksamma på hur rekryteringen till IS och andra våldsbejakande extrema rörelser har pågått här i . I skolans domäner, på ungdomsgårdar och på sociala medier har man lockats med historielösa påståenden och radikala lockrop. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid föreslår att staten ska ge Forum för levande historia i uppdrag att informera om den våldsbejakande islamismens brott. Forum för levande historia upplyser om nazismens illgärningar och kommunistiska regimers brott mot mänskligheten. Vi avsätter utöver regeringens förslag till Forum för levande historia för att de också ska upplysa allmänheten om den våldsbejakande islamismens brott. Där finns terrororganisationer som Hamas, Hizbullah, Islamiska staten och , för att nämna några exempel. Jag vill avsluta mitt anförande med vad fredskämpen , som jag ändå inte kan komma förbi i det här sammanhanget, sa: Den stora tragedin är inte de onda människornas brutalitet utan de goda människornas tystnad. är det som föll. Det finns nog en och annan i den här kammaren som minns glädjescener när de första rapporterna kom om att gränsen mellan och öppnades . Det var en dramatisk händelse som innebar slutet inte bara på en regim utan också på en epok - det . I flera östeuropeiska länder hölls fria val. De två tyska staterna återförenades året efter, och upplöstes . proklamerade historiens slut och den liberala demokratins seger. firar vi också av demokrati i . När människor organiserade sig, krävde förändring och kämpade hårt - då infördes rösträtten till slut för alla. Demokratin utvecklas i vågor; det har inte minst utvecklingen i Öst och visat. stärks den, och ibland bromsas den eller går till och med tillbaka. Vi lever i som kännetecknas av snabba förändringar, där globalisering och digitalisering omformar våra samhällen. I ser vi hur polariseringen ökar och demokratins grundpelare ifrågasätts. Det pågår krypskytte mot public service. Den konstnärliga friheten begränsas på vissa håll i landet. Hot och hat har blivit vardag för journalister, förtroendevalda och konstnärer. Ett hårdare samtals- och debattklimat samt utsattheten för hot och hat leder ibland till anpassning och självcensur. När röster i det offentliga rummet tystas och tystnar undergräver det vår demokrati. Vi måste stå emot den högerpopulistiska våg som framhäver hat och sår split mellan människor. Den budget som regeringen tillsammans med och Liberalerna har lagt fram är unik. Det är vår gemensamma strävan efter att försvara den liberala demokratins grunder som har gjort att våra fyra partier har kunnat komma överens kring ett budgetsamarbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Vi står alla upp för en stark rättsstat, ett orubbligt skydd för den enskilda människans fri- och rättigheter, motstånd mot främlingsfientlighet, oberoende fria medier, självständig kultur, jämställdhet, jämlikhet och lika förutsättningar oberoende av bakgrund. Den fria konsten är central i vår politik. Den fria konsten bidrar till att nya konstnärliga och intellektuella områden kan upptäckas. Därför måste konstnärlig verksamhet stå fri från politisk påverkan och kortsiktiga kommersiella villkor. Det är oerhört viktigt att principen om armlängds avstånd till kulturen, som har nämnts här , upprätthålls. Det gäller inte minst mot bakgrund av de auktoritära krafter som växer sig starkare. Den konstnärliga friheten är motiverad utifrån sitt eget värde, men den är också en förutsättning för konstens kvalitet, förnyelse och mångfald. När den fria konsten bryter ny mark och utmanar invanda föreställningar fungerar den som en demokratins vakthund genom att den ifrågasätter makten och stimulerar det kritiska tänkandet. Vi ser just nu hur den fria konsten naggas i kanten för att passa in i populisternas världsbild. Den auktoritära kultursyn som vill använda konsten och kulturen för att forma ett samhälle i nationalistisk riktning tar vi starkt avstånd ifrån. Vi kommer alltid att försvara principen om armlängds avstånd och konstens frihet. De nationella kulturpolitiska målen pekar ut en grupp som särskilt viktig: barn och unga. har gjort skillnad för många människor i vårt land när de har haft möjligheten att pröva sina vingar genom att exempelvis stå på scen, spela ett instrument, filma eller måla. För de flesta leder deltagande i till ett livslångt intresse för konst, musik och kultur. Därför fortsätter vi att satsa 100 miljoner till , som bidrar till att öka jämlikheten i landet. Det är ett flexibelt stöd som ger kommunerna möjlighet att använda det utifrån sina egna behov: att nå nya grupper, satsa på insatser för unga med funktionsvariationer, utöka utbudet eller bygga ut verksamheten. Att säkra barns och vuxnas tillgång till kultur, kunskap och bildning är en förutsättning för att den liberala demokratin ska upprätthållas och utvecklas. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. Då är det äntligen dags att debattera utgiftsområde 17! Jag, som står här i kammaren för att debattera just ett utgiftsområdesbetänkande, kan inte låta bli att slås av kontrasterna i de begrepp som vi använder. Utgiftsområde 17 - tänk att en sådan torftig budgetterminologi kan inrymma det viktigaste vi har, kulturen! För det är precis vad det är; kulturen är vårt sätt att leva, vårt sätt att kommunicera, vår estetik, vårt gemensamma arv och vårt språk. Kulturen säger oss vad det är att vara människa. Min första tid som ansvarig minister för kulturen har präglats av två saker: ambitionen att skapa en mer rättvis tillgång till kulturen och ambitionen att skydda den konstnärliga friheten från politisk klåfingrighet. Det är inte några enkla målsättningar att uppnå. Tillgången till kultur är fortfarande i hög grad beroende av orättvisa strukturer som vanor hemifrån, tjocklek på plånboken och förväntningar i samhället. Vi arbetar målmedvetet med frågorna. Vi har kommit en bra bit på väg, men mycket återstår fortfarande att göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Kultur, fru talman, är inget enkelt tidsfördriv för dem med god ekonomi och mycket fritid. Kulturen är någonting grundläggande för alla oss människor. Därför måste mer kultur göras tillgänglig för fler i hela landet, för män och kvinnor och för alla barn och unga, för barn har rätt till en större värld. Den andra stora utmaningen är att skydda yttrandefriheten och den konstnärliga friheten. har utländska intressen markerat mot och mot mig för att jag inte har agerat som de önskar i samband med utdelningen av ett kulturpris. Journalister och konstnärer hotas alltjämt både här hemma och i omvärlden. Maktrusiga politiker blir alltmer oblyga i sina försök att låsa in, styra och hota den fria konsten. Mot detta tänker jag ta strid, för tystnar människor tystnar också vår demokrati. I denna budget anslås ytterligare till kulturen . Sedan den rödgröna regeringen tog över ansvaret för kulturpolitiken har kulturen fått hela 1,7 miljarder i ökade resurser. Till detta ska man lägga 140 nya miljarder i mediestöd. Mediepolitiken, fru talman, är liksom kulturpolitiken väldigt viktig. Det är genom kulturen och de fria medierna som yttrandefriheten, bildningen och demokratin realiseras och praktiseras. När jag tillträdde som kulturminister hade den ökända servettskissen signerad och röstats igenom i . Servettskissen skrek ut sina prioriteringar: Mindre kultur, avvecklade miljöåtgärder, billigare bensin! gav tjänstvilligt sitt stöd till dessa prioriteringar. I denna servettskiss till budget försvann med ett enda penndrag statens stöd till . Från kommunerna steg då ett illvrål av protester då kulturskolorna tvingades att skära i sina verksamheter som en konsekvens av att stödet rycktes undan. Hårdast drabbade var barn i utsatta områden. Därför var det oerhört viktigt för mig att det statliga stödet skulle återställas , och så blev det. Redan i vårbudgeten kom stödet tillbaka som går in i sitt slutskede, och i den budget vi diskuterar, kulturbudgeten , finns det åter till landets kulturskolor att fördela. Varför är då så viktig? Man skulle kunna motivera det med alla de positiva effekter vi vet att kulturen har för hälsan, för skolresultaten och för den sociala utvecklingen. På har en helt avgörande funktion för det professionella musik- och kulturliv som vi känner i och för ett samhälle där bildningen står stark. Jag menar dock att det räcker gott och väl att peka på det enda avgörande värdet: barnens eget välmående, barnens rätt till utveckling som människor, barnens möjlighet att uttrycka sig, barnens rätt till kultur och till en större värld. Under det år som det statliga stödet till har funnits har högeroppositionen slagits med näbbar och klor för att det ska tas bort. har dock någonting hänt. När jag läser högeroppositionens budgetar ser det ut som om de slutligen tagit sitt förnuft till fånga och låter det statliga stödet till finnas kvar. Det gläder mig mycket. En investering i betalar sig mångfalt tillbaka då våra barn kan utvecklas i all den kreativa potential de har. Barns och ungas kultur, fru talman, är värd att satsa på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Vårt gemensamma kulturarv är en angelägenhet för oss alla. Därför måste trösklarna till vårt kulturarv hyvlas ned. En sådan tröskel är entréavgifterna. De ska inte behöva stå i vägen för att människor ska kunna ta del av våra gemensamma kulturskatter. Regeringen har länge arbetat för att göra kulturarvet tillgängligt. Flera av våra kulturarvsinstitutioner har fått ekonomiska förstärkningar. Genom museilagen underlättas museernas samverkan så att de enklare kan ställa föremål till varandras förfogande. Kulturarvet får därmed möjlighet att nå en större publik. Fri-entré-reformen är en viktig pusselbit av många andra. Den försvann dock i högeroppositionens budget . återinför vi fri entré till våra statliga museer för alla. Kulturarvet är vårt gemensamma arv, och det ska inte gömmas bakom murar. Idrotten följer oss genom livet och berör oss på många olika sätt. Alla människor har dock inte samma möjlighet att ta del av denna fantastiska värld. Därför behöver vi tillsammans med idrottsrörelsen se till att den blir ännu bredare och ännu starkare. För att lyckas med det krävs ett målmedvetet arbete för att alla människor ska kunna inkluderas på lika villkor, oavsett vem man är eller var man kommer ifrån. Behovet av hälsosamma aktiviteter och socialt sammanhang är inte mindre hos äldre än hos yngre, snarare tvärtom. Idrott och fysisk aktivitet är ofta ett livslångt engagemang som kan bidra till bättre hälsa och minskad ensamhet bland äldre. Därför ger regeringen idrottsrörelsen stöd för att den i samarbete med pensionärsorganisationerna ska kunna genomföra satsningar på just detta. En kulturpolitik som främjar mer kultur till fler och som skyddar det konstnärliga oberoendet har framför allt två politiska strömningar att förhålla sig till. Den första är de nyliberala feberdrömmar i vilka kulturen blott är ett enkelt söndagsnöje för var och en att ägna sig åt på sin fritid, där politiken inte behöver ta ansvar för att kulturen kan finansieras och finnas tillgänglig för människor utan där kulturen har att klara sig bäst den kan på den kommersiella marknaden. Den andra är de auktoritära strömningar som förstår kulturens kraft och som med allt större självförtroende nu agerar för att kontrollera den utifrån sina egna maktpolitiska syften, de strömningar som bedriver en alltmer oblyg, högljudd och hätsk kritik mot den fria konsten, den oberoende journalistiken och allas rätt och möjlighet till praktisk och reell yttrandefrihet. Att läsa budgetmotion är lika upplysande som det är förfärande. Den ideologiska utgångspunkten är att kulturen är maktens verktyg att forma en nationell identitet utifrån sina egna, godtyckliga preferenser. De stryper finansieringen av museer vars innehåll de inte gillar. Det är anmärkningsvärt. De stryper stödet till folkbildningen. Även konstnärsstöden ska bantas. Med tanke på njugga och näst intill fientliga inställning till den fria konsten är detta inte förvånande. Den offentliga konsten ska i inte provocera, inte ställa några svåra frågor och inte problematisera vårt samhälle eller vad det är att vara människa. Utifrån politiska diktat ska konsten i stället styras för att tillgodose maktens önskningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Att ogilla ifrågasättande av makt må vara ursäktat, men det blir obehagligt då ju själva aspirerar på makt. En makthavare med ett trovärdigt demokratiskt sinnelag, fru talman, välkomnar alltid granskning och ifrågasättande. Jag och regeringen väljer en annan väg. Vi väljer en politik som ser värdet av fri kultur och som strävar efter att kultur och bildning ska få ta plats i samhället, en politik där kulturen inte är någonting farligt som måste hållas i strama tyglar, en politik som värdesätter kulturen som den utvecklande kraft den är. Det finns politiska krafter som ser kulturen som ett enkelt tidsfördriv som kan prioriteras bort. Men det finns också politiska krafter som inser kulturens inneboende omvälvande kraft och som därför vill tämja den för politiska syften. Den första kraften är naiv, men den andra är farlig. Jag tänker bekämpa båda. Jag håller med den konservativa : Om kulturen inte får stå fri i sin egen rätt, vad finns det då kvar att försvara? Jag tackar ministern för anförandet. Det var intressant att få höra ett citat från en konservativ politiker på slutet. Jag vill ta upp ett par saker som jag reagerade på. Först har vi . Jag är själv musiker och vet vad den betyder. Jag vet att vi tog bort dessa 100 miljoner. Jag skulle vilja säga att vi inte gjorde rätt. Vi gjorde fel. Vi har återinfört de 100 miljonerna så att de finns med precis som de gör för regeringen. Vi är alltså tillbaka på banan, och det känns väldigt bra. Det är ju inte så vanligt att en politiker säger att man har gjort fel, men jag skulle nog vilja säga att det kanske var så att man gjorde ett litet misstag. Det fick jag också höra från en del ute i verksamheten. Det är bra att man reagerar, tycker jag. Det kallas demokrati. Jag är som sagt glad att vi är tillbaka på banan, för vi vill verkligen vara med och stödja . Det andra jag ville ta upp ska jag kanske ta i nästa replik, för egentligen var min fråga hur vi ska ha det med public service. Det finns ju en spänning mellan det kommersiella och public service. Jag tycker att den relationen är jätteintressant. Låt mig ställa frågan så här: Hur mycket ska public service få svälla? Hur stort ska det få bli? Det finns en uppräkning , men hur stort tänker ministern att public service - , och Utbildningsradion - ska kunna bli? Jag vill verkligen säga till och att jag tycker att det är positivt när man kan ändra sig. Jag är glad över den breda uppslutning kring som vi nu uppenbart har i riksdag. Det bådar gott , där vi behöver fortsätta diskutera vikten av i hela så att den kan vara stark och tillgänglig för alla även fortsättningsvis. Public service har vi ju diskuterat och debatterat. Vi har landat i långsiktiga spelregler för public service, nu senast med det sändningstillstånd som klubbades igenom och även med de ekonomiska förutsättningarna för public service. För mig är det viktigt med ett starkt, brett och oberoende public service för alla, men det är förstås också viktigt med breda kommersiella, fria och oberoende medier. Den mångfalden, de två benen, har tjänat svensk mediepolitik väl, vill jag hävda, och så menar jag att det ska förbli. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Vi har också gjort väldigt mycket i regeringen för att stärka den kommersiella pressen. Vi har höjt mediestödet, en viktig del i budgeten, . Vi har tagit bort digitalmomsen för digitala publikationer. Vi har också ett helt nytt system för mediestöd där vi satsar på att täcka de vita fläckarna med låg publicistisk bevakning runt om i landet. Det är viktigt att vi behåller den balansen på mediemarknaden. Jag vill passa på att också ställa en fråga till . Hur vällovligt det än är att man har kvar satsningen på skär man ju de facto flera hundra miljoner i kulturen. Det är positivt att man tar upp kultursamverkansmodellen och vill stärka den, men drar man bort stödet till musikalisk scenkonst, vilket faktiskt innebär ett nettominus på . Hur tänker där? Det handlar om vad man prioriterar. Vi prioriterar vård, omsorg, socialtjänst och rättsväsen. Vi lägger 9 miljarder på ökad välfärd. Det är helt enkelt en fråga om prioritering. har jag redovisat vad vi främst prioriterar, och det måste tyvärr bli minus på andra områden. Det var bra att kulturministern ställde upp för från vid det tillfället. Jag är ordförande i här i , som jobbar med , och vill säga att det var mycket bra gjort. Vi vill smalna av public service. Man ska arbeta med framför allt kärnverksamheten. är i grunden positiva till public service. Det är ministern som har ansvaret. Jag vill därför fråga: Hur stort ska det bli? Jag tycker att jag redan har svarat på den frågan i och med att vi har lagt fast sändningstillstånden för public service. Vi har en uppräkning på för att kunna ha ett brett och oberoende public service för alla och som har ett utbud där det ska finnas någonting för alla. Jag hör att vill banta public service. Det vore djupt olyckligt och bekymmersamt. Ett smalare public service riskerar att inte vara relevant för hela befolkning. Det riskerar också att nagga det säger att man vill värna i kanten: kulturutbudet och folkbildningen. Jag hoppas alltså att tar sig en funderare och backar från den omsvängning man just har gjort i public service-politiken. Det är synd att fina ord om kultur inte manifesteras i prioriteringar i budgeten. Att skära bort i filmstöd och i stöd till den fria konsten och till biblioteken vore olyckligt för svenskt kulturliv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Jag vill börja med att säga att jag inte tycker att ordet servettskiss om en budget hör hemma i en seriös debatt om ett seriöst område. Dessutom glömde ministern att säga att vi i den förra M-KD-budgeten tillförde 3 ½ miljard till kommunerna, som de själva kunde lägga där det behövde satsas. Ministern har under sin första tid som minister fokuserat på att arbeta för den fria kulturen. Det är jättebra. Men många kulturarbetare och kreatörer vittnar om att det finns ett stort antal styrande parametrar och oklarheter för ansökningar till stipendier och bidrag. Deras ansökningar riskerar att bli likriktade utifrån politiska riktlinjer. Jag skulle vilja kalla det en sorts smygstyrning. Vad händer med den obundna fria kulturens utövare när stipendier och bidrag styr över vad som får produceras för att de ska erhålla medel för att kunna skapa? Anser ministern att kultur ska vara politiskt korrekt i termer av styrda bidrag? Är det viktigt att politiken styr bidragsgivning via parametrar som mångfald, genus etcetera? Och hur definierar ministern armlängds avstånd i relation till styrande parametrar? Tack, , för frågan! Kulturen ska vara fri, och armlängds avstånd ska råda, oavsett om det är en miljöpartist eller en sverigedemokrat som styr över kulturpolitiken. Jag meddelade för någon vecka sedan att jag och regeringen har gett Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att granska principen om armlängds avstånd på såväl statlig som och regional nivå. Precis som säger finns det flagranta övergrepp där man på något sätt vill styra vilken typ av konst som ska köpas in och vilka typer av verk man som politiker inte gillar. Det finns även den lite mer potentiella, indirekta påverkan som konstnärer kanske upplever. Det är också viktigt att granska. Jag ser fram emot det uppdraget och att Myka ska redovisa resultatet av sin granskning så att vi på olika sätt kan säkerställa att armlängds avstånd gäller och att konsten och kulturen får stå fria. Det gläder mig att har uttryckt ett engagemang för kulturskapares villkor. Jag vill säga att det finns mycket i budgetmotion om detta som också är bra. Jag vill ställa en motfråga till , mot bakgrund av att partiledare nu har aviserat ett samarbete med . Ska vi vara oroliga för att den fria kulturen och konsten lever farligt ? Bara genom att läsa budgetmotion ser man hur det ser ut i kommunerna. Det är uppenbart att när låter komma in i värmen tar , precis som säger, taktpinnen och dikterar även kulturpolitiken. Jag ställer mitt hopp till den liberala delen av som älskar frihet. Kan vi vara säkra på att inte kommer att agera dörrmatta åt en antiliberal auktoritär kulturpolitik? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid är garanten för den fria kulturen. Det kan jag säga direkt. Jag har ytterligare en fråga till ministern. Regeringen håller på att ta fram en strategi för besöksnäringen och reviderar exportstrategin. Kommuner och regioner har egna strategier och ser vikten av att kultur- och sportupplevelser ingår i dem. Hur säkerställer kulturministern att kultur och idrott kommer att ingå även i den kommande nationella besöksstrategin? Jag tolkar som att kulturpolitik inte kommer att få något genomslag i ett framtida samarbete. Jag konstaterar att man inte har haft samma principiella inriktning i . Kultur och kreativa näringar är självklart en viktig del av exportindustri. Det är en fråga som jag följer noga. Man ska inte kasta sten i glashus. Men är det något jag hör i kammaren är det en kulturminister som slänger smågrus hej vilt. Jag skulle vilja påstå att ingen kulturpolitik är värderingsfri. Det har konstaterats genom historien. Jag har tidigare ändå imponerats av den saklighet och den nyansrikedom som kulturministern har uppvisat i kulturdebatter. Men hör jag att väldigt många retoriska halmgubbar byggs upp och angrips utan egentligt sakligt stöd. Vi hörde att yttrandefriheten hotas, att sverigedemokratin skulle se kulturpolitiken som maktens verktyg att styra auktoritärt, att vi stryper stödet till museerna och att vi utmanar den fria konsten. I alla dessa avseenden har kulturen och kulturpolitiken aldrig varit så politiskt styrd som med i . Det är otaliga som har konstaterat detta. För inte länge sedan uttryckte en liberal ledarskribent att det stora hotet mot den fria konsten och det svenska kulturlivet inte är utan styrning. Vem har reagerat på behovet av oberoende och armlängds avstånd när man ger direkta uppdrag att utöva normkreativitet och när man i museilagen minskar den evidensbaserade, vetenskapliga forskningen, förvaltandet och framställandet av vårt gemensamma kulturarv i motsats till förslag?