bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Ett större antal indikatorer/resultatmått (ca 30) som rapporterar till kommissionen redovisas för de sex olika prioriteringsområdena: Kunskapsöverföring och innovation, Jordbrukets konkurrenskraft, Livsmedelskedjan och djurvälfärd, Miljöersättningar, Klimat samt Landsbygdsutveckling. • Utvärderingar i enlighet med . För programperioden –2020 ingår en förhandsutvärdering, två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering som ska redovisas 2024. Därutöver genomför löpande egna utredningar och uppföljningar. Stödet till jordbruket i norra • Förändringar i antalet mjölkföretag i norra Därtill görs en bedömning utifrån årliga rapport över utvecklingen av jordbruket i norra för åren 2014–2018. Denna bedömningsgrund har återigen tillkommit jämfört med förra årets budgetproposition. Miljömässig hållbarhet i jordbruket • Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn • Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn • Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel • Utsläpp av växthusgaser från jordbruket. Regeringen hänvisar till att ett stort antal åtgärder i landsbygdsprogrammet syftar till att förbättra jordbrukets miljöprestanda (se Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020). Vidare informerar regeringen om att det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer inom området hållbar jordbruksproduktion. Myndigheternas kontroll av djur och livsmedel • Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering • Andelen riskbaserade kontroller på livsmedels- och dricksvattenanläggningar. Stärka skyddet av dricksvatten • Inga indikatorer redovisas. Arbete för minskat matsvinn • Inga indikatorer redovisas. Krisberedskap och civilt försvar • Inga indikatorer redovisas. Hållbar animalieproduktion – djurhälsa och djurskydd • Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar • Försäljning av antibiotika till djur och antibiotikaresistens i djurhållningen. Indikatorn antalet utbrott av salmonella har tagits bort med motiveringen att den omfattas av indikatorn antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar. Därutöver har redaktionella justeringar av avsnittets två indikatorer gjorts, vilka inte påverkar möjligheten att följa upp de redovisade resultaten. • Biologisk status för fiskbestånd • Svenska yrkesfiskets förädlingsvärde • Svenska vattenbrukets produktion (produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta). • Förändring av oönskade fångster • Antal projekt inom datainsamling och kontroll • Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling • Antal projekt inom saluföring och beredning • Förändrad areal skyddade områden • Utvärderingar i enlighet med . För programperioden –2020 ingår en förhandsutvärdering, två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering som ska redovisas 2024. Därutöver genomför löpande egna utredningar och uppföljningar. • Omfattning av viltskador • Antal viltolyckor i trafiken. Regeringen aviserar att de kommer att återkomma med mer långsiktiga indikatorer utifrån utvärdering av strategin för svensk viltförvaltning (viltstrategin). 3.2.3 Indikatorer – Konsument och marknad Regeringen pekar inte ut några explicita indikatorer för Livsmedelsindustrin och Livsmedelsexport, till skillnad från när områdena hade en respektive två utpekade indikatorer (livsmedelsindustrin hade antal livsmedelsföretag och livsmedelsexport hade värdet av svensk livsmedelsexport samt antal land- och anläggningsgodkännanden. Underrubrikerna Ekologisk produktion och konsumtion samt Besöksnäring och restaurang, inklusive de fem indikatorer som redovisades i samband med dessa underrubriker, har utgått i årets budgetproposition. De fem indikatorer som inte redovisas i årets budgetproposition är Utvecklingen av den ekologiska odlingen (certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion), Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter (försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel), statistik för ekologisk odling, Ekowebs försäljningsstatistik för ekologiska produkter och Konsumtion inkommande besökare (restaurang och livsmedel). Resultatredovisningen görs i årets budgetproposition utifrån följande nedanstående underrubriker: • Inga indikatorer redovisas. • Inga indikatorer redovisas. Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa • Antal utbrott av zoonoser hos djur och människor • Andelen kycklingar med campylobacter. • Inga indikatorer redovisas. 3.2.4 Indikatorer – Kunskap och innovation Arbetet med att utveckla indikatorer för området fortsätter. Indikatorn Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning har tillkommit och används initialt för att bedöma hur kunskaps- och innovationssatsningar bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Kunskap och innovation. Indikatorn används vid innovationsrankning av länder enligt den s.k. Bloombergrankningen och kommer att följas . • Antal sökande och antagna • Prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) • Andel disputerade lärare • Externa medel. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande • Inga indikatorer redovisas. 4 Redovisade resultat – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Nedan görs en sammanfattning av regeringens resultatredovisning och resultaten för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena. 4.1 Resultatuppföljning på en övergripande nivå Regeringen redovisar statistik hämtad från årliga utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin. Statiken för de sju indikatorerna redovisas i tabellform uppdelat efter livsmedelskedjans sektorer (primärproduktion, livsmedelsindustri, livsmedelshandeln och restaurang) och täcker in data för perioden –2016 (4 indikatorer) respektive 2011–2017 (3 indikatorer). Nettomarginal i livsmedelskedjans sektorer Indikatorn används för att mäta konkurrenskraft och visar hur effektivt företaget utnyttjat omsättningen för att skapa överskott. Tre av livsmedelskedjans sektorer uppvisar en relativt stabil nivå när det gäller nettomarginal. Undantaget är primärproduktionen där nettomarginalen varierar kraftigt. Från i början av mätperioden för att sedan sjunka och ligga på 14–. Nettomarginalen ökade sedan kraftigt för att återigen hamna på . Avkastning på eget kapital i livsmedelskedjans sektorer Av statistiken framgår det att lönsamheten har försämrats under hela den redovisade perioden. Regeringen konstaterar att livsmedelskedjans sektorer har haft en ogynnsammare utveckling jämfört med näringslivet totalt och att gapet gentemot det totala näringslivet har ökat. Rörelsemarginal i livsmedelskedjans sektorer Rörelsemarginalen visar bl.a. lönsamheten i en sektor. Regeringen konstaterar att rörelsemarginalen har minskat i livsmedelskedjans alla sektorer. Rörelsemarginalen har både fluktuerat mest och minskat mest i primärproduktionen, vilket tyder på både försämrad lönsamhet och konkurrenskraft. Förädlingsvärde i livsmedelskedjans sektorer Av redovisningen framgår det att förädlingsvärdet i livsmedelskedjan har ökat . Det motsvarar en ökning på . Regeringen konstaterar att ökningen har varit större för företag i livsmedelskedjan än för näringslivet i övrigt. De fyra sektorernas andel av näringslivets totala förädlingsvärde var . Årsarbetstider i livsmedelskedjans sektorer Regeringen skriver att antalet anställda har ökat i livsmedelskedjan . Ökningen har skett framför allt i branscher med god produktivitetstillväxt, inte minst gäller det branscher i de senare leden i livsmedelskedjan (livsmedelshandeln och restaurang). Förädlingsvärde per årsarbetstid i livsmedelskedjans sektorer Förädlingsvärdet per årsarbetstid är ett sätt att redovisa arbetsproduktiviteten i ett företag. Regeringen lyfter fram att måttet ökade . Motsvarande siffra för näringslivet totalt var . Av diagrammet framgår att arbetsproduktiviteten uppvisade en svagt positiv utveckling i tre av livsmedelskedjans sektorer, däremot var utvecklingen negativ i primärproduktionen. Förädlingsgrad i livsmedelskedjans sektorer Regeringen menar att förädlingsgraden, vilket är ett mått på innovationskraft, har förändrats i mycket liten omfattning i de olika sektorerna. 4.2 Regler och villkor Tabell 2 Resultatindikatorer för jordbruk Antalet sysselsatta i inom jordbruket Statistik redovisas för perioden –2017. Statistiken redovisas totalt respektive uppdelat på kvinnor och män. Antalet sysselsatta inom jordbruket var i princip oförändrat . har antalet sysselsatta inom jordbruket minskat . var kvinnor och män sysselsatta inom jordbruket. Statistik redovisas , 2010, 2013 och 2016 (dvs. som redovisades i BP ), uppdelat på antal jordbruksföretag, varav heltidsföretag och företag med husdjur. Antalet jordbruksföretag har minskat –2016. Den största minskningen var i gruppen företag med husdjur, . Antalet jordbruksföretag har minskat med –2016. Svensk marknadsandel i vissa sektorer Marknadsandel redovisas för 10 sektorer (morötter, äpplen, nötkött, griskött, matfågel, ägg, konsumtionsmjölk, ost, matpotatis och spannmål). Statistik redovisas , 2012, 2016 och 2017. Produktionen var i närheten av eller över konsumtionen i tre sektorer (konsumtionsmjölk 1,00, spannmål 1,36 och ägg 0,93). Den svenska marknadsandelen var 0,54 för nötkött respektive 0,73 för griskött. Lägst marknadsandel hade äpplen (0,21). Statistik redovisas , 2005, 2015 och 2018 uppdelat på invägd mjölk, gris, slaktkyckling, nötkreatur och får, inklusive lamm. har kvantiteten minskat för invägd mjölk (–), medan det har skett motsvarande ökning för slaktkyckling (). Kvantiteten gris har minskat , dock skedde det en ökning . Kvantiteten får, inklusive lamm, har varit stabil . Kvantiteten nötkreatur har legat stabilt . Statistik redovisas , 2007, 2013, och 2018 uppdelat på åkerareal totalt, spannmålsareal, raps och rybs, vallareal och träda. Den totala åkerarealen minskade –2018 med 114 000 ha (–). Arealen spannmål minskade med 161 000 ha (–), arealen vall ökade med 135 000 ha (), arealen raps och rybs ökade med 40 000 ha () och arealen i träda minskade med 110 000 ha (–). Spannmålsarealen var i princip oförändrad . 4.2.2 Åtgärder med anledning av torkan På grund av torkan 2018 beräknas ett inkomstbortfall för lantbruket på ca . föreslog regeringen i krisstöd till drabbade lantbrukare. Krisstödet uppgick till . Därutöver beslutades om för att bekosta sänkta avgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier. Det totala antalet sökande uppgick till 13 918, varav 13 384 beviljades stöd. I princip hela stödbeloppet betalades ut. hade (totalt 24 571 sökande) av de som sökt stöd fått stöd utbetalt, vilket sammanlagt var . konstaterade att 54 företag var berättigade att föra vidare stöd i form av nedsättning av slakteriavgiften till djurägare. Alla de 47 företag som ansökte om stöd beviljats stöd och totalt ca betalades ut. Hela summan kunde inte betalas ut eftersom slakteriavgifterna inte får understiga miniminivån som regleras på EU-nivå. 4.2.3 Den gemensamma jordbrukspolitiken Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Regeringen konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) har betydelse för lantbrukares inkomster, livsmedelsförsörjningen, uppfyllelsen av flera miljömål och utvecklingen på landsbygden. I resultattexten redogörs också för utbetalda belopp inom ramen för GJP för perioden –2018 och ansvariga myndigheters kostnader för hantering av EU-stöd för perioden –2018. Statistik om hur stor andel av gårdsstödet som betalade ut redovisas. av direktstöd betalades ut . Vidare beskrivs GJP och regeringen redogör för rådigheten över innehåll och tillämpning i olika delar och skeden. Det konstateras att oavsett om det rör sig om EU-medel eller nationella medel finns det relativt stor handlingsfrihet för i utformningen av stöden inom EU-gemensamma ramar och regelverk. Till exempel har valt att produktionskoppla en viss andel av direktstödet till nötkreatur. Regeringen anser att det finns en ännu större frihet i valet av åtgärder och även i fråga om medfinansiering av fondens medel när det gäller de medel som går till landsbygdsprogrammet. program omfattar landsbygdsutvecklingsfondens samtliga sex unionsprioriteringar, 15 av 18 möjliga fokusområden och 13 av 20 möjliga åtgärder. Avslutningsvis redogörs för arbetet och förhandlingarna med EU:s kommande budget- och programperiod för perioden –2027. 4.2.4 Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020 Regeringen redogör för de resultatindikatorer som har valts för att följa upp landsbygdsprogrammet. Redovisningen görs utifrån vilket mål som gäller för perioden –2020, utfall samt utfall i procent av målet. Redovisningen görs utifrån de sex prioriteringarna Kunskapsöverföring och innovation, Jordbrukets konkurrenskraft, Livsmedelskedjan och djurvälfärd, Miljöersättningar, Klimat och Landsbygdsutveckling. Redovisningen av indikatorer påverkas av det faktum att programmet blev försenat på EU-nivå, vilket innebar att många ärenden som har beslutats ännu inte har hunnit slututbetalas. Vidare betonas att utfallen som redogörs för ska tolkas med en viss försiktighet eftersom det ingår delutbetalningar i rapporteringen för vissa av stöden. Samtliga fysiska och finansiella delmål som skulle uppnåtts uppfylldes. Regeringen redogör vidare för de programändringar som man har ansökt om och fått beviljat av kommissionen. 4.2.5 Stödet till jordbruket i norra Det totala antalet stödmottagande mjölkföretag i norra minskade med 55 företag till 700 företag. Minskningen fortsatte och antalet stödmottagande mjölkföretag var 670. Det utbetalda stödet uppgick till , vilket motsvarade av referensnivån. Det utbetalda stödet ökade från 2017, eftersom kommissionen beslutade om att öka utrymmet för nationella stöd med . 4.2.6 Miljömässig hållbarhet i jordbruket Inledningsvis slås fast att landsbygdsprogrammet 2014–2020 innehåller ett stort antal åtgärder som syftar till att förbättra jordbrukets miljöprestanda. Resultatet av dessa åtgärder redovisas under rubriken av landsbygdsprogrammet 2014–2020. Tabell 3 Resultatindikatorer för miljömässig hållbarhet i jordbruket Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn Näringsbalanser för jordbruksmark som visar skillnader mellan tillförd och bortförd näring visar ett överskott på per hektar när det gäller kväve. Det innebär en ökning jämfört med den föregående balansräkningen som gjordes 2013. Balansberäkningar för fosfor ligger kvar på per hektar för landet som helhet. konstateras att balansen för fosfor varierar mellan ett underskott på per hektar för slättbygder till ett överskott på per hektar i skogsbygder. Vidare påverkar djurtätheten fosforbalansen, från ett underskott på per hektar till ett överskott på per hektar. Av redovisningen framgår det att gårdar med 0,5 eller färre djurenheter per hektar har i medeltal en negativ balans och gårdar med 0,6 eller fler djurenheter har i medeltal en positiv balans. Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn Utsläppen av ammoniak uppgick till 2017, vilket innebar en ökning jämfört med året innan då utsläppen var . har det emellertid skett en minskning av utsläppen av ammoniak från jordbruksmark . Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växt- skyddsmedel Miljö- och hälsoindex samt hektardoser redovisas för perioden –2015. Regeringen konstaterar att det efter en nedgång inte kan ses någon generell minskning eller ökning i riskindex för hälsa eller miljö. har användningen av växtskyddsmedel mätt som antal hektardoser ökat kraftigt . Försäljningen av växtskyddsmedel till jordbruk minskade med 2016 till . Försäljningen fortsatte att minska 2017 med ytterligare . Den försålda kvantiteten av olika slags växtskyddsmedel till trädgårds- och fruktodling minskade med till jämfört med året innan. Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Statistik redovisas för perioden –2017. Jordbrukets utsläpp av växthusgaser uppgick till 7,2 miljoner koldioxidekvivalenter 2017. Det innebar att utsläppen ökade jämfört med då sektorns utsläpp uppgick till 6,9 miljoner koldioxidekvivalenter. Sektorns utsläpp var av totala utsläpp. Växt- och djurhållningen står för en stor andel av metanutsläppen () och lustgasutsläppen (). Jordbruket står för ett par procent av utsläpp av koldioxid. Vidare redovisas att har betalat ut av budgeterade för metangasreduceringsstöd . Totalt fick 56 anläggningar stöd och det producerades 145 GWh. Därutöver utbetalades ett engångsstöd för produktionen av biogas på 270 miljoner till 39 anläggningar . 4.2.7 Myndigheternas kontroll av djur och livsmedel Regeringen betonar att indikatorerna för myndigheternas kontroll är kopplade till målen för myndigheternas kontrollarbete och därmed inte beskriver resultatet av kontrollen. Vidare är kontrollen riskbaserad, vilket innebär att det inte går att utläsa från resultatet på vilken nivå djurskyddet i ligger. Regeringens bedömning är emellertid att djurskyddskontrollen bidrar till ökad efterlevnad av högt ställda djurskyddskrav. Tabell 4 Resultatindikatorer för myndigheternas kontroll av djur och livsmedel Antalet djurskyddskontrol- ler som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering Statistik redovisas –2018, uppdelat på genomförda kontroller, varav riskbaserade, beslut om förlägganden, beslut om omhändertaganden och beslut om djurförbud. Antalet genomförda kontroller var 11 2018, vilket innebar en minskning med jämfört med och med . Andelen riskbaserade kontroller har legat relativt stabilt , dock skedde det en minskning jämfört med föregående år och andelen uppgick till 2018. Antalet beslut om föreläggande, omhändertagande och djurförbud uppgick till ca 2 250 . Motsvarande siffra 2014 var ca 2 500. och länsstyrelsernas mål att det ska genomföras lika många normalkontroller (i enlighet med EU:s krav på riskbaserad och regelbunden kontroll) som anmälningskontroller uppfylldes inte 2018. Detta mål uppfylldes däremot 2016 och 2017. Andelen riskbaserade kontroller på livsmedels- och dricksvattenanläggningar Statistik redovisas uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i högsta riskklass. När det gäller livsmedelsanläggningar var andelen kontrollerade anläggningar i högsta riskklass (91–) 2017, medan motsvarande siffra var . Motsvarande siffra för dricksvattenanläggningar 2017 var , vilket innebar en minskning jämfört med året innan. Enligt redovisningen kontrollerar fortfarande vissa kommuner inte livsmedels- och dricksvattenanläggningarna i de högsta riskklasserna i tillräcklig omfattning. Det pågår ett arbete, t.ex. inom ramen för livsmedelsstrategin och ett förslag till ny förenklad riskklassningsmodell, för att få en effektivare och mer likvärdig livsmedelskontroll. Av redovisningen framgår det att länsstyrelsernas kontroll av primärproduktionen av livsmedel och kontroll av foder i primärproduktionen genomförs i alltför liten omfattning. De kontroller som gjorts omfattar respektive av anläggningarna. Även för dessa kontroller varierar frekvensen stort mellan länsstyrelserna. Ett arbete för att effektivisera kontrollerna och göra dom mer riskbaserade pågår hos de ansvariga myndigheterna. Regeringen redovisar information om användningen av de särskilda anslagsmedlen om för att sänka kontrollavgifterna för slakterier och vilthanteringsanläggningar. Antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar minskade något jämfört med . Slutligen redogörs kortfattat för arbete med att motverka livsmedelsfusk. 4.2.8 Stärka skyddet av dricksvatten Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. I avsnittet redogörs för flera insatser som har genomförts i syfte att stärka skyddet av dricksvatten, med fokus på ansvariga myndigheters pågående arbete. Detta område behandlas också inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 24 Näringsliv. 4.2.9 Arbete för minskat matsvinn Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå ett etappmål om minskat matsvinn. Förslaget ska redovisas . I övrigt nämns kortfattat andra insatser, t.ex. pågående arbete, för att minska matsvinnet. 4.2.10 Krisberedskap och civilt försvar Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Enligt redovisningen framgår det att planeringen av det civila försvaret bör återupptas. De bevakningsansvariga myndigheterna på livsmedelsområdet, , och , fick av de nya medel som tilldelades det civila försvaret. I resultatredovisningen redogörs för hur dessa medel har använts. 4.2.11 Hållbar animalieproduktion – djurskydd och djurhälsa Tabell 5 Resultatindikatorer för hållbar animalieproduktion Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar skedde två utbrott av fågelinfluensa och ett utbrott av Newcastlesjuka. De första två fallen av avmagringssjuka hos hjortdjur bekräftades . Regeringen har gett i uppdrag att bedöma och vid behov föreslå förebyggande åtgärder för att förhindra introduktion och spridning av afrikansk svinpest i . Antal utbrott av salmonella Statistik redovisas –2018 uppdelat på olika djurslag. Antalet fall med påvisad infektion med salmonella i djurbesättningar och anläggningar ökade till 13, vilket var en kraftig ökning jämfört med året innan då siffran var 6. var antalet fall av påvisad salmonella i djurbesättningar och anläggningar lägre än – 2016. Försäljning av antibiotika till djur och antibiotika-resistens i djurhållning Försäljningen av antibiotika minskade med till . är det land inom EU som har den lägsta försäljningen av antibiotika till livsmedelsproducerande djur. Bedömningen är att sett i ett internationellt perspektiv är läget när det gäller antibiotikaresistens inom svensk djurhållning gynnsamt. Det görs en beskrivning av det svenska arbetet vad gäller antibiotikaresistens och det internationella arbetet för att minska användningen av antibiotika. 4.2.12 Fiskeripolitik och vattenbruk Tabell 6 Resultatindikatorer för fiskeripolitik och vattenbruk Biologisk status för fiskbestånd Enligt kommissionen görs framsteg för att uppnå ett hållbart fiske. fastställdes av fiskemöjligheterna för vilka det finns vetenskaplig rådgivning om maximalt hållbar avkastning (MSY) i enlighet med MSY-målet. fastställdes 59 kvoter i enlighet med MSY för . Motsvarande siffra var 53 kvoter och 44 kvoter . En majoritet (ingen explicit siffra anges) av kvoterna fastställdes enligt MSY för i , och . I förra årets budgetproposition var samma siffra 17 av 41 kvoter. Inte heller stoppades några svenska kvoter på grund av att de var uppfiskade. Det totala kvotutnyttjandet var . Det finns fr.o.m. en skyldighet i samtliga EU-vatten att landa alla fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. Bedömningen är att beståndssituationen är god och oförändrad jämfört för de kommersiella arterna i de fyra största sjöarna där yrkesfiske bedrivs. Det totala förädlingsvärdet har per heltidsekvivalent fortsatt att öka , dock skiljer sig utvecklingen av förädlingsvärdet markant åt mellan olika fisken. En bra beståndsutveckling och god prisutveckling för insjöfisket har inneburit ett ökat förädlingsvärde . Statistik redovisas –2017 uppdelat på produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta. Alla resultatmåtten redovisas uppdelat på matfisk och sättfisk samt antalet kvinnor och män. Produktion av matfisk uppgick till , vilket innebar en minskning jämfört med föregående års siffror. Minskningen var 2017 jämfört med , men produktionen var högre jämfört med . Produktion av sättfisk ökade 2017 jämfört med . Försäljningsvärdet för matfisk ökade med 2017 jämfört med . Försäljningsvärdet av sättfisk ökade med . Det totala antalet odlingar har ökat för både matfisk (+5) och sättfisk (+42). Det totala antalet sysselsatta har minskat 2017 jämfört med , varav andelen kvinnor är och andelen män är .