bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — 2018/19:75 s. 33) anför regeringen om tillkännagivandet om mer praktik i polisutbildningen att lämnade sitt betänkande och att betänkandet har remitterats samt att punkten inte är slutbehandlad. I samband med behandlingen av budgeten (2017/18:JuU1 s. 88 f.) noterade utskottet tillkännagivandet före och anförde att betänkande fortfarande bereddes inom . Eftersom utskottet inte ville föregripa beredningen av betänkandet fann utskottet inte skäl att ställa sig bakom de motionsförslag om polisutbildningens utformning som hade förts fram. När det gäller rekryteringsfrågor delade utskottet ett antal motionärers uppfattning att det är viktigt att öka antalet lämpliga kandidater till polisutbildningen. Utskottet ville dock inte föregripa redovisningen och beredningen av uppdraget som hade fått att stärka kompetensförsörjningen och bl.a. ta fram en långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns att tillgå i verksamheten och avstyrkte motionerna. Utskottet noterade vidare att urvalet av elever till polisutbildningen hanteras av . Utskottet anförde att alla platser på polisutbildningen inte hade fyllts trots ett högt söktryck, vilket enligt utskottet påtagligt försämrade möjligheterna att öka antalet poliser. Enligt utskottets mening fanns det anledning att utreda orsakerna till varför platser står tomma och vilka åtgärder som borde vidtas för att fylla platserna. Ett första steg var enligt utskottet att se närmare på roll i detta. Utskottet föreslog därför att skulle ställa sig bakom det som utskottet anfört om en myndighetsöversyn av , i avsikt att förbättra myndighetens verksamhet när det gäller rekryteringen till polisutbildningen, och tillkännage detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:93). Utskottet höll slutligen fast vid sin tidigare uppfattning att det är som är bäst lämpad att avgöra rekryteringsbasen för högre chefsbefattningar inom liksom karriärmöjligheterna för poliser i yttre tjänst och avstyrkte motioner om karriärvägar inom polisen. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) anför regeringen (s. 95) om tillkännagivandet om att regeringen avser att återkomma till och att punkten inte är slutbehandlad. Polisutbildningens framtida utformning har som framgår ovan utretts av . Dess betänkande, SOU 2016:39, bereds fortfarande inom . Utskottet vill inte föregripa denna utredning och avstyrker därför motionerna 2018/19:132 (SD) yrkandena 3 och 6, 2018/19:692 (V) yrkande 4, 2018/19:916 (M) yrkande 1 och 2018/19:2868 (M) yrkandena 7 och 8. Utskottet noterar att nya lärosäten för polisutbildningen etablerades så sent som , och att det vid tre av lärosätena går att studera på distans. Det saknas därför anledning till några sådana tillkännagivanden om nya lärosäten och distansutbildning som föreslås i motionerna 2018/19:922 (M) yrkande 3, 2018/19:1559 (M) och 2018/19:2868 (M) yrkande 9. Dessa motioner avstyrks således. I fråga om rekryteringen av nya poliser noterar utskottet det arbete med rekryteringsinsatser och kompetensförsörjning som pågått inom , bl.a. inom ramen för olika regeringsuppdrag. Vidare noterar utskottet att det tidigare tillkännagivandet om en myndighetsöversyn av fortfarande bereds inom . Utskottet finner mot bakgrund av detta inte skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden om riktade informationsinsatser, ingångar till polisutbildningen eller om antagningskraven. Motionerna 2018/19:132 (SD) yrkandena 4 och 5, 2018/19:499 (L), 2018/19:692 (V) yrkande 5, 2018/19:891 (M) yrkande 1 och 2018/19:2868 (M) yrkande 10 avstyrks således. Utskottet anser att det är en fråga för att besluta om kriterierna för chefspositioner inom myndigheten. Utskottet noterar vidare att det pågår en översyn av karriär- och utvecklingsmöjligheterna inom polisen. Av den anledningen avstyrker utskottet förslagen i motionerna 2018/19:132 (SD) yrkande 10, 2018/19:1421 (M) och 2018/19:2596 (L) yrkande 2 om fler karriärvägar och om behörigheten till högre polisbefattningar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa en polis och om deltidsanställda poliser. Jämför reservation 30 (M, KD) och särskilt yttrande 3 (C, L). I motion 2018/19:325 av (KD) yrkas att det ska införas en polis som finansieras av kommunen och har en ettårig utbildning. Motionären anför att den nationella polisen behöver kompletteras med en polisorganisation. Den kommunala polisens uppgifter ska vara synlighet, närvaro och vardagsbrott samt förebyggande arbete. Rent organisatoriskt ska den kommunala polisen lyda under samma ledning som den nationella, men endast i undantagsfall kunna kommenderas utanför sitt normala verksamhetsområde. Den kommunala polisen ska finansieras av kommunen. Även i motion 2018/19:2775 av (KD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om polisverksamhet. I kommittémotion 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 13 anförs att man bör öka möjligheten att införa deltidsanställd polis. Här bör enligt motionärerna räddningstjänsten kunna tjäna som förebild. Fullt utbildade deltidspoliser – som tjänstgör som poliser vid behov – skulle kunna fylla en viktig funktion. En ordning med deltidspoliser skulle kunna skapa förutsättningar att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. Även i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 22 begärs en ökad möjlighet att deltidsanställa poliser för att möta behovet av fler poliser i tjänst. Inom räddningstjänsten bygger verksamheten till stora delar på deltidsanställda. En deltidsanställd brandman är t.ex. en person som enligt avtal är anställd till en mindre del för att vid alarmering träda in i en professionell roll som brandman. Av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps webbplats () framgår följande: Som räddningstjänstpersonal i beredskap är du anställd inom . Du har som regel en annan huvudarbetsgivare, men du måste inte ha ett annat ordinarie arbete för att komma i fråga. betalar ersättning för den tid du har beredskap. Dessutom får du ersättning för den tid som går åt till utryckningar, övningar och utbildning. Du har regelbundet beredskap, det vanligaste är , men även andra varianter kan förekomma. När du har beredskap ska du befinna dig så nära brandstationen att du hinner inställa dig, normalt vid larm. Du deltar också i fortbildning och övningar som sker regelbundet inom den egna kåren. I ett frågesvar om deltidspoliser (fr. 2016/17:176) anförde statsrådet följande: Ombildningen av polisen till en sammanhållen myndighet ska bland annat medföra att polisen kommer närmare medborgarna och blir mer tillgänglig. arbetar intensivt med att omfördela resurser så att det lokala polisarbetet stärks och tillsättning av områdespoliser pågår. I Statskontorets första delrapport om ombildningen konstateras att operativa förmåga på nationell nivå har stärkts. Resurserna kan nu användas mer flexibelt och möjligheterna till samordning har förbättrats. Möjligheten för poliser att arbeta deltid, som en komplettering till dessa åtgärder, är en fråga för att avgöra. Det är myndighetens ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har och att besluta om hur resurserna ska fördelas. Det är polisen som utbildar, förordnar och sköter tillsynen av ordningsvakter. Ordningsvakter lyder under och är skyldiga att lyda polisens order som rör tjänsten som ordningsvakt. Ordningsvakter har rapporteringsskyldighet gentemot polisen och ska lämna rapport när de får kännedom om brott. Enligt 2 § lagen (1980:578) om ordningsvakter får ordningsvakter förordnas av polisen att tjänstgöra vid • allmänna sammankomster och cirkusföreställningar • bad- eller campingplatser och lokaler eller platser för idrott, friluftsliv, spel, lek, förströelse eller liknande som allmänheten har tillträde till • lokaler eller utrymmen där alkohol serveras till allmänheten med tillstånd enligt alkohollagen. Ordningsvakter får vidare förordnas att tjänstgöra vid säkerhetskontroller i domstolar och offentliga sammanträden i bl.a. kommuner och landsting (2 a och 2 b §§). Om det finns ett särskilt behov och det är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt får ordningsvakter förordnas även i andra fall (3 §). Ett förordnande utfärdas , högst , och i förordnandet ska det anges för vilken verksamhet och inom vilket område det gäller (5 §). Med anledning av motionsyrkanden om deltidspoliser konstaterade utskottet i budgetbetänkandet att polisen har möjlighet att förordna ordningsvakter att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen. Utskottet var inte berett att ställa sig bakom motionärernas förslag om att, som ett komplement till den reguljära verksamheten, införa ett system med deltidsanställda poliser liknande det som finns inom räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän (bet. 2016/17:JuU1 s. 71). Utskottet anförde att frågan om och i vilken omfattning poliser ska ges tillfälle att arbeta deltid är en fråga för att besluta om. Utskottet ansåg således inte att det borde göras något tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att införa ett system med deltidspoliser (bet. 2017/18:JuU1 s. 91). Med anledning av motionsyrkanden om att införa en polis som komplement till den statliga polisen anförde utskottet i budgetbetänkandet att man inte var berett att ställa sig bakom motionärernas förslag. Motionsyrkandena avstyrktes (bet. 2016/17:JuU1 s. 72). I budgetbetänkandet vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och var inte heller då berett att ställa sig bakom motioner om att utreda frågan om att införa en polis (bet. 2017/18 JuU1 s. 91). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och är inte berett att ställa sig bakom något tillkännagivande om att införa en deltidsanställd polis med räddningstjänsten som förebild. Motionerna 2018/19:2868 (M) yrkande 13 och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 22 avstyrks därför. Utskottet noterar att polisen har möjlighet att förordna ordningsvakter att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen och vidhåller även sitt tidigare ställningstagande att det inte finns anledning att föreslå något tillkännagivande om att införa en polis som ett komplement till den statliga polisen. Motionerna 2018/19:325 (KD) och 2018/19:2775 (KD) yrkande 4 avstyrks således. Polisens samarbete med Försvarsmakten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att använda militära resurser för att frigöra polisiära resurser och om polisens samarbete med bl.a. hemvärnet och försvaret. Jämför reservation 31 (M), 32 (SD) och 33 (KD). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:133 yrkande 26 att Försvarsmakten, vid särskilda tillfällen, ska ha möjlighet att använda militära resurser vid gränskontroller för att frigöra polisiära resurser till brottsbekämpande verksamhet. Motionärerna vill även se över möjligheterna att använda militära resurser för att bevaka utsatta polisstationer. I kommittémotion 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 12 begärs ett bättre samarbete mellan polisen och andra aktörer, exempelvis genom samarbetsavtal med hemvärnet och andra lokala frivilligorganisationer. Motionärerna anför att hemvärnet är en frivillig del inom totalförsvaret och att det bl.a. ofta används vid eftersök av försvunna personer. Det finns enligt motionärerna anledning att se över om hemvärnet kan användas även till andra uppgifter för att kunna stötta polisen vid särskilda händelser som kräver extra resurser. I kommittémotion 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att det är viktigt att snabbt stärka polisens förmåga. Detta bör ske genom hjälp av ordningsvakter, bättre samverkan med försvaret, att låta pensionerade poliser jobba kvar, fler civilanställda och att ta in polisstudenter i tjänst tidigare. När det gäller polisens samarbete med försvaret anförs att försvaret och polisen behöver samverka och samträna mer. Exempelvis bör man se över hur anställda vid försvaret kan bistå polisen vid bl.a. bevakningsinsatser. I vissa extrema situationer kan det innebära att Försvarsmakten ska kunna ge stöd till när nödvändiga förmågor redan är upptagna eller saknas. Det kan röra sig om bevakning vid skyddsobjekt vid ett omfattande angrepp, stöd till polisens nationella insatsstyrka eller materiellt stöd. Försvarsmakten har länge gett stöd till samhället i övrigt, bl.a. i olika krissituationer. Generella bestämmelser om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet finns i förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Inom ramen för förordningen får Försvarsmakten lämna stöd till bl.a. I har det länge betraktats som en allmän grundsats för militär medverkan vid polisiär verksamhet att väpnade trupper inte får sättas in mot den egna befolkningen eller andra civila. Denna grundsats framgår av 7 § i förordningen. Enligt den bestämmelsen får Försvarsmaktens personal inte användas i situationer där det finns risk för att den kan komma att bruka tvång eller våld mot enskilda när stöd lämnas. Efter terrorattackerna i inleddes ett utredningsarbete om myndigheternas och de övriga offentliga organens beredskap när det gäller omfattande terrorattentat och andra liknande extraordinära händelser i . Det utreddes även om polisen skulle få utökade möjligheter att begära stöd från Försvarsmakten när det gäller att förhindra och ingripa mot terrorattacker och andra sådana omfattande angrepp på samhället. Utredningsarbetet resulterade i lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Enligt denna lag finns det en möjlighet för polisen att begära stöd från Försvarsmakten även med uppgifter som kan innebära att våld och tvång används mot enskilda. En sådan begäran om stöd ska beslutas av eller Säkerhetspolisen. Stödet ska gälla att förhindra eller på annat sätt ingripa mot en handling som kan utgöra brott enligt lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. I förarbetena till lagen (prop. 2005/06:111 s. 19 f.) anför regeringen att det finns former av terrorattentat som polisen inte kan hantera på egen hand, främst vid händelser som utspelar sig i luftrummet eller till sjöss. Ett annat exempel på när polisens resurser inte räcker till kan enligt propositionen vara om flera terrorattentat inträffar på olika håll i landet. Regeringen framhåller i propositionen att det inte kan komma i fråga att Försvarsmakten lämnar stöd till polisen som kan innebära användning av våld eller tvång i samband med sådan brottslighet som polisen återkommande har att hantera, t.ex. ordningsstörningar vid demonstrationer, gängbrottslighet eller fotbollshuliganism (s. 29). Vidare finns i skyddslagen (2010:305) bestämmelser om vissa åtgärder till förstärkt skydd för byggnader, andra anläggningar, områden och andra objekt mot sabotage, terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, spioneri samt röjande i andra fall av hemliga uppgifter som rör totalförsvaret och grovt rån (1 §). Av 9 § framgår att poliser, militär personal eller annan särskilt utsedd personal får anlitas för bevakning av ett skyddsobjekt. I ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:602) anförde justitie- och inrikesminister bl.a. följande: Försvarsmakten planerar, övar och utrustar sig för att försvara vid ett väpnat angrepp. Försvarsmakten ska också, under vissa förutsättningar, kunna lämna stöd till civil verksamhet. Detta stöd regleras bl.a. i lagen (2003:778) och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor, förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet, lagen (2006:343) och förordningen (2006:344) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning samt i förordningen (2017:113) om Försvars-maktens stöd till polisen med helikoptertransporter. bereder inget särskilt uppdrag till Försvarsmakten att lämna stöd utöver vad som följer av ovan redovisade lagar och förordningar. När polisen begär Försvarsmaktens hjälp vid eftersökningar av försvunna personer är hemvärnet försvarets viktigaste resurs. Polisen samarbetar med hemvärnet även i andra sammanhang. Av Försvarsmaktens webbplats framgår bl.a. följande om det svenska hemvärnet: Hemvärnsförbanden är moderna krigsförband med huvuduppgift att skydda, bevaka, ytövervaka samt stödja samhället vid kris. På detta sätt bildar hemvärnsförbanden en nationell och territoriell basplatta för försvaret och skyddet av . Om drabbas av naturkatastrofer, omfattande olyckor eller andra hot mot samhället är Hemvärnet beredda att stödja polis, räddningstjänst och andra myndigheter. Vid skogsbränder, översvämningar, pandemier eller eftersök av försvunna personer finns hemvärnsförbanden som en extra resurs. genomför Hemvärnet ett stort antal sådana insatser till stöd för samhället. Totalt omfattar hemvärnsförbanden cirka 22 000 män och kvinnor över hela landet. Alla som tjänstgör i Hemvärnet är frivilliga. Istället för anställning tecknas ett avtal med Försvarsmakten om att tjänstgöra ett visst antal dygn för utbildning och träning. De allra flesta har genomfört värnplikt eller grundläggande militär utbildning (GMU) men en stor andel är specialister (till exempel sjukvårdare, mc-ordonnanser och hundförare) utan tidigare militär erfarenhet. Dessa utbildas i sina befattningar av frivilliga försvarsorganisationer (till exempel Försvarsutbildarna, Bilkåren, , Frivilliga motorcykelkåren) och placeras därefter i hemvärnsförbanden. Alla som söker en befattning i Hemvärnet genomgår en noggrann säkerhetskontroll. Av 6 § fjärde stycket polislagen (1984:387) och 8 § förvaltningslagen (2017:900) framgår att myndigheter är skyldiga att ge polisen stöd i dess arbete. Polisen samarbetar även enligt särskilda överenskommelser med volontärer och ideella organisationer i olika situationer, t.ex. genom grannsamverkan och vid eftersök av försvunna personer. I avsnittet Ordningsvakter i detta betänkande redogörs för polisens möjligheter att förordna ordningsvakter. Motioner om Försvarsmaktens stöd till polisen behandlades i det årets betänkande om polisfrågor (bet. 2016/17:JuU18 s. 53 f.). Utskottet anförde där att det var viktigt att polisen i olika situationer kan samverka med andra myndigheter och på annat sätt få avlastning och hjälp i olika situationer. Utskottet ansåg dock att de bestämmelser som finns i t.ex. förordningen om Försvarsmaktens stöd till bl.a. polisen var ändamålsenligt utformade. Utskottet var således inte berett att ställa sig bakom motionerna. I fjolårets betänkande om polisfrågor vidhöll utskottet sin uppfattning (2017/18:JuU13 s. 54). I samband med behandlingen av budgeten anförde utskottet med anledning av motionsyrkanden om samarbete med hemvärnet, frivilligorganisationer och försvaret att det är viktigt att polisen i olika situationer kan samverka med andra myndigheter och på annat sätt få avlastning och hjälp i olika situationer (bet. 2017/18:JuU1 s. 92). Utskottet anförde vidare att polisen också har möjlighet att t.ex. förordna ordningsvakter att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen och noterade att polisen också samarbetar i många sammanhang med olika frivilligorganisationer. Det finns även ett samarbete, konstaterade utskottet, mellan polisen och hemvärnet i olika situationer, t.ex. vid eftersökning av försvunna personer. Mot denna bakgrund fann utskottet inte anledning att föreslå några sådana tillkännagivanden om polisens samarbete som motionärerna hade efterfrågat. Det är viktigt att polisen i olika situationer kan samverka med andra myndigheter och få avlastning och hjälp i olika situationer. Utskottet vidhåller emellertid sin uppfattning att de bestämmelser om detta som finns i t.ex. förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet är ändamålsenligt utformade. Vidare noterar utskottet liksom att polisen har möjlighet att förordna ordningsvakter att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen och att polisen också samarbetar i många sammanhang med olika frivilligorganisationer. Det finns även ett fungerande samarbete mellan polisen och hemvärnet i olika situationer, t.ex. vid sökningar efter försvunna personer. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att ställa sig bakom förslaget att Försvarsmakten ska ha möjlighet att använda militära resurser för att avlasta polisen och finner inte heller anledning att föreslå något tillkännagivande om ett bättre samarbete mellan polisen och andra aktörer. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:133 (SD) yrkande 26, 2018/19:2868 (M) yrkande 12 och 2018/19:2453 (KD) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår olika motionsyrkanden som rör trafikpolisens organisation. I avsnittet behandlas även vissa andra trafikrelaterade frågor, bl.a. yrkanden om nykterhetskontroller och att beivra buskörning och svarttaxi. Jämför reservation 34 (M), 35 (KD) och 36 (KD). (M) anför i motion 2018/19:875 att har en egen myndighet som kallas BAG som sköter kontrollen på vägarna och i synnerhet kontrollerar yrkestrafiken. Detta är enligt motionären en modell som behöver studeras, undersökas och eventuellt införas även i . (M) anför i motion 2018/19:2071 att våra grannländer i t.ex. och har organiserat sin trafikpoliskår på ett annat och förmodligen mer effektivt sätt. I arbetar civilanställda fordonsinspektörer tillsammans med polisen för att utföra de nödvändiga kontrollerna på tunga fordon. Det behövs enligt motionären en modern organisation som kan hantera alla de uppgifter som en modern polisorganisation bör klara av, och lärdom bör tas av andra länder. I kommittémotion 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 22 begärs att man ska studera hur trafikpolisen fungerar i andra europeiska länder för att hitta goda exempel på hur svensk trafikpolis skulle kunna organiseras och arbeta på ett effektivare sätt. I kommittémotion 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 15 begärs en översyn av polisens samlade trafikövervakande arbete för att tillgodose en god och säker trafikmiljö. Motionärerna anför att det trafikövervakande arbetet har minskat . Därför bör det göras en översyn av polisens samlade trafikövervakande arbete. I detta arbete bör det ingå en studie av hur detta arbete genomförs i andra jämförbara länder. I samma motion yrkande 16 begärs att polisen ska ha en fullgod kompetens för att kunna upprätthålla det trafikövervakande arbetet i fråga om tung trafik. Kontrollen av tung fordonstrafik kräver enligt motionärerna välutbildade trafikinspektörer. Många av dem som har detta arbete går snart i pension och har inte ersatts i nödvändig omfattning. Polisen måste se till att denna kompetens upprätthålls. I motion 2018/19:918 av (M) begärs en översyn av vilka organisatoriska och arbetsmetodiska förbättringar som kan genomföras inom för att stävja olaglig yrkestrafik. I motion 2018/19:1151 av (S) framhålls vikten av att polisen har en ändamålsenlig organisation för trafikpolisen. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 60 anförs att det behövs fler trafikpoliser. I motion 2018/19:1157 av (S) lyfts behovet av att motverka buskörning med mc och moped. Motionären anför att polisen bör ges bättre möjligheter att t.ex. förverka fordonen även om föraren inte kan identifieras. (M) yrkar i motion 2018/19:1557 på en översyn av lagstiftningen om vilka som har rätt att genomföra fartkontroller och kontroller av fordon på våra vägar. Bland annat fartkontroller och kontroller av last och fordon borde kunna utföras av annan personal än poliser. I motion 2018/19:1937 av (M) begärs en översyn av möjligheterna att hantera problemen med störande musik från fordon i bostadsområden. Polisen saknar enligt motionären möjlighet att lagföra personer som framför fordon som spelar hög musik och stör människors nattsömn. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 10 begärs att polisen ska ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att beivra överträdelser. Det är viktigt att fortsätta arbetet med nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken.