bet · H701KU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Regeringen redovisar ett tillkännagivande om att åtgärder bör vidtas för att se till att informationsteknikens potential utnyttjas i syfte att främja demokratin (bet. 2016/17:KU15 punkt 8, rskr. 2016/17:244). Regeringen har vidtagit bl.a. följande åtgärder på området. Regeringen har inrättat Myndigheten för digital förvaltning (Digg), som inledde sitt arbete . Vidare beslutade regeringen ett uppdrag till Digg om att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda artificiell intelligens. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som har i uppdrag att genomföra omarbetningen av och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) i svensk rätt och ur ett rättsligt perspektiv främja och stödja den offentliga förvaltningens arbete med öppna data och annan offentlig digital information (dir. 2019:20). Regeringen har även låtit och utveckling () göra en översyn av datadrivna förvaltning. Genom de åtgärder som redovisats får tillkännagivandet enligt regeringen anses tillgodosett och därmed slutbehandlat. Vidare redovisar regeringen ett tillkännagivande om att den bör återkomma med förslag på hur förtroendeuppdragen ska utformas så att fler människor lockas att engagera sig politiskt, så att hinder mot nyrekrytering minskar och så att ungdomar ges ökade möjligheter att delta aktivt i den demokratiska processen (bet. 2016/17:KU17 punkt 1, rskr. 2016/17:337). Regeringen anför att demokratiutredning föreslog att förtroendevalda skulle ges möjlighet att vara föräldralediga eller sjukskrivna, och därefter kunna återgå till sitt förtroendeuppdrag för att underlätta för förtroendevalda att förena ett uppdrag med arbets- och familjeliv och för att skapa bättre förutsättningar för underrepresenterade grupper att ta uppdrag (SOU 2016:5). Förslaget behandlades i regeringens proposition En ny kommunallag (prop. 2016/17:171). Den nya kommunallagen (2017:725) förtydligar att kommuner och landsting kan besluta att ge kommunal- och landstingsråd möjlighet att vara föräldralediga eller sjukskrivna. Lagen trädde i kraft . Därutöver har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) haft i uppdrag att 2014–2017 genomföra insatser för att fler unga kvinnor och män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda. Uppdraget innefattar även insatser för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag . Det huvudsakliga ansvaret för att förbättra den sociala representativiteten ligger dock hos de politiska partierna eftersom de ansvarar för nominerings- och rekryteringsprocesserna inför allmänna val. Genom de åtgärder som redovisats får tillkännagivandet enligt regeringen anses tillgodosett och därmed slutbehandlat. Tillkännagivanden på förslag från andra utskott Inom utgiftsområde 1 redovisar regeringen att har tillkännagett för regeringen vad som anförs i reservationen om att lika viktigt som det är att stödja organisationer som motverkar hedersrelaterade brott, är det att dra en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller i vissa fall rentav legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner (bet. 2017/18:KrU3 res. 2 under punkt 2 s. 30, rskr. 2017/18:242). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Vid budgetbehandlingen konstaterade utskottet att regeringens resultatredovisning i stort var utformad på ungefär samma sätt som i föregående års budgetproposition (bet. 2016/17:KU1 s. 27). När det gällde resultatredovisningen av vissa av länsstyrelsernas verksamheter noterade utskottet att regeringen för valt att inte redovisa några resultatindikatorer och att regeringen avsåg att återkomma med uppgifter om hur arbetet med resultatindikatorer kunde bedrivas och utvecklas framöver. Utskottet välkomnade det pågående arbetet och såg fram emot fortsatta utvecklingsinsatser. När det gällde strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser ansåg utskottet att dessa i stort var bra. Utskottet ansåg att dessa delar möjligen skulle kunna utvecklas något. Det gällde framför allt avsnittet Demokratipolitik och mänskliga rättigheter. Utskottet ville i denna del framhålla att det är angeläget att resultatredovisningens struktur är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de leder till. Det är vidare önskvärt att redovisningen koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambanden mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Vidare konstaterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen behandlade några tillkännagivanden som rörde våldsbejakande extremism. När det gällde tre av tillkännagivanden delade utskottet regeringens bedömning att de fick anses tillgodosedda. När det gällde övriga tillkännagivanden om våldsbejakande extremism delade utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandena med redovisade åtgärder var tillgodosedda fullt ut. Utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma i sin skrivelse om behandlingen av skrivelser (skrivelse 75) med bl.a. en redogörelse för de ytterligare åtgärder som vidtagits i utestående delar. Slutligen välkomnade utskottet det påbörjade arbetet med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter. Som utskottet tidigare påpekat är det angeläget att innebörden av de förändringar som redovisas i härledningstabellerna på ett eller annat sätt tydligt framgår av budgetpropositionen. Vid budgetbehandlingen anförde utskottet att regeringens resultatredovisning ska ge ett underlag för ställningstagande till regeringens budgetförslag (bet. 2017/18:KU1 s. 27). ska med grund i resultatredovisningen ha möjlighet att bilda sig en uppfattning om hur de statliga resurserna fördelats enligt de politiska prioriteringarna och huruvida de statliga insatserna har lett till avsedda resultat. Inledningsvis kunde utskottet konstatera att regeringens resultatredovisning var utformad på ungefär samma sätt som i föregående års budgetproposition. När det gällde strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser ansåg utskottet att den i stort var bra. Utskottet såg positivt på att regeringen för de flesta områden redovisade resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Utskottet ville i denna del framhålla att det är angeläget att resultatredovisningens struktur är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur de statliga anslagsmedlen används och vilka resultat de leder till. ville utskottet betona vikten av väl motiverade indikatorer och deras hållbarhet . Vidare noterade utskottet när det gällde resultatredovisningen för vissa av länsstyrelsernas verksamheter att regeringen för valt att inte redovisa några resultatindikatorer. I stället mäts och analyseras det resultat och den effekt som länsstyrelsernas insatser bidrar med inom övriga utgiftsområden. I budgetpropositionen anförde regeringen att den avsåg att återkomma med uppgifter om hur arbetet med resultatindikatorer på området kunde bedrivas och utvecklas framöver. Utskottet såg ingen anledning att ifrågasätta regeringens val att inte redovisa några resultatindikatorer, men förutsatte att regeringen skulle fortsätta följa frågan om behovet av resultatindikatorer på området. Slutligen välkomnade utskottet det arbete som genomförts med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter. I budgetbetänkandet konstaterade utskottet att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen (bet. 2018/19:KU1 s. 20 f.). Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de ger i förhållande till de mål som har beslutat om. Vidare konstaterade utskottet att särskilda principer hade tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den beslutades av en övergångsregering. Detta innebar för resultatredovisningen att regeringen avstod från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Redovisningen av resultaten var i övrigt utformad på ungefär samma sätt som i föregående års budgetproposition. Utskottet ansåg att det är positivt att regeringen för de flesta områden redovisar resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Vidare bedömde utskottet att strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser i stort sett var bra. Utskottet framhöll att det var angeläget att resultatredovisningens struktur var logisk och betonade vikten av väl motiverade indikatorer och deras hållbarhet samt tydliga härledningstabeller. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att den ekonomiska styrningen fortsätter att utvecklas. I budgetpropositionen anför regeringen att den ekonomiska styrningen är en central del i regeringens styrning av myndigheter och verksamheter (prop. 2019/20:1 förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 10.4). Vidare anför regeringen att utvecklingen av den ekonomiska styrningen bedrivs med utgångspunkt i regeringens behov av att styra för att genomföra sin politik och nå de beslutade målen för olika områden. Regeringens resultatstyrning ska bidra till förverkligandet av de politiska målen och ge underlag för bedömningar av hur utvecklingen ser ut i förhållande till dessa mål. I propositionen anförs också att förutom det löpande arbetet med att utveckla resultatredovisningen till har ett riktat utvecklingsarbete bedrivits inom . De berörda utgiftsområdena har varit 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Syftet har bl.a. varit att förbättra översikten och presentationen inom områdena. Utskottet anser att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. När det gäller strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser anser utskottet att den i stort är bra. Utskottet ser positivt på att regeringen redovisar resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. vill utskottet betona vikten av att indikatorerna och bedömningsgrunderna är väl motiverade och att samma indikatorer och bedömningsgrunder i så stor utsträckning som möjligt används . Om samma indikatorer och bedömningsgrunder används blir det lättare att följa utvecklingen inom olika områden. Utskottet har tidigare välkomnat det arbete som genomförts med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter. Utskottet konstaterar emellertid att det fortfarande ibland saknas förklaringar till de förändringar av anslagsnivåerna som redovisas. Utskottet vill understryka att det är angeläget att innebörden av de förändringar av anslagen som redovisas på ett eller annat sätt tydligt framgår av budgetpropositionen. När det gäller de tillkännagivanden som har beslutat efter förslag från noterar utskottet regeringens redovisning av de tillkännagivanden som redovisas inom utgiftsområde 1. Statens budget inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) respektive förslag, lämnar de bemyndiganden som regeringen, riksdagsstyrelsen och har begärt, beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet samt godkänner en investeringsplan –2022 för anslaget 2:3 fastighetsanslag. Anslagsmotionerna och motioner om ett asylprogram avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Kungliga hov- och slottsstaten Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten får användas för att täcka utgifter för statschefens officiella funktioner inklusive utgifter för kungafamiljen samt för kungliga hovstatens och kungliga slottsstatens förvaltningsuppgifter. Kungliga hovstaten och kungliga slottsstaten har till uppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. I uppgiften ingår även att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. Regeringen bedömer att verksamheten vid hovstaten och slottsstaten var omfattande. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . Anslaget tillförs utöver pris- och löneomräkning på grund av säkerhetshöjande åtgärder vid de kungliga slotten. ledamöter och partier m.m. Anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. får användas för kostnader för – ersättningar som ledamöter enligt lag har rätt till inom ramen för sitt ledamotsuppdrag – stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i – talmannens verksamhet, resor och representation – utskottens utgående besök samt utrikes och inrikes resor och utfrågningar – internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete – bidrag till föreningar i – språkutbildning till ledamöter Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas för anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. . Anslaget ökas med för stödet till politiska sekreterare till följd av att schablonbeloppet för detta stöd räknas upp med . Med anledning av demokratifrämjande samarbete samt ökade bidrag till bl.a. ökas anslaget med . I propositionen anförs att det finns flera osäkra faktorer som gör att nivån på anslaget är svårberäknad, bl.a. storleken på avgångsförmåner. Även omfattningen av framtida pensionsutbetalningar är svår att uppskatta. har fluktuationer mellan åren till stor del kunnat finansieras med anslagssparande. Till 2020 beräknas det inte finnas något anslagssparande kvar. Den beräknade budgeten visar att behoven överstiger anslagsutrymmet. På grund av detta föreslår riksdagsstyrelsen att anslaget ökas med . Vidare anför riksdagsstyrelsen att det kan bli aktuellt att återkomma till om ytterligare medelsförstärkning. Anslaget 2:2 förvaltningsanslag får användas för förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolor. Anslaget får också användas för kostnader för stipendier till skolungdomar och kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . I propositionen anförs att riksdagsvalet satte sin prägel på förvaltningens arbete . Förvaltningens bedömning är att förberedelserna och genomförandet av uppgifterna i samband med valet fungerade bra. Vidare anförs att regeringsbildningsprocessen och den nya parlamentariska situationen efter valet innebar nya utmaningar som ställde krav på både skicklighet och snabbhet i förvaltningens stöd. En annan stor utmaning har varit förberedelserna inför totalrenoveringen av ledamotshuset. Sammanfattningsvis bedömer att förvaltningen har genomfört sitt uppdrag med tillfredsställande resultat. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas för anslaget 2:2 förvaltningsanslag . Riksdagsstyrelsen anför att arbete med digitalisering och kommunikation medför behov av att öka anslaget med 4 500 000 respektive . kommer 2021 att vara värd för Natos parlamentariska församlings vårsession samt för . Detta medför ett ökat resursbehov med . Riksdagsstyrelsen anför vidare att beslutade ändringar när det gäller sambandet mellan och samt en ökning av riksdagsärenden inom socialförsäkringsutskottets beredningsområde medför ett behov av en resursförstärkning inom utskottsavdelningen, och därför ökas anslaget med . Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att anslaget ökas med för kostnader för en parlamentarisk kommitté som ska överväga vissa frågor om arbete. För det fortsatta arbetet med säkerhet och informations- och it-säkerhet ökas anslaget med . Fastighetsverksamheten och kringkostnader för medför att anslaget bör ökas med respektive . Slutligen medför Demokratijubileet kostnader som gör att anslaget ökas med . Riksdagsstyrelsen föreslår också att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Lånen ska få uppgå till högst inklusive tidigare upplåning. Anslaget 2:3 fastighetsanslag får användas för kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det får också användas för kostnader för renoverings- och underhållsåtgärder, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, markskötsel och utemiljö, konst, fast inredning samt kostnader för it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget får även användas för kostnader för förvärv av mark för framtida byggande av en extern godsmottagning. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas för anslaget 2:3 förvaltningsanslag . Riksdagsstyrelsen föreslår också att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar. Lånen får högst uppgå till 1 inklusive tidigare upplåning. Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner ett förslag till investeringsplan för investeringar –2022. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag Vidmakthållande av befintliga investeringar Fogar och fasader riksbyggnaderna Summa utgifter för vidmakthållande varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Anslaget 2:4 ombudsmän () får användas för ombudsmäns (JO) förvaltningsuppgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. I propositionen anförs att en förutsättning för JO:s verksamhet är att den åtnjuter ett högt förtroende såväl hos allmänheten som hos de domstolar och myndigheter som JO granskar. För att säkerställa detta har följande övergripande mål satts upp för verksamheten: – Verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. – JO:s funktion ska vara väl känd i alla delar av samhället och JO ska vara lätt tillgänglig för de som vill komma i kontakt med myndigheten. – JO ska vara välinformerad om allmänhetens behov och förhållandena i den offentliga verksamheten. – JO:s beslut ska ha en stor genomslagskraft. – JO ska ha en god arbetsmiljö och vara en attraktiv arbetsplats. har JO en enhet med uppgift att förebygga att människor som är frihetsberövade inte utsätts för grym, omänsklig eller annan förnedrande behandling eller bestraffning. Arbetet baseras fakultativa protokoll till FN:s konvention mot tortyr och annan omänsklig behandling (Opcat). JO bedömer att de övergripande målen nåddes. Detsamma gäller målen för tillsynsavdelningarnas inspektionsverksamhet liksom målen för arbetet med lagstiftningsremisser, Opcat-verksamheten och den internationella verksamheten. har bedömt ombudsmäns (JO) årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. Utskottet behandlar JO:s verksamhet närmare i betänkande 2019/20:KU11 Justitieombudsmännens verksamhetsberättelse. ombudsmän () föreslår att det för anslaget 2:4 ombudsmän () anvisas . För att bevara elektroniska handlingar och information för framtiden upphandlade JO ett e-arkiv. hävdes avtalet på grund av utebliven leverans. En ny upphandling kommer att göras . Investeringskostnaden beräknas till och den årliga driftskostnaden till . På grund av ett ökat digitaliseringsbehov behöver satsningar göras på it-stödet till en årlig driftskostnad om . Dessa åtgärder medför sammantaget att anslaget bör ökas med . JO fick 2011 uppdraget som nationellt besöksorgan enligt Opcat-protokollet. genomförde mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning ett besök hos JO. Av den rapport som kommittén lämnade till regeringen framgick att Opcat-verksamheten bedömdes vara underbemannad. Med anledning av detta har en föredragande anställts. Enheten har vidare behov av att anlita medicinsk expertis. Sammantaget bör anslaget mot bakgrund av detta tillföras . Vidare anförs i propositionen att JO kunnat finansiera viss extra personal. För att kunna hålla handläggningstiderna och utredningsfrekvensen bör denna extra bemanning vara kvar. På grund av kraftigt ökade kostnader för pensionspremier går det inte längre att finansiera dessa anställningar genom omfördelningar i budgeten. Anslaget behöver därför förstärkas med . Vidare anför JO att antalet nyregistrerade ärenden, ärendebalansen och antalet tillsynsärenden som är äldre än ökar. utreds färre ärenden fullständigt, och andelen kritikbeslut har varit historiskt låg. För att komma till rätta med de långa handläggningstiderna och skapa utrymme för större utredningar och egna initiativ måste bemanningen på tillsynsavdelningarna utökas. Anslaget bör därför ökas med ytterligare . Vidare föreslår ombudsmän () att myndigheten får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Anslaget 2:5 får användas för förvaltningsutgifter utom för internationella utvecklingsarbete. verksamhet ska främja en god förvaltning. Med detta avses att statens verksamhet ska bedrivas med hög effektivitet och enligt gällande regelverk, att den ska bedrivas på ett tillförlitligt sätt samt att god hushållning av statens resurser ska iakttas. I propositionen konstateras att resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning, i den årliga rapporten och i uppföljningsrapporten. Den årliga rapporten behandlades av finansutskottet i betänkande 2019/20:FiU9 Riksrevisorerna årliga rapport . föreslår att anvisas för anslaget 2:5 . bedömer att anslaget endast påverkas av pris- och löneomräkning. Vidare föreslår att myndigheten bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Lånen ska högst få uppgå till inklusive tidigare upplåning. Anslaget 3:1 får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Samefonden. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 3:1 . Anslaget 4:1 m.m. får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Utrikesrepresentationen bestod per av 108 utlandsmyndigheter, varav 93 ambassader, 8 karriärkonsulat samt 7 representationer och delegationer. Från den till beslutade regeringen att öppna 26 ambassader, 5 karriärkonsulat och 1 delegation. beslutade regeringen att stänga 21 ambassader och 7 karriärkonsulat. Regeringen föreslår att 7 anvisas för anslaget 4:1 m.m. . I syfte att stärka den svenska kapaciteten för dialog, medling och konfliktförebyggande tillförs anslaget . Regeringen anför vidare att det internationella säkerhetsläget kräver fortsatta säkerhetsinsatser, och därför tillförs anslaget . Med anledning av regeringens satsningar inom familjekonfliktområdet med fokus på frågor om barn- och tvångsäktenskap tillförs anslaget . Vidare anförs att regeringens satsning på exportfrämjande ska fortsätta och att anslaget för detta tillförs . Sammantaget ökar anslaget med . Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till landsting och för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Anslaget får även användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete.