bet · H601KU18 · 2019-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena rör frågor om allmänna helgdagar, regler om flaggning, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, nationalsången, nationella symboler, ett civilkuragepris, offentliga belöningssystem och hedersmedaljer. I betänkandet finns sex reservationer (SD, L) och ett särskilt yttrande (SD). 17 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En minnesdag tillägnad kommunismens offer 1.Allmänna helgdagar, punkt 1 (SD) 2.Regler om flaggning, punkt 2 (SD) 3.En minnesdag tillägnad kommunismens offer, punkt 3 (SD) 4.Nationalsången, punkt 4 (SD) 5.Nationella symboler, punkt 5 (SD) 6.Riksdagens hedersmedaljer, punkt 8 (L) Offentliga belöningssystem, punkt 7 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:524 av och (båda L), 2018/19:765 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1521 av (M). Reservation 1 (SD) 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 2 (SD) En minnesdag tillägnad kommunismens offer 2018/19:9 av (SD) och 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 3 (SD) 2018/19:96 av (SD), 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:446 av (SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:446 av (SD) yrkande 1. Reservation 5 (SD) 2018/19:275 av (SD) yrkande 2. 2018/19:10 av (SD) och 2018/19:1604 av i (M). 2018/19:2033 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (SD), Skånberg (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S), (M), (V) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 17 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Yrkandena handlar om allmänna helgdagar, regler om flaggning, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, nationalsången, nationella symboler, ett civilkuragepris, offentliga belöningssystem och hedersmedaljer. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändringar av de allmänna helgdagarna. Jämför reservation 1 (SD). I kommittémotion 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås att första maj inte längre ska vara allmän helgdag utan ersättas med en annan dag, t.ex. , Engelbrektsdagen eller någon annan dag med koppling till det svenska arvet. och (båda L) föreslår i motion 2018/19:524 att det fria ordets dag ersätter första maj som allmän helgdag. Motionärerna anför att det var den första svenska tryckfrihetsförordningen sjösattes, och att den var den första i sitt slag i världen. Motionärerna anser att ska vara en allmän helgdag – det fria ordets dag – för att fira demokratin och uppmärksamma att människor än sitter i fängelse och torteras för att de uttryckt sina åsikter. Vidare anser motionärerna att antalet allmänna helgdagar inte bör bli större och därför ska det fria ordets dag ersätta första maj som allmän helgdag. I kommittémotion 2018/19:765 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att veterandagen blir en allmän helgdag. Motionärerna anför att veterandagen är allmän flaggdag. Vid sidan av det symboliska värdet i att uppmärksamma veteranernas insatser med en allmän helgdag anser motionärerna att skulle göra det lättare för veteraner och deras anhöriga att delta i det årliga högtidlighållandet av veterandagen. Även i motion 2018/19:1521 av (M) föreslås att veterandagen görs till en allmän helgdag. Motionären anser att man genom att höja veterandagens status till allmän helgdag skulle öka uppmärksamheten kring och kunskapen om veteranernas viktiga insatser hos befolkningen i stort och slutligt erkänna veteranerna. Att utöka antalet helgdagar eller ersätta en befintlig för att sätta våra veteraner i fokus vore verkligen lovvärt, anser motionären. Lagen om allmänna helgdagar I 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagar anges att med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller , , , himmelsfärdsdag, nationaldagen, och . Nationaldagen blev allmän helgdag 2005 (prop. 2004/05:23). Förslaget skulle finansieras genom att en annan helgdag togs bort, och regeringen föreslog att skulle upphöra att vara allmän helgdag. I övervägandena i propositionen om vilken helgdag som borde tas bort när nationaldagen blev helgdag anförde regeringen bl.a. att första maj i kombination med valborgsmässofirandet hade utvecklats till en stor och folklig helg. har firats som en icke-kyrklig folkfest sedan medeltiden. är dessutom i många länder. Sammantaget borde därför enligt regeringen första maj vara kvar som allmän helgdag. I betänkande 2004/05:KU6 anslöt sig till regeringens bedömning. , när och var ett rike, antog den första tryckfrihetsförordningen. högtidlighöll tryckfrihetsförordningens 250-årsjubileum med ett seminarium om tryckfrihet och offentlighet i och . har även tagit fram en jubileumsskrift – Fritt ord – där svenska och finländska författare beskriver tryckfrihetsförordningens historiska bakgrund samt de tryckfrihetsrättsliga principernas utveckling och betydelse för kulturliv och publicistik. högtidlighålls som veterandag inom Försvarsmakten. Veterandagen syftar till att hedra personal som deltar eller har deltagit i nationella eller internationella militära operationer och att högtidlighålla minnet av stupade och omkomna. Till högtidlighållandet inbjuds samtliga veteraner och deras anhöriga, inte bara de militära utan även från polisen, tullen, , Kriminalvården och andra myndigheter. Veterandagen högtidlighålls samma datum och har statsceremoniella inslag. De ceremonier som anordnas under veterandagen samordnas av Försvarsmakten, men ofta deltar representanter från andra statliga myndigheter, representanter för kungafamiljen och från Försvarsmaktens ideella samarbetsorganisationer. tillkännagav för regeringen att veterandagen skulle göras till allmän flaggdag (bet. 2016/17:KU29, rskr. 2016/17:246). Regeringen beslutade att ska vara allmän flaggdag. avstyrkte utskottet en motion (bet. 2009/10:KU31 s. 6) om att avskaffa första maj som helgdag. I sitt ställningstagande påtalade utskottet att första maj länge har varit en allmän helgdag i , liksom i många andra länder. Utskottet anförde vidare att det i samband med att nationaldagen blev allmän helgdag övervägdes vilken annan helgdag som borde upphöra för att finansiera reformen och att övervägandena ledde till att skulle upphöra att vara allmän helgdag. Utskottet ansåg att antalet helgdagar inte borde ändras och var inte berett att förorda att någon gällande helgdag skulle tas bort alternativt att någon ny helgdag skulle införas. vidhöll utskottet sin tidigare inställning och avstyrkte en motion om att avskaffa första maj som helgdag (bet. 2012/13:KU16 s. 20). Även behandlade utskottet en motion om att avskaffa första maj som helgdag (bet. 2013/14:KU13 s. 4). Utskottet avstyrkte då motionen i förenklad ordning. Utskottet behandlade även motioner om att avskaffa första maj som helgdag (bet. 2016/17:KU29). Utskottet ansåg då liksom tidigare att antalet helgdagar inte borde ändras och var inte berett att förorda att någon gällande helgdag togs bort eller att någon ny helgdag infördes. Motionsyrkandena avstyrktes därför. Senast behandlade utskottet (bet. 2017/18:KU28 s. 23 f.) motioner om bl.a. att ersätta första maj med en annan helgdag. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och ansåg liksom tidigare att det inte fanns skäl för att ta ett initiativ till förändrade eller nya helgdagar. Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns skäl för att ta ett initiativ till förändrade eller nya helgdagar. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om regler om flaggning. Jämför reservation 2 (SD). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2018/19:127 yrkande 16 en omarbetad allmän flagglag. Motionärerna anför att utseendet på den svenska flaggan regleras i lag medan de allmänna flaggdagarna regleras i en förordning. Det finns inga regler om när myndigheterna ska flagga och inte heller om vilken flagga myndigheterna ska använda. Vidare anför motionärerna att frågan om hur flaggning ska ske avgörs av myndighetscheferna och att många myndigheter flaggar med EU-flaggan eller politiska och ideologiska flaggor såsom den s.k. prideflaggan. Motionärerna menar att alla regler för flaggning bör tas in i en enda flagglag som ska innehålla regler för flaggans utseende och vilka flaggdagar som är officiella. Dessutom anser motionärerna att det i lagen ska finnas bestämmelser om att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan och andra myndighetsspecifika flaggor. Vidare anser motionärerna att lagen endast ska gälla för myndigheter, eftersom privat flaggning bör uppmuntras och inte påtvingas. Det kan dock enligt motionärerna finnas skäl att se över om skändning av flaggan bör förbjudas. I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga framhölls att det då inte fanns några bindande föreskrifter om flaggning – frånsett på Försvarsmaktens område. Emellertid hade s.k. allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan . Denna förteckning över flaggdagar hade karaktären av inofficiell rekommendation och hade tillkommit på initiativ av Bestyrelsen för . Tanken på att införa en skyldighet att på de allmänna flaggdagarna flagga på byggnader som inrymmer statliga myndigheter och institutioner avvisades av ekonomiska och praktiska skäl. Man ansåg att flaggningsfrågan därför liksom dittills borde lämnas oreglerad förutom inom Försvarsmakten. Detta innebar att varje civil myndighet själv utifrån praktiska och andra överväganden fick avgöra i vilken utsträckning seden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kunde upprätthållas. Mot bakgrund av att vid åtskilliga tillfällen behandlat önskemål om att de allmänna flaggdagarna skulle förtecknas och fastställas officiellt föreslogs att så skulle ske. För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna, rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna skulle anges i en förordning. Förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar utfärdades och innehåller endast en förteckning över de . I lagen (1982:269) om flagga regleras bl.a. svenska flaggans utseende. Vilka dagar som är allmänna flaggdagar regleras i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. Vad gäller militära myndigheter anges i 1 § förordningen (1994:657) om användning av tretungad flagga att den tretungade flaggan används som örlogsflagga, förutom av Försvarsmakten även av , , , och . Försvarsmakten har beslutat föreskrifter (FFS 1999:4) med närmare bestämmelser om förande av örlogsflagga. I 16 kap. 7 § fanns tidigare en bestämmelse som innebar att den som offentligen skymfat flagga eller vapen eller annat rikets tecken kunde dömas för skymfande av rikssymbol till böter eller fängelse . Bestämmelsen upphävdes (prop. 1970:12, första lagutskottets utlåtande nr 47, SFS 1970:225). Utskottet har framhållit att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva (bet. 1999/2000:KU18, bet. 2000/01:KU15, bet. 2006/07:KU12, bet. 2010/11:KU25 och bet. 2014/15:KU8. I betänkande 2016/17:KU29 (s. 11 f.) avstyrkte utskottet en motion om att införa regler om flaggningstider. Utskottet noterade att det finns regler för flaggningstider som gäller Försvarsmakten och andra militära myndigheter och att det finns rekommendationer för vilka tider flaggan i övrigt bör vara hissad. Utskottet ansåg inte att det fanns något behov för att ta initiativ till en ytterligare reglering av flaggningstiderna. 2017/18:KU28 s. 11 f.) avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att införa en allmän flagglag där alla regler om flaggning skulle finnas samlade. Utskottet avstyrkte även bl.a. motionsyrkanden om att införa regler för flaggningstider och om användningen av EU-flaggan. I samma betänkande föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att en parlamentarisk kommitté bl.a. ska göra en översyn av de allmänna flaggdagarna. Översynen ska göras med inriktningen att vid nästa tronskifte reducera antalet kungliga flaggdagar på så sätt att endast statschefens och tronföljarens födelsedagar och namnsdagar ska vara allmänna flaggdagar. Inom översynen ska det också övervägas om en eller flera nya allmänna flaggdagar ska införas. beslutade enligt utskottets förslag (rskr. 2017/18:337). Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ till en allmän flagglag. Vidare anser utskottet liksom tidigare att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna bör avgöras av myndigheterna och institutionerna själva. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. En minnesdag tillägnad kommunismens offer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en minnesdag tillägnad kommunismens offer. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2018/19:9 av (SD) föreslås att det införs en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer. Motionären anför att har varit en svensk nationell minnesdag för Förintelsens offer, och 2005 deklarerade FN denna dag som internationell minnesdag. Vidare anförs i motionen att en annan socialistisk ideologi som orsakat miljontals offer är kommunismen. Det har enligt motionären visat sig att svenska ungdomars kunskaper om kommunismens, till skillnad från nationalsocialismens, illgärningar är mycket bristfälliga. Även i kommittémotion 2018/19:127 yrkande 8 av m.fl. (SD) föreslås införandet av för att hedra kommunismens offer. Forum för levande historia har enligt förordningen (2007:1197) med instruktion för Forum för levande historia till uppgift att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Myndigheten ska sträva efter att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Myndigheten ska bl.a. bedriva utåtriktad verksamhet med inriktning på kunskap, kultur och utbildning. Verksamheten ska bedrivas i nära kontakt med pågående forskning, andra kultur- och utbildningsinstitutioner samt myndigheter, organisationer och föreningar vars verksamhet rör liknande frågor. Frågan om en minnesdag för kommunismens offer behandlades (bet. 2016/17:KU29). Utskottet avstyrkte motionerna och anförde att det fick ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner att avgöra hur man ska informera och påminna om kommunismens brott mot mänskligheten. Motsvarande motionsyrkanden behandlades av kulturutskottet (bet. 2017/18:KrU7 s. 21 f.). delade bedömning och avstyrkte motionsyrkandena. Utskottet anser liksom tidigare att det får ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner att avgöra hur man ska informera och påminna om kommunismens brott mot mänskligheten. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att lagfästa nationalsången. Jämför reservation 4 (SD). I motion 2018/19:96 av (SD) föreslås att Du gamla, du fria ges officiell status som nationalsång. Motionären anför att Du gamla, du fria är det musikverk som av tradition används som nationalsång, men till skillnad från många andra nationalsånger har den aldrig officiellt antagits som nationalsång genom ett politiskt beslut. Även i kommittémotion 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås att Du gamla, du fria ges officiell status som nationalsång. (SD) föreslår också i motion 2018/19:446 yrkande 2 att Du gamla, du fria ges officiell status som nationalsång. har behandlat frågan om nationalsången. I betänkande 1987/88:KU10 uttalade utskottet följande: Den utveckling som lett till att ”Du gamla, Du fria” numera allmänt betraktas som nationalsång har ägt rum utan påverkan av några av statsmakterna fattade beslut. Såvitt utskottet kunnat bedöma bör det för dem som anser angeläget att vi äger en sång med karaktär av nationalsång framstå såsom väsentligt, att denna sång kunnat få så fast förankring hos mycket stora grupper av vårt folk att dess egenskap av nationalsång i praktiken icke ifrågasättes. Enligt utskottet bör en nationalsång tillkomma på detta sätt och utskottet anser icke motiverat med något officiellt fastställande av nationalsång för . I betänkande 2000/01:KU15 uttalade utskottet att det inte fanns behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång och avstyrkte en motion med ett yrkande om ett tillkännagivande om ett juridiskt erkännande av sången. I betänkandena /02:KU9, 2003/04:KU15, 2008/09:KU6 och 2009/10:KU31 vidhöll utskottet sin tidigare bedömning. I betänkande 2012/13:KU16 anförde utskottet att det inte fann skäl att frångå sin tidigare uppfattning i frågan om behovet av att genom ett politiskt beslut anta Du gamla, du fria som nationalsång och avstyrkte motions-yrkandena. Ett motionsyrkande om nationalsången avstyrktes i förenklad ordning i betänkande 2013/14:KU13. I betänkandena /15:KU8 och 2017/18:KU28 fann utskottet liksom tidigare att det inte fanns något behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång. Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns något behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella symboler. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslås en ökad exponering av nationella symboler. Motionärerna anför att frågan om nationella symboler är mycket viktig och att det offentliga över huvud taget bör arbeta mer för att de nationella symbolerna ska synas i det offentliga rummet. Vidare anför motionärerna att det när t.ex. president talar i tv ofta finns en nationalsymbol – den amerikanska flaggan – bredvid eller bakom podiet. I motion 2018/19:446 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att stärka nationalkänslan genom mer exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. Enligt motionären bör den svenska flaggan i plenisal vara placerad på ett sådant sätt att den syns när tidningarna eller nyhetskanalerna gör sina reportage. För att våra företrädare ska kunna företräda vårt land både internationellt och nationellt behöver vi stärka den nationella förankringen och våra medborgares nationalkänsla, menar motionären. I anges att en rikssymbol är ett lands flagga och riksvapen samt sådana ”höghetstecken” som används jämte eller i stället för flaggor eller vapen, i t.ex. riksregalierna samt och möjligen även andra beståndsdelar av riksvapnet. Enligt 1 § lagen (1982:268) om riksvapen har två riksvapen, stora riksvapnet, som också är statschefens personliga vapen, och lilla riksvapnet. Riksvapnen används som symboler för den svenska staten. Stora riksvapnet bör endast när det finns särskilda skäl användas av andra än statschefen, , regeringen, departementen, utrikesrepresentationen och Försvarsmakten. Statschefen kan ge andra medlemmar av det kungliga huset tillåtelse att som personligt vapen bruka stora riksvapnet med de ändringar och tillägg som statschefen bestämmer. I 6 § 1 förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet anges att myndigheten ska ansvara för att på en plats som regeringen godkänner, under fyra olika lås, förvara och vårda rikets regalier och dyrbarheter enligt särskilda förteckningar. Rikets regalier är statlig egendom och består av rikssvärden, kungakronan, spiran, äpplet och nyckeln. Kammarkollegiet måste ge tillstånd till att föremål tas ur skattkammaren vid för att användas vid exempelvis en kunglig ceremoni. I samband med t.ex. trontillträden och kyrkliga ceremonier inom kungahuset, som vigslar, begravningar och dop, placeras regalierna på hyenden på speciella regaliebord för att markera aktens betydelse. Som framgår ovan finns regler om den svenska flaggan i lagen om flagga. behandlade utskottet liknande motionsyrkanden om nationella symboler (bet. 2016/17:KU29 s. 15 f.). Utskottet ansåg att det inte fanns skäl för att ta något initiativ för att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Även avstyrkte utskottet (bet. 2017/18:KU28 s. 21 f.) liknande motionsyrkanden och ansåg liksom tidigare att det inte fanns skäl för att ta något initiativ för att stärka den svenska nationalkänslan genom större exponering av nationalsymboler. Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns skäl för att ta något initiativ för att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett civilkuragepris. I motion 2018/19:275 av (SD) yrkande 2 föreslås att det inrättas ett civilkuragepris. Motionären anför att det enligt svensk lag inte finns någon skyldighet att hjälpa personer som befinner sig i nöd. Vidare anför motionären att det allra viktigaste för att få mer civilkurage i samhället är att fokusera på vad vi har för ansvar för varandra. Man bör uppmärksamma och uppmuntra alla de goda exempel som finns på människor som gör saker för andra eller som hjälpt en människa i nöd. I motionen anförs också att flera kommuner har infört ett civilkuragepris för invånare som genom civilkurage utmärkt sig på ett föredömligt sätt. Det är enligt motionären ett enkelt sätt att visa uppskattning och kan vara mycket betydelsefullt för enskilda individer. lämnade betänkandet Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? (SOU 2011:16). Utredaren avråder från att införa en straffsanktionerad allmän skyldighet att bistå nödställda personer, dvs. vad som även brukar benämnas en civilkuragelag. I enlighet med sitt uppdrag presenterar utredaren ändå en teknisk modell till en sådan lagstiftning. Utredaren har inte funnit något behov av att i övrigt förtydliga, utvidga, på annat sätt ändra eller samla gällande bestämmelser eller införa nya sådana om skyldighet att agera vid farliga situationer. I betänkandet anförs att svensk rätt inte statuerar en allmänt gällande plikt att bistå den som befinner sig i fysisk fara eller som löper risk att få sin egendom skadad. Underlåtenhet att hjälpa en nödställd person är alltså straffsanktionerad endast när så är särskilt föreskrivet eller följer av allmänna rättsprinciper. I alla andra fall är underlåtenheten straffri, således oavsett om underlåtenheten från moralisk synpunkt ter sig lika eller nästan lika straffvärd som ett aktivt orsakande av skadan. 2016/17:KU29 s. 23 f.) avstyrkte utskottet motionsyrkanden om ett civilkuragepris. Utskottet ansåg inte att det fanns anledning för att ta något initiativ till att inrätta ett civilkuragepris. Även (bet. 2017/18:KU28 s. 25 f.) avstyrkte utskottet ett motsvarande motionsyrkande med samma motivering. Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns anledning för att ta något initiativ till att inrätta ett civilkuragepris. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentliga belöningssystem. Jämför det särskilda yttrandet (SD). I motion 2018/19:10 av (SD) föreslås att det kungliga ordensväsendet återinförs. Motionären anför att ordensväsendet är en del av en svensk tradition som är viktig att bevara. Motionären anser att man ska återinföra denna stolta tradition och ge svenskar samma möjligheter som utlänningar att ta del av sådana hedersbetygelser. i (M) föreslår i motion 2018/19:1604 ett tillkännagivande om behovet av att återaktivera Svärdsorden.