bet · H601SoU15 · 2019-04-15 00:00:00 — Uppdrag att kartlägga samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik Regeringen gav i uppdrag att kartlägga förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik (S2018/04564/FS [delvis]). Vidare ska analysera hur samverkan mellan olika verksamheter fungerar och hur denna påverkar förutsättningarna för en god vård och omsorg samt vid behov lämna förslag på hur vården och omsorgen kan förbättras genom samverkan. Vid genomförandet av kartläggningen och analysen ska beakta skillnader mellan åldersgrupper och mellan kvinnor och män. Uppdraget ska slutredovisas till () . Rapport om samverkan för patienters och brukares välbefinnande Inspektionen för vård och omsorgs () rapport för patienter och brukares välbefinnande – Missbruks- och beroendevården publicerades . har identifierat samverkan och brister i vård- och omsorgskedjan som ett riskområde då enskilda hamnar i kläm mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård eller andra verksamheter. Risken då samverkan inte fungerar är att individen inte får en god vård och omsorg och tappar motivationen att fortsätta arbeta med sitt missbruk samt att målet som individen och verksamheterna sätter upp inte nås. För att samverkan ska fungera krävs enligt rapporten att verksamheterna har rutiner och en struktur som möjliggör det. Det krävs också ett arbetssätt där man kan ta lärdom av och utvärdera sitt arbete för att säkerställa att vården och omsorgen är av god kvalitet. har sett att kommunerna brister i sin myndighetsutövning, vilket är en grundpelare för att samverkan ska kunna upprättas. Rapport om överenskommelser inom missbruks- och beroendevården Myndigheten för vård- och omsorgsanalys lämnade rapporten komma överens – En uppföljning av överenskommelser inom missbruks- och beroendevården (2017:1) (S2017/00607/FST). Rapporten är resultatet av ett regeringsuppdrag att kartlägga och analysera de överenskommelser om samarbete kring personer med missbruk av bl.a. läkemedel som tecknats mellan kommuner och landsting. Enligt uppgift från är ärendet avslutat. Rapport om samordnad individuell plan beslutade att göra en utvärdering av samordnad individuell plan (SIP) för enskilda och att inrikta studien på barn med funktionsnedsättning och äldre multisjuka. överlämnade utskottets arbetsgrupp för utvärdering och forskningsfrågor sin rapport individuell plan (SIP) – en utvärdering (2017/18:RFR5). I rapporten lämnas bl.a. följande iakttagelser: – Kunskap om SIP-lagstiftningen är en nyckelfaktor för genomförandet. – Bristande förståelse för varandras professioner och olika verksamhetskulturer är ett betydande hinder för att genomföra SIP. – Vissa verksamheter är överbelamrade med ärenden och har svårt att avsätta tid för SIP-möten, t.ex. barn- och ungdomspsykiatrin. Inom SKL pågår utvecklingsprojektet psykisk hälsa. Projektet har tagit fram utbildningsmaterial om SIP som kan användas vid utbildning av personal. har flera utbildare som ska sprida information och kunskap om SIP utbildats. Vidare har material riktat till olika målgrupper tagits fram. Överenskommelser om samarbete m.m. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9) framgår följande (s. 107): är landsting och kommuner ålagda att ingå överenskommelser om samarbete när det gäller personer med missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning samt spel. Det sker en positiv utveckling och rapporterade av landets kommuner till öppna jämförelser att de fanns en aktuell överenskommelse med . Överenskommelserna innehåller gemensamma mål, en resurs- och ansvarsfördelning och rutiner för samarbete mellan och landstingens personal. Siffran kan jämföras 2017. Det är 2018 av kommunerna som rapporterar att de har rutiner för att delge information om möjligheten att få en samordnad individuell plan (SIP) vid samsjuklighet. Detta är en ökning jämfört med då andelen var . Inspektionen för vård och omsorg () har även lyft fram samverkan som ett utvecklingsområde. Tillsynen visar på olika typer av samverkansbrister när det gäller vård och omsorg för personer med missbruk och beroende, både inom respektive hälso- och sjukvården, och mellan kommuner och landsting. Unga personer med samsjuklighet är precis som i förra årets rapport en särskilt utsatt grupp. Nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende publicerade Nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende – Stöd för styrning och ledning. Riktlinjerna innehåller rekommendationer om vård och stöd vid missbruk och beroende och omfattar följande områden: bedömningsinstrument och medicinska tester, läkemedelsbehandling, psykologisk och psykosocial behandling, sociala stödinsatser, behandling vid samsjuklighet samt behandling av ungdomar med alkohol- eller narkotikaproblem. Vad avser behandling vid samsjuklighet rekommenderar bl.a. att hälso- och sjukvården och erbjuder integrerad behandlingsmetod till personer med missbruk eller beroende av alkohol och narkotika och samtidig svår psykisk sjukdom. Integrerad behandlingsmetod fokuserar på både det psykiska tillståndet och missbruket eller beroendet, inom ramen för en psykologisk och psykosocial behandlingsmodell. Kunskapsguiden är en nationell plattform som samlar kunskap inom bl.a. området psykisk ohälsa. Syftet med Kunskapsguiden är att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning samt att främja att personal som arbetar med hälsa, vård och omsorg använder den mest aktuella kunskapen och de bästa metoderna och modellerna. Inom området psykisk ohälsa finns en rad olika temasidor, t.ex. om missbruk och beroende samt samsjuklighet. Kunskapsguiden finns närmare beskriven i avsnittet Insatser på området psykisk ohälsa. Svar på skriftlig fråga Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om brister i psykiatrin och missbruksvården (fr. 2018/19:130). Socialministern framförde följande: har frågat mig när man kan förvänta sig att bristerna mellan psykiatrin och missbruksvården är lösta. Andelen som upplever psykiska besvär har ökat . Detta är en oroväckande utveckling. En särskilt utsatt grupp är personer med samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och missbruk- och beroende. Regeringen har under förra mandatperioden initierat ett antal insatser för att adressera den ökade psykiska ohälsan och avser återkomma med ytterligare insatser . avsatte regeringen för insatser inom området psykisk hälsa. Merparten av medlen har fördelats till landsting och kommuner via en överenskommelse med Kommuner och Landsting. Den strategi inom området psykisk hälsa, som regeringen antog 2016 och som sträcker sig över perioden –2020, är vägledande för arbetet på såväl nationell, regional och lokal nivå. I det fortsatta arbetet behöver vi skapa förutsättningar för att hitta långsiktiga lösningar i ordinarie strukturer där stat, landsting, kommuner och andra aktörer som kan bidra, tar ett gemensamt ansvar. En välfungerande vård och omsorg samt samverkan mellan olika aktörer är viktigt. Enligt nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende är det viktigt att samsjuklighet uppmärksammas och att personer med samsjuklighet får hjälp med båda tillstånden . Regeringen har gett i uppdrag att kartlägga förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik. ska även analysera hur samverkan mellan olika verksamheter fungerar och hur denna påverkar förutsättningarna för en god vård och omsorg samt vid behov lämna förslag på hur vården och omsorgen kan förbättras genom samverkan. Uppdraget ska slutredovisas . Kommuner och Landsting (SKL) har presenterat en handlingsplan mot missbruk och beroende med målgruppen unga upp till . Handlingsplanen, som riktar sig till beslutsfattare, fokuserar på de största utvecklingsbehoven som SKL har identifierat. Åtgärdsförslagen riktar sig till huvudmännen, SKL samt till staten. Den kommande redovisningen från blir ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med att förbättra situationen för personer med samsjuklighet. Ett motionsyrkande om farmakologisk behandling för personer med missbruksproblem behandlades i socialutskottets betänkande 2015/16:SoU8 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:302). Ett liknande yrkande har därefter behandlats i förenklad ordning i socialutskottets betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor. Motionsyrkanden om en nationell handlingsplan för området psykisk ohälsa, inklusive ett yrkande om mer samarbete mellan psykiatrin och missbruksvården, samt motionsyrkanden om läkemedelsberoende behandlades senast i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet konstaterar inledningsvis att personer med samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom är en särskilt utsatt grupp. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla att nuvarande ansvarsfördelning mellan kommun och region enligt utskottet kan innebära att den enskilde inte får den vård som behövs. Utskottet anser därför att regeringen bör se över frågan om hur ansvaret för vård vid sådan samsjuklighet kan samlas hos en huvudman. Utskottet konstaterar vidare att det finns en gränsdragningsproblematik mellan lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen efter det att den nämnda översynen har gjorts utreda möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer med psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom. Därutöver bör regeringen se över hur det ska kunna finnas tillgång till farmakologisk behandling i hela landet för personer med beroendesjukdom. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Ställningstagandet innebär delvis bifall till motionerna 2018/19:541 (SD), 2018/19:855 (SD) yrkande 27, 2018/19:1667 (M), 2018/19:2258 (L) yrkande 6, 2018/19:2444 (C) yrkandena 9, 10, 12 och 13, 2018/19:2534 (C) yrkande 3, 2018/19:2803 (SD) yrkande 1 och 2018/19:2989 (KD) yrkandena 28 och 29. Det som anförs i motion 2018/19:2989 (KD) yrkande 76 om boenden för barn och ungdomar utgör enligt utskottet inte tillräckliga skäl till att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandet bör därför avslås. Inte heller det som anförs i motion 2018/19:2230 (V) yrkandena 10 och 11 om utredningar om beroendeproblematik utgör enligt utskottet tillräckliga skäl till att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Frågan om läkemedelsberoende är angelägen. Utskottet har fått information från om att regeringen har som ambition att se över om det finns ett behov av ökat kunskapsunderlag inom området och utskottet välkomnar detta. bör därför inte ta något initiativ i denna fråga , och därför bör motion 2018/19:2038 (L) yrkande 12 avslås. Nationell strategi för området psykisk ohälsa, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2018/19:2793 av m.fl. (M) samt 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi anser att regeringen bör ta fram och genomföra en nationell strategi för att stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan. Strategin bör bl.a. innehålla hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser, åtgärder för att återupprätta det medicinska ledningsansvaret inom psykiatrin samt åtgärder för att återinföra den förstärkta vårdgarantin för barn och unga inom psykiatrin. Nationell strategi för området psykisk ohälsa, punkt 1 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2018/19:2793 av m.fl. (M). Regionala bör enligt vår mening införas, och vi anser därför att regeringen bör ta fram en nationell psykiatristrategi där regionala förs samman i en nationell samordning. En centraliserad vårdutveckling vid psykiatriska centrum förbättrar bl.a. förutsättningarna för en jämlik vård för personer med psykiatriska diagnoser. Nationell strategi för området psykisk ohälsa, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2018/19:2793 av m.fl. (M). Psykiatrireformen har fört med sig många goda resultat, men det är av största vikt att fortsätta göra förändringar i struktur och innehåll när utvärderingar och analyser pekar på nya behov inom hälso- och sjukvården. Jag anser därför att regeringen bör utreda hur en långsiktig plan kan utformas för att säkra adekvat och likvärdig behandling inom psykiatrin i hela landet. Utredning av orsaker till ökad psykisk ohälsa m.m., punkt 2 (M, C, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 69 och 2018/19:1251 av (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:1578 av och (båda M) yrkande 1. Det behövs ökad kunskap om varför den psykiska ohälsan ökar så kraftigt. För att kunna vidta hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser anser vi därför att regeringen bör utreda orsakerna till den ökade psykiska ohälsan. Utredning om förebyggande av psykisk ohälsa m.m., punkt 3 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:1916 av (C). Psykisk ohälsa ökar i hela och förekommer i alla samhällsgrupper och ålderskategorier. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning om hur psykisk ohälsa ska förebyggas. Vidare bör det enligt vår mening bli lättare för personer med lindrig psykisk ohälsa att tidigt få tillgång till terapi och samtalsstöd och vi anser därför att regeringen bör se över frågan om personlig utveckling och förebyggande av psykisk ohälsa. Utredningar om psykisk ohälsa, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5, 6, 12 och 13. Psykiatrireformen har fört med sig många goda resultat, men det är av största vikt att fortsätta göra förändringar i struktur och innehåll när utvärderingar och analyser pekar på nya behov inom hälso- och sjukvården. Jag anser därför att regeringen bör genomföra en översyn av de nationella riktlinjerna för behandling inom området psykisk ohälsa och implementeringen av dessa. Regeringen bör också uppdra åt lämplig myndighet att utreda hur en rättighetskatalog för personer som söker vård för psykisk sjukdom kan utformas. Vidare bör regeringen ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en översyn av vårdgarantin för psykiatriska diagnoser och föreslå åtgärder för att de som har allvarliga psykiska tillstånd ska få vård omgående. Jag anser också att regeringen bör utreda och utforma en kompetensförsörjningsplan för personalen inom psykiatrin samt utreda hur en ökad implementering av forskning inom psykiatrin kan tillgodoses. Avslutningsvis anser jag att regeringen bör utreda hur uppföljningen av medicinering inom psykiatrin kan förbättras och öka patientsäkerheten. Studier och kartläggningar, punkt 5 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 15. Den psykiska ohälsan ökar i hela och förekommer i alla samhällsgrupper och ålderskategorier. Vi anser därför att regeringen bör uppmuntra till studier och pilotprojekt som syftar till att nya arbetssätt och metoder prövas. Vidare anser vi att regeringen bör kartlägga regionala skillnader inom den psykiatriska vården och hur dessa skillnader kan överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet. Tillsyn och uppföljning av psykiatrin, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), Per Ramhorn (SD), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 21. Den psykiska ohälsan är omfattande i . Vi anser därför att regeringen bör stärka tillsynen och uppföljningen av psykiatrin. Regeringen bör enligt vår mening ge i uppdrag till respektive Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att genomföra uppföljning och analys av psykiatrins resultat. Samordning m.m., punkt 8 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 5 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2018/19:2125 av m.fl. (S) och 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 8. Enligt vår mening bör regeringen omgående utveckla och förstärka barn- och ungdomspsykiatrin genom nationella flödesprogram. För att minska de psykiska ohälsotalen bland barn och unga anser vi vidare att regeringen bör ta fram en nationell strategi för att barn och unga ska få en god och tillgänglig psykiatrisk vård. Avslutningsvis anser vi att regeringen bör se över frågan om bättre samordning mellan de instanser som ska motverka ungas psykiska ohälsa. Samordning m.m., punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 5, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2018/19:2125 av m.fl. (S). Många av de barn- och ungdomspsykiatriska verksamheterna inom landstingen upplever att deras uppdragsbeskrivningar är vaga och saknar en tydlig gränsdragning mellan barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) och övriga instanser. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur en nationellt samordnad vård för de mest utsatta och vårdkrävande barnen inom psykiatrin kan utformas. Första linjen vid psykisk ohälsa, punkt 10 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 1. Tillgängligheten till förebyggande arbete och den s.k. första linjen (primärvården, elevhälsan och ungdomsmottagningar) bör enligt vår mening öka. Vi anser därför att regeringen bör se över frågan om första linjens vård för barn och ungdomar. Ungdomsmottagningar m.m., punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14. Vi anser att regeringen bör se över hur ungdomsmottagningarnas arbete mot psykisk ohälsa kan stärkas. Vidare anser vi att regeringen bör se över frågan om att öka tillgängligheten till stöd, hjälp och behandling genom internetbaserade tjänster. landstings projekt för att utveckla och utvärdera en metod för internetförmedlad kognitiv beteendeterapi för vuxna är tänkt att kunna erbjudas på nationell nivå. Detta projekt bör breddas till att även avse barn och unga, alternativt att liknande projekt med fokus på barn och unga påbörjas. Samordning med elevhälsan, punkt 12 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), Per Ramhorn (SD), (SD), (KD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 72 och 2018/19:2135 av och (båda S). Vi anser att regeringen bör förstärka samordningen med elevhälsan. Det är enligt vår mening avgörande att identifiera barn och unga som löper risk att drabbas av psykisk ohälsa. Elevhälsan i skolan bör kopplas samman mer med andra verksamheter, såsom , barn- och ungdomspsykiatrin och hälso- och sjukvården. Uppföljningskrav inom psykiatrin, punkt 13 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 4. Vi anser att regeringen bör se över behovet av uppföljningskrav inom psykiatrin. När en patient uteblir från psykiatrisk kontakt med hälso- och sjukvården bör vården enligt vår mening ta sitt ansvar och stämma av med patienten hur denne mår. Psykiatrisk tvångsvård, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 7. Jag anser att regeringen bör utreda hur tvångsåtgärderna kan minska och patientdelaktigheten kan öka vid psykiatrisk tvångsvård. Att utforma en vård där patientens värderingar, preferenser och individuella behov står i centrum är en viktig del för att skapa tillit till vårdkedjan och en känsla av delaktighet för patienterna. Rättspsykiatrins organisation, punkt 16 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17. Den rättspsykiatriska vården står inför flera problem och enligt vår mening är det inte möjligt att sträva efter en likvärdig rättspsykiatri utan att ta ett större ansvar på nationell nivå. Vi anser därför att regeringen bör genomföra ett pilotprojekt inom rättspsykiatrin där någon eller några vårdenheter tas över av staten, för att senare utvärdera kostnad, konsekvenser och vård. Boenden för barn och ungdomar, punkt 19 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 76. Vi anser att regeringen bör inrätta boenden för barn och ungdomar med svår samsjuklighet mellan psykisk sjukdom och missbruksproblematik med hälso- och sjukvården som huvudman. Dessa personer hamnar enligt vår mening ofta mellan stolarna och skickas runt mellan hem i Statens institutionsstyrelses regi, psykiatrin och beroendevården. Utredningar om beroendeproblematik, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11.