bet · H601AU6 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om kompetensutveckling, Arbetsförmedlingen, arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt arbetslöshetsförsäkringen. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 10 särskilda yttranden (SD, C, V, KD, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Kontroll av subventionerade anställningar Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 1.Framtidens arbetsmarknad, punkt 1 (M) 2.Framtidens arbetsmarknad, punkt 1 (V) 3.Kompetensutveckling, punkt 2 (M) 4.Kompetensutveckling, punkt 2 (SD) 5.Kompetensutveckling, punkt 2 (KD) 6.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (M) 7.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (KD) 8.Arbetsförmedlingen, punkt 3 – motiveringen (V) 9.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 4 (M) 10.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 4 (C, L) 11.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 4 (KD) 12.Kontroll av subventionerade anställningar, punkt 5 (V) 13.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (M) 14.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (SD) 15.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (C) 16.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (KD) 17.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (L) 18.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 7 (M) 19.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 7 (SD) 20.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 7 (L) 1.Framtidens arbetsmarknad, punkt 1 (C) 2.Kompetensutveckling, punkt 2 (C, L) 3.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (SD) 4.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (C) 5.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (L) 6.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 4 (SD) 7.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 4 (C) 8.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 4 (V) 9.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, punkt 4 (L) 10.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 7 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:296 av m.fl. (V), 2018/19:794 av och (båda M) yrkande 1, 2018/19:1812 av m.fl. (S), 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 22, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2018/19:2883 av m.fl. (M, C, KD). Reservation 1 (M) Reservation 2 (V) 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 3, 2018/19:1081 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2064 av Gulan Avci m.fl. (L), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 21, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 19, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) 2018/19:785 av och (båda M), 2018/19:1107 av (M), 2018/19:1127 av och (båda M), 2018/19:1430 av (M), 2018/19:1471 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:1837 av (M), 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 6 (M) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (V) – motiveringen Arbetsmarknadspolitiska program och insatser 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 4, 2018/19:2027 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 6, 2018/19:2296 av m.fl. (MP), 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkandena 5–7 och 9, 2018/19:2660 av (S) yrkande 3, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2740 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 19. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C, L) Reservation 11 (KD) Kontroll av subventionerade anställningar 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 7–13 och 2018/19:1162 av m.fl. (S). Reservation 12 (V) Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2018/19:182 av (KD), 2018/19:693 av (M), 2018/19:784 av (M), 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2018/19:1153 av och (båda S), 2018/19:1164 av (S), 2018/19:1466 av Per Lodenius (C), 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkandena 19 och 20, 2018/19:2327 av (MP) yrkande 2 och 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (KD) Reservation 17 (L) 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3 och 9, 2018/19:621 av och (båda S), 2018/19:660 av (MP), 2018/19:781 av (M), 2018/19:860 av (M), 2018/19:1471 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:1765 av ClasGöran och (båda S), 2018/19:2034 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2547 av (C) yrkande 2, 2018/19:2680 av och (båda S) yrkande 2 och 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (S), (KD), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 80 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19 inom områdena arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. reformer för företagande, tillsättande av en arbetsmarknadskommission och modellen för lönebildning. Utskottet hänvisar bl.a. till att det vidare arbetet med att genomföra innehållet i januariavtalet bör avvaktas. Jämför reservation 1 (M) och 2 (V) samt särskilt yttrande 1 (C). anför i kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. att reformer behövs för att fler ska våga prova på att starta företag eller bli egenanställda (yrkande 22). Partiet anser att sänkta trösklar för att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och förbättra möjligheten till omställning. Förändringar behövs inom en rad områden för att fler företag ska kunna starta och växa i . I kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. anser att regeringen bör se över möjligheterna att tillsätta en självständig och opartisk arbetsmarknadskommission för att vidareutveckla den svenska modellen för morgondagens arbetsmarknad (yrkande 7). Partiet anser att det behöver tas ett större grepp om den svenska modellen för att förändra och förbättra regelverket på arbetsmarknaden. framhåller i kommittémotion 2018/19:296 av m.fl. att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över nuvarande modell för lönebildning där den konkurrensutsatta industrin sätter för löneökningstakten. Partiet pekar på flera problem med nuvarande modell och menar att dessa behöver belysas i en bred ekonomisk-politisk debatt. I motion 2018/19:2883 av m.fl. (M, C, KD) förespråkar motionärerna att utses till ett pilotlän för samverkansinsatser mellan myndigheter och näringsliv i syfte att minska arbetslösheten bland grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. m.fl. (S) anser i motion 2018/19:1812 att det finns många utmaningar på dagens arbetsmarknad och att arbetsmarknadspolitiken måste vässas ytterligare. Motionärerna vill se åtgärder för en mer inkluderande arbetsmarknad. och (båda M) belyser i motion 2018/19:794 situationen för äldre på arbetsmarknaden. Motionärerna anser att det finns ett behov av att förbättra äldres villkor och möjligheter på arbetsmarknaden (yrkande 1). och (båda C) vill i motion 2018/19:2539 se en utredning om insatser för att göra det lättare för företagare att anställa (yrkande 2). Motionärerna framhåller särskilt besöksnäringen som en sysselsättningsmotor som skapar jobb över hela landet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att den svenska arbetsmarknaden har haft en positiv utveckling. har sysselsättningen och arbetskraften bland både kvinnor och män ökat i god takt. Sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen i arbetsför ålder (15–), uppgick och var den högsta i hela EU. Utskottet noterar med tillfredsställelse att ökningen i sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande varit särskilt tydlig hos bl.a. äldre (65–) och utrikes födda, som historiskt sett deltagit i arbetskraften i lägre grad. som antalet personer i arbetskraften har ökat har även arbetslösheten minskat kontinuerligt och uppgick . Utskottet välkomnar den positiva utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden. konstaterar utskottet att utvecklingen till stor del är ett resultat av en stark efterfrågan i ekonomin och en snabbt växande befolkning. Det är viktigt att vara medveten om att de förutsättningar som gällt inte kommer att vara konstanta utan snabbt kan förändras. För en fortsatt positiv utveckling på den svenska arbetsmarknaden är det centralt att arbetsmarknadspolitiken tar sin utgångspunkt i väl genomtänkta politiska reformer. Utskottet vill betona att även om utvecklingen i vissa delar varit positiv finns det fortfarande stora utmaningar på arbetsmarknaden. Jämförelsevis långa rekryteringstider i näringslivet och höga bristtal enligt Konjunkturbarometern från tyder på att det är svårare än vanligt för företagen att rekrytera den arbetskraft de efterfrågar. Även Arbetsförmedlingens arbetsgivarundersökningar visar att arbetsgivarna upplever stor brist på arbetskraft, också inom den offentliga sektorn. som flera arbetsgivare alltså har svårt att hitta lämplig arbetskraft har många personer svårt att över huvud taget etablera sig på arbetsmarknaden. Sammansättningen av gruppen arbetslösa har förändrats så att allt fler tillhör en grupp med en svagare ställning på arbetsmarknaden som har behov av stöd i olika former för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet noterar också att flera av motionärerna uppmärksammar utmaningarna på den svenska arbetsmarknaden och vill se olika typer av insatser som riktar in sig på särskilda grupper, regioner eller näringsgrenar. Utskottet kan i viss mån dela den problembild som målas upp av en del motionärer. Utskottet anser att det i flera avseenden finns utvecklingsmöjligheter inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Utskottet noterar att Socialdemokraterna, träffade en sakpolitisk överenskommelse om politikens inriktning på flera områden. Av det s.k. januariavtalet framgår bl.a. att partierna avser att samarbeta i flera frågor som rör jobb, företagande och hållbar tillväxt. Utskottet konstaterar att vad som nämns i detta avseende i avtalet har tydliga beröringspunkter med det som tas upp i flera av motionerna i detta avsnitt och med hur utformningen av framtidens arbetsmarknad ska se ut. Utskottet kommer att noga följa regeringens arbete med att genomföra de reformer som stakas ut i januariavtalet. Det är viktigt att arbetet bedrivs med fokus på att ska stå väl rustat för att möta utmaningarna på framtidens arbetsmarknad. Utskottet välkomnar den uttryckliga ambitionen i januariavtalet att minska klyftorna mellan dem som får jobb och dem som står utanför samt mellan den som levt länge i och den som kom hit. När det särskilt gäller förslag om nuvarande modell för lönebildning kan utskottet konstatera att den nuvarande modellen har inneburit reallöneökningar . Utskottet står bakom denna framgångsrika modell och det fastlagda målet att ska ha en lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Utskottet delar motionärernas uppfattning att en väl fungerande lönebildning är avgörande för tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft. Den nuvarande modellen har också på många sätt bidragit till vårt lands produktivitet, höga sysselsättning och goda välstånd. Utskottet sympatiserar också med synsättet i motionen om att osakliga löneskillnader, såsom strukturella löneskillnader mellan kvinno- och mansdominerade yrken, inte hör hemma på den svenska arbetsmarknaden. Som utskottet har förklarat har t.ex. framfört att en väl fungerande lönebildning kännetecknas av att den t.ex. möjliggör relativa löneförändringar genom att man i avtalsförhandlingar kommer överens om breda satsningar på kvinnodominerade yrkesgrupper. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att rikta krav mot regeringen på att tillsätta en utredning med uppdrag att se över nuvarande modell för lönebildning. Ett område som inte uttryckligen lyfts fram av motionärerna men som utskottet kort vill framhålla är utmaningarna som följer av de övergripande strukturella förändringar arbetsmarknaden står inför. Arbetsmarknaden och dess struktur har förändrats markant . I takt med att ny teknik och digitala system har införts har många rutinarbeten automatiserats. Uppskattningar visar att cirka hälften av de svenska jobben, såväl rutinarbeten som kvalificerade arbeten, skulle kunna ersättas av digital teknik . innebär framväxten av arbete som organiseras via s.k. digitala plattformar utmaningar i fråga om bl.a. arbetsrätt och arbetsmiljö. Utskottet följer denna utveckling med stort intresse och har bl.a. anordnat utskottsresor och ett seminarium där den här typen av förändringar har studerats. Utskottet vill här framhålla att utvecklingen på området har inneburit och kommer att fortsätta att innebära utmaningar för arbetsmarknadspolitiken. Mot bakgrund av ovanstående och särskilt i avvaktan på det vidare arbetet med att genomföra innehållet i januariavtalet ser utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av de förslag som behandlas i detta avsnitt. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nationell studie- och jobbrådgivning, vidareutbildning och omställning i arbetslivet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsprocesser. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD) och 5 (KD) samt särskilt yttrande 2 (C, L). föreslår i kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. att det ska prövas om en nationell studie- och jobbrådgivning ska inrättas (yrkande 19). Partiet menar att utformningen skulle kunna vara en digital plattform där individen kan söka både jobb och utbildning samt få information om i vilken grad olika utbildningar leder till jobb. Avsikten är att underlätta rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2018/19:2900 av m.fl. anser vidare att trepartssamtalen mellan staten och arbetsmarknadens parter bör återupptas i syfte att hitta en modell för kompetensutveckling som främjar omställning och ett livslångt lärande i offentlig såväl som privat sektor (yrkande 1). framhåller i kommittémotion 2018/19:164 av m.fl. att svensk industris viktigaste tillgång är arbetskraften. Partiet vill se åtgärder för att säkra den roll vidareutbildning i arbetslivet och utlandsrekrytering kommer att spela för kompetensförsörjningen (yrkande 7). I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. menar att möjligheterna till omställning från ett arbete till ett annat måste förbättras genom en mer flexibel arbetsmarknad med bättre system för omställning (yrkande 4). vill i kommittémotion 2018/19:2735 av m.fl. att möjligheten till ett digitalt kunskapslyft ses över (yrkande 21). menar att den digitala kompetensen behöver öka hos befolkningen för att antalet arbetstillfällen ska kunna öka både i förorter och på landsbygden. Liberalerna framhåller i kommittémotion 2018/19:2064 av Gulan Avci m.fl. att det behöver skapas fler vägar till kunskap under arbetslivet och att det livslånga lärandet bör uppmuntras. Partiet anser att en utredning bör tillsättas för att undersöka hur det offentliga kan underlätta för företag att investera i personalens kompetensutveckling. I motion 2018/19:1056 anför och (båda S) att arbetstagarnas möjligheter till kompetensutveckling behöver ökas (yrkande 3). m.fl. (S) yrkar i motion 2018/19:1081 att regeringen ska överväga ett system för kompetensutveckling i arbetslivet (yrkande 1) och se över riktade satsningar för att stärka industriföretagens kompetenser (yrkande 2). Utskottet konstaterar att motionerna i detta avsnitt överlag riktar in sig på behovet av att skapa möjligheter att utveckla kompetensen under arbetslivet och att det ska vara möjligt att ställa om och röra på sig under arbetslivet. Det är välkommet att företrädare för en stor del av partier lyfter fram denna viktiga fråga. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har varit och är en förutsättning för att ska kunna prestera väl när det gäller såväl sysselsättning som tillväxt. En av grundpelarna i modellen är en arbetsmarknad som underlättar omställning med en aktiv arbetsmarknadspolitik och starka parter. Utskottet anser att det är viktigt ur både ett samhällsperspektiv och ett individperspektiv att skapa förutsättningar för kompetensutveckling och omställning i arbetslivet. Utskottet vill betona att frågan om kompetensutveckling hos de som befinner sig i arbetskraften eller försöker ta sig in på arbetsmarknaden är en av de viktigaste politiska utmaningarna . Brist på arbetskraft med rätt kompetens är ett stort problem för många branscher , såväl inom den offentliga sektorn som inom den privata sektorn. Utskottet anser att bristen på kompetens inom många yrkesområden kräver breda insatser. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit åtgärder inom ett antal politikområden i syfte att förbättra kompetensförsörjningen. Åtgärder har presenterats inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken och näringspolitiken. När det särskilt gäller arbetsmarknadspolitiken har t.ex. en rad utredningsinsatser genomförts. Som exempel kan arbete framhållas. Utredningen presenterade ett delbetänkande (SOU 2017:82) där bl.a. inrättandet av en digital plattform för livslång vägledning föreslås. Utskottet noterar att förslag om en nationell studie- och jobbrådgivning till stor del liknar utredningens förslag i denna del. Utskottet noterar vidare att frågor om kompetensförsörjning har en framträdande roll även i utredningens slutbetänkande (SOU 2019:3), som överlämnades . Utredningen för hållbart arbetsliv presenterade ett delbetänkande (SOU 2018:24) där det bl.a. föreslås att en ny modell för utvecklingsledighet införs för att möjliggöra kompetensutveckling. Ytterligare en utredning på området är Utredningen om ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete som överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2019:10). I betänkandet föreslås ett nytt stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Behovet av att stärka kompetensutvecklingen är också något som är en del av den sakpolitiska överenskommelse som Socialdemokraterna, träffade om politikens inriktning på flera områden. Utskottet noterar att det i en av januariavtalets 73 punkter framhålls att möjligheterna till omställning ska förstärkas och arbetsgivarnas behov av arbetskraft med rätt utbildning förbättras. Det ska ske bl.a. genom att bygga ut , utöka möjligheterna att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna och införa utvecklingstid. Utskottet noterar även att andra delar av januariavtalet kan komma att påverka möjligheten till omställning på arbetsmarknaden och arbetskraftens rörlighet. Inte minst gäller det punkterna om att värna arbetslinjen genom att arbetslöshetsförsäkringen reformeras i linje med en flexicuritymodell och att modernisera och anpassa arbetsrätten efter dagens arbetsmarknad. Av januariavtalet framgår att avsikten bl.a. är att tillsätta utredningar i vissa frågor och att ha med finansiering för vissa åtgärder i kommande budgetpropositioner. Utskottet kommer att med stort intresse följa regeringens arbete med att genomföra de reformer som stakas ut i nämnda avseenden i januariavtalet. Utskottet kan således konstatera att frågor som rör olika aspekter av kompetensutveckling i arbetslivet är föremål för beredningsprocesser på olika håll. I avvaktan på det arbete som redan pågår avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kommunernas ansvar för arbetslösa och Arbetsförmedlingen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsprocesser. Jämför reservation 6 (M) och 7 (KD), motivreservation 8 (V) och särskilt yttrande 3 (SD), 4 (C) och 5 (L). vill i kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa (yrkande 6). Bakgrunden till yrkandet är att vill att Arbetsförmedlingen läggs ned till förmån för en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. Partiet anser att det är oacceptabelt att människor är inskrivna på Arbetsförmedlingen utan att få någon insats och menar att en bortre parentes för den statliga arbetsmarknadspolitiken ger kommunerna större möjlighet att ta ansvar. föreslår i kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. att Arbetsförmedlingen görs om i grunden och att det i dess ställe införs en arbetsförmedlarpeng (yrkande 4). anser att Arbetsförmedlingens arbete med att öka arbetslösas jobbchanser är ineffektivt. Partiet vill därför se en reform där alla arbetsförmedlande uppgifter läggs ut på kompetenta privata företag och ideella organisationer. Arbetsförmedlingen bantas till en betydligt mindre myndighet som får en renodlat kontrollerande och bevakande funktion. I motion 2018/19:2992 av m.fl. poängterar att Arbetsförmedlingen dras med låga resultat till höga kostnader år . Partiet anser därför att Arbetsförmedlingen bör avvecklas i dess nuvarande form (yrkande 9). Förändringen innebär att matchningen på arbetsmarknaden öppnas för privata aktörer men att det sker under sträng kontroll och kontinuerlig utvärdering. I ett antal enskilda motioner framförs olika förslag om att reformera Arbetsförmedlingen. och (båda M) vill i motion 2018/19:785 se en konkurrensutsättning av Arbetsförmedlingen. I motion 2018/19:1107 framhåller (M) behovet av att Arbetsförmedlingen reformeras och att det införs en jobbpeng och en avreglering på området som möjliggör för fler aktörer att förmedla jobb. och (båda M) föreslår i motion 2018/19:1127 att möjligheterna att öppna för privata arbetsförmedlingar i ska ses över. I motion 2018/19:1430 menar (M) att Arbetsförmedlingen behöver läggas ned och myndighetens uppgifter i stället omfördelas. (M) anser i motion 2018/19:1837 att möjligheten att öppna för att driva alternativa arbetsförmedlingar bör övervägas. och (båda C) framhåller i motion 2018/19:1471 fördelarna med egenanställning. Motionärerna anser att möjligheten att arbeta som egenanställd bör bli mer känd och vill därför att Arbetsförmedlingen informerar arbetssökande om möjligheten till egenanställning (yrkande 2). Utskottet vill inledningsvis framhålla att en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad är att människors kompetens och vilja att arbeta tillvaratas. Arbete är nyckeln till att skapa resurser för en stark gemensam välfärd. Att fler arbetar är viktigt, dels för de kvinnor och män som får jobb och för deras familjer, dels för att minska inkomstklyftorna. För individen innebär ett arbete gemenskap, ekonomisk frihet och bättre möjlighet att forma sitt eget liv. Utskottet anser att utgångspunkten på arbetsmarknaden måste vara att alla som kan ska arbeta och vara delaktiga i samhällsbygget. Även om sysselsättningsgraden i har förbättrats kan utskottet konstatera att alltför många fortfarande har svårt att få ett arbete, särskilt de som inte gått ut gymnasieskolan eller som är födda utanför . är bristen på arbetskraft stor i många sektorer, inte minst gäller det behovet av arbetskraft med minst en gymnasial utbildning. Investeringar i kunskap och matchning krävs för att arbetsgivare ska kunna anställa dem de behöver. När det gäller matchningen på den svenska arbetsmarknaden har Arbetsförmedlingen haft en central roll för att vägleda arbetssökande till olika former av sysselsättning. Utskottet anser dock att det är tydligt att Arbetsförmedlingen har brottats med stora utmaningar. Utskottet konstaterar att det resultat som myndigheten har levererat i flera avseenden inte har varit tillräckligt. Det finns således utrymme för förbättringar när det gäller flera av de uppgifter som ligger inom myndighetens ansvarsområde.