bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Liksom har det förts en dialog under gångna året såväl på politisk nivå mellan de ansvariga statssekreterarna i och utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som på tjänstemannanivå. Utskottet anser liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter att utvecklas. Utskottet anser att strukturen i resultatredovisningen, som följer miljömålsstrukturen, överlag är bra. Dock anser utskottet att regeringen kan förbättra redovisningen genom att kommentera redovisade indikatorer i avsnittet om generationsmålet samt kommentera när och varför man bytt ut en indikator för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Utskottet efterfrågar även överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Det skulle vara värdefullt om regeringen i något avseende i varje resultatredovisning kunde göra en sådan analys för någon åtgärd där det är relevant, exempelvis hur miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och strandskyddsreglerna påverkar det strandnära bostadsbyggandet. Utskottet konstaterar att regeringen har föreslagit anslagsförstärkningar inom det miljöpolitiska området och att tre anslag avvecklats . Utskottet önskar liksom tidigare understryka vikten av en rapportering av hur medlen har använts och framför allt av hur olika insatser har bidragit till att nå de uppsatta målen. Utskottet ser positivt på att regeringen i avsnittet om analys och slutsatser kommenterar att åtgärder för att minska utsläppen och anpassa samhället till utsläppens påverkan har effekter på andra områden. Sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. I det aktuella fallet uppger regeringen att t.ex. fattigdomsbekämpningen påverkas. Utskottet noterar att regeringen uppger att i en rapport redovisat indikatorer och mätmetoder för konsumtionsbaserade utsläpp av klimatgaser. Regeringen hänvisar till bilagan med klimatredovisningen för uppföljningen på en detaljerad nivå. Inget av de förslag till kompletterande indikatorer som tas upp i används i resultatredovisningen eller i bilagan med klimatredovisningen. Utskottet anser att regeringen bör överväga om någon eller några av de omnämnda indikatorerna i bör användas för att bättre följa upp de konsumtionsbaserade utsläppen. Utskottet noterar att det enligt bilagan till utgiftsområde 20 (bilaga 1 Klimatredovisning) ska införas en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor, och utskottet ser fram emot en uppföljning av den åtgärden. Utskottet noterar också att regeringen, enligt klimatredovisningen, har tillsatt utredningar för att minska utsläpp från flyg. Utskottet anser att det vore värdefullt om regeringen även i resultatredovisningen skulle kunna redovisa eller åtminstone hänvisa till de specifika åtgärder som har genomförts för att minska de konsumtionsbaserade växthusgasutsläppen i andra länder som orsakats av vår svenska konsumtion. Utskottet välkomnar att regeringen motiverar varför man har valt indikatorerna Kvävetillförsel via vatten till Egentliga , och Fosfortillförsel till Egentliga . Utskottet välkomnar även att regeringen i årets budgetproposition har redovisat en samlad bedömning av de resultat som uppnås genom statens olika insatser mot övergödning. Gruppen noterar att av de budgeterade medlen till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) på förbrukades (). Utbetalningar för projekt med stöd från LOVA har ökat men fortfarande kommer inte alla medlen till användning, och därför anser utskottet att det vore värdefullt att regeringen kommenterar anledningen till detta. Regeringen redovisar flera utredningar som har genomförts och som har tillsatts för att förbättra lokala åtgärdsarbeten för att minska övergödningen. Utskottet konstaterar att det är för tidigt att redovisa några resultat av dessa utredningar, men vill understryka att det är önskvärt att regeringen redovisar resultaten . Utskottet ser positivt på att regeringen har redovisat resultat för satsningarna på havs- och vattenmiljön under miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. anser utskottet att resultaten även bör redovisas under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning eller att det där åtminstone bör finnas en hänvisning till var resultaten finns i resultatredovisningen. anser utskottet att regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller en fördjupande redovisning av de särskilda satsningarna mot övergödning. Levande sjöar och vattendrag Utskottet noterar att regeringen utvecklat redovisningen bl.a. med en ny indikator för bebyggelsepåverkad strandlinje som redovisas länsvis. presenteras ingen analys av eventuella konflikter mellan miljökvalitetsmålet och det strandnära byggandet. Utskottet välkomnar den utvecklade redovisningen, men vill återigen påminna om sitt önskemål om en sådan analys. Utskottet noterar att indikatorn för andelen nybildade reservat med limniska syften är utbytt och ersatt med indikatorn Andel bebyggelsepåverkad strandlinje. Eftersom det påverkar kontinuiteten i resultatredovisningen hade det enligt utskottet varit bra om regeringen redan under rubriken och andra bedömningsgrunder hade kommenterat att man har bytt indikator och motiverat bytet. Utskottet noterar vidare att de två indikatorer som lyfts som bedömningsgrunder båda berör det strandnära byggandet. Utskottet vill i likhet med miljö- och jordbruksutskottets uppföljning 2011 understryka att det är viktigt med en helhetsbild av vilka insatser som gjorts för biologisk mångfald och resultatet av dem. Utskottet anser detta vara särskilt angeläget eftersom den internationella kunskapsplattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänsters (IPBES) rapport slog fast att den biologiska mångfalden i världen nu minskar snabbare än . Utskottet noterar att tillkännagivandet om vattendirektivet nu är slutbehandlat med anledning av att beslutat om lagändringar till följd av propositionen Vattenmiljö och vattenkraft. Än så länge finns det ingen resultatredovisning med anledning av dessa lagändringar, men utskottet ser fram emot en sådan redovisning i kommande budgetpropositioner. Utskottet välkomnar att regeringen redovisar vad man har gjort med anledning av tillkännagivandet om teknik för att hantera föroreningar i vattenreningsverk. Utskottet anser dock att det hade varit bra om regeringen i samband med detta även kommenterade tidigare, ännu inte slutbehandlade, tillkännagivande om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta. Det framgår inte av resultatredovisningen, men utskottet noterar att den utredning regeringen tillsatt med anledning av tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen kommer att presenteras . Utskottet ser fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. I samband med att regeringen redovisar resultat och sin bedömning av etappmålen skulle det enligt utskottet vara bra om regeringen även nämner den särskilda strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och resultatet av de åtgärder som vidtagits för att uppnå etappmålen. Utskottet anser att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Utskottet ser positivt på att är aktivt i arbetet med åtgärder för reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Det är enligt utskottet också positivt att gentemot EU prioriterar sådana ämnen som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Regeringens hantering av tillkännagivanden Tillkännagivande om art- och habitatdirektivet har tillkännagett att regeringen inom EU bör verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen i högre grad kan avgöras i (bet. 2014/15:MJU12 punkt 4, rskr. 2014/15:182). I sin utvärdering av naturvårdsdirektiven (SWD (2016) 472 final) drog Europeiska kommissionen slutsatsen att naturvårdsdirektiven inte skulle revideras utan att de är mycket relevanta och ändamålsenliga samt att genomförandet av direktiven behöver förbättras i medlemsstaterna. En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet presenterades av Europeiska kommissionen (COM (2017) 198 final). Handlingsplanen syftar till att förbättra genomförandet av naturvårdsdirektiven, göra dem mer samstämmiga med socioekonomiska mål och förstärka samarbetet med nationella, regionala och lokala myndigheter, berörda parter och enskilda personer. Regeringen har tidigare redovisat till att det inte är möjligt att från svensk sida göra något mer nu för att ändra naturvårdsdirektivens klassificering av hotade arter och att tillkännagivandet är slutbehandlat (prop. 2016/17:96 s. 17 f.). I sin behandling av propositionen instämde utskottet i bedömningen att det från svensk sida inte är möjligt att göra mer nu för att ändra direktivens klassificering av hotade arter (bet. 2016/17:MJU16). Med anledning av regeringens redovisning av åtgärder (skr. 2016/17:75) yttrade miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2016/17:KU21) att det inte var tillfredsställande att regeringen avslutat tillkännagivandet om naturvårdsdirektiven. Regeringen verkar för att decentralisera genomförandet av direktiven i enlighet med intentioner. presenterade Europeiska kommissionen en handlingsplan (se ovan). Inför miljörådet hölls en överläggning om regeringens ståndpunkt i miljö- och jordbruksutskottet. Vid överläggningen reviderades ståndpunkten så att det framgår att handlingsplanen ytterligare ska stärka decentraliseringen av genomförandet från europeisk till nationell och regional nivå och att skyddet av värdefulla miljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna genom ökad förankring och acceptans i lokalsamhällen. gav sitt stöd till ståndpunkten (se prot. 2016/17:43). Regeringen anser därmed att tillkännagivandet kan anses slutbehandlat. Tillkännagivande om läkemedelsrening i avloppsverk har tillkännagett att avloppsreningsverken bör utrustas med teknik som reducerar läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar och att arbetet med pilotprojekt bör vidareutvecklas (bet. 2018/19:MJU13 punkt 5, rskr. 2018/19:202). I budgetpropositionen lanserade regeringen en satsning på ett renare hav. En del av satsningen utgjorde ett statligt stöd för att minska utsläpp av läkemedelsrester till vattenmiljön –2020. Satsningen innebär att fasen för pilotprojekt upphör och att avloppsreningsverk i stället kan få finansiellt stöd för projekt som syftar till att avancerad avloppsrening installeras. Genom denna satsning har regeringen ökat takten med vilken avancerad reningsteknik kan installeras vid avloppsreningsverk. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen att den anser att ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även i fortsättningen bör ligga på producenterna (bet. 2015/16:MJU7 punkt 5, rskr. 2015/16:162). Regeringen beslutade om två nya förordningar: en om producentansvar för förpackningar (2018:1462) och en om returpapper (2018:1463). Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är tillgodosett och slutbehandlat. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen tar upp tillkännagivanden om att förändra art- och habitatdirektivet, om att avloppsreningsverken bör utrustas med teknik som reducerar läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar samt om att ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även i fortsättningen bör ligga på producenterna. Av redovisningen framgår att regeringen anser att samtliga där angivna tillkännagivanden är slutbehandlade. Utskottet delar denna bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 20 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt regeringens förslag, lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt och godkänner en investeringsplan. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 20 avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. Regeringen anser att det är angeläget att ges förutsättningar att hantera de viktiga satsningar inom miljöområdet som föreslås i denna proposition. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 bör ökas med , jämfört med tidigare beräknat anslag. Digitaliseringen av samhället skapar nya möjligheter inom verksamhetsområde. Det handlar bl.a. om att digitalisera och tillgängliggöra miljöinformation och på så sätt skapa förbättrade förutsättningar för myndigheter, företag, organisationer och individer att göra miljösmarta val. Detta arbete bör i högre grad integreras i myndighetens ordinarie verksamhet och bli mindre konsultberoende. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att myndighetens förvaltningsanslag ökas med . Regeringen föreslår även att godkänner en investeringsplan som riktlinje för investeringar för fastigheter och markanläggningar –2022. Investeringarna planeras till drygt 5 för perioden –2022 och avser samhällsändamål, främst förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden som ska skyddas enligt . Investeringar avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av befintligt byggnadsbestånd i skyddade områden. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 2 föreslås att anslaget till minskas med totalt för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetförslag, samt till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras . I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget till minskas med , vilket motsvarar en återställning till den tidigare nivån. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till minskas med till följd av att verksamhetens omfattning bedöms minska med budgetförslag samt att motionärerna avvisar regeringens förslag om digitaliserad miljöinformation och att insatser för hållbara textilier avbryts. Regeringens ambition är att ska bli världsledande i hållbar produktion och konsumtion av textilier och mode, vilket är ett viktigt steg för att bl.a. uppnå miljömålet Giftfri miljö. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i budgetpropositionen en satsning på hållbara textilier. Som en del av satsningen vill regeringen stödja utvecklingen av hållbara affärsmodeller och att kunskapen hos konsumenter ska öka för en mer hållbar konsumtion av textilier och en ökad återanvändning. Regeringen föreslog en ökning av anslag med 2018. biföll regeringens förslag (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att arbetet med en miljömässigt hållbar hantering av textilier har fortsatt vara prioriterat. fick 2018 ett femårigt uppdrag att driva en nationell plattform för hållbara textilier och hållbart mode. Arbetet ska främja omställningen till giftfria och resurseffektiva kretslopp i en cirkulär ekonomi och på så sätt stärka skyddet av människors hälsa och miljö. Arbetet med en handlingsplan (Textile and Fashion 2030) är igång. fick 2018 i uppdrag att ansvara för att informationsinsatser genomförs för att öka kunskapen hos konsumenter för en mer hållbar konsumtion av textilier, genom t.ex. ökad återanvändning och återvinning. ska samarbeta med och Kemikalieinspektionen i det arbetet. Insatserna ska omfatta konsumenternas kunskap om textiliers miljö- och hälsopåverkan i alla led i värdekedjan. Uppdraget ska slutredovisas . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) understryker regeringen att miljödata spelar en viktig roll för innovation inom miljöområdet. Regeringen gav därför 2016 i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för initiativet Digitalt först. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att utgångspunkten för arbetet med smartare miljöinformation har varit samverkan och att siktet är att uppnå långsiktig gemensam nytta snarare än en avgränsad kortsiktig leverans. Regeringens konstaterar att det arbete som utförts inom ramen för uppdraget inom Digitalt först har inneburit viktiga steg på vägen. har i rollen som utvecklingsmyndighet haft ansvar för att leda arbetet med att förbättra tillgängligheten av miljöinformation genom att samverka om befintlig information och även utveckla ny. Syftet är att nå en ökad användning av miljöinformation, göra det enklare att använda och förstå informationen som samlas in hos myndigheter, kommuner och andra intressenter, bidra till att möta klimatutmaningen samt att nå de nationella miljökvalitetsmålen och generationsmålet. I budgetpropositionen redovisas att slutrapporterade uppdraget till regeringen . I rapporten konstaterar att myndigheter och företag inom miljösektorn behöver ändra arbetssätt och utveckla digitala lösningar som stöder samhällsomställning. Det krävs även att utvecklar nya arbetssätt och digitala lösningar, ett arbete som myndigheten också påbörjat. har också bildat ett strategiskt råd där aktörer samverkar för smart miljöinformation. tillsattes en utredning för att se över den svenska jaktlagstiftningen. Ett delbetänkande om utvärdering av myndighetsansvaret för jakt- och viltförvaltning överlämnades (SOU 2013:71). Utredningen föreslog i första hand att en ny sammanhållen myndighet för jakt- och viltförvaltning, , skulle inrättas. uppmanade sedan regeringen att inrätta en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning (bet. 2014/15:MJU9, rskr. 2014/15:154). redovisade en strategi för svensk viltförvaltning med en övergripande vision, mål och delmål för det ansvar som har som central myndighet för frågor om vilt, rovdjur och jakt samt som vägvisare för andra myndigheter och aktörer. Strategin har remissbehandlats. upprepade sin uppmaning till regeringen om att en ny myndighet för jakt- och viltförvaltning bör utredas senast (bet. 2015/16:MJU19, rskr. 2015/16:227). I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) angav regeringen att betänkande hade remitterats och att regeringens bedömningen var att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet krävde ytterligare utredning. Regeringens bedömning är fortfarande att hanteringen av frågan om en ny viltmyndighet ska avvakta dels den pågående översynen av Viltvårdsfondens användning, dels genomförande av En strategi för svensk viltförvaltning. Vidare redovisade regeringen att den i budgetpropositionerna (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.6 och prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.3) bekräftat att strategin har rätt inriktning och att skulle bedriva sitt viltförvaltningsarbete utifrån den. har redovisat arbetet med viltstrategin i årsredovisningarna . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen att arbete utgår från viltstrategin och att samverkan mellan olika aktörer är centralt för en väl fungerande viltförvaltning. har ökat sin samverkan med många olika aktörer inom svensk viltförvaltning för att diskutera möjligheter och utmaningar för förvaltningen utifrån aktörernas olika uppdrag och verksamheter i syfte att skapa samsyn och förtroende. I sitt svar på den skriftliga frågan 2018/19:498 av (SD) En ny viltmyndighet anförde landsbygdsminister följande: lämnade ett delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71). Betänkandet har remitterats och regeringens bedömning är att vissa frågor kräver ytterligare utredning. Utestående frågor måste analyseras betydligt djupare än vad utredningen har gjort och betänkandets förslag avseende finansieringen är inte tillfredsställande. Bildande av nya myndigheter kostar pengar och det måste finnas ett tydligt mervärde. Därför måste vi noggrant överväga och utreda olika alternativ. Frågan är komplex och har många aspekter som måste beaktas och tas hänsyn till. En väl utformad myndighetsstruktur är en förutsättning för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Regeringen agerar för att långsiktigt bygga upp förtroendefulla samarbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning. utvecklas ständigt och strategi för svensk viltförvaltning har mottagits positivt och regeringen följer hur det arbetet fungerar. Det är viktigt att de åtgärder vi gör stärker jaktens viltvårdande uppdrag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Anslaget får användas till utgifter och bidrag för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Miljöövervakningen är avgörande för att se hur arbetet med att nå miljömålen fortlöper och ger underlag för väl underbyggda beslut, inte minst när det gäller hav och vatten. Regeringen anser mot denna bakgrund att miljöövervakningen bör förstärkas och föreslår att anslaget ökas med . Vidare bedömer regeringen att förutsättningarna för pollinatörer behöver stärkas. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. bör ökas med ytterligare . Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas med de aktörer som utför miljöövervakning i program som löper , för att skapa kontinuitet, kostnadseffektivitet och ökad kvalitet i verksamheten. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar regeringens förslag om utökad miljöövervakning. Miljöövervakning syftar till att ge en lägesbeskrivning av tillståndet i miljön och varna för störningar. ansvarar i samarbete med Havs- och vattenmyndigheten för samordningen av miljöövervakning i och driver det nationella miljöövervakningsprogrammet, som består av tio programområden. Dessa är Fjäll, Hälsorelaterad miljöövervakning, Jordbruksmark, Kust och hav, Landskap, Luft, Miljögiftssamordning, Skog, Sötvatten och Våtmarker. Enligt uppgift från är resultaten från miljöövervakningen grundläggande för miljöarbetet i stort. Arbetet med att utforma och prioritera miljöpolitiken baseras på miljöövervakningens resultat. Miljöövervakningen har en strategisk roll när det gäller att utveckla och följa upp arbetet med de svenska miljömålen. Men även när det gäller utvecklingen av miljökvalitetsnormer och bedömningsgrunder spelar miljöövervakningen en viktig roll. På internationell nivå är resultaten från miljöövervakningen basen för internationell rapportering och officiell statistik om tillståndet i miljön. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att har fortsatt arbetet med att förbättra övervakningen av miljögifter, bl.a. genom en fördjupad övervakning av växtskyddsmedel i odlingslandskapet och en studie av riskerna med olika halter av svårnedbrytbara fluorbaserade miljögifter (s.k. PFAS) i dricksvatten. Havs- och vattenmyndigheten har inom projektet koll på våra vatten fortsatt att utveckla utformningen av övervakningsprogram för sjöar och vattendrag för vattenförvaltningens behov.