bet · H701NU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, som uppgår till . Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet förordar även att godkänner regeringens förslag om mål för den regionala tillväxtpolitiken. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Mål för utgiftsområde 19 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 Statens budget inom utgiftsområde 19 1.Statens budget inom utgiftsområde 19, punkt 2 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 19, punkt 2 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 19, punkt 2 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 19, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Tabell Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för utgiftsområde 19 godkänner regeringens förslag till mål för den regionala tillväxtpolitiken. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 19 punkt 1. Statens budget inom utgiftsområde 19 anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 19 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:3018 av m.fl. (V) och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 19 punkt 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (C) och (MP). * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt och ett antal motionsyrkanden som rör anslagen från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som V och KD föreslår i sina anslagsmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringen förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt till 3 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår näringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 Regional tillväxt i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att förslaget till nytt mål för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 19. Mål för utgiftsområde 19 Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till mål för den regionala tillväxtpolitiken. Det nu gällande målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:1 utg.omr. 19, bet. 2007/08:NU2, rskr. 2007/08:99). Regeringen föreslår att det nya målet för den regionala tillväxtpolitiken i stället ska vara: Utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Regeringen anför som skäl för förslaget att Agenda 2030-delegationen i sitt slutbetänkande (SOU 2019:13) föreslår att målet för den regionala tillväxtpolitiken får en komplettering om hållbar utveckling. Ett tillägg till målet kan enligt delegationen innebära att en sammanhållen styrkedja av politiska mål från EU-nivå till regional nivå kan åstadkommas, vilket innebär att befintliga EU-medel och statliga tillväxtmedel kan styras till projekt som i högre grad kan bidra till hållbar utveckling. Regeringen föreslår i linje med delegationens förslag en sådan justering. Med hållbar utveckling avses en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Regeringen anför vidare att justeringen av målet även ligger i linje med förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete. Genom den föreslagna justeringen av målet uppnås en större samstämmighet mellan målet för den regionala tillväxtpolitiken och dels målen i de regionala utvecklingsstrategierna, vilka i många fall har kopplingar till Agenda 2030-målen, dels målen för landsbygdspolitiken, vilka har en tydlig utgångspunkt i Agenda 2030-målen. Regeringen redovisar vidare en beskrivning av målet för den regionala tillväxtpolitiken. Här framgår att en utgångspunkt för den regionala tillväxtpolitiken är att förutsättningarna för att skapa utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft varierar över landet. Regeringen anför att den regionala tillväxtpolitiken ska möta och ta till vara dessa skillnader. Demografisk utveckling, globalisering, klimat, miljö och energi samt social sammanhållning är viktiga samhällsutmaningar som är en utgångspunkt för politiken. Utvecklingskraft handlar om att skapa en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Dessa tre dimensioner av hållbar utveckling är lika betydelsefulla och ömsesidigt beroende av varandra. Den regionala tillväxtpolitiken ska främja jämställdhet, integration och mångfald. Politiken ska även främja en bättre miljö, minska klimatpåverkan och främja energiomställning. Dessutom ska politiken främja en hållbar strukturomvandling och utveckling av näringslivet. Med stärkt lokal och regional konkurrenskraft avses att politiken ska skapa förutsättningar för näringslivet att stärka både sin produktivitet och sina möjligheter att utveckla nya och hållbara verksamheter, affärsmodeller och marknader. Den regionala tillväxtpolitiken ska dels främja utvecklingen av hållbara och effektiva lokala och regionala institutioner och innovationsmiljöer, dels mer direkt främja en ökad konkurrenskraft i företagen, exempelvis genom kapitalförsörjning. Förordning (2017:583) om regionalt tillväxtarbete Förordning (2017:583) om regionalt tillväxtarbete innehåller bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. I 2 § definieras att regionalt tillväxtarbete i den aktuella förordningen avser insatser för att skapa hållbar regional tillväxt och utveckling. Vidare framgår av 4 § att ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet ska vara en integrerad del i analyser, strategier, program och insatser i det regionala tillväxtarbetet. Utskottets synpunkter i samband med uppföljningen av regeringens resultatredovisning Utskottet har återkommande i sin uppföljning av regeringens resultatredovisning påtalat att det är svårt att följa upp det mål som har beslutat för den regionala tillväxtpolitiken (bet. 2015/16:NU2, 2016/17:NU2, 2017/18:NU2, 2018/19:NU2). En rad olika faktorer påverkar den regionala utvecklingen, och effekterna av den regionala tillväxtpolitiken är ofta svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar. Utskottet har i dessa sammanhang bl.a. framhållit att väl valda indikatorer, som tydligt relaterar till målet, kan bidra till möjligheten att följa resultatens utveckling i förhållande till ett mål som i sig självt är formulerat på ett sådant sätt att det är svårt att följa upp (bet. 2018/19:NU2). beslutade om ett nytt övergripande mål för en sammanhållen landsbygdspolitik. ställde sig bakom regeringens förslag till övergripande mål men konstaterade att målet, i likhet med många andra övergripande politiska mål, kan vara svårt att följa upp (bet. 2017/18:NU19). Utskottet anförde vidare att det är viktigt att beslutade mål kan följas upp och att måluppfyllelsen kan utvärderas. ansåg utskottet att det också är av vikt att övergripande mer visionära politiska mål inte enbart formuleras utifrån det som enkelt låter sig mätas. I det nämnda ärendet behandlades även förslag till delmål. I det sammanhanget betonade utskottet vikten av att ta fram resultatindikatorer som är tydligt kopplade till målet och delmålen och som lämpar sig för att mäta måluppfyllelse och utveckling . Regeringens prioriteringar för att nå målet Av proposition 2019/20:1 utgiftsområde 19 framgår att regeringens prioriteringar för att nå målet för den regionala tillväxtpolitiken är – innovation och företagande – attraktiva miljöer och tillgänglighet – internationellt samarbete. Regeringen framhåller att prioriteringarna är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, regionala och lokala insatser och finansiella resurser samordnas och kompletterar varandra. Den regionala tillväxtpolitiken ska vidare främja en hållbar social, ekonomisk och miljömässig regional utveckling. Ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet ska beaktas inom alla prioriteringar. Inom prioriteringarna finns följande fokusområden: innovation, företagande och entreprenörskap, miljödriven näringslivsutveckling och energifrågor, tillgänglighet genom transportsystemet, fysisk planering och boende, tillgänglighet genom informationsteknik, kommersiell och offentlig service, kultur och fritid, internationellt samarbete samt närområdet – både handel och stärkt samarbete. I proposition 2019/20:1 utgiftsområde 19 konstaterar regeringen att den regionala tillväxtpolitikens effekter ofta är svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar som kan ge olika effekt i olika regioner. För att följa upp politiken har regeringen utvecklat dels resultatindikatorer för att följa upp den övergripande utvecklingen i regioner, dels indikatorer för insatser som finansieras genom de statliga anslagen inom utgiftsområde 19 och medfinansiering från andra aktörer. När det gäller indikatorer för den övergripande utvecklingen har regeringen bl.a. utvecklat långsiktiga indikatorer som syftar till att belysa långsiktiga strukturella och dynamiska förändringar med relevans för regeringens prioriteringar för att nå målet. Indikatorerna redovisas vidare under avsnittet om regeringens resultatredovisning. Av proposition 2019/20:1 utgiftsområde 19 framgår inte om regeringen avser att utveckla nya indikatorer utifall att beslutar att godkänna det föreslagna målet för den regionala tillväxtpolitiken för att mäta ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Regionernas indikatorer för att mäta hållbar utveckling regioner har tillsammans med Reglab och utvecklat BRP-plus som är ett breddat mått på hållbar utveckling och livskvalitet i svenska regioner. Av webbplats framgår att och Reglab har tagit fram BRP-plus eftersom det traditionella måttet (BRP, bruttoregionalprodukten) inte säger något om värdet av produktionen har lett till ökad livskvalitet för medborgarna eller om produktionen skett på ett sådant sätt att kommande generationers möjlighet till välfärd har äventyrats. BRP-plus beskrivs som ett system som på ett sammanhållet sätt mäter regional utveckling ekonomiskt, miljömässigt och socialt. BRP-plus omfattar totalt 16 mätområden, s.k. teman, varav 12 teman är kopplade till livskvalitet[1] och 4 är s.k. framtidsteman som indikerar hållbarhet (naturkapital, ekonomiskt kapital, humankapital och socialt kapital). För att mäta hållbarhet har det för varje framtidstema identifierats aspekter på faktorer som påverkar kapitalstocken positivt respektive negativt, t.ex. genererar investeringar i forskning och utveckling hos bl.a. företag ett positivt värde medan värdeförstörelse (som mäts genom rivningar av lägenheter i flerbostadshus) ett negativt värde. BRP-plus har lånat sitt konceptuella ramverk från Better Life Initiative. BRP-plus presenterades 2016, och Reglab och har haft ett lärprojekt för att stödja regionernas användning av BRP-plus. arbetar Reglab med att utveckla systemet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till nytt mål för den regionala tillväxtpolitiken och välkomnar tillägget som innebär att målet omfattar en hållbar utveckling. Med hållbar utveckling avses socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Utskottet konstaterar att justeringen av målet innebär en anpassning till förordning (2017:583) om regionalt tillväxtarbete samt att en större samstämmighet uppnås mellan målet för den regionala tillväxtpolitiken, målen i de regionala utvecklingsstrategierna och målen för landsbygdspolitiken. Den nationella regionala tillväxtpolitiken och statliga tillväxtmedel är nära integrerade med politiken på EU-nivå och regionala strukturfondsmedel. Utskottet konstaterar att även sammanhållningspolitiken ska bidra till en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling och att justeringen av målet därmed även kan innebära en mer sammanhållen styrkedja av politiska mål från EU-nivå till regional nivå. Utskottet har återkommande påtalat att det är svårt att följa upp målet för den regionala tillväxtpolitiken. I likhet med regeringen har utskottet konstaterat att en rad olika faktorer påverkar den regionala utvecklingen samt att effekterna av den regionala tillväxtpolitiken därför ofta är svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar. Utskottet konstaterar att detta även kommer att gälla för det nya föreslagna målet, och vill därför påminna om vad det sagt om vikten av väl valda resultatindikatorer som tydligt relaterar till målet och som lämpar sig för att mäta måluppfyllelse och resultatens utveckling . Av propositionen framgår inte om regeringen avser att utveckla nya indikatorer för att följa upp och mäta måluppfyllelsen när det gäller hållbar utveckling, men utskottet noterar att det pågår ett arbete på regional nivå med att ta fram indikatorer för att mäta hållbar regional utveckling. Utskottet noterar att det inom ramen för det nya uppföljningssystemet för projektverksamhet som finansieras inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder bl.a. görs en klassificering utifrån hållbarhetsaspekterna miljö, jämställdhet och mångfald. Utskottet noterar vidare att regeringen för att stärka arbetet med hållbarhet vid bl.a. användningen av anslagen inom utgiftsområdet bedriver ett utvecklingsarbete och att som en del i detta arbete fick i uppdrag att utveckla och stärka arbetet med hållbar utveckling inom det regionala tillväxtarbetet inklusive sammanhållningspolitiken. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår och vill framhålla vikten av att indikatorer och andra bedömningsgrunder framöver tydligt relaterar till det nya målet. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till nytt mål för den regionala tillväxtpolitiken. Därmed tillstyrks propositionen i denna del. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 har kontinuerligt följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen i fråga om utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen 2015 omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Efterföljande år har utskottet följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter som utskottet har haft på resultatredovisningen. genomfördes därutöver en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2018/19:NU1, bet. 2018/19:NU2, bet. 2018/19:NU3). Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har under dessa år även fört en dialog med berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. Målet för utgiftsområde 19 Det nu gällande målet för den regionala tillväxtpolitiken som har beslutat, vilket resultaten ska redovisas mot, är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:1 utg.omr. 19, bet. 2007/08:NU2). Utöver målet för utgiftsområdet redovisas även vissa andra mål i propositionen som regeringen anför att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till. Indikatorer och andra bedömningsgrunder I propositionen konstaterar regeringen att den regionala tillväxtpolitikens effekter ofta är svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar som kan ge olika effekt i olika regioner. För att följa upp politiken har regeringen dels resultatindikatorer för att följa upp den övergripande utvecklingen i regioner, dels indikatorer för insatser som finansieras genom de statliga anslagen inom utgiftsområde 19 och medfinansiering från andra aktörer. När det gäller indikatorer för den övergripande utvecklingen har regeringen utvecklat både kortsiktiga och långsiktiga indikatorer. De kortsiktiga indikatorerna är två till antalet och är framtagna för att beskriva en bild av kortsiktiga regionalekonomiska förändringar inom regional ekonomi (modellbaserad lönesumma) och arbetsmarknad (arbetssökande). Regeringens prioriteringar inom den regionala tillväxtpolitiken, dvs. Innovation och företagande, Attraktiva miljöer och tillgänglighet, Kompetensförsörjning och Internationellt samarbete, mäts genom långsiktiga indikatorer. Av propositionen framgår att regeringen med hänvisning till utskottets iakttagelse (bet. 2017/18:NU2) redovisar indikatorer för prioriteringen Internationellt samarbete. För denna prioritering anges ingen huvudindikator, men delindikatorer med koppling till övriga prioriteringar. Regeringen anför att anledningen till detta är att internationellt samarbete anses vara en förutsättning för att genomföra övriga prioriteringar. För de tre första prioriteringarna finns en huvudindikator (daglönesumma per sysselsatt i privat företagssektor, inflyttningsnetto per 1 000 invånare respektive förvärvsintensitet). Av propositionen framgår att huvudindikatorerna är valda utifrån att de på ett övergripande sätt visar den regionala utvecklingen kopplat till respektive prioritering. För samtliga prioriteringar har det tagits fram ett antal delindikatorer som enligt regeringen ger en bredare bild av prioriteringarna. Bland dessa finns bl.a. mått på antal jobbytare, andel operativa företagsledare, näringslivets växthusgasintensitet, tillgänglighet till vissa serviceslag, bredbandstillgång, pendlingsavstånd, demografisk generationsväxling, genomsnittligt antal utbildningsår, andel sysselsatta i multinationella företag, andel jobb utförda av personer bosatta i utlandet och antal gästnätter av utländska besökare. Regeringen anför att de kortsiktiga indikatorerna ger en viss bild av kortsiktiga regionalekonomiska förändringar men att de inte fångar alla regeringens prioriteringar utan fungerar som ett komplement till de långsiktiga indikatorerna som syftar till att belysa långsiktiga strukturella och dynamiska förändringar med relevans för regeringens prioriteringar. De centrala indikatorerna för att följa upp insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt är framtagna för att följa upp • de selektiva regionala företagsstöden och transportbidraget (bl.a. sysselsättning, förädlingsvärde och överlevnadsgrad och konkurrenskraft) • stöd till kommersiell service (överlevnadsgrad) • regionalfondsprogrammen perioden –2020 (sysselsättning och antal företag som får stöd ledda av kvinnor respektive män) • riskkapitalfondsprojekt inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och det nationella regionalfondsprogrammet perioden –2020 (antal portföljföretag, investerade medel och privat kapital). Regeringen uppmärksammar inledningsvis att utskottet välkomnat resultatredovisningens nya struktur som på flera sätt bidragit till ökad läsbarhet och tydliggjort vilka insatser som finansieras genom vilka anslag inom utgiftsområdet och hur dessa hänger ihop (bet. 2018/19:NU2). Regeringen anför att den även fortsättningsvis avser att utveckla resultatredovisningen i dialog med . Resultatredovisningen följer föregående års struktur. redovisar regeringen utvecklingen i regioner eftersom det oftast sker mindre förändringar mellan åren, och uppmärksammas på förändringar som regeringen anser är värda att notera. redovisas utvecklingen i regioner. Redovisningen följer indikatorerna, först de kortsiktiga och därefter de långsiktiga huvud- och delindikatorerna med underavsnitt för varje prioritering. Redovisningen innehåller mycket information, och för ett par av huvudindikatorerna illustreras utvecklingen i diagram där det görs en jämförelse med hur det såg ut . Varje avsnitt avslutas med att regeringen ger sin sammanfattning av vad indikatorerna visar. I avsnittet som följer redovisas utfallet för vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt andra kompletterande indikatorer och resultat från uppföljningar och utvärderingar som regeringen bedömt som relevanta. Regeringen anför att möjligheterna att mäta och avgränsa effekterna av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet mot målet för politikområdet sett i relation till påverkan från andra offentliga insatser och omvärldsfaktorer är begränsade i den årliga uppföljningen och resultatanalysen. Vidare framgår att alla insatsers genomförande och resultat inte redovisas i budgetpropositionen. Resultatredovisningen innehåller även vissa uppdrag respektive erbjudanden som regeringen har lämnat till statliga myndigheter och aktörer med regionalt utvecklingsansvar samt ett avsnitt om strategier för hållbar regional tillväxt. Syftet är att dels ska kunna få information om regeringens arbete, dels ska kunna sätta redovisade resultat i ett större sammanhang. I likhet redovisas framför allt insatser och beviljade medel när det gäller projektverksamhet. Det kan förklaras med att många projekt är pågående.