bet · H701AU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Vi välkomnar naturligtvis i likhet med utskottet att arbetet med att genomföra överenskomna reformer nu satts igång. Enligt vår mening lär dock dessa åtgärder sammantaget inte vara tillräckliga för att långsiktigt lösa företagens kompetensbrist och långtidsarbetslösas brist på möjligheter. Vi står inför en rad långsiktiga utmaningar som aktualiserar många frågor, exempelvis vilka ytterligare reformer som kommer att krävas för att nyanlända ska kunna erbjudas ett första arbete som företagens kompetensbehov tillfredsställs och anställda kan ges rimliga förutsättningar att ställa om. De statliga utredningar som ser över arbetsrätten och arbetslöshetsförsäkringen kommer givetvis att bidra med värdefullt underlag, men vi anser att det behövs ytterligare arbete för att kunna möta den omställning som arbetsmarknaden står inför. Mot bakgrund av det anförda anser vi att regeringen ytterligare bör verka för en arbetsmarknad som öppnas för fler. Vi anser bl.a. att regeringen bör tillsätta en långtidsutredning med uppdrag att överblicka vilka förändringar som kan krävas på svensk arbetsmarknad i enlighet med vad som utvecklas i vår motion 2019/20:2799. Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2739 av Gulan Avci m.fl. (L), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 7. Att karriärväxla mitt i livet är ett stort beslut som kan kräva att individen får stöd för att våga ta steget och fatta ett välinformerat beslut. finns dock få möjligheter till rådgivning om jobb och studier för dem som har ett arbete. Även ungdomar kan behöva ett bättre stöd för att i högre utsträckning kunna fatta beslut om utbildningsval utifrån arbetsmarknadens behov. Enligt vår mening skulle en nationell studie- och jobbrådgivning kunna underlätta rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden. Den skulle kunna utformas som en digital plattform där individen kan söka både jobb och utbildning samt få information om i vilken grad olika utbildningar leder till jobb. Plattformen kan kombineras med rådgivning, t.ex. via chatt eller över telefon. Vi menar att det inte är lämpligt att, som utskottet föreslår, förlita sig på beredningen av vissa utredningar eller januariöverenskommelsen. Den framtida kompetensförsörjningen är en alltför viktig fråga för att pausa på det sätt som utskottet tycks förespråka. Vi anser därför att regeringen i enlighet med vad som anförts ovan bör vidta åtgärder för att inrätta en nationell studie- och jobbrådgivning. Avslutningsvis vill vi understryka att vi inte delar utskottets positiva syn på regeringens förslag om utvecklingstid. I vårt budgetförslag avvisar vi tydligt detta förslag (mot. 2019/20:3298). Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2739 av Gulan Avci m.fl. (L), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 20, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 7. anser att svensk industris viktigaste tillgång är arbets-kraften, och därför är det viktigt att prioritera den framtida kompetensförsörjningen. Detta görs främst genom att vi utbildar vår egen arbetskraft och ser till att den matchas mot de behov som finns på den svenska arbetsmarknaden. Utöver inhemsk arbetskraft kommer det alltid att finnas behov av att rekrytera viss högkompetent arbetskraft utifrån. För kompetenser som inte finns att tillgå på den svenska arbetsmarknaden är det viktigt att luckorna fylls på ett strukturerat sätt. Arbetsgivarna måste dock respektera svenska villkor i enlighet med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Att som utskottet nöja sig med pågående beredningsprocesser eller skrivningar i januariöverenskommelsen och tro att detta ska leda till en gynnsam utveckling på området är bara olyckligt önsketänkande. För att stärka kompetensförsörjningen av utbildad arbetskraft har vi inte tid att vänta, utan åtgärder behövs . Vi anser därför att regeringen bör verka för att säkra kompetensförsörjningen i enlighet med vad vi utvecklar i vår motion. Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2739 av Gulan Avci m.fl. (L), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 5. Jag anser att det finns skäl att se över möjligheten att göra ett digitalt kunskapslyft. skulle kunna inbegripa en grundutbildning i hantering av de vanligaste datorprogrammen för personer som inte har den kompetensen och som står till arbetsmarknadens förfogande. Ju längre man står utan arbete, desto mindre kompetensutvecklingsinsatser finns att tillgå, vilket ökar gapet mellan redan anställda och arbetslösa ytterligare. Till skillnad från utskottet anser jag inte att det är lämpligt att invänta pågående beredningsprocesser eller utfallet av januariöverenskommelsen innan det är läge att ta initiativ till fler insatser för kompetensutveckling. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till ett digitalt kunskapslyft i enlighet med vad som utvecklas i motionen. Avslutningsvis vill jag understryka att jag inte delar utskottets positiva syn på regeringens förslag om utvecklingstid. I budgetförslag avvisar partiet tydligt detta förslag (mot. 2019/20:3202). Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2739 av Gulan Avci m.fl. (L) och 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 20, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 7. Som utskottet lyfter fram har den tillsatta bl.a. i uppdrag att utreda hur arbetsgivare ska ta ett ökat ansvar för kompetensutveckling och anställdas omställningsförmåga. Utredningen ska också ta fram förslag på hur kostnaderna vid uppsägningar, särskilt för mindre företag, kan bli lägre och mer förutsägbara. Detta är naturligtvis bra, men vi anser att det dessutom behövs en utredning med bredare anslag. Liberalerna efterfrågar en genomgripande utredning som redogör för vilka incitament företag behöver från det offentliga för att kunna investera mer i sin personal och vilken offentlig aktör som bör ha det övergripande ansvaret för kompetensförsörjning hos företag. Arbetsmarknadens parter behöver vara involverade i utredningen för att modellen ska vinna brett stöd hos samhällets företag och löntagare. Det offentliga behöver tillföra regelförenklingar, ekonomiska incitament och system som möjliggör att det livslånga lärandet premieras. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att främja vidareutbildning och kompetensutveckling i enlighet med vad som utvecklas i vår motion. Arbetsförmedlingen, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:12 av (KD), 2019/20:327 av (S), 2019/20:1046 av (S), 2019/20:1415 av m.fl. (S), 2019/20:2152 av och (båda M), 2019/20:2333 av m.fl. (S) och 2019/20:3127 av (S). har föreslagit att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden. Vi vill ha en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll än . Vårt förslag innebär ett mer renodlat system där en ny statlig myndighet ansvarar dels för myndighetsutövning, kontroll och uppföljning, dels för bedömningar av den arbetssökandes behov. öppnas matchningsfunktionen för ett begränsat antal fristående aktörer. En central del av vårt förslag är tydlig uppföljning och kontroll och ett system där den som kan uppvisa goda resultat premieras. Liksom utskottet välkomnar vi regeringens nya inriktning för det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen som innebär att reformen skjuts fram och att regeringen backar från att utforma ett system som helt bygger på lagen om valfrihetssystem. Till skillnad från utskottet anser vi dock inte att hela vårt förslag om hur Arbetsförmedlingen ska reformeras är tillgodosett genom den nya inriktningen. För oss är det bl.a. viktigt att regeringen förbereder för ett system där ett mindre antal etablerade aktörer upphandlas. Endast så kan kvalitet och kontroll säkerställas. Vi anser också att kommunerna behöver få ett större ansvar för arbetsmarknadspolitiken. Många av de arbetslösa har stora behov av utbildning, och detta behov kommer att öka till följd av det stora antalet nyanlända som behöver komma in på arbetsmarknaden. Det finns också många människor som har varit inskrivna hos Arbetsförmedlingen men som ändå inte fått insatser eller sysselsättning. Vi vill därför att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa . Vi noterar att har granskat styrningen av Arbetsförmedlingens matchningsarbete och att finner risker för bristande effektivitet och likvärdighet i Arbetsförmedlingens matchningsverksamhet (RiR 2019:18). Vi anser därför att regeringen bör utreda hur effektivitet och likvärdighet i Arbetsförmedlingens matchningsverksamhet kan säkerställas och hänvisar till den motion som har lämnat med anledning av regeringens skrivelse om granskning som kommer att beredas i ett annat sammanhang (mot. 2019/20:3444). Vi vill vidare påminna om att det gemensamma budgetförslag som och lade fram , och som bifölls av , innebar en effektivisering av Arbetsförmedlingen och de arbetsmarknadspolitiska insatserna och programmen. Vi anser att denna förändring bör ligga kvar och hänvisar till budgetförslag (mot. 2019/20:3298 som behandlas i bet. 2019/20:AU2). Vi kan konstatera att Arbetsförmedlingen inte har förbrukat alla medel ; enligt regeringens beräkningar har ca inte använts. Vi anser att regeringen bör reformera Arbetsförmedlingen i enlighet med förslag som vi redogör för ovan och att regeringen bör vidta åtgärder för att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa . Arbetsförmedlingen, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:12 av (KD), 2019/20:327 av (S), 2019/20:1046 av (S), 2019/20:1415 av m.fl. (S), 2019/20:2152 av och (båda M), 2019/20:2333 av m.fl. (S), 2019/20:3127 av (S) och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 7. har föreslagit att Arbetsförmedlingen ska läggas ned i sin nuvarande form. Jag anser att staten ska ha huvudansvar för arbetsmarknadspolitiken men att matchningsfunktionen ska öppnas för fristående aktörer. Mitt förslag innebär att en ny statlig myndighet ansvarar dels för att bedöma vilka behov en arbetssökande har och att följa upp den enskildes rättigheter och de krav som ställs på vederbörande, dels för att följa upp och utvärdera de fristående aktörerna och betala ut deras ersättning efter resultat. De fristående aktörerna får ett helhetsansvar för sina arbetssökande och för att dessa får rätt insatser. Matchningsaktörerna ska ges resultatstyrd ersättning. Liksom utskottet välkomnar jag regeringens nya inriktning för det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen som innebär att reformen skjuts fram och att regeringen backar från att utforma ett system som helt bygger på lagen om valfrihetssystem. Till skillnad från utskottet anser jag dock inte att hela förslag om hur Arbetsförmedlingen ska reformeras är tillgodosett genom den nya inriktningen. För mig är det bl.a. viktigt att regelverket är stramt. Det ska finnas skarpa kvalitetskriterier och en gedigen kompetens vad gäller kontroll och uppföljning. Aktörerna ska mätas och rankas efter resultat. Vidare anser även jag att staten ska ha ett fortsatt ansvar för nyanländas etablering, men det finns exempel på kommuner som har kapacitet och förmåga att snabbare få nyanlända i jobb, och dessa bör därför få ta ett större ansvar för nyanländas jobbetablering. Jag vill också påminna om att det gemensamma budgetförslag som och lade fram , och som bifölls av , innebar en effektivisering av Arbetsförmedlingen och de arbetsmarknadspolitiska insatserna och programmen. Jag anser att denna förändring bör ligga kvar och hänvisar till budgetförslag (mot. 2019/20:3202 som behandlas i bet. 2019/20:AU2). Jag kan konstatera att Arbetsförmedlingen inte har förbrukat alla medel ; enligt regeringens beräkningar har ca inte använts. Jag anser att regeringen bör reformera Arbetsförmedlingen i enlighet med förslag som jag redogör för ovan. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. (M) Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:167 av (C), 2019/20:407 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 12, 2019/20:1113 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1855 av m.fl. (S) yrkande 7, 2019/20:2171 av m.fl. (M, KD), 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 30 samt 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 4. Dagens subventioner fungerar dåligt och är krångliga och administrativt tungrodda. För att fler ska kunna få ett första jobb eller komma tillbaka i arbete vill vi ersätta befintliga stöd med ett nytt. Vi föreslår ett nytt anställningsstöd som bygger på nystartsjobben och som är det stöd som fungerar bäst . Det kräver ingen arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen har varit arbetslös eller är nyanländ. Stödet ökar med tiden i arbetslöshet och ska betalas ut som den anställde varit arbetslös. För nyanlända kan stödet beviljas . För att fler arbetsgivare ska anställa via denna stödform bör det övervägas om ska bevilja nystartsjobben. Vi noterar att utskottet är tydligt med att subventionerade anställningar inte får användas på ett sätt som leder till osund konkurrens och utnyttjande av individer med svag ställning på arbetsmarknaden. Vi vill framhålla att vårt förslag innebär att det som huvudregel bör finnas en gräns för hur stor andel av de anställda som får ha en subventionerad anställning hos en och samma arbetsgivare. När det gäller nystartsjobben välkomnar vi att regeringen slopat kravet på kollektivavtalsenliga villkor för allt utom lön. På så vis kan fler få chans att gå från utanförskap till arbete. Vi vill dock se ytterligare en förändring som innebär att nystartsjobben inte kvalificerar till arbetslöshetsersättning. På så vis kan det undvikas att nystartsjobben används som ett kostsamt sätt att få personer att uppfylla ett arbetsvillkor i arbetslöshetsförsäkringen. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar i enlighet med vad som anförts ovan. Avslutningsvis vill vi understryka att vi inte delar utskottets positiva syn på regeringens förstärkningar av bl.a. extratjänsterna och introduktionsjobben. Vi anser att Arbetsförmedlingens insatser måste blir mer kostnadseffektiva, vilket tydligt framgår av budgetförslag (mot. 2019/20:3298). Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. (C) Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. (V) Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 12 samt 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:167 av (C), 2019/20:407 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:1113 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1855 av m.fl. (S) yrkande 7, 2019/20:2171 av m.fl. (M, KD), 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 30 samt 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 4. Jag anser i likhet med utskottet att subventionerade anställningar är en bra och nödvändig åtgärd för att hjälpa nyanlända, långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning att få en fastare anknytning till arbetsmarknaden. Nuvarande system med subventionerade anställningar har dock varit behäftat med risker och problem. Vid sidan av den uppenbara risken för undanträngningseffekter finns stora problem med oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter. Jag menar att det krävs ytterligare åtgärder för att komma till rätta med de problem som finns på området. Det duger inte att som utskottet nöja sig med att invänta pågående beredningsprocesser eller tro att några skrivningar i januariavtalet ska bidra till att lösa de missförhållanden som råder kring subventionerade anställningar. En annan angelägen fråga när det gäller anställningar med statligt stöd är återgången till arbete efter sjukskrivning. Möjligheterna att pröva nytt arbete för att komma ur en sjukskrivning bör utökas. Arbetsgivare kan vara ovilliga att anställa någon som kommer direkt från sjukskrivning. Om anställningen är subventionerad till en början skulle det kunna minska den oviljan. Jag anser därför att regeringen i enlighet med vad som anförts ovan bör vidta följande åtgärder när det gäller arbetsmarknadspoliska program och insatser m.m.: • införa krav på att arbetsgivare som anställer personer med subventioner ska vara skyldiga att utfärda ett arbetsintyg till den anställde när anställningen upphör • återinföra kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av eller vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i nystartsjobben • göra en kartläggning av lön, arbetsvillkor och arbetstider differentierad på branscher, kön och utländsk bakgrund • utreda hur återgången till arbete efter sjukskrivning kan underlättas genom anställningar med statligt stöd. Avslutningsvis vill jag understryka att jag inte delar utskottets positiva syn på regeringens satsningar på utvecklingstid, upphandlade matchningstjänster och etableringsjobb. Jag anser att fler arbetslösa borde ges möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildningar och att medlen till subventionerade anställningar bör utökas, vilket framgår av budgetförslag (se bet. 2019/20:AU2). Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 30 samt 2019/20:167 av (C), 2019/20:407 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 12, 2019/20:1113 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1855 av m.fl. (S) yrkande 7, 2019/20:2171 av m.fl. (M, KD), 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 4. Jag konstaterar att de stora grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden och som tidigare fick plats inom ramen för sysselsättningsfasen i ökande utsträckning lämnas utan någon som helst åtgärd. För att inte lämna dessa människor i sticket är det nödvändigt att införa en ankaråtgärd som främjar ett bibehållet arbetsmarknadsdeltagande. En ankaråtgärd i form av s.k. ankarjobb ska vara obligatorisk för den som stått utanför arbetsmarknaden och i jobb- och utvecklingsgarantin . Vidare konstaterar jag att det finns över 350 arbetsintegrerande sociala företag i som ger ca 9 000 personer arbete, arbetsträning och rehabiliterande insatser. ser gärna att fler sådana företag växer fram, då de bedöms sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för vissa grupper arbetssökande som kanske inte haft ett arbete . har därför genomfört satsningar i sina budgetförslag bl.a. för att utöka handledarstödet hos arbetsintegrerande sociala företag. Med utgångspunkt i den viktiga insats de arbetsintegrerande sociala företagen gör på arbetsmarknaden anser att det är angeläget att underlätta beslutsfattandet kring anvisningar av arbetssökande till dessa företag. En väg att göra detta är att införa en tydligare definition av arbetsintegrerande sociala företag. Jag beklagar att utskottet inte alls tycks se behovet av denna önskvärda förändring. Vidare när det gäller personer som står långt ifrån arbetsmarknaden konstaterar jag att parterna på svensk arbetsmarknad kommit överens om etableringsjobb, en reform som regeringen tillsammans med och Liberalerna har valt att stödja. Jag hade för min del föredragit förslaget från de tidigare allianspartierna om s.k. inträdesjobb men anser att det avtal som slutits av parterna bör välkomnas och utvärderas. Jag kommer noggrant att följa genomförandet och resultaten av den nya anställningsformen. Det är t.ex. centralt att en konstruktion där staten betalar ut den subventionerade delen direkt till den anställde inte öppnar för bedrägerier. Jag anser att regeringen i enlighet med vad som anförts ovan bör vidta följande åtgärder när det gäller arbetsmarknadspoliska program och insatser: • utreda förutsättningarna för att införa ankarjobb som sysselsättning till långtidsarbetslösa • utreda om det bör införas en författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag • säkerställa kontinuerlig granskning av etableringsjobben. Avslutningsvis vill jag understryka att jag inte delar utskottets positiva syn på regeringens förstärkningar av bl.a. extratjänsterna och arbetsmarknadsutbildningar i Arbetsförmedlingens regi. Jag anser att Arbetsförmedlingens insatser måste blir mer kostnadseffektiva, vilket framgår av budgetförslag (se bet. 2019/20:AU2). Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning (M) Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del och 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkandena 22, 24 och 25, 2019/20:1714 av (M), 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkandena 16 och 17 samt 2019/20:2777 av (SD). Vi anser att Samhall AB:s uppgift att erbjuda sysselsättning åt personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är en viktig del av arbetsmarknadspolitiken. Vi noterar att flera granskningar av har belyst att många anställda har potential att övergå till arbete på den reguljära arbetsmarknaden och också vill det.