bet · H601SkU10 · 2019-03-18 00:00:00 — Förutsättningarna för att pendla och transportera sig klimatvänligt med cykel har blivit påtagligt mycket bättre genom den cykelpremie som infördes och som ger ett stort antal tänkbara cykelpendlare möjlighet att skaffa eldrivna fordon. Utskottet noterar att regeringen i sin regerings-förklaring anfört att cykelpendling ska underlättas, och detta arbete avser utskottet inte att föregripa. Utskottet är inte berett att föreslå några ändringar av värderingen av bilförmån och andra förmåner och avstyrker därför de aktuella motionerna i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att utreda förmåns-beskattningen vid krisinsatser. Jämför reservation 16 (M) och 17 (SD). Den som är obegränsat skattskyldig är enligt inkomstskattelagen (IL) skattskyldig för alla sina inkomster i och från utlandet. Huvudregeln för dessa personer är att löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Förmåner är alla former av ersättning för arbete som man som anställd kan få i annat än kontanter. En förmån uppkommer i princip så snart arbetsgivaren bekostar en privat levnadskostnad åt en anställd. Huvudregeln är att en förmån är skattepliktig om det inte särskilt reglerats att den är skattefri. Fri kost är en skattepliktig förmån för den anställde. Arbetsgivaren ska göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på förmånen. Det saknar i princip betydelse om anställda får fri kost på den ordinarie arbetsplatsen eller vid tjänsteresa. Enligt 11 kap. 2 § första stycket IL beskattas inte förmån av kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa och frukost på hotell eller liknande i samband med övernattning där under tjänsteresa, om kosten obligatoriskt ingår i priset för transporten eller övernattningen. Förmån av kost vid representation ska inte heller tas upp till beskattning. För intern representation gäller detta bara vid sammankomster som är tillfälliga och kortvariga. Enligt 11 kap. 8 § IL ska en förmån av vara eller tjänst som en anställd får av arbetsgivaren inte tas upp om varan eller tjänsten är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige ska kunna utföra sina arbetsuppgifter, om förmånen är av begränsat värde för den anställde, och förmånen inte utan svårighet kan särskiljas från nyttan i anställningen. Pengar eller annan ersättning som ges mellan privatpersoner utan någon form av motprestation är skattefria. Om den som tar emot ersättningen däremot utför någon prestation eller något arbete är ersättningen normalt skattepliktig. I motion 2018/19:2284 av (M) anförs att regeringen bör överväga ifall räddningsarbete som utförs under extraordinära former inte ska förmånsbeskattas eller beskattas extra. I kommittémotion 2018/19:2821 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslår motionärerna att möjligheten för den tillfälligt anställda insats-personalen att få undantag från regler åter prövas och att regler som berör frivilligas insatser vid kriser ses över i syfte att underlätta engagemang och rekrytering. I kommittémotion 2018/19:175 av m.fl. (SD) föreslås att undantag i förmånsbeskattningen utreds. Motionärerna anför att har föreslagit att kontraktsanställda inom Försvarsmakten ska slippa förmånsbeskattning av enklare måltider ute i fält. På samma sätt ser motionärerna det som högst rimligt att personer som jobbar inom den nationella insatsverksamheten undantas från förmånsbeskattning. Även om de som kan komma att bli föremål för förmånsbeskattning av kost och logi på ett eller annat sätt kompenseras så ger lagstiftningen en besvärlig administration. Denna fråga bör kunna snabbutredas, och regeringen torde tämligen snabbt kunna återkomma med en justering i skattelagstiftningen. I motion 2018/19:284 av och (båda SD) yrkande 2 anförs att förmånsbeskattning inom den nationella insats-verksamheten ska slopas. Detta motiverar motionärerna med att såväl kontraktsanställda inom Försvarsmakten eller räddningstjänsten som andra som ställer upp för vårt samhälle i svåra tider är hjältar som inte bör förmånsbeskattas alls under sin tjänstgöring. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst finner utskottet inte skäl att se över förutsättningarna för undantag i förmånsbeskattningen inom den nationella insatsverksamheten eller i övrigt räddningsarbete. När det gäller förslaget om en översyn av skattelagstiftningen för försvars-anställda på internationellt uppdrag påminner utskottet om att samma beskattningsregler gäller för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Utskottet är inte berett att överväga några särregler för Försvarsmaktens anställda. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsförslag i denna del. Avgift till fackföreningar och arbetslöshetskassor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att se över avdragsrätten för medlemsavgifter till fackföreningar och avgifter till arbetslöshets-kassor. Jämför reservation 18 (KD). Avgifter till a-kassor var avdragsgilla under inkomster av tjänst –2001, men avdragseffekten begränsades genom det gränsbelopp på som gäller för denna typ av utgifter. Ett system för skattereduktion av fackföreningsavgifter infördes . Systemet avskaffades 1992. slopades företagens avdragsrätt för avgiften till arbetsgivarorganisationer till den del den inte avsåg konflikt-ändamål. infördes en skattereduktion för fackföreningsavgifter. Bakgrunden var att företagen funnit ett sätt att kringgå avdragsförbudet och därmed kunde göra avdrag för avgifter till arbetsgivarorganisationerna. Skatte-reduktionen för fackföreningsavgifter uppgick till av medlems-avgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till . infördes också en skattereduktion för avgifter till arbetslöshetskassor. Rättviseskäl ansågs tala för att arbetstagarnas avdragsrätt för avgifter till arbetslöshetskassor inte skulle hindras av gränsbeloppet på . Någon motsvarande begränsning fanns inte på arbetsgivarsidan. Skattereduktionen uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda (se prop. 2001/02:36, bet. 2001/02:SkU6, SOU 2000:65). Skattereduktionerna för fackföreningsavgifter och avgifter till arbetslös-hetskassor avskaffades som en del i finansieringen av jobbskatteavdraget. Skattereduktion för fackföreningsavgift återinfördes fr.o.m. . Det innebär en skattereduktion av den sammanlagda avgift som en medlem har betalat till en svensk eller motsvarande utländsk arbetstagarorganisation, förutsatt att den sammanlagda avgiften uppgår till . Det innebär även att det infördes en skyldighet för arbetstagarorganisationer att lämna kontrolluppgifter om skattereduktion för fackföreningsavgifter. En medlem kan dock begära att en kontrolluppgift inte ska lämnas till . Dessutom infördes en skyldighet att lämna uppgifter i inkomstdeklarationen om medlemsavgifter till utländska arbets-tagarorganisationer. Genom sitt beslut om statens budget meddelade regeringen att lägre skatt på arbete generellt är att föredra framför en skattereduktion som baseras på medlemskap i en förening (bet. 2018/19:FiU1 res. 1 och 5 s. 125 ff., rskr. 2018/19:62). Som en del i finansieringen av bl.a. det förstärkta jobbskatteavdrag som ingick i budgetförslaget ansåg därför att avdragsrätten för fackföreningsmedlemskap ska avskaffas fr.o.m. . I motion 2018/19:1307 av m.fl. (S) anförs att avdragsrätten för a-kasseavgiften bör återinföras. Även i motion 2018/19:1998 yrkar motionärerna att a‑kassan bör göras avdragsgill. I motion 2018/19:1622 av (S) anförs att möjligheten att göra avdrag för a-kassan bör ses över. I motion 2018/19:278 av (SD) föreslås att avdraget för medlemskap i fackförbund slopas. I kommittémotion 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 29 föreslås att en rätt att göra avdrag för arbetslöshetskasseavgift införs. har genom sitt beslut om statens budget begärt att regeringen lämnar förslag på avskaffande av avdragsrätten för fackförenings-medlemskap fr.o.m. . Regeringen har sedermera lämnat förslag med sådan utformning, vilket utskottet har tillstyrkt i betänkande 2018/19:SkU15. Utskottet anser inte att frågan om avdrag för arbetslöshetskasseavgift behöver utredas. Mot denna bakgrund avstyrks samtliga motioner i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för beskattning av personaloptioner. Jämför reservation 19 (M, KD) och 20 (SD). Förmåner och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska enligt 11 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (IL) tas upp som intäkt i inkomst-slaget tjänst. När det gäller beskattningstidpunkten för inkomster ska dessa enligt huvudregeln tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldige till del. En skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor ska ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker. Denna regel kallas värdepappersregeln och gäller t.ex. en köpoption eller en teckningsoption som utgör ett värdepapper. Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan innebär en rätt att förvärva ett värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor ska förmånen tas upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Bestämmelsen infördes (prop. 1997/98:133), och trots att termen personaloption inte används uttryckligen i lagtexten riktas lagstiftningen mot sådana förmåner. Av förarbetena framgår det att bestämmelsen avser att komplettera den bestämmelse om förvärv av värdepapper som redan gäller. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över skattereglerna för incitamentsprogram (dir. 2014:33). Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram överlämnade betänkandet Beskattning av incitamentsprogram (SOU 2016:23). I betänkandet lämnas förslag om förändringar av värdepappersregeln, införande av kvalificerade personaloptioner, utökad kontrolluppgifts- och dokumentationsskyldighet för arbetsgivare, höjd schablonintäkt för avsättningar till periodiseringsfond samt vissa förtydliganden i socialavgifts-lagen och skatteförfarandelagen. antog efter förslag i budgetpropositionen lättnader i beskattningen av personaloptioner (2017/18:FiU1, 2017/18:SkU1y). Ändringen syftade till att göra det lättare för små, unga företag som saknar tillgång till kapital att rekrytera personer som är viktiga för att företaget ska kunna växa. Tanken är att dessa företag ska tillföras resurser genom att nyckelpersonerna arbetar för en lön som är lägre än den lön som de hade kunnat få i ett annat företag. Nyckelpersonerna kompenseras genom att de får möjlighet att utan förmånsbeskattning förvärva andelar i företaget och på så sätt ta del av framtida vinster i företaget. Ändringen ska stimulera kommande arbetsinsatser som är viktiga för företagets tillväxt. Syftet är alltså inte att reglerna ska användas för att omvandla allmänna tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster eller att en arbetsgivare ska få möjlighet att belöna en anställd för insatser som redan har utförts. Det ställs därför krav på att optionsinnehavaren ska arbeta i företaget efter det att personaloptionen har förvärvats och att optionsinnehavaren får utnyttja optionen först efter denna tids slut. För att omfattas av ändringen ska företag som ingår optionsavtal beskattningsåret närmast före det år personaloptionen förvärvas i medeltal ha färre än 50 anställda och delägare som arbetar i företaget och en nettoomsättning eller balansomslutning som uppgår till högst . Ändringen trädde i huvudsak i kraft . I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 18 anförs att regelverket för personaloptioner ska förbättras, förenklas och göras mer konkurrenskraftigt. I kommittémotion 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att förutsättningarna för personaloptioner i nystartade företag förbättras. Även i kommittémotion 2018/19:164 yrkande 2 föreslår samma motionärer att möjligheterna och incitamenten för privatpersoner att investera i mindre bolag bör ökas genom personaloptioner. I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 26 föreslås att reglerna för personaloptioner ändras så att fler företag omfattas och fler medarbetare kan bli delägare. Reglerna för beskattning av personaloptioner förändrades så sent som . Utskottet konstaterar att det i den politiska överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, ingår att förbättra reglerna för personaloptioner för att ge bättre villkor för företagande och entreprenörer. Utskottet anser därför inte att behöver rikta något tillkännagivande till regeringen om att reglerna för personaloptioner behöver förändras. Motionerna avstyrks därför. Gåvor till ideell verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att gåvoskatteavdraget ska återinföras. Jämför särskilt yttrande 2 (KD). infördes en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Skattereduktionen var och uppgick till högst för ett beskattningsår. För att den enskilde skulle kunna få skattereduktion måste varje gåva uppgå till , och årets sammanlagda gåvor fick inte understiga . Detta motsvarar ett underlag för skattereduktion om . Skattereduktionen gavs endast för gåvor som lämnats till gåvomottagare som godkänts av utifrån kriterier som fastställts på förhand. En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund som uppfyllde kraven för beskattning enligt 7 kap. 3, 7 eller 14 §§ IL skulle godkännas som gåvomottagare under den grundläggande förut-sättningen att mottagaren har som ändamål att bedriva hjälpverksamhet bland behövande eller att främja vetenskaplig forskning eller helt eller delvis bedriver sådan verksamhet. Som gåvomottagare skulle också utländska motsvarigheter till sådana svenska stiftelser godkännas, liksom ideella föreningar och registrerade trossamfund som kan bli godkända gåvomottagare. Den som ansökte om att bli godkänd gåvomottagare skulle betala en ansökningsavgift. En godkänd gåvomottagare skulle vidare betala en års-avgift. De två gåvoändamål som berättigade till skattereduktion var dels att främja vetenskaplig forskning, dels att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Denna avgränsning har inneburit att ett antal ändamål lämnats utanför, t.ex. ändamålen konst, kultur, idrott och religion och andra allmännyttiga ändamål som hör till den ideella sektorn. Antalet tillgängliga ändamål för godkända gåvomottagare bestämdes av kostnads-, missbruks- eller kontrollskäl till färre ändamål än de som kan leda till inskränkt skattskyldighet för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Detta gällde inte minst med hänsyn till att även utländska associationer var tvungna att tas med bland de godkända mottagarna. Skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet slopades . I det förslag till statens budget som antagit tillkännagav för regeringen att den skyndsamt ska återkomma med lagstiftning till för att återinföra skattereduktionen för gåvor enligt utformningen i proposition 2011/12:1. Förslaget ska träda i kraft (bet. 2018/19:FiU1 res. 1 och 5 s. 125 ff., rskr. 2018/19:62). Flera motioner innehåller förslag om att se över möjligheterna att införa avdragsrätt för gåvor till ideell sektor, bl.a. motion 2018/19:817 av (M), motion 2018/19:1225 av (M), motion 2018/19:176 av (KD), motion 2018/19:416 av (KD) yrkande 3, kommittémotion 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 11, kommittémotion 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 9, kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 51 och kommittémotion 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8. I motion 2018/19:2452 av (KD) yrkandena 1–3 föreslås också att regeringen utreder ett återinförande av gåvoskatteavdraget. Motionären anser att bör följa exempel där avdragen även omfattar gåvor till omsorgs- och hälsofrämjande arbete för barn och ungdom, kultur, idrott, friluftsliv, religiös verksamhet eller annan livssynsverksamhet, mänskliga rättigheter samt värnande om vår miljö och kultur. Vidare föreslår motionären en översyn av hur gåvoskatteavdrag kan utvecklas så att exempelvis även företag kan ge ideella gåvor avdragsgillt. I motion 2018/19:2822 av (KD) yrkande 1 föreslås att gåvoskatteavdraget återinförs till ideella organisationer som arbetar med sociala behov såsom ensamhet. I motion 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås en översyn av möjligheten att göra det skattemässigt förmånligt för företag och privatpersoner att finansiellt bidra till kultursektorn. I yrkande 7 anförs att avdragsrätten för gåvor var en konkret och tydlig åtgärd som dessutom direkt kom många människor till del, och motionärerna föreslår därför att avdraget återinförs. har i samband med beslutet om statens budget 2019 meddelat regeringen att den skyndsamt bör återkomma med förslag på regler för att återinföra skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet enligt tidigare utformning. Utskottet noterar nu att har remitterat förslag i enlighet med tillkännagivande och utskottet avser inte att föregripa det utredningsarbete som pågår. Utskottet är inte heller berett att stödja förslag på annan utformning av reglerna för gåvoskatteavdrag varför samtliga motioner avstyrks i denna del. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkandena 1, 16 och 21, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:233 av (KD), 2018/19:283 av (SD) yrkande 1, 2018/19:284 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:426 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2018/19:615 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:639 av (SD), 2018/19:765 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:777 av (M) yrkande 4, 2018/19:783 av och (båda M), 2018/19:818 av (M), 2018/19:820 av (M), 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:867 av (M), 2018/19:931 av (M), 2018/19:935 av (M), 2018/19:936 av (M), 2018/19:941 av (M), 2018/19:993 av (M), 2018/19:1274 av (M), 2018/19:1637 av (M), 2018/19:1649 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1793 av (S), 2018/19:1796 av och (båda S), 2018/19:1882 av (S), 2018/19:1892 av (M), 2018/19:1904 av (M), 2018/19:1961 av m.fl. (S), 2018/19:1980 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:1983 av m.fl. (S), 2018/19:2013 av (M), 2018/19:2028 av (M), 2018/19:2030 av m.fl. (L), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 25, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2489 av Per Åsling (C), 2018/19:2536 av och (båda C) yrkande 4, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2805 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 15, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 2–7 och 21, 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 31. De ekonomiska drivkrafterna för arbete är av avgörande betydelse för att fler ska jobba. lönar det sig inte tillräckligt mycket att arbeta, och många familjer förlorar till och med disponibel inkomst av att gå från bidrag till arbete. Det är varken rätt eller rättvist. För att arbete och ansträngning alltid ska löna sig vill vi därför sänka skatten på arbete och införa en bidragsreform. En skärpt arbetslinje skapar fler jobb, som vi säkerställer att svenska folkets samlade skattepengar oftare går till välfärd än till bidrag. Det vinner hela på. För att det ska löna sig bättre att arbeta vill vi införa ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för låga inkomster och som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget från utanförskap till jobb. För att fler ska ta steget att vidareutbilda sig under sitt arbetsliv och bygga upp kompetens som motsvarar arbetsmarknadens behov vill införa ett omställningsavdrag. Omställningsavdraget ska innebära att människor kan få ett skatteavdrag för sina utbildningskostnader. Avdraget bör utformas så att de som har störst behov av att bygga på sin kompetens och öka sin anställningsbarhet – grupper med låga inkomster eller där sjukskrivningstalen är höga – får möjlighet att göra det. Vi föreslår därför att regeringen återkommer med förslag på ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. Omställningspaketet bör innehålla finansiering för följande fyra förändringar: • att fribeloppet, den inkomst man kan tjäna utan att studiemedlet minskar, höjs från dagens dryga till per kalenderår för att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier • att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt utökas • att åldersgränsen för studiemedel höjs till 60 år • att möjligheten till tilläggslån för studerande med barn höjs från till . Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:765 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:1649 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:233 av (KD), 2018/19:283 av (SD) yrkande 1, 2018/19:284 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:426 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2018/19:615 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:639 av (SD), 2018/19:777 av (M) yrkande 4, 2018/19:783 av och (båda M), 2018/19:818 av (M), 2018/19:820 av (M), 2018/19:867 av (M), 2018/19:931 av (M), 2018/19:935 av (M), 2018/19:936 av (M), 2018/19:941 av (M), 2018/19:993 av (M), 2018/19:1274 av (M), 2018/19:1637 av (M), 2018/19:1793 av (S), 2018/19:1796 av och (båda S), 2018/19:1882 av (S), 2018/19:1892 av (M), 2018/19:1904 av (M), 2018/19:1961 av m.fl. (S), 2018/19:1980 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:1983 av m.fl. (S), 2018/19:2013 av (M), 2018/19:2028 av (M), 2018/19:2030 av m.fl. (L), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 25, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2489 av Per Åsling (C), 2018/19:2536 av och (båda C) yrkande 4, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2805 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkandena 1, 16 och 21, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 15, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 2–7 och 21, 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 31. ska ta ut skatter för att finansiera välfärd och investeringar i tillväxt. är det ett faktum att vi även på skatteområdet måste vara konkurrenskraftiga gentemot omvärlden. Politiska beslut påverkar ständigt näringslivet och svenska företags konkurrenskraft. har en rad skattepålagor som inte återfinns i andra länder och som behöver ses över och reformeras för att inte urholka den svenska konkurrenskraften. De frivilliga försvarsorganisationerna har skapats med enskildas personliga engagemang som grund och fyller en viktig funktion genom att komplettera Försvarsmakten och öka den folkliga förankringen.