bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Motionsyrkanden om könsstympning behandlades senast i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet noterar inledningsvis att statsministern i regeringsförklaringen uttalade att insatser i högre grad ska kunna ges till unga utan föräldrars samtycke vid misstanke om hedersbrott. Av uttalandet framgår också att samhället ska agera direkt vid misstanke om att personer kommer att könsstympas eller giftas bort mot sin vilja. Utskottet ser positivt på detta och utgår från att dessa insatser kommer till stånd . Utskottet noterar också att regeringen har tagit fram en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram det arbete om bl.a. könsstympning av kvinnor och flickor som pågår på i . Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl att föreslå någon åtgärd från . Motion 2018/19:2227 (V) yrkande 11 avslås. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte heller skäl att föreslå någon åtgärd från när det gäller motionsyrkanden om övriga frågor om könsstympning och oskuldskontroll. Motionerna 2018/19:2813 (M) yrkande 7, 2018/19:2915 (KD) yrkande 23 och 2018/19:2918 (M) yrkande 23 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om omskärelse. Jämför reservation 98 (SD). I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 58 föreslås ett tillkännagivande om att förbjuda icke-medicinsk omskärelse av omyndiga pojkar. I och med att har förbundit sig till har man enligt motionärerna också förbundit sig till att vidta alla effektiva och lämpliga åtgärder i syfte att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Motionärerna anför vidare att alla barn bör ha rätt till sina egna kroppar. Liknande yrkanden finns i motionerna 2018/19:1821 av (M) och 2018/19:35 av (SD). Lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar ska tillämpas på omskärelse av pojkar (1 § andra stycket). Omskärelse får utföras på begäran av eller efter medgivande av pojkens vårdnadshavare och efter det att vårdnadshavaren har informerats om vad ingreppet innebär. Vidare framgår att sådan information ska ges också till pojken, om han har uppnått den ålder och mognad som krävs för att förstå informationen. Pojkens inställning till ingreppet ska så långt det är möjligt klarläggas. Slutligen framgår av lagen att ett ingrepp inte får utföras mot en pojkes vilja (3 §). Ett motionsyrkande om omskärelse behandlades i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2015/16:SoU7). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:220). Liknande motionsyrkanden behandlades därefter förenklat i socialutskottets betänkanden Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2016/17:SoU10 och bet. 2017/18:SoU9). bör enligt utskottet inte ta något initiativ i frågan om omskärelse, och därför bör motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om könstillhörighet m.m. och intersexuella tillstånd. Jämför reservation 99 (L) och 100 (L). I partimotion 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att separera lagstiftningen om byte av det kön som framgår av folkbokföringen från lagstiftningen om könsbekräftande vård. Motionärerna anför att en rad länder redan har uppdaterat sin lagstiftning så att individens självupplevda kön respekteras, medan fortfarande har en lag som tvingar människor till medicinska utredningar och ingrepp för att få tillgång till ändring av det kön som framgår av folkbokföringen. I motion 2018/19:2297 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en moderniserad könstillhörighetslag. Det är enligt motionärerna angeläget att en ny lagstiftning lämnas till så snart det är möjligt. En ny lagstiftning bör skilja de juridiska och medicinska processerna åt, så att man inte längre behöver vara i kontakt med sjukvården för att ändra sitt juridiska kön. Ingen ska tvingas genomgå medicinska ingrepp som man själv inte vill ha. ska alla i behov av vård och behandling få det. Att byta juridiskt kön ska enligt motionärerna bli en snabb och enkel process. I partimotion 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om åldersgräns vid byte av det kön som framgår av folkbokföringen. Motionärerna anser att den strikta åldersgränsen för ändring av det kön som framgår av folkbokföringen bör sänkas. Motionärerna anser att personer ska kunna byta sitt juridiska kön utan samtycke av vårdnadshavare eller god man. Även för individer ska möjlighet att byta det kön som framgår av folkbokföringen finnas, men då ska det krävas samtycke av såväl vårdnadshavare eller god man och remiss från skolkurator. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om åldersgräns vid könsbekräftande vård. Vad gäller könsbekräftande vård bör detta enligt motionärerna bedömas på samma sätt som all annan sjukvård. Så länge nödvändig utredning genomförs, och om den finner att tunga sakskäl talar för att ett medicinskt ingrepp skulle vara till nytta för individen, så bör ingreppet kunna genomföras oberoende av ålder. Någon i lagen fastställd åldersgräns för denna behandling bör därför inte finnas, som det slutliga beslutet oavsett eventuell åldersgräns ligger hos genom kravet på tillstånd. I motion 2018/19:2297 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om en förbättrad vård för transpersoner. Motionärerna anför att utredningen som lämnades föreslog att staten tar initiativ till en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om kortade köer och en mer jämlik vård i hela landet. För att förbättra situationen för transpersoner är det enligt motionärerna angeläget att utredningens förslag genomförs. I partimotion 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om en utredning av intersexpersoners situation. I betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) finns flera förslag som skulle underlätta för intersexpersoner, men frågan behöver enligt motionärerna också genomlysas i en separat utredning av intersexpersoners situation. Utredningen bör kartlägga och peka på brister i dagens lagstiftning, tillämpning och behandling samt komma med förslag till en ny lag och åtgärder för vården. I motion 2018/19:1689 av (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ge intersexpersoner rätt till sin medicinska historia. Den enskilda patienten ska enligt motionären ha rätt till information om den egna kroppen. I vissa fall har intersexpersoner undanhållits från att få tillgång till sin egen medicinska historia. Det ger dessa personer mindre makt över sig själva och underminerar personens möjlighet att fatta informerade beslut om den egna kroppen. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att förbjuda medicinskt omotiverade ingrepp. Motionären anser att medicinska ingrepp på minderåriga intersexpersoner när insatsen inte är medicinskt nödvändig bör förbjudas eller skjutas upp tills personen kan ge ett informerat samtycke. Av 1 § första stycket lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, förkortad könstillhörighetslagen, framgår att en person efter egen ansökan ska få fastställt att han eller hon har en annan könstillhörighet än den som framgår av folkbokföringen, om han eller hon upplever att han eller hon tillhör det andra könet uppträder i enlighet med denna könsidentitet måste antas komma att leva i denna könsidentitet även En ansökan enligt första stycket får bifallas även om sökanden har beviljats ändrad könstillhörighet med stöd av 2 § (1 § andra stycket). Av 2 § första stycket framgår att en person efter ansökan ska få fastställt att han eller hon har en annan könstillhörighet än den som framgår av folkbokföringen, om han eller hon har en medfödd avvikelse i könsutvecklingen och en ändring av könstillhörigheten är förenlig med utvecklingen av könsidentiteten och mest förenlig med sökandens kroppsliga tillstånd. Vidare framgår av lagen att ansökan görs av personen själv om den enligt första stycket avser någon som har fyllt . Detsamma gäller för den som är yngre än men som inte står under någon annans vårdnad. I övriga fall görs ansökan av vårdnadshavaren. Avser ansökan ett barn som har fyllt ska barnet lämna sitt samtycke. Även om samtycke inte behövs ska hänsyn tas till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mognad (2 § andra och tredje styckena). I lagen anges också att det i samband med ansökan om fastställelse enligt 1 eller 2 § får ges tillstånd till att ingrepp görs i könsorganen i syfte att göra dem mer lika det andra könets. Tillstånd får ges endast om förutsättningarna för fastställelse är uppfyllda. Bestämmelserna i 2 § andra och tredje styckena gäller i tillämpliga delar (4 §). Slutligen framgår av lagen att det i samband med ansökan om fastställelse enligt 1 § får ges tillstånd till att könskörtlarna avlägsnas, om förutsättningarna för fastställelse i 1 § första stycket 1–4 är uppfyllda. När en ansökan om fastställelse enligt 1 eller 2 § har bifallits får den som beslutet avser efter egen ansökan ges tillstånd till att könskörtlarna avlägsnas. Om sökanden inte har fyllt får tillstånd ges endast om det finns synnerliga skäl (4 a §). Bakgrund och pågående arbete Betänkande om juridiskt kön och medicinsk könskorrigering Utredningen om åldersgränsen för fastställelse av ändrad könstillhörighet (S 2014:03) överlämnade 2014 betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) till statsrådet (S2015/00418/FS). Utredningen föreslår att könstillhörighetslagen upphävs och ersätts av två nya lagar. Betänkandet har remissbehandlats. Enligt uppgift från bereds ärendet. Lagrådsremiss om vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen tog fram promemoriorna Vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen (Ds 2018:11) och Ändring av det kön som framgår av folkbokföringen (Ds 2018:17). I lagrådsremissen Vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen, som regeringen överlämnade till Lagrådet , behandlas förslagen i promemoriorna (S2018/04695/FS). I lagrådsremissen föreslår regeringen att två nya lagar, lagen om vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och lagen om ändring av det kön som framgår av folkbokföringen, ska ersätta könstillhörighetslagen. Även följdändringar i andra lagar föreslås. Förslagen innebär att processen för ändring av det kön som framgår av folkbokföringen särskiljs från processen för kirurgiska ingrepp i könsorganen. Ett övergripande mål är enligt regeringen att en person ska kunna få sin könsidentitet rättsligt erkänd med respekt för rätten till självbestämmande. Den som fyllt ska efter ansökan få ändra det kön som framgår av folkbokföringen. Vid en första ändring ska det inte ställas något krav på prövning av den sökandes könsidentitet. Det ska inte krävas något tillstånd från för att vuxna ska få genomgå vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen. Vidare möjliggörs det för barn som har fyllt att få genomgå vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen om det finns synnerliga skäl och efter tillstånd från . Slutligen framgår att de avvägningar som görs i lagrådsremissen främst rör personers rätt till självbestämmande i förhållande till risken för missbruk av identitetshandlingar, förhållandet mellan vårdnadshavares bestämmanderätt och ungas rätt till självbestämmande, patientsäkerhet och personlig integritet. Enligt uppgift från bereds ärendet. Betänkande om transpersoner i Utredningen om stärkt ställning och bättre levnadsvillkor för transpersoner (Ku 2016:05) överlämnade betänkandet Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor (SOU 2017:92) till statsrådet och chefen för (Ku2017/02516/DISK). Utredningen föreslår bl.a. att regeringen tar initiativ till att en överenskommelse med SKL ingås i syfte att göra den könsbekräftande vården mer jämlik över landet och säkra tillgång till könsbekräftande vård för alla som har behov av den oavsett t.ex. ålder och könsidentitet. Utredningen lämnar vidare följande förslag på åtgärder för att förbättra vård och rättigheter för personer med intersexvariation: • Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att förutsättningslöst utreda frågan om lagstiftning eller andra åtgärder som gäller kirurgiska och andra ingrepp på personer med intersexvariation. • bör få i uppdrag att utreda möjligheten att säkra patientens rätt till information om den egna medicinska historien. • bör få i uppdrag att, i samarbete med organisationer som företräder berörda personer, ta fram ett kunskapsstöd för vården av personer med intersexvariation. Utredningen har remitterats. Enligt uppgift från bereds ärendet. Uppdrag om intersexuella tillstånd Av regleringsbrev för budgetåren 2018 och 2019 framgår att ska ta fram ett kunskapsstöd riktat till hälso- och sjukvårdens profession om vård och behandling samt eftervård och uppföljning vid intersexuella tillstånd. Med utgångspunkt i kunskapsstödet ska ta fram information riktad till såväl berörd patientgrupp som vårdnadshavare. I uppdraget ingår att analysera hur patienternas rätt till information om den medicinska historiken ska kunna säkerställas. ska dessutom sprida kunskapsstödet om vård och behandling vid könsdysfori till hälso- och sjukvårdens profession till andra berörda. Uppdraget ska slutredovisas till (med kopia till ) . Rapport om vård och behandling av personer med intersexuella tillstånd publicerade rapporten och behandling av personer med intersexuella tillstånd – Kartläggning av det tidiga omhändertagandet (S2018/00463/FS). hade fått i uppdrag att kartlägga vård och behandling av personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen (intersexuella). Av rapporten framgår att resultaten sammantaget visar på ett behov av att se över hur barnets och den framtida vuxnes rätt till information ska kunna värnas. Från ett patientperspektiv framhålls vikten av tillgång till fullständig dokumentation om diagnos och behandling där det tydligt framgår vilka resonemang och motiveringar som föregår ställningstaganden om tidiga vårdinsatser. Det finns enligt även anledning att undersöka vidare hur en mer enhetligt restriktiv praxis för genital kirurgi på bästa sätt kan åstadkommas på nationell nivå. I båda avseendena är det viktigt att beakta patient- och anhörigperspektiven för att de primärt berördas rätt till information och självbestämmande ska värnas på bästa sätt. Enligt uppgift från är ärendet avslutat. Kommentar från Smer om vården av intersexuella barn (Smer) publicerade kommentaren Vården av intersexuella barn – etiska aspekter på tidiga kirurgiska ingrepp. Smer betonar att tidiga kirurgiska ingrepp endast får göras då de är medicinskt befogade. Ingrepp som syftar till att endast normalisera yttre könsmarkörer bör inte genomföras innan barnet självt kan delta i beslutsfattandet. Vidare är det enligt Smer viktigt att skydda alla barns rätt till kroppslig integritet. Svar på skriftlig fråga Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om könstillhörighetslagen (fr. 2018/19:384). Socialministern framförde följande: har frågat mig när jag och regeringen beräknar att en ny könstillhörighetslag, grundad på självidentifikation, kan läggas för beslut i . Under förra mandatperioden tog regeringen flera initiativ för att få en modern lagstiftning för ändrad könstillhörighet på plats. fattade regeringen beslut om en lagrådsremiss innehållande förslag till ny lagstiftning. Lagrådet avstyrkte dock regeringens förslag och framförde allvarlig kritik. kommer att beakta denna kritik. Regeringens högt ställda ambitioner om att ge transpersoner makt över sina liv och sin identitet kvarstår i allra högsta grad. Jag vet att transpersoner drabbas i högre grad än samhället i stort av psykisk ohälsa. Regeringens ambition är att stärka individens integritet och makten över sitt eget liv. Regeringen kommer att inhämta erforderligt beredningsunderlag för att arbeta fram ett reviderat lagförslag. Detta arbete har påbörjats. Det är för tidigt att i detta läge ange en tidpunkt för när ett förslag kommer att kunna lämnas till . Motionsyrkanden om könstillhörighet behandlades i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2015/16:SoU7). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:220). Ett likalydande motionsyrkande behandlades därefter förenklat i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). Ett motionsyrkande om intersexpersoners situation behandlades i socialutskottets betänkande Folkhälsofrågor (bet. 2017/18:SoU15). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:107). Några motionsyrkanden tar upp olika aspekter på könstillhörighet. Inledningsvis noterar utskottet att regeringen överlämnade en lagrådsremiss om vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen till Lagrådet . Som framgår av socialministerns frågesvar ovan avstyrkte Lagrådet regeringens förslag, och regeringen kommer att begära det beredningsunderlag som krävs för att arbeta fram ett reviderat lagförslag. Utskottet noterar vidare att det i betänkandet om transpersoner i lämnas förslag om att regeringen bör ta initiativ till att ingå en överenskommelse med SKL i syfte att göra den könsbekräftande vården mer jämlik över landet och säkra tillgång till könsbekräftande vård för alla som har behov av den oavsett t.ex. ålder och könsidentitet. Utskottet konstaterar att dessa två ärenden bereds inom . bör enligt utskottet inte föregripa resultatet av detta arbete, och därför bör motionerna 2018/19:2297 (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2597 (L) yrkandena 10–12 avslås. När det gäller motionsyrkanden om intersexuella tillstånd noterar utskottet inledningsvis att det i det ovan nämnda betänkandet om transpersoner i lämnas förslag på åtgärder för att förbättra vård och rättigheter för personer med intersexvariation, bl.a. att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att förutsättningslöst utreda frågan om lagstiftning eller andra åtgärder som gäller kirurgiska och andra ingrepp på personer med intersexvariation. Vidare noterar utskottet att har i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd riktat till hälso- och sjukvårdens profession om vård och behandling samt eftervård och uppföljning vid intersexuella tillstånd. I uppdraget ingår att analysera hur patienternas rätt till information om den medicinska historiken ska kunna säkerställas. Utskottet noterar i detta sammanhang också att Smer har publicerat en kommentar om vården av intersexuella barn. Någon anledning för att ta något initiativ föreligger inte. Motionerna 2018/19:1689 (L) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2597 (L) yrkande 13 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om estetiska behandlingar. Jämför reservation 101 (M, KD) och 102 (SD). I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om estetiska kroppsbehandlingar. Motionärerna vill bl.a. se tydliga kvalitetskrav inom verksamheter som utför ingrepp, behandlingar och operationer. Det bör enligt motionärerna även övervägas om det finns estetiska behandlingar som inte ska få utföras av annan än utbildad personal inom hälso- och sjukvården. I motion 2018/19:1584 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att en kvalitetssäkring behöver genomföras vad avser skönhetsingrepp. Motionären anför att skönhetsingrepp till stora delar är oreglerade, vilket bl.a. leder till att alla ingrepp inte håller den höga kvalitet som vore önskvärd. I motion 2018/19:101 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att införa tillstånd för att utföra laserbehandling. Detta är enligt motionären ett steg i rätt riktning för att försöka få bort de oseriösa aktörerna inom branschen. I motion 2018/19:2147 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över regelverket för estetiska behandlingar så att de alltid ska utföras av hälso- och sjukvårdspersonal. Regeringen bör enligt motionären skyndsamt återkomma med förslag om hur patientsäkerheten kan förbättras vid estetiska behandlingar. Bakgrund och pågående arbete (S 2014:12) överlämnade 2015 betänkandet Kroppsbehandlingar – Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd (SOU 2015:100) till statsrådet (S2015/07738/FS). I syfte att stärka skyddet för den enskilde vid kroppsbehandling som kan innebära en betydande hälsorisk föreslår utredningen bl.a. en ny lag i fråga om kroppsbehandlingar som syftar till att förändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk. Betänkandet har remitterats. Av nedanstående frågesvar framgår att de förslag som presenterades i enligt regeringens bedömning inte var genomförbara. Rapport om estetiska behandlingar Efter remitteringen av ovan nämnda betänkande Kroppsbehandlingar – Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd (SOU 2015:100) gav regeringen i uppdrag att utreda om estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker ska omfattas av samma skydd för den enskilde som gäller för andra behandlingar enligt hälso- och sjukvårdslagstiftningen och hur detta i så fall ska regleras. publicerade rapporten som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker – Redovisning av regeringsuppdrag (S2018/05087/FS). I rapporten presenterar författningsförslag som innebär att kirurgiska ingrepp som görs i estetiskt syfte och injektioner som görs i samma syfte omfattas av hälso- och sjukvårdens regelverk. I rapporten presenterar även författningsförslag om begränsningar för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att yrkesmässigt genomföra sådana behandlingar. Enligt uppgift från bereds ärendet. Svar på skriftlig fråga Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om stärkt skydd i skönhetsbranschen (fr. 2017/18:816). Socialministern framförde följande: har frågat mig hur jag och regeringen ämnar agera för att skydda de personer som drabbats av brister inom skönhetsbranschen fram till dess att utredningen är klar. Att stärka skyddet för den som drabbats av en skada vid estetiska behandlingar är en viktig fråga för regeringen. Hanteringen av frågan har dock fördröjts av att de förslag som presenterades i den så kallade (SOU 2015:100) inte bedömdes vara genomförbara. Flera remissinstanser ifrågasatte bland annat om förslagen som lämnades av utredningen faktiskt skulle innebära ett bättre skydd vid utförandet av estetiska behandlingar. finns ett system som ger den enskilde ett visst skydd vid utförandet av estetiska behandlingar. I viss utsträckning omfattas behandlingarna av Inspektionen för vård och omsorgs tillsynsansvar över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, kommunernas tillsynsansvar över yrkesmässiga hygieniska verksamheter enligt samt konsumentskyddslagstiftningen. Nuvarande system har dock brister, och för att inte lämna frågan olöst har regeringen därför uppdragit till att utreda om estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker, ska omfattas av samma skydd för den enskilde som gäller enligt hälso- och sjukvårdslagstiftningen och hur detta i så fall ska regleras. I uppdraget ingår också att utreda om vissa av dessa estetiska behandlingar inte ska få utföras av annan än hälso- och sjukvårdspersonal. Myndigheten ska redovisa uppdraget . Jag ser fram emot att ta del av resultatet från utredning och följer noga utvecklingen på området. Motionsyrkanden om estetiska behandlingar behandlades senast i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet konstaterar att om estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker är under beredning inom . bör enligt utskottet inte föregripa resultatet av detta arbete, och därför bör motionsyrkandena avslås. Etiska aspekter på användning av robotar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om etiska aspekter på användning av robotar.