bet · H601SoU9 · 2019-04-15 00:00:00 — 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29 samt 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 12. Jag menar att det råder viss otydlighet för berörda myndigheter kring hur de ska agera när risk föreligger för unga personer att giftas bort utanför landets gränser. Det finns enligt mig därmed risk för godtyckliga bedömningar. Regeringen bör därför ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur svenska myndigheter ska agera i dessa situationer. Barnäktenskap, punkt 30 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2591 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29 samt 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 9. Jag konstaterar att äntligen infört ett totalt förbud mot att svenska myndigheter i något sammanhang erkänner barn som gifta. Många barn som lever under ett tryck från omgivningens hedersnormer kan dock fortfarande försättas i ett läge där de i praktiken kommer att leva i ett äktenskapsliknande förhållande. Det vilar ett stort ansvar på , överförmyndare och domstolar att säkerställa att barn som förmåtts till formella eller informella barnäktenskap inte familjehemsplaceras hos vare sig den vuxna partnern eller andra släktingar till den vuxna partnern. Inte heller ska den vuxna partnern eller dennes släktingar i något sammanhang kunna vara särskilt förordnad vårdnadshavare eller god man för barnet. I de fall barnet har fött barn i barnäktenskapet är det viktigt att båda barnen får tillgång till stöd utifrån båda barnens individuella behov. Jag anser att regeringen ska vidta åtgärder för att tillförsäkra att så blir fallet. Ensamkommande barn och unga, punkt 31 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 28–30 och 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 26 och 27. Vår bedömning är att en stor andel av ensamkommande ungdomar som är 16 eller , tvärtemot svenska ungdomar, anses vara i behov av omsorg, stöd och vård dygnet runt. Många av dessa ungdomar har redan ansetts vara vuxna i sina hemländer och varit på resande fot . De flesta är vana vid både autonomi och egenansvar. Att de ska tvingas in i en barnroll är enligt vår mening inte bara en stor belastning på det allmänna, utan ofta direkt kontraproduktivt. I stället bör vi utgå från att även utländska tonåringar med rätt stöd klarar sig relativt självständigt. Stödboende bör utifrån detta utgöra norm för äldre ensamkommande asylsökande. På så sätt kan dyra och personalkrävande HVB-boenden med vård dygnet runt reserveras för yngre personer samt för dem som av olika anledningar individuellt bedöms behöva det. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i enlighet med detta. Ensamkommande barn och unga, punkt 31 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 28–30 och 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 26 och 27 samt 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 17. Placeringen av ensamkommande och valet av boendeform ska utgå från individens behov. Jag anser dock att det alltför ofta inte är det behovet som styr. Rutin och praxis – hur kommunen brukar hantera ensamkommande – eller ekonomiska avvägningar är ofta mer avgörande. Regeringen bör enligt min mening återkomma med förslag om hur rätten till individuell bedömning vid placering av ensamkommande barn kan säkerställas både med hänsyn till boendeform och till sammansättning av övriga boenden. Jag anser också att det är ett stort problem att ensamkommande tvingas flytta mellan boenden. Regeringen bör därför utreda möjligheterna att ta fram ett system för mottagande av ensamkommande barn som bygger på en mer långsiktig boendeplacering. Det är vidare viktigt att personalen på boendena har kunskap och verktyg för att kunna tillgodose de behov som finns och garantera tryggheten för alla. Det bör exempelvis vara självklart att personal på samtliga boendeformer för ensamkommande barn är skyldiga att göra orosanmälningar till socialnämnden om de misstänker att barn far illa. Jag anser att regeringen bör återkomma med tydliga krav på personalens kompetenser och personaltäthet för samtliga boendeformer för ensamkommande barn. Ensamkommande barn och unga, punkt 31 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 26 och 27 samt 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 28–30 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 17. Enligt föreskrifter och allmänna råd samt socialtjänstlagens förarbeten har ett särskilt ansvar för barn och unga i åldersgruppen 0–. På nivå görs dock olika bedömningar av hur mycket stöd unga asylsökande och nyanlända som bedömts som är i behov av. Jag anser att det bör vara det individuella behovet, inte hur länge man funnits i landet, som ska avgöra när stödet upphör. Regeringen bör överväga om särskilda ansvar för barn och unga i åldersgruppen 0–behöver förtydligas. Vidare visar undersökningar att många ensamkommande visar tecken på posttraumatiskt stressyndrom och att självskadebeteende och suicidförsök är överrepresenterat bland dem. Även genomförda självmord rapporteras om i stor utsträckning. Jag anser att sambandet mellan de ensamkommandes psykiska hälsa och asylprocessen behöver kartläggas och att regeringen bör ta initiativ till detta. Unga lagöverträdare och tidiga insatser, punkt 32 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:487 av (L) yrkande 5 och 2018/19:2592 av m.fl. (L) yrkandena 1–5. Jag menar att ett tidigt extra stöd till familjer med barn i riskzonen har stor betydelse för att minska ett kriminellt beteende. Regeringen bör därför se till att dessa barn och familjer får tidig hjälp. Unga lagöverträdare och tidiga insatser, punkt 32 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2592 av m.fl. (L) yrkandena 1–5 och 2018/19:487 av (L) yrkande 5 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 5. I Brottsförebyggande rådets rapport mot brott och otrygghet i socialt utsatta områden betonas särskilt vikten av tidiga brottsförebyggande insatser för att förhindra att barn i ett senare skede begår brott eller ansluter sig till kriminella nätverk. I rapporten framhålls att barn i riskzonen ofta växer upp i familjer där det redan tidigare finns tydliga riskfaktorer. Föräldrar som behöver hjälp att ta sitt föräldraansvar i vardagen ska få hjälp. Andra vuxna än föräldrar ska ges chans att bidra. Jag anser också att en tidig och tydlig reaktion behövs för att den unge ska förstå att brottsliga gärningar får konsekvenser. Det är viktigt att närvarar vid inledande polisförhör då en snabbare utredning ökar möjligheten till tidiga åtgärder. Åtgärder ska kunna sättas in oavsett om den unge fyllt eller ej. Vidare menar jag att det behövs en 24-timmarsgaranti för ungdomar som har gripits för brott. Garantin innebär att efter gripandet ska kalla föräldrarna till ett samtal, tillsammans med den unge om det är möjligt och lämpligt, för att ska kunna få föräldrarnas medverkan till insatser till stöd för den unge där så är möjligt. Jag anser också att det krävs samlade insatser för att splittra kriminella gäng så att inte ytterligare ungdomar rekryteras. Samarbetet mellan skola, polis och socialtjänst är avgörande. Regeringen bör alltså återkomma med förslag om tidiga insatser, närvaro vid polisförhör, samlade insatser och en s.k. 24-timmarsgaranti. Mellantvång, punkt 33 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2592 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7 samt 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 4. Det är fortfarande mycket sällsynt att ungdomar blir föremål för s.k. mellantvång i . Jag anser att det måste finnas ett större utrymme att besluta om obligatoriska åtgärder i hemmet, så att inte alternativet till frivilliga insatser alltid blir att gå hela vägen till ett tvångsomhändertagande. Jag vill också se en möjlighet för att även kunna ålägga vårdnadshavare att delta i obligatoriska insatser till stöd för sitt barn – ett s.k. mellantvång för föräldrar. Regeringen bör utreda förutsättningarna för att utöka det s.k. mellantvånget på det sätt jag beskrivit ovan. Omhändertagande av barn och unga, punkt 34 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 73 och 2018/19:1092 av och (båda S), 2018/19:1211 av (KD), 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 9, 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 13–15, 17, 18 och 24, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 71, 74 och 75. Det är vår uppfattning att avskiljningar, dvs. att den unge hålls skild från andra, enbart ska göras när det är nödvändigt för att skydda det enskilda barnet eller andra personer. Formen för avskiljningen ska vara så lite begränsande som möjligt, och det ska aldrig accepteras att ett barn med tvång fråntas möjlighet till mänsklig kontakt. Det är viktigt att kriterierna för sådana avskiljningar är mycket hårt ställda men också att åtgärder vidtas för att situationer som skulle kunna leda till en avskiljning i stället förebyggs. Regeringen bör utreda detta. Omhändertagande av barn och unga, punkt 34 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 75 samt 2018/19:1092 av och (båda S), 2018/19:1211 av (KD), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 13–15, 17, 18 och 24, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 73 och 74. Vi anser att det är problematiskt att barn som inte begått några brott placeras på låsta ungdomshem och riskerar att behandlas som kriminella. Det finns alldeles för vaga och otydliga direktiv på politisk nivå om hur barns rättigheter och barns bästa hamnar i fokus vid tvångsvård. Regeringen bör därför utreda hur nationella riktlinjer för barn och unga som vårdas på låsta avdelningar kan utformas. Vi menar också att det är mycket svårt att utkräva ansvar från sociala myndigheter eller socialnämnd när barn som omhändertagits utsätts för övergrepp. Vi vill att regeringen överväger om ett barn eller en ungdom som drabbas av vanvård eller andra övergrepp vid omhändertagande av sociala myndigheter i större utsträckning än ska kunna få skadestånd av det offentliga. Slutligen anser vi att vårdnadsöverflyttning och adoption bör övervägas när en placering pågått . Vi menar att det är uppenbart att barn som placerats anknyter till sin nya familj mer och mer ju som gått. När passerat och barnet känner sig som en i familjen måste detta beaktas tydligt när frågan om överflyttning ska avgöras. Regeringen bör utreda detta. Omhändertagande av barn och unga, punkt 34 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:1092 av och (båda S), 2018/19:1211 av (KD), 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 9, 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 13–15, 17, 18 och 24 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 73–75. Jag kan konstatera att en ung person som har begått ett brott ofta släpps väldigt snabbt, inte sällan för att det råder brist på platser vid ett tvångsomhändertagande enligt LVU. När det gäller allvarlig och upprepad brottslighet behöver man lättare kunna frihetsberöva och flytta på unga kriminella som utgör en fara både för sig själv och för andra. Jag vill att regeringen återkommer med förslag som säkerställer att samhället har effektiva verktyg för att ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer kan omhändertas så snabbt som möjligt. Omhändertagande av barn och unga, punkt 34 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2018/19:1092 av och (båda S), 2018/19:1211 av (KD), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 13–15, 17, 18 och 24, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 73–75. Jag anser att det är problematiskt att barn som inte begått några brott placeras på låsta ungdomshem och riskerar att behandlas som kriminella. Det finns alldeles för vaga och otydliga direktiv på politisk nivå om hur barns rättigheter och barns bästa hamnar i fokus vid tvångsvård. Regeringen bör därför utreda hur nationella riktlinjer för barn och unga som vårdas på låsta avdelningar kan utformas. Omhändertagande av barn och unga, punkt 34 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 73–75 samt 2018/19:1092 av och (båda S), 2018/19:1211 av (KD), 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 9, 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 13–15, 17, 18 och 24 samt 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 9. Vår bedömning är att det är mycket svårt att utkräva ansvar från sociala myndigheter eller socialnämnd när barn som omhändertagits utsätts för övergrepp. Vi vill att regeringen överväger om ett barn eller en ungdom som drabbas av vanvård eller andra övergrepp vid omhändertagande av sociala myndigheter i större utsträckning än ska kunna få skadestånd av det offentliga. Det är vår uppfattning att avskiljningar, dvs. att den unge hålls skild från andra, enbart ska göras när det är nödvändigt för att skydda det enskilda barnet eller andra personer. Formen för avskiljningen ska vara så lite begränsande som möjligt och det ska aldrig accepteras att ett barn med tvång fråntas möjlighet till mänsklig kontakt. Det är viktigt att kriterierna för sådana avskiljningar är mycket hårt ställda men också att åtgärder vidtas för att situationer som skulle kunna leda till en avskiljning i stället förebyggs. Regeringen bör utreda detta. Vi anser också att barn inte ska behöva omplaceras på grund av att vuxna inte kan hålla sams, vilket vi erfarit kan vara orsaken till oplanerade avbrott i familjehemsplaceringar, s.k. sammanbrott. Anknytning bör väga tyngre i ärenden som gäller placerade barn, särskilt i frågan om var ett barn ska bo. Domstolarna måste bli bättre på att beakta barnets perspektiv. Regeringen bör göra en översyn av familjehemmens uppdrag och hur oplanerade avslut och omplacering av barn kan undvikas. Slutligen anser vi att vårdnadsöverflyttning och adoption bör övervägas när en placering pågått . Vi menar att det är uppenbart att barn som placerats anknyter till sin nya familj mer och mer ju som gått. När passerat och barnet känner sig som en i familjen måste detta beaktas tydligt när frågan om överflyttning ska avgöras. Regeringen bör utreda detta. Omhändertagande av barn och unga, punkt 34 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 13–15, 17, 18 och 24 samt 2018/19:1092 av och (båda S), 2018/19:1211 av (KD), 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 9, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 71 och 73–75. Min bedömning är att hälsovården har varit bristfällig för många barn före deras placering. finns det också luckor i dokumentationen kring barnens hälsa. beslutade att alla placerade barn ska erbjudas en hälsokontroll (bet. 2016/17:SoU11). Jag vill att regeringen ser till att en sådan hälsokontroll innebär en grundlig och systematisk uppföljning av barnets hälsa. Jag konstaterar att det finns många tecken på att verksamhetens vid Sis inte fungerar som tänkt. Det handlar om platsbrist och resursbrist, som efterfrågan på vård i Sis regi har ökat. Jag anser att regeringen bör ge Sis i uppdrag att utveckla ett systematiskt utvecklingsarbete kring detta. Som både (SOU 2015:71) och påpekat finns det inga som helst terapeutiska effekter av att avskilja ett barn, dvs. att den unge hålls skild från andra i ett rum med stängd dörr och under fortlöpande uppsikt av personal. Jag anser att avskiljning inte bör vara tillåtet. Regeringen bör tillse detta och säkerställa att incitamenten att använda alternativa metoder blir tillräckligt starka. Jag anser också att regeringen bör låta genomföra en nationell uppföljning av barn som placerats i samhällets vård och ta fram riktlinjer när barn avlider som de varit placerade i samhällets vård. Om en förälder tvingas flytta med sitt barn till ett skyddat boende kan barnet bli utan skolgång i månader. Jag anser därför att barns möjligheter att gå i skola måste säkras, även när de vistas på skyddat boende. Det kan exempelvis handla om att en våldsutövande förälder meddelas besöksförbud i området kring barnets skola, om att få skolskjuts eller om att få gå i skolan i den kommun där det skyddade boendet finns. Detta bör regeringen utreda. LVU, punkt 35 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 28, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 10. Vi anser att unga som kommit förhållandevis långt in i ett kriminellt beteende eller befinner sig i en miljö där grova brott begås i större utsträckning bör bli föremål för omedelbara omhändertaganden enligt LVU. Vård enligt LVU bör även tillämpas oftare när ungdomar är i riskzonen för att hamna i kriminalitet. Vi vill att regeringen ger i uppdrag att undersöka hur LVU tillämpas i dessa fall och ta fram allmänna råd i syfte att lagen ska få ett mer effektivt genomslag. LVU, punkt 35 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 28, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 11. Jag konstaterar att förslag om ny lag om tvångsvård för barn och unga (SOU 2015:71) överlämnades till regeringen . Utredningens förslag skulle innebära ett stärkt barnrättsperspektiv och ökad rättssäkerhet för barn i samhällets vård och särskilt för dem som behöver tvångsvård. Regeringen bör se till att utredningen färdigbereds och återkomma med ett lagförslag. Familjehem m.m., punkt 36 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2018/19:842 av m.fl. (S), 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1427 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 66 och 70. Vi vill att familje- och jourhemmen i vissa viktiga avseenden professionaliseras, särskilt när det gäller uppföljning och fortbildning. Ett viktigt steg vore att införa någon form av certifiering eller fortlöpande kvalitetskontroll. Ytterligare en åtgärd för att främja barnperspektivet och professionalisera dessa boenden vore att förbättra dokumentationen av varje placering. Överlag bör familje- och jourhemmen få bättre möjligheter till vidareutbildning och handledning. Till exempel bör handledning vara möjligt även efter att en placering har avslutats. Vi vill därför att regeringen tillsätter en utredning om hur familje- och jourhemmens roll kan tydliggöras och uppvärderas. Vi föreslår också att unga som före 18-årsdagen har varit familjehemsplacerade ska få vara kvar i familjen efter myndighetsdagen om de själva önskar det, till dess att de har slutfört sin gymnasieutbildning. Familjehem m.m., punkt 36 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:842 av m.fl. (S), 2018/19:1427 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 16, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 66, 69 och 70. Vi konstaterar att det är svårt för kommunerna att ta del av varandras information om familjehem. Vi menar därför att det finns en risk att familjehem som visat sig vara olämpliga i en kommun kan fortsätta ta emot barn från en annan kommun. För att underlätta för kommunerna att säkerställa trygga familjehemsplaceringar menar vi att familjehemmens tidigare historik ska samlas i en nationell databas. Därför anser vi att regeringen ska utreda möjligheten att införa en samordnande funktion för att landets kommuner enklare ska kunna få tillgång till relevant information om potentiella familjehems tidigare historik. Familjehem m.m., punkt 36 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 66, 69 och 70 samt 2018/19:842 av m.fl. (S), 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1427 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 16. Vi anser att det är viktigt att en uppföljning görs av stödboenden, då det är en ny placeringsform, och att tillsynen av dessa boenden säkerställs. Detta bör regeringen tillse. Vi föreslår att unga som före 18-årsdagen har varit familjehemsplacerade ska få vara kvar i familjen efter myndighetsdagen om de själva önskar det, till dess att de har slutfört sin gymnasieutbildning. Vi anser också att det är av största vikt att skapa goda villkor och förutsättningar för familje- och jourhem samt att se till att kvaliteten är så god som möjligt. Det finns ett flertal frågor som behöver utredas i detta sammanhang, inte minst när det gäller rätt till tjänstledighet och villkoren för ersättning från socialförsäkringarna. Dessutom behövs fler familjehem av god kvalitet rekryteras. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om detta. Familjehem m.m., punkt 36 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2018/19:842 av m.fl. (S),