bet · H601CU8 · 2019-02-27 00:00:00 — saknas det uttryckliga regler i bostadsrättslagen om hur ett beslut i en bostadsrättsförening om att ansöka om föreningens konkurs ska fattas och vem som ska anses vara behörig att företräda föreningen vid en sådan ansökan. Jag vill att regeringen tar initiativ till att det införs tydliga regler i bostadsrättslagen om hur ett beslut om att ansöka om den egna föreningens konkurs ska fattas samt regler om vem som ska anses behörig att ansöka om föreningens konkurs. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 20 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 30, 2018/19:285 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:614 av (KD) i denna del och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 4. finns möjligheten att i samband med nyproduktion uppföra ägarlägenheter som ny ägarform för boende. Upplåtelseformen ägarlägenheter är en relativt ny boendeform i men vanlig i andra länder. Med ägarlägenheter finns goda förutsättningar att öka mångfalden av upplåtelseformer i bostadsområden. Till skillnad från bostadsrätter där bostadsfastighetsstrukturen inte medger förutsättningar för ombildning, kan ägarlägenheter – om det tillåts i befintliga bostäder – införas vägg i vägg med andra bostadsformer. Det ger möjlighet att i ett bostadsområde blanda både hyresrätter och ägarlägenheter, något som skulle bidra till att motverka boendesegregation mellan olika grupper i samhället. När propositionen lades 2009 angavs ett bristande kunskapsläge kring konsekvenser av ägarlägenheter på bostadsmarknaden som orsak till att inte tillåta ägarlägenheter i befintliga fastigheter. Ägarlägenheter har etablerats som upplåtelseform, varvid det numera bör vara rimligt att även inkludera dem som bostäder i det befintliga beståndet. fattade beslut om ett tillkännagivande om att hyreslägenheter i flerbostadshus ska kunna omvandlas till ägarlägenheter. Det har gått tillkännagivande, och det är angeläget att regeringen påskyndar arbetet och återkommer med förslag i enlighet med tillkännagivandet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2018/19:285 av (SD) yrkande 1, 2018/19:614 av (KD) i denna del och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2018/19:285 av (SD) yrkande 2. För att få ett mer varierat bostadsbestånd bör nya boendeformer som andelsägarlägenheter prövas. Fördelen med andelsägarlägenheten är att den skapar en möjlighet även för den som inte vill eller har råd att köpa en bostadsrätt eller ägarlägenhet att äga en del av sitt boende. En andelsägarlägenhet leder också normalt till att månadskostnaden för att bo blir lägre. Genom andelslägenheter får de boende möjlighet att skapa stabilitet och investera i sitt boende. På så sätt kan fler välja att stanna kvar i området även när de får högre inkomster. Andelslägenheterna möjliggör även för renovering och nyproduktion i utsatta områdena. Jag anser därför att modellen med andelsägarlägenheter bör uppmuntras och att lagstiftningen bör ses över så att inte regelverket skapar onödiga hinder för denna sorts nytänkande. En omständighet som har begränsat ägarlägenhetsreformens genomslag är att ägarlägenheter enbart får bildas i samband med nyproduktion. Detta har uppmärksammats av i tillkännagivandet . Jag välkomnar detta men vill gå ännu längre genom att öppna för möjligheten att omvandla även bostadsrätter i flerbostadshus till ägarlägenheter. Jag noterar även att regeringen, bortsett från ett samrådsmöte, inte på något konkret sätt har följt upp tillkännagivande. Några besked om fortsatta åtgärder har inte lämnats. Jag förväntar mig att regeringen påbörjar lagstiftningsarbetet för att efterkomma tillkännagivande. För att ytterligare underlätta bildandet av ägarlägenheter måste vissa ändringar i anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter göras. Lagarna behöver anpassas för att skapa rättvisa och rimliga villkor för den situation där en gemensamhetsanläggning berör både ägarlägenheter och hyresfastigheter. Huvudregeln i lagen om förvaltning av samfälligheter ger varje röstberättigad medlem, oavsett om han äger en eller flera delägarfastigheter, en röst. Det kan innebära att ägarlägenhetsinnehavarna är i majoritet trots att de innehar en minoritet av lägenheterna. En sådan ordning kan avskräcka från att skapa ägarlägenheter eftersom förvaltningen av gemensamhetsanläggningen inte blir ändamålsenlig. Jag vill underlätta bildandet av ägarlägenheter, både vid nybyggnad och genom ombildning i befintligt bestånd. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ och återkomma till med lagförslag som tillgodoser de förslag som jag förordat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hyrköpsystem, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 3 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 48. Hyrköp innebär att den boende från början hyr huset men att denna eller när som helst har rätt att köpa huset. Om vilja finns att köpa huset har den boende vanligtvis rätt att få hyreskostnaden tillbaka. Själva syftet med ett hyrköp är att äganderätten slutligen ska övergå till den som hyr eller köper. Hyrköp är en mycket utbredd och vanligt förekommande affärsuppgörelse när det gäller köp eller hyra av lösöre, men fortfarande mycket ovanlig när det gäller uthyrning och försäljning av bostäder. har det införts eller är på väg att införas på några få ställen i , t.ex. , och . Det finns inga särskilda regler för hur ett avtal om hyrköp av bostad ska skrivas. gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur man kan främja ett hyrköpsystem så att fler på lång sikt ska få möjlighet att äga sitt boende. Det är angeläget att regeringen återkommer med förslag i enlighet med tillkännagivande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hyrköpsystem, punkt 21 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 48 och 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 3 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 38. Hyrköp innebär att en del av hyran går till att den boende skaffar sig ägarandelar i lägenheten till dess att lägenheten till slut ägs helt av den boende. Skulle den boende flytta innan ägarandelen blivit fullständig kan andelarna säljas. Detta gradvisa ägande är inte ovanligt i våra grannländer där boendeformerna varierar mer och ägandet värderas högre. Med hyrköp kan fler som annars inte skulle klara dagens höga tröskel få tillträde till marknaden för ägda bostäder. finns hyrköp i några svenska fastigheter, men det är ett ganska marginellt fenomen. För allmännyttiga bostadsföretag med ett uttalat samhällsuppdrag är hyrköp en god möjlighet att bidra till ett socialt långsiktigt boende. Allmännyttan uttrycker i sitt idéprogram Allmännyttan mot behovet av att utveckla hyresrätten, stärka den egna ekonomin och pressa byggpriserna, något som gör möjligheterna till hyrköp särskilt aktuella för allmännyttan. Om de allmännyttiga bostadsföretagen upplåter delar av sitt bostadsbestånd för hyrköp, kan fler få möjligheten att äga sin bostad som bostadsbolaget frigör kapital. Förändringen behöver dock föregås av en möjlighet att omvandla ägarlägenheter i befintligt bestånd. Jag anser att bostadsmarknaden behöver modeller som underlättar det mycket svåröverstigliga klivet från den hyresbostadsmarknaden till marknaden för ägda bostäder. Jag vill därför att regeringen ger i uppdrag att ta fram en modell för hur hyrköp kan göras till en attraktiv boendeform att bygga och bo i. I uppdraget bör också ingå att ta fram en modell för hur allmännyttan kan ta initiativ för boendeformen. Det som jag anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (C) (C) anför: Det system med hyreskontroll som funnits har skapat en situation där det är kontaktnät som styr vem som har någonstans att bo, vilket står i strid med grundtanken med hyresregleringen. som en stor grupp människor köar för en lägenhet, finns det många som bor i stora hyresrätter i attraktiva områden till låga kostnader. För att öka rörligheten på hyresmarknaden krävs att systemet med hyresreglering ses över. På vägen till en reform av hyresregleringen bör till en början nybyggda bostäder slippa reglering , dvs. i nyproduktion ska fri hyressättning råda. Befintliga hyresgäster som så önskar bör också kunna sluta avtal med sina hyresvärdar om att mot ersättning lämna regleringen, så att fler lägenheter blir tillgängliga. Besittningsskyddet ska vara fortsatt starkt och det behövs ett skydd mot plötsliga hyreshöjningar, eftersom ingen ska behöva lämna sin hyresrätt mot sin vilja. Det nuvarande förhandlingssystemet för hyressättning behöver utvecklas så att hyresgästens ställning och möjlighet till inflytande stärks, som större variationer i hyresnivåer tillåts. Det måste dock ske utan att man tummar på principerna för besittningsskydd, samt rätten att få hyrans skälighet prövad. Enligt januariavtalet ska bl.a. fri hyressättning i nyproduktion införas och lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen. För att skapa långsiktiga förutsättningar för bostadsmarknaden är det viktigt att de reformer som görs är en del av en bred överenskommelse på det bostadspolitiska området. Till följd av detta avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motion 2018/19:2428 (C) yrkande 18. Jag och mitt parti kommer dock noggrant att följa det pågående arbetet och inom ramen för överenskommelsen verka för att hyresregleringen reformeras på det sätt jag här redogjort för. Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (L) (L) anför: Den svenska hyresregleringen beskrivs av som en av de striktaste bland organisationens medlemsländer. skiljer sig från , , och där marknadshyror råder på hela eller delar av hyresmarknaden. Den svenska hyresregleringen har fått kritik av bl.a. , som förespråkat bl.a. en mer flexibel hyressättning. Jag delar kommissionens uppfattning om att hyressättningen behöver förändras. Hyressättningen i nybyggnation ska vara fri. Inom det befintliga beståndet bör hyressättningen framöver i större utsträckning avspegla konsumenternas efterfrågan och individuella val. Förändringar i bruksvärdessystemets tillämpning ska kombineras med regler som ger hyresgäster långsiktigt förutsägbara villkor och ett skydd mot plötsliga höjningar av hyran för den befintliga bostaden. Inom bruksvärdessystemet behöver läget få betydligt större genomslag. En flexiblare hyressättning skapar större mångfald i utbudet. Det har också varit syftet med den reformering av hyressättningssystemet som har genomförts , vilken skett med stort stöd bland alla parter på hyresmarknaden. Enligt min mening ska det inte råda fri hyressättning i det befintliga beståndet. Målet bör dock vara att tillämpningen av bruksvärdessystemet bidrar till ökad rörlighet och bättre utnyttjande av det befintliga beståndet genom att hyresnivåerna närmare speglar konsumenternas efterfrågan. Det innebär att hyran i högre grad ska sättas utifrån bostadens kvalitet och läge. Enligt januariavtalet ska bl.a. fri hyressättning i nyproduktion införas och lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen. Mot denna bakgrund avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motion 2018/19:2590 (L) yrkande 13 och 14. Jag kommer dock att noggrant följa upp det planerade arbetet och de förslag som regeringen lämnar för att säkerställa att överenskommelsen genomförs på ett godtagbart sätt i denna del. Till- och frånval, punkt 7 (L) (L) anför: För att hyresrätten ska vara en attraktiv boendeform behöver spelreglerna vara långsiktiga och hyresgästen ha möjlighet att påverka sitt boende genom egna val. Jag anser att hyresgästens till- och frånval ska kunna avspeglas bättre i hyressättningen. Det finns en färdig lagrådsremiss med en modell för avtal mellan hyresvärd och hyresgäst om hur lägenhetens standard avseende utrustning och underhåll ska kunna höjas eller sänkas, med motsvarande hyrestillägg eller hyresavdrag . Ett införande av en sådan ordning skulle ge den enskilda hyresgästen större makt att påverka sin egen hyra. Jag anser därför att ett system för till- och frånval bör inrättas. Enligt januariavtalet ska hyresvärden och hyresgästen ges större frihet att komma överens om hur till- och frånval ska prissättas. En proposition, baserad på förslagen i betänkande och lagrådsremissen , är aviserad . Med hänsyn till detta avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för motion 2018/19:2590 (L) yrkande 17. Jag kommer dock noggrant att följa upp det pågående arbetet och de förslag som lämnas i den aviserade propositionen, för att säkerställa att överenskommelsen i denna del genomförs. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:285 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att befintliga byggnader som har använts som bostad ska kunna göras om till ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa kravet på tre bostadslägenheter vid etableringen av tredimensionella fastigheter med bostadsändamål och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:351 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta ett nationellt register för hyresrätter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig statistik över landets hyresrätter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett centralt och offentligt bostadsrättsregister och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:400 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om hyresnämndens agerande vid tvister om hyran och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyresvärdar bör åläggas att på förhand ge en uppskattning av hur hög hyran kommer att bli efter en ombyggnation och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hembudsrätten bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förvärvslagen bör återinföras och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det lättare att få nedsatt hyra vid bristande underhåll och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna vid ärenden rörande tvångsförvaltning ska vara skyldiga att bistå med förvaltare och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att rivningskontrakt används till det de är avsedda för och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en statlig strategi mot slumförvaltning i syfte att åstadkomma en bättre myndighetssamverkan och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyreslagen bör ändras så att hyresgästens besittningsrätt kvarstår även om en skada på lägenheten uppstått genom en brand och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påtaglighetsrekvisitet bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyreslagen bör ändras så att överenskommelser mellan parterna om systematisering av hyran blir normerande i hyresnämndens bedömning och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över presumtionshyressystemets effekt på dels hyresnivåerna i nyproduktion, dels medborgarnas möjligheter att efterfråga nyproducerade hyresrätter och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att fler bostadsbolag, såväl allmännyttiga som privata, använder sig av det rabattsystem som tagits fram och tillämpas av Örebrobostäder i syfte att sänka hyresnivåerna och ge fler människor möjlighet att efterfråga en nyproducerad hyresrätt, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:449 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uthyrning av bostadsrätt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hyresregleringarna och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga presumtionshyrorna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:614 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för fastighetsägare att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter och bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:716 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla upplåtelseformen kooperativ hyresrätt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:946 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över, ordna och begränsa möjligheten till korttidsuthyrning av bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka fastighetsägarnas möjligheter att motverka trångboddhet och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med åtgärder för att stärka bostadsrättsföreningarnas ställning när kommuner vill köpa bostadsrätter, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1275 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att begränsa reglerna kring kommuners rätt till köp utan prövning i bostadsrättslagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1388 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta yrkesmässig förmedling av hyresrätter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1390 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt konsumentskydd för köpare av bostadsrätter vid nyproduktion och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1758 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en helt fri hyressättning för nybyggda bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1805 av Kadir Kasirga m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglera andrahandsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1811 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av skärpt lagstiftning för att motverka olovlig handel med svarta hyreskontrakt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1861 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i bostadsrättslagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2428 av m.fl. (C): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hyresmarknaden som öppnar för en friare hyressättning, med ett bibehållet besittningsskydd för hyresgästen och ett skydd mot plötsliga hyreshöjningar, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2458 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över garantisystemet vid köp av nyproducerade bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2528 av och (båda C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en ny form av tomträtt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2533 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att tillåta en mer jämlik fördelning av kostnaderna för kollektivt boende och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om andelsägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ombildning från hyresrätter eller bostadsrätter till ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompletterande lagändringar för att underlätta ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminella gruppers användning av lägenheter och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uthyrning av enskilt rum i studentlägenhet och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fri hyressättning i nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av bruksvärdessystemet och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tvångsförvaltning av fastigheter som inte sköts av hyresvärden och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hyresgästintresset vid ombyggnad eller renovering och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om till- och frånval och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om depositioner av andrahandshyror och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsrättshavares rätt att hyra ut sin lägenhet i andra hand och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av bostadsrättslagen och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avgiftsfinansierat bostadsrättsregister i offentlig regi och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M): 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagstiftningen så att det blir möjligt att ombilda från hyresrätter till äganderätter och bostadsrätter i befintligt bestånd och tillkännager detta för regeringen.