bet · H601JuU12 · 2019-03-29 00:00:00 — Utskottet föreslår fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om processrättsliga frågor. Förslagen rör i korthet följande frågor. • Tillståndsplikten för kamerabevakning ska tas bort. • Regelverket för förundersökningsbegränsning ska ses över. • Ett system med kronvittnen ska utredas. • Möjligheten att vittnen i vissa fall ska kunna avlägga sina vittnesmål anonymt ska utredas. • Ytterligare åtgärder ska vidtas för att stärka skyddet av vittnen. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns 23 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och två särskilda yttranden (SD). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Målsägandebiträde, offentligt biträde och rättegångskostnader En gemensam europeisk åklagarmyndighet (Eppo) 1.Trygghetsskapande kamerabevakning, punkt 1 (SD) 2.Möjlighet att dela övervakningsbilder, punkt 4 (M) 3.Tullverkets kameraövervakning, punkt 5 (SD) 4.Polismyndighetens kameraövervakning, punkt 6 (V) 5.Brottsbekämpande myndigheters kamerabevakning, punkt 8 (M) 6.Kameraövervakning vid vårdmottagningar och i ambulanser, punkt 10 (M) 7.Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 12 (M) 8.Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 12 (SD) 9.Ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning, punkt 13 (SD) 10.Datalagring, punkt 14 (M) 11.Tvångsmedel under förundersökning, punkt 15 (M) 12.Tvångsmedel under förundersökning, punkt 15 (L) 13.Översyn av regelverket om förundersökningsbegränsning, punkt 16 (S, V, MP) 14.Barnkompetens, punkt 17 (V) 15.Jourdomstolar, punkt 18 (L) 16.Snabbspår för utvisning, punkt 19 (SD) 17.Översyn av nämndemannasystemet, punkt 25 (L) 18.Ett system med kronvittnen, punkt 26 (S, C, V, MP) 19.Anonyma vittnen, punkt 27 (S, C, V, MP) 20.Personsäkerhetsprogram, punkt 29 (V) 21.Målsägandebiträde, punkt 31 (V) 22.Rättegångskostnader m.m., punkt 33 (M) 23.Svensk anslutning till den europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), punkt 35 (M, KD, L) 1.Ett system med kronvittnen, punkt 26 (SD) 2.Vittnesskydd, punkt 28 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:150 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 1 (SD) Krav på tillstånd för kameraövervakning 2018/19:2439 av och (båda C). 2018/19:2464 av (KD) yrkandena 1 och 2. Möjlighet att dela övervakningsbilder 2018/19:2870 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 2 (M) 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:368 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 3 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att tillståndsplikten för kameraövervakning ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 25 och 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 4 (V) tillgång till befintliga kameror 2018/19:402 av och (båda SD) yrkande 3. 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 5 (M) 2018/19:795 av och (båda M). Kameraövervakning vid vårdmottagningar och i ambulanser 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 27. Reservation 6 (M) 2018/19:1675 av (M) yrkande 1. Utökad användning av hemliga tvångsmedel 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 20.2, 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkandena 5, 7 och 9. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 23. Reservation 9 (SD) 2018/19:1021 av (M) och 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 10 (M) 2018/19:1555 av och (båda M), 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 11 (M) Reservation 12 (L) Översyn av regelverket om förundersökningsbegränsning ställer sig bakom vad utskottet anför om att regelverket om försundersökningsbegränsning ska ses över och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 13 (S, V, MP) 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Reservation 14 (V) 2018/19:888 av (M) och 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 15 (L) 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 28. Reservation 16 (SD) Översyn av rättsprocesser för ekobrott 2018/19:1130 av (M). Specialdomstol för mark- och miljömål 2018/19:1159 av och (båda S). 2018/19:1871 av Boriana (M). Delgivning vid inskränkning av äganderätten 2018/19:1940 av och (båda C). 2018/19:211 av (SD) yrkandena 1 och 2. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkandena 20 och 21. Reservation 17 (L) Ett system med kronvittnen ställer sig bakom vad utskottet anför om att ett system med kronvittnen ska utredas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1568 av Noria Manouchi (M), 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 18 (S, C, V, MP) ställer sig bakom vad utskottet anför om att utreda möjligheten att vittnen i vissa fall ska kunna avlägga sina vittnesmål anonymt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:933 av (M), 2018/19:2463 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 19, 2018/19:2642 av (M) och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 19 (S, C, V, MP) ställer sig bakom vad utskottet anför om att ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärka skyddet för vittnen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 18, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 38, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 6. 2018/19:759 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 20 (V) 2018/19:1852 av (M). Målsägandebiträde, offentligt biträde, rättegångskostnader m.m. 2018/19:759 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 21 (V) Företräde vid förordnande av offentliga biträden 2018/19:906 av (MP). 2018/19:1061 av (S), 2018/19:1865 av Boriana (M) och 2018/19:2830 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 22 (M) Utredning om förstatligande av 2018/19:123 av m.fl. (SD) yrkande 4. En gemensam europeisk åklagarmyndighet Svensk anslutning till den europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 23 (M, KD, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (MP), (KD), (M), (SD) och (C). I betänkandet behandlar utskottet cirka 70 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Yrkandena rör bl.a. frågor om kameraövervakning, hemliga tvångsmedel, snabbare lagföring och vittnen. Yrkandena återfinns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att polisens tillståndskrav för kameraövervakning ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. kameraövervakning kring butiker, trygghetsskapande kamerabevakning och möjligheten för butiker att dela övervakningsbilder med varandra. Jämför reservation 1 (SD), 2 (M), 3 (SD), 4 (V), 5 (M) och 6 (M). Kameraövervakning på allmänna platser m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2018/19:150 yrkande 1 att det ska bli betydligt lättare än vad det är att få tillstånd till kameraövervakning kring butiker. I kommittémotion 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs att kameraövervakning ska användas oftare för att öka tryggheten i det offentliga rummet. Motionärerna anser att butiker och företag bör tillåtas att kameraövervaka inte bara insidan av sina butiker utan också gatuentréer. Storstadskommunerna bör uppmuntras att övervaka sådana platser som kvinnor upplever som otrygga, t.ex. gångtunnlar och ingångar till stadsparker. I motion 2018/19:2439 av och (båda C) begärs lagändringar när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror i syfte att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser samt viltövervakning. I motion 2018/19:2464 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att övervakningskameror ökar tryggheten i våra städer och i yrkande 2 framförs att det behövs fler övervakningskameror i våra städer. I kommittémotion 2018/19:2870 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att frågan om att göra det möjligt för butiker att dela övervakningsbilder med varandra bör utredas. I flera motioner framförs krav på att kamerabevakning inte ska omfattas av tillståndsplikt. I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 17 begärs att kameraövervakning inte ska omfattas av tillstånds- eller anmälningsplikt. I partimotion 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 15 begärs att polisens tillståndskrav för kamerabevakning ska ersättas med en anmälningsplikt. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 25 begärs att polisens tillståndskrav för kameraövervakning ska tas bort. I kommittémotion 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att de brottsbekämpande myndigheterna inte ska behöva söka tillstånd för kameraövervakning. m.fl. (SD) begär i motion 2018/19:368 yrkande 8 att tillståndsplikten för kameraövervakning ska slopas. och (båda SD) begär i motion 2018/19:402 yrkande 3 att polisen ska ha tillgång till befintliga övervakningskameror. I kommittémotion 2018/19:133 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 11 att tiden under vilken får lagra data som samlats in ska förlängas. Motionärerna föreslår att lagringstiden ska utökas så att även andra brottsutredningar kan ta del av eventuell koppling till ärenden om smuggling. och (båda M) föreslår i motion 2018/19:795 att möjligheten att införa kamerabevakning på slakterier bör ses över. Kameraövervakning vid vårdmottagningar och ambulanser I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 26 begärs att tillståndsplikten för kameraövervakning vid vårdmottagningar och ambulanser ska slopas. I samma motion yrkande 27 begärs att väktare och vårdpersonal ska ges möjlighet att bära kroppskameror när säkerhetsläget kräver det. (M) begär i motion 2018/19:1675 yrkande 1 ett tillkännagivande om att det ska vara möjligt att märka viltkameror med endast jägar-id för att anse att kravet på upplysningsplikt ska vara tillgodosett. Gällande rätt ‑ kamerabevakning trädde den nya kamerabevakningslagen (2018:1200) i kraft (prop. 2017/18:231, bet. 2017/18:JuU36, rskr. 2017/18:391). Därmed upphävdes den tidigare kameraövervakningslagen. En anledning till att den äldre lagen ersattes med en ny var att det fanns vissa problem med tillämpningen av den tidigare lagstiftningen. Ett av problemen var att rättspraxis utvecklats på ett sätt som innebar alltför begränsade möjligheter att få tillstånd till kameraövervakning. Avsikten med den nya lagen var bl.a. att förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning som integritetsskyddet förstärktes. Regeringen konstaterade att det är angeläget att lagstiftningen inte hindrar en berättigad användning av ny teknik. Vidare anför regeringen att det är angeläget att lagstiftningen inte ställer upp för höga krav för exempelvis eller kommunernas möjligheter att vid behov använda tekniken som ett led i att skapa trygghet i offentliga miljöer. Genom den nya lagen anpassades också bestämmelserna till de nya EU-reglerna om dataskydd. Kamerabevakningslagen innehåller i första hand regler om behandling av personuppgifter i samband med kamerabevakning. Lagen är tillämplig på personbevakning. Kravet på tillstånd är begränsat till myndigheter och vissa andra som utför uppgifter av allmänt intresse. Avsikten är att det ska bli lättare för och kommuner att få tillstånd till kamerabevakning på offentliga platser, i brottsbekämpande eller trygghetsskapande syften jämfört med tidigare. Kamerabevakningslagen ger och Säkerhetspolisen utökade möjligheter att tillfälligt använda kamerabevakning utan tillstånd vid risk för allvarlig brottslighet. Möjligheterna att få tillstånd till kamerabevakning bl.a. på tåg och stationer samt inom hälso- och sjukvården förbättras. Den nya lagen innehåller således inget generellt tillståndskrav. Enligt kamerabevakningslagen krävs tillstånd till kamerabevakning av en plats dit allmänheten har tillträde om bevakningen ska bedrivas av en myndighet. Regeringen anför att ett tillståndskrav för myndigheter garanterar ett starkt integritetsskydd och att det inte framkommit att ett tillståndskrav i sig skulle utgöra ett hinder eller försvåra ändamålsenlig kamerabevakning i de aktuella myndigheternas verksamhet. Tillståndskravet ska även gälla om kamerabevakning av en plats dit allmänheten har tillträde ska bedrivas av någon annan än en myndighet som utför en uppgift av allmänt intresse som följer av lag eller annan författning, kollektivavtal eller beslut som utfärdats med stöd av lag eller annan författning. I de fall kamerabevakningslagen kräver tillstånd för viss kamerabevakning ska tillstånd ges om sådan bevakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli bevakad. Vid bedömningen av intresset av kamerabevakning ska det särskilt beaktas om bevakningen behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott på en brottsutsatt plats eller på en annan plats där det av särskild anledning finns risk för angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet eller på egendom. Vidare ska det särskilt beaktas om bevakningen behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka störningar av allmän ordning och säkerhet eller begränsa verkningarna av sådana störningar, utöva kontrollverksamhet, förebygga, förhindra eller upptäcka olyckor eller begränsa verkningarna av inträffade olyckor eller tillgodose andra därmed jämförliga ändamål. Vid bedömningen av den enskildes intresse av att inte bli bevakad ska det särskilt beaktas hur bevakningen ska utföras, om teknik som främjar skyddet av den enskildes personliga integritet ska användas och vilket område som ska bevakas (8 § kamerabevakningslagen). I lagen anges vissa tillfälliga undantag från kravet på tillstånd (10 §). Kamerabevakning får t.ex. ske, utan att en ansökan om tillstånd har gjorts, vid bevakning som bedrivs av eller Säkerhetspolisen, om det av någon särskild anledning finns risk för allvarlig brottslighet och syftet med bevakningen är att förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra sådana brott. Om en ansökan om tillstånd görs får bevakningen bedrivas utan tillstånd till dess att ansökan har prövats. I propositionen anförs att har gett regeringen till känna att polisens tillståndskrav för kameraövervakning ska tas bort och ersättas med en anmälningsplikt senast i samband med att den nya kamerabevakningslagen träder i kraft . Regeringen, som anser att denna fråga är komplex och behöver utredas, anför i propositionen att man tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder som kan underlätta kamerabevakning i brottsbekämpande syfte (dir. 2017:124). Utredningens förslag i denna del redovisades . Regeringen skriver i propositionen att det saknas underlag att i sammanhanget närmare överväga ett undantag från tillståndskravet för viss kamerabevakning inom hälso- och sjukvården. Möjligheterna att få tillstånd för kamerabevakning på platser av det aktuella slaget där det finns problem med brottslighet och andra störningar kommer dessutom att förbättras genom regeringens förslag eftersom det vid tillståndsprövningen ska beaktas särskilt om kamerabevakningen behövs för att platsen är brottsutsatt eller för att det av särskild anledning finns risk för angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet till person eller på egendom (s. 81). Ett beslut om tillstånd enligt kamerabevakningslagen ska bl.a. ange bevarandetid för behandling av bilder eller ljud och andra förhållanden som har betydelse för att skydda en enskilds personliga integritet, om sådana villkor behövs för tillståndet (13 §). Av förarbetena till kamerabevakningslagen framgår att den tidigare kameraövervakningslagen innehöll bestämmelser om lagringstid. Vidare anförs följande (prop. 2017/18:231 s. 106 f.). Eftersom den tekniska utvecklingen innebär att kamerabevakning ständigt får nya användningsområden framstår det emellertid inte som ändamålsenligt att fastställa en enhetlig maximal lagringstid för upptaget material. Särskilda bestämmelser om lagringstid skulle dessutom inte kunna gälla för all kamerabevakning utan bara inom det tillståndspliktiga området. Vid sådan kamerabevakning har tillsynsmyndigheten också möjlighet att förena tillståndet med villkor om att materialet endast får lagras under en viss angiven tid. Ett sådant villkor gäller dock endast så länge materialet inte kommer till användning i någon annan verksamhet än kamerabevakning hos den som bedriver bevakningen, t.ex. användning av material från kamerabevakning i förundersökningar. I andra fall kan tillsynsmyndigheten, t.ex. i samband med konsekvensbedömningar och samråd med myndigheten, använda sig av sina tillsynsbefogenheter om den planerade bevarandetiden inte anses förenlig med den tillämpliga dataskyddsregleringen. Kroppskameror på sjukhusens akutmottagningar När det gäller möjligheten att utrusta personal på sjukhusens akutmottagningar med kroppskameror har justitie- och migrationsministern i ett svar på en skriftlig fråga (2018/19:142) uppgett följande. Våld och hot på sjukhusens akutmottagningar är något som aldrig kan accepteras. Det gäller oavsett om det riktar sig mot vårdpersonal, patienter eller andra. Sjukvården ska vara en trygg plats för alla. De som begår hot- och våldsbrott på sjukhusens akutmottagningar äventyrar inte bara tryggheten för patienter och personal utan i förlängningen också sjukvårdens kvalitet och människors liv. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förenkla användningen av kamerabevakning i samhället. Det handlar framför allt om en ny kamerabevakningslag som trädde i kraft . Lagen innebär bl.a. att det blir lättare för polisen och kommuner att söka och få tillstånd till kamerabevakning på platser som är utsatta för brott, eller där hotbilden av andra skäl är förhöjd. Det krävs t.ex. inte längre att sökanden kan presentera omfattande underlag och statistik över brottsligheten för att kunna få ett tillstånd. Det här gäller också för sjukhus och liknande platser som har behov av kamerabevakning. Kroppsburna kameror faller utanför tillämpningsområdet för den nya kamerabevakningslagen. I stället kan bl.a. EU:s dataskyddsförordning och offentlighets- och sekretesslagen bli tillämpliga vid användningen av sådana kameror inom vården. Eftersom sjukvården – och inte minst akutmottagningarna – är en mycket integritetskänslig miljö, krävs noggranna avvägningar mellan behovet av bevakning och respekten för den personliga integriteten. som ser rättsliga problem med användningen av kroppskameror, kan det konstateras att sådana kameror används av ordningsvakter i vården. Det finns ännu inte något vägledande domstolsavgörande i frågan och därför råder en osäkerhet kring de rättsliga förutsättningarna. Möjligheten att dela övervakningsbilder Kamerabevakningslagen (2018:1200) innehåller en bestämmelse om tystnadsplikt och utlämnande av uppgifter (21 §). Enligt bestämmelsen får den som tar befattning med en uppgift som har inhämtats genom kamerabevakning inte obehörigen röja eller utnyttja det som han eller hon på detta sätt har fått veta om någon enskilds personliga förhållanden. I det allmännas verksamhet tillämpas offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), nedan förkortad OSL. Av OSL framgår att sekretess gäller för sådana uppgifter om en enskilds personliga förhållanden som har inhämtats genom kamerabevakning som avses i kamerabevakningslagen om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (32 kap. 3 § OSL). Sekretessen hindrar inte att en uppgift lämnas till brottsbekämpande myndigheter i vissa fall eller till en kommun eller en myndighet för att förebygga en hotande olycka eller för att begränsa verkningarna av en redan inträffad olycka (32 kap. 3 a § OSL). Av propositionen framgår även följande (s. 157). Obehörighetsrekvisitet är avsett att tolkas på så sätt att ett uppgiftslämnande av en enskild aktör som motsvarar ett uppgiftslämnande som är tillåtet enligt offentlighets- och sekretesslagen (OSL) inte är att betrakta som obehörigt. Bestämmelsen i 32 kap. 3 § OSL som särskilt tar sikte på uppgifter som har inhämtats genom kamerabevakning har ett omvänt skaderekvisit. Det innebär att sekretess gäller, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men. Därmed är det inte fråga om ett obehörigt utlämnande enligt paragrafen, om det står klart att den uppgift det gäller kan lämnas ut utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Frågan om en uppgift omfattas av tystnadsplikt beror alltså på hur känslig uppgiften är. Om den som uppgiften avser samtycker till ett utlämnande är det inte fråga om ett obehörigt utlämnande. Gällande rätt – upplysning om kamerabevakning Enligt 15 § kamerabevakningslagen ska upplysning om att kamerabevakning sker lämnas genom tydlig skyltning. I vissa situationer görs undantag från denna upplysningsplikt (16 §). Om det finns synnerliga skäl får dessutom tillsynsmyndigheten i enskilda fall besluta om undantag (17 §). Vidare finns bestämmelser om rätten till information om den personuppgiftsbehandling som kamerabevakningen innebär i bl.a. EU:s dataskyddsförordning. Justitie- och inrikesministern besvarade i en interpellationsdebatt frågan om vilka åtgärder som ska vidtas för att jägar-id ska anses vara en fullgod identitetsmärkning på viltkameror (ip. 2017/18:29). I svaret anför ministern bl.a. följande. Det problem som lyftes upp i interpellationen handlar om hur man ska märka de kameror som finns ute i skogen. Ett bekymmer är att vi inte fullt ut själva råder över detta. I botten finns EU:s dataskyddsförordning, som kommer att träda i kraft . Den gäller likt alla EU-förordningar direkt som svensk lag. I denna förordning är det tydligt att det måste finnas en uppgift på kameran om vem som är ansvarig för den och för övervakningen. Detta gäller som sagt alla kameror som sitter uppe och inte bara dem vi talar om . Skulle det i så fall räcka med ett jägar-id? Det skulle det göra för myndigheternas vidkommande så att de kan se vem som är ansvarig för övervakningen. Problemet är att dataskyddsförordningen inte bara tar hänsyn till att myndigheterna måste veta detta. Syftet med förordningen är att allmänheten ska kunna veta vem som övervakar om man har hamnat på en bild från någon av dessa kameror. Allmänheten måste alltså veta det. Jägar-id:n är för övrigt sekretessbelagda. Det finns ingen automatisk tillgång från allmänhetens sida till dessa id:n och vem som står bakom varje identitet. Detta gör att det är svårt att hävda att vi skulle leva upp till dataskyddsförordningen om vi gör en sådan reglering. Så ser problematiken ut. Vi är inte färdiga i analysen . De förslag som läggs fram i utredningen är ganska detaljerade när det gäller exakt vad som ska framgå. Vi tittar fortfarande på om det behöver vara så detaljerat, men det får vi återkomma till när vi presenterar lagrådsremissen . Det viktiga är att man ser vem som står bakom kameran, alltså vem som har ansvar för den. Det är oftast en privatperson, men det kan också vara en organisation som står bakom den. Oavsett hur det är ska det redovisas. Vi återkommer som sagt om hur detta ska regleras i detalj. Problemfrågan är dock att vi är bundna av dataskyddsförordningen. Av förarbetena till kamerabevakningslagen framgår bl.a. följande (prop. 2017/18:231 s. 87 f.). Dataskyddsförordningen och dataskyddsdirektivet innehåller en omfattande reglering av de registrerades rättigheter. En av dessa rättigheter är rätten att få information från den personuppgiftsansvarige om personuppgiftsbehandling.