bet · H601FiU27 · 2019-04-25 00:00:00 — har överlämnat sin årsredovisning (redog. 2018/19:RR1) till . Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Efter avslutad revision föreslår utskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utskottet saknar den redovisning av användningen av externa konsulter i årsredovisningen som utskottet begärde 2008, och ser fram emot en sådan redovisning i årsredovisning . Utskottet har tagit del av . Utskottet ser med tillfredsställelse på att arbetat med att fånga in resultatet av den årliga revisionens förebyggande arbete och redovisat detta i uppföljningsrapporten. Redogörelse /19:RR1 årsredovisning . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Externrevisorns revisionsberättelse Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 2016–2018 Tabell 3 Resultat inom årlig revision 2016–2018 Tabell 4 Inriktningen på effektivitetsrevisionens granskningar Tabell 5 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Tabell 6 Kostnader för verksamhetsgrenen Nationellt revisionsorgan Tabell 7 Kostnader för verksamhetsgrenen Internationellt utvecklingssamarbete Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /19:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M) och (SD). ska enligt lagen (2016:1091) om budget och administration för myndigheter lämna en årsredovisning till . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. lämnades årsredovisningen till (redog. 2018/19:RR1). I årsredovisningen lämnas ett intygande av riksrevisorn med administrativt ansvar om att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Riksrevisorn med administrativt ansvar bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. Revision av årsredovisning har utförts av . Revisionsberättelsen kom in till finansutskottet (dnr 1929-2018/19). har också lämnat in Uppföljningsrapport till finansutskottet. Den är inte något formellt riksdagsärende. Uppföljningsrapporten ger utskottet underlag för att bedöma resultat. Som ett led i beredningen av ärendet höll finansutskottet en intern utfrågning med som är riksrevisor med administrativt ansvar. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. I sitt förord till årsredovisningen konstaterar riksrevisorn med administrativt ansvar, , att riksrevisorerna fortsatt att arbeta för att återupprätta förtroendet för och att myndigheten har återhämtat sig efter den tidigare förtroendekrisen. Enligt förordet har presterat enligt sitt uppdrag med goda resultat. Den årliga revisionen av myndigheternas årsredovisningar 2017 slutfördes och i enlighet med god revisionssed. Inom effektivitetsrevisionen publicerades 35 granskningsrapporter, i huvudsak i enlighet med granskningsplanen 2017/18. Inom den internationella samverkan låg aktivitetsnivå 2018 på ungefär samma nivå 2017. Inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet har ingått avtal med två nya samarbetsländer. Intern styrning och kontroll För de övergripande verksamhetsrisker som i riskanalysen 2017 fick ett högt riskvärde vidtogs åtgärder för att minska värdet . har arbetat med att minimera riskerna på följande områden: • otillräcklig efterlevnad av regler: hantering av allmänna handlingar och sekretess • otillräcklig efterlevnad av regler: bisysslor • brister i krisberedskap och brist i kommunikation vid kris • otillräcklig efterlevnad av dataskyddsförordningen • brister i resurser och kontinuitet på ekonomienheten. Åtgärderna som vidtagits har haft en påverkan på majoriteten av riskerna, och för de övriga fortsätter förbättringsarbetet . I årsredovisningen konstateras att det finns områden inom myndigheten där bedömningen är att den interna styrningen och kontrollen i allt väsentligt är betryggande, men att ett antal förbättringar behöver genomföras. Det handlar bl.a. om strategiskt säkerhetsarbete, en god offentlighetsstruktur och upphandlingar. Anslagsförbrukningen 2018 på förvaltningsanslaget var ca , vilket innebär att anslagskrediten utnyttjades med (se tabell 1). På anslag för internationellt utvecklingsarbete var anslagsförbrukningen ca , vilket innebär ett utgående anslagssparande på . Källa: årsredovisning . Verksamhetens kostnader ökade med jämfört med föregående år, och förklaras i huvudsak av ökade kostnader för personal jämfört med . Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 2016–2018 Källa: årsredovisning . Verksamhetsgren: Årlig revision Revisionen av myndigheternas årsredovisningar ska utföras i enlighet med internationella standarder som ger uttryck för god revisionssed och att revisionsberättelserna ska lämnas . Den årliga revisionen arbetar även förebyggande genom att ha en löpande dialog med myndighetsledningarna om de brister som identifierar under granskningen. Detta arbetssätt ökar myndighetens möjlighet att åtgärda väsentliga fel innan årsredovisningen lämnas. slutförde granskningen av myndighetens årsredovisningar för . I samband med det lämnades 228 revisionsberättelser. Sammanlagt 14 myndigheter fick ett modifierat uttalande i sina respektive revisionsberättelser, och en myndighet fick fler än ett modifierat uttalande i sin revisionsberättelse. Den vanligaste orsaken till modifieringar är att anslag eller bemyndiganden överskridits. Detta påverkar om anslag och inkomster i allt väsentligt använts i enlighet med de ändamål som beslutat om och i enlighet med tillämpade föreskrifter. Uttalandet och den granskning som görs mot det svarar mot uppgift att uttala sig om huruvida ledningens förvaltning följer tillämpliga regelverk. För lämnade även elva upplysningar i revisionsberättelserna. Upplysningar lämnas när det finns sådant som myndigheten bedömer som viktigt för att kunna förstå årsredovisningen. Den vanligaste orsaken till upplysningar i revisionsberättelsen är oklarheter i fråga om tillämpning av full kostnadstäckning i avgiftsbelagd verksamhet utifrån 5 § avgiftsförordningen (1992:191). Den årliga revisionens kvalitetsarbete bedrivs i enlighet med internationella standarder för kvalitet i finansiella revisioner och innefattar både åtgärder i fråga om kvalitetssäkring och kvalitetskontroller i efterhand. kontrollerades nio ansvariga revisorers akter. Kvalitetskontrollen visade att revisionen i allt väsentligt var utförd och dokumenterad i enlighet med internationella standarder samt instruktion för granskning av resultatredovisningen och annan information i årsredovisningen. Som en del i kvalitetsarbetet utvecklade klarspråk inom årlig revision, och arbetet integreras i kvalitetssäkringsarbetet för att få långsiktig effekt. Den totala kostnaden för den årliga revisionen ökade marginellt med ca jämfört med (se tabell 2). Kostnaderna för revision av myndigheter är i princip oförändrade, men kostnaderna för områdesbevakning har minskat något. Kostnaderna för metodutveckling och kompetensutveckling har ökat med 2,6 miljoner () jämfört med föregående år till följd av en medveten uppbyggnad av resurserna för att möta ett ökat behov. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd. Intäkterna från revisionen redovisas mot inkomsttitel, och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. I tabell 3 redovisas resultatet av den avgiftsfinansierade årliga revisionen. Det ackumulerade underskottet uppgår till efter årets underskott på . Om underskottet fortsätter att öka kan det enligt finnas anledning att höja avgifterna eller 2020. Tabell 3 Resultat inom årlig revision 2016–2018 Not: Kostnaderna avser nettokostnader för själva revisionen av de statliga myndigheterna. Källa: årsredovisning . granskar också Östersjöstaternas råd (). Revisionen är avgiftsfinansierad, och disponerar intäkterna. Det ackumulerade överskottet i verksamheten uppgår till , vilket till stor del uppstått i samband med tidigare avgiftsfinansierade uppdrag. De åtgärder som vidtogs för att minska överskottet har ännu inte lett till det resultat man önskade, och ytterligare åtgärder kommer att vidtas genom översyn av taxorna och fördelning av kostnaderna. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på att granska hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får också lämna förslag om alternativa insatser för att nå avsedda resultat. följer de internationella standarderna för effektivitetsrevision. publicerades 35 granskningsrapporter, vilket är ungefär lika många som 2017. fattades beslut om att inleda 36 granskningar (40 ), och pågick 42 granskningar (43 föregående årsskifte). I årsredovisningen har man klassificerat de publicerade granskningarna efter revisionslagens uppräkning av typ av granskning: hushållning, resursutnyttjande respektive måluppfyllelse och samhällsnytta (se tabell 4). En granskning kan bestå av flera typer av granskningar. bedömer att effektivitetsgranskningarna i huvudsak levde upp till bredden i lagens krav. Tabell 4 Inriktningen på effektivitetsrevisionens granskningar Källa: årsredovisning . lades två granskningar ned, vilket enligt årsredovisningen är betydligt färre än . Kostnaderna för de nedlagda granskningarna uppgick till , en minskning från 2017. Under rubriken redovisas den process för kvalitetssäkring som använder. I årsredovisningen konstateras att effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring ingår i granskningsprocessen. Av årsredovisningen framgår att initierade en översyn av granskningsprocessen i syfte att ytterligare stärka kvalitetssäkringen. Översynen kommer att slutföras . Den totala kostnaden för effektivitetsrevisionen ökade med ca jämfört med . Enligt årsredovisningen är det kostnaden för granskning och omvärldsbevakning som har ökat. I årsredovisningen konstateras att kostnaden per publicerad granskning har ökat något jämfört med (se tabell 5), men att den är lägre än 2016. De publicerade granskningarna under både 2017 och 2018 har kunnat genomföras med färre arbetade timmar än 2016, vilket förklaras av att fler granskningar av mer avgränsad karaktär genomförts. Vidare är det rimligt att tro att kvalitetssäkringsarbetet och processen för att ta fram granskningar hanteras säkrare i organisationen, vilket anser att det låga antalet nedlagda granskningar vittnar om. Tabell 5 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Tusental kronor om inte annat anges inte resulterat i rapport Styckkostnad per publicerad granskning Snitt antal timmar per publicerad granskning Not: Antalet timmar per granskning grundar sig på redovisade timmar för anställd personal. Källa: årsredovisning . Verksamhetsgren: Nationellt revisionsorgan är nationellt revisionsorgan, vilket bl.a. innebär att myndigheten samverkar i revisionsfrågor nationellt och internationellt. Inom verksamhetsgrenen redovisas även myndighetsövergripande uppgifter. Resultat och bedömning av nationell samverkan Under rubriken och bedömning av nationell samverkan redogör för att man lämnar en granskningsplan, den årliga rapporten och uppföljningsrapporten till . Vidare konstateras att myndigheten lämnat 19 remissyttranden, vilket kan jämföras med 37 remissyttranden . hölls sex sammanträden med parlamentariska råd. följde rådet granskningsverksamhet och fick information om förslaget till budget, årsredovisning, den årliga rapporten, långsiktiga plan samt granskningsplanen. Det informerades löpande om de åtgärder som riksrevisorerna genomfört. hade tre möten med det vetenskapliga rådet. Bedömningar av effektivitetsrevisionens granskningsrapporter var ett genomgående tema på sammanträdena. Rådet fick också tillfälle att kommentera och ge synpunkter på myndighetsövergripande dokument, t.ex. granskningsplanen och den årliga rapporten. externa kommunikation tar till största delen sin utgångspunkt i myndighetens granskningsresultat. webbplats hade ca 15 000 besök , och det genomsnittliga antalet besök per enskild granskningsrapport var ca 2 000 . nyhetsbrev når ca 1 420 prenumeranter när en effektivitetsgranskning publiceras. använder sig också av Twitter för att kommunicera, och antalet följare var ca 1 450 . arrangerade ett s.k. webbinarium där ca 100 personer deltog när granskningsrapporten om tillsyn presenterades. En annan viktig del i den externa kommunikationen är externa kontakter och seminarier. Riksrevisorerna deltog bl.a. i seminarier som hade anordnats av Kommek, Folk och Försvar, och Samhälle (SNS) och Statskontoret. Resultat och bedömning av internationell samverkan I internationella sammanhang är bl.a. medlem i det internationella samarbetsorganet för nationella revisionsorgan, (Intosai), och fullgör åtaganden på EU-nivå, t.ex. när det gäller kontakter med Europeiska revisionsrätten (ECA). Den totala kostnaden för verksamhetsgrenen nationellt revisionsorgan ligger kvar på ungefär samma nivå som 2017. Kostnaderna för externa kontakter och seminarier har ökat. Av årsredovisningen framgår att ökningen beror på att fler aktiviteter har kostnadsförts under externa kontakter och seminarier jämfört med . Siffran återspeglar inte mängden aktiviteter som genomfördes . Tabell 6 Kostnader för verksamhetsgrenen Nationellt revisionsorgan Externa kontakter och seminarier Källa: årsredovisning . Verksamhetsgren: Internationellt utvecklingssamarbete internationella utvecklingssamarbete syftar till att stödja utvecklingen av oberoende och professionella nationella revisionsorgan, att bidra till utvecklingen av demokrati samt att stärka parlamentens kontrollmakt i samarbetsländerna. Utvecklingssamarbetet bedrivs i globala, regionala och bilaterala program i , , och på . Ambitionen är att resultaten ska vara uthålliga och att samarbetspartner ska rustas med en kompetens som gör att de kan fortsätta arbetet själva. påbörjades två nya bilaterala projekt i och . avslutades samarbetet med . Projekten har i huvudsak löpt enligt plan, och de utvärderingar som görs efter varje utbildning eller coachning visar generellt sett höga omdömen. Förutom i har omfattningen av projekten i östra minskat. Stödet till har minskat eftersom den finansiella revisionen där nu är mer självgående. I har stödet förskjutits från finansiell revision till effektivitetsrevision, och stödet till har ökat eftersom det breddats till fler områden utöver effektivitetsrevision. publicerar en uppföljningsrapport över det internationella utvecklingssamarbetet. Den senaste rapporten publicerades . konstaterar i årsredovisningen att utvärderingen visar att det görs framsteg. Vid ingången av 2018 hade nyttjat en anslagskredit på ca av biståndsanslaget. Inriktningen var att återbetala anslagskrediten och att lämna 2018 utan att nyttja någon kredit. Yttre faktorer såsom samarbetspartnernas förutsättningar medför svårigheter att helt styra vilken verksamhet som kommer att genomföras. har i det närmaste nått ambitionen när det gäller omfattningen på verksamheten och noterar ett anslagssparande på 2018. Tabell 7 Kostnader för verksamhetsgrenen Internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning 2018. Personal, kompetensförsörjning och arbetsmiljö I avsnittet redovisas de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att det finns god kompetens för att nå verksamhetens mål och utföra uppdrag. Även personalstatistik och genomförda aktiviteter för att ytterligare förbättra arbetsmiljön redovisas i avsnittet. var 331 personer anställda vid myndigheten (varav 15 personer var tjänstlediga), och uppgick antalet årsarbetskrafter till 280. Könsfördelningen på myndigheten har varit kvinnor och män, vilket är en något högre andel kvinnor jämfört med myndigheterna under regeringen. Medelåldern var , vilket ligger i linje med medelåldern för anställda på myndigheterna under regeringen. har andelen chefer som är kvinnor ökat från till . Antalet chefer var 24 , exklusive de tre riksrevisorerna. Personalomsättningen var i genomsnitt 2018, vilket är något högre än personalomsättningen för myndigheter under regeringen. har personalomsättningen inom stödverksamheten varit högre jämfört . ökade sjukfrånvaron något jämfört med föregående år till av total ordinarie arbetstid, främst inom kategorin . Andelen ligger dock i linje med övriga statsförvaltningen. Utifrån de regelverk som finns för rehabilitering genomför rehabiliteringsutredningar. har man tagit fram rutiner för att fånga upp ohälsa. Rekrytering har varit en central del i arbete med kompetensförsörjning. I huvudsak kan rekrytera den kompetens som verksamheten behöver. Det är dock fortfarande en utmaning att attrahera erfarna revisorer till den årliga revisionen, speciellt revisorer med it-kompetens. har färre årliga revisorer anställts än vad som hade varit önskvärt. När myndigheten söker medarbetare till effektivitetsrevisionen får man i allmänhet ett stort antal ansökningar från personer som kan anställas. I årsredovisningen konstateras att man i rekryteringen haft en viss fördel av att andra myndigheter omlokaliserats till annan ort. har myndigheten tagit fram en kompetensförsörjningsstrategi –2022. Syftet är att säkerställa den struktur som behövs för att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla den kompetens som krävs för att nå verksamhetens mål. En del i strategin är att genomföra inventering av kompetensbehov. Syftet med inventeringen är att säkerställa att har rätt kompetens i förhållande till uppdraget. godkändes 10 av 14 revisorer som genomförde revisorsprovet i samarbete med . , 2016 och 2017, godkändes en av fyra revisorer respektive sex av nio revisorer. inleddes ett arbete med att utveckla myndighetens värdegrund i syfte att etablera en god förvaltningskultur och ta fram en vägledning för hur statsanställda ska agera och även hur svåra situationer ska hanteras liksom dilemman som kan uppstå. Ett antal dilemman som är specifika för togs fram . Vidare har värdegrundsfrågor tagits upp i medarbetarsamtal, medarbetarundersökning och avgångssamtal. och arbetstagarorganisationerna har ingått ett lokalt kollektivavtal om samverkan för . Syftet med samverkansavtalet är att öka delaktigheten, utveckla verksamheten och bidra till en god arbetsmiljö. genomfördes även tre enkätundersökningar för att få en nulägesbild över arbetsmiljön. Sammanställningen av svaren från mätningarna visar att medarbetarindex ligger på 3,7–3,8 på en femgradig skala. Externrevisorns granskning av årsredovisningen Revisionsberättelsen kom in till finansutskottet (dnr 1929-2018/19). Enligt externrevisorn har årsredovisningen upprättats i enlighet med lagen (2016:1019) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, förkortad BEA-lagen, samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess ekonomiska resultat för året enligt BEA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Som ett komplement till revisionsberättelsen har externrevisorn upprättat en promemoria för att sammanfatta de iakttagelser av materiell betydelse som framkommit vid granskningen. Iakttagelserna har diskuterats med berörda personer och med ledning. Externrevisorn konstaterar att granskningen huvudsakligen varit inriktad på den finansiella redovisningen och att man när det gäller resultatredovisningen har fokuserat på att göra en faktakontroll mot relevanta underlag och specifikationer. ökade verksamhetens kostnader , vilket framför allt förklaras av ökade personalkostnader. Dessa förklaras i sin tur främst av höjda till (). Externrevisorerna konstaterar att de ökningar av gemensamma kostnader som beror på ökade lokalkostnader och kostnader för teknisk utrustning motverkas av lägre övriga kostnader, t.ex. kostnader för konsulter. Externrevisorn har tagit del av beslut om chefspensioner för de avsättningar som redovisats i bokslutet. Några kvarstående förpliktelser för de riksrevisorer som lämnade myndigheten och 2017 finns inte. Om en tidigare riksrevisors anställning hos en annan arbetsgivare upphör kan avsättning för denna uppgå till högst . När det gäller den årliga revisionen konstaterar externrevisorn att det ackumulerade underskottet har ökat till som en följd av ökade kostnader, vilket inte fullt ut har kunnat tas ut i form av högre avgiftsintäkter. Externrevisorn skriver om de myndighetsgemensamma kostnaderna och konstaterar att fördelningen mellan verksamhetsgrenarna beräknas för respektive verksamhetsgren. Av de gemensamma kostnaderna har belastat anslaget 1:5 Internationellt utvecklingssamarbete. Till skillnad då verksamhetsgrenen belastades med en fast andel av de myndighetsgemensamma kostnaderna har kostnaderna fördelats på samma sätt som för övriga verksamhetsgrenar. Efter att ha granskat redovisning och fördelning av myndighetens gemensamma kostnader anser externrevisorn att fördelningen gjorts enligt den princip som myndigheten angett. I den löpande granskning externrevisorn gjort redogörs för internrevisionens arbete, intern styrning och kontroll samt redovisningsrutiner. Internrevisionen har identifierat större förbättringsmöjligheter inom tre områden: generella it-kontroller, säkerhetsskydd och dataskyddsförordningen. När det gäller intern styrning och kontroll konstateras att myndigheten förbättrat dokumentationen av processen för intern styrning och kontroll med tydligare verktyg för riskanalys och återrapportering från verksamheten. Externrevisorn har rapporterat till myndigheten om att vissa rutiner behöver genomlysas för att säkerställa att de i alla delar är ändamålsenliga och effektiva. Externrevisorn har granskat generella it-kontroller och lämnat rekommendationer om ändringar av fasta registerdata och behörigheter till redovisningssystemet. Externrevisorn konstaterar att det pågår en översyn av dessa områden på myndigheten. ska ge underlag för att bedöma resultat, dvs. om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. I inledningen konstateras att rapporten också kan ge andra än kunskap om granskningar, hur de tas emot och vad de leder till. Med en regelbunden uppföljning får även erfarenheter som kan användas internt för att utveckla såväl granskningsarbetet som rapporteringen av granskningarna. Uppföljningsrapporten består av fyra delar. I den första delen görs en sammanfattande bedömning av granskningsverksamhetens resultat. I den andra delen redovisas de djupa uppföljningarna av 18 rapporter från effektivitetsrevisionen som beslutades –. Utifrån den årliga revisionens samlade granskningsverksamhet redovisas i den tredje delen vilka åtgärder de berörda organisationerna och regeringen har vidtagit med anledning av modifierade revisionsberättelser och rekommendationer som framförts i revisionsrapporter. I den fjärde och sista delen i uppföljningsrapporten redovisas resultatet av en översiktlig uppföljning av 30 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen . I bilagor till rapporten redovisas kvantitativa uppgifter från de djupa uppföljningarna som belyser • hur granskningarna tagits emot och de åtgärder som de lett till (bilaga 1) • regeringens och de granskade organisationernas behandling av modifierade revisionsberättelser (bilaga 2) • en undersökning av regeringens skrivelser med anledning av de 30 granskningsrapporter som varit föremål för en översiktlig uppföljning (bilaga 3) samt • en redovisning av regeringens och de granskade organisationernas behandling av rekommendationerna i revisionsrapporter (bilaga 4). Uppföljningen visar att samlade granskning genom årlig revision och effektivitetsrevision har haft genomslag och bidragit till förbättringar i de granskade verksamheterna.