bet · H701TU1 · 2019-12-06 00:00:00 — Utskottet vill även peka på att åtgärder som omfattas av storstadsförhandlingarna, som en del av Sverigeförhandlingen, också ger nya möjligheter och förutsättningar att verka för hållbara stadsmiljöer genom åtgärder för bl.a. kollektivtrafik och cykel. Utskottet konstaterar inledningsvis att är ett affärsverk som i huvudsak finansieras genom sjöfartsavgifter i form av farledsavgifter och lotsavgifter. ekonomiska resultat har enligt budgetpropositionen påverkats negativt, vilket främst har sin grund i en omvärdering av pensionsskulden till följd av låga marknadsräntor och att intäkterna varit för låga i förhållande till kostnaderna. började att tillämpa en reviderad avgiftsmodell med syftet att få en ekonomi i långsiktig balans, minska sjöfartens miljöpåverkan och öka transparensen i avgiftssystemet. Vid fastställelse av farledsavgiften tas hänsyn till fartygets storlek, last, passagerare och miljöpåverkan. Det reviderade avgiftssystemet tillsammans med ett kontinuerligt effektiviserings- och förändringsarbete för att minska kostnaderna i verksamheten förväntas bidra till att långsiktigt få en ekonomi i balans. Utskottet välkomnar detta. Regeringen understryker i skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 behovet av att utveckla godstransportsystemet. Genom satsningar i den nationella planen, tillsammans med regeringens nationella godstransportstrategi, skapas enligt skrivelsen förutsättningar för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. Fokus ligger på lösningar som effektiviserar nyttjandet av godstransporter, i synnerhet sådana som tar till vara järnvägens och sjöfartens kapacitet, liksom innovation för att skapa framtidens moderna godstransportsystem. Utskottet är mycket positivt till detta. I den nationella planen lägger regeringen fram förslag som bl.a. bidrar till en överflyttning från väg till järnväg och sjöfart. För att stärka en effektiv och hållbar godstrafik och främja överflyttning bedömer regeringen i skrivelsen att investeringarna i sjöfartens infrastruktur behöver öka. Utskottet delar denna uppfattning och noterar med tillfredsställelse att investeringarna i sjöfartsobjekt i den nationella planen flerdubblas jämfört med föregående plan. Regeringen avsätter medel bl.a. för farledsfördjupningen in i hamn, för att färdigställa farleden i och förbättra farleden mellan och , för att uppgradera Slussarna i och för att utöka kapaciteten i farleden till . Vidare vill utskottet peka på att regeringen gav i uppdrag att utse och inrätta en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart med ett tidsbegränsat uppdrag . Inom ramen för detta uppdrag ingår bl.a. att samordnaren ska analysera hur torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar, inklusive kajer i stadsmiljö, kan utvecklas för att bidra till ökad sjöfart, ökad hamnkapacitet och produktivitet, minskad trängsel, minskad klimat- och miljöpåverkan och regional utveckling samt vilka aktörer som har ansvar för eventuella åtgärder som föreslås. Analysen ska även omfatta kopplingen till infrastrukturinvesteringar. ska enligt direktiven redovisa den del av uppdraget som rör analys av torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar till . När det gäller statens isbrytare är det som förvaltar dessa och ansvarar för verksamheten. har gjort bedömningen att om verket även fortsättningsvis ska kunna utföra sitt uppdrag att tillhandahålla effektiva och pålitliga isbrytartjänster bör en förnyelseprocess av de tre isbrytarna i Atle-klassen påbörjas. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att det är viktigt att isbrytningsverksamheten även i fortsättningen kan möta de behov som finns . Utskottet delar denna uppfattning. har enligt regeringen påbörjat ett arbete med att bl.a. ta fram ett underlag för de närmare finansiella och tekniska förutsättningarna för en förnyelse av isbrytare i Atle-klassen. Med anledning av motionsförslaget i frågan om sjöfartsstöd vill utskottet påminna om att sjöfartsstöd kan lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst samt arbetsgivarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd. Utskottet konstaterar att det i samband med att tonnagebeskattningssystemet infördes beslutades att minskningen av statens intäkter delvis skulle finansieras genom en sänkning av anslaget för sjöfartsstöd (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16:98). I praktiken innebär detta att efter att förordningsändringen har trätt i kraft kommer en arbetsgivare att få tillbaka – i stället för – av skatteavdrag och sociala avgifter. Utskottet kan konstatera att Trafikanalys har regeringens uppdrag att genomföra en årlig utvärdering av effekterna av stödet till svensk sjöfart. Regeringen beslutade om en flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem. Strategin anger bl.a. att förutsättningarna för flyget i ska förbättras som dess miljö- och klimatpåverkan ska minskas. Av budgetpropositionen framgår att regeringen har uppdragit åt Transportstyrelsen att lämna förslag om miljö- och klimatstyrande start- och landningsavgifter och att en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor ska genomföras. När det gäller frågan om forskning om miljövänligt flyg vill utskottet framhålla att regeringen uppdrog åt att främja hållbara biobränslen för flyg. Satsningen ska pågå –2020 och uppgår till totalt . I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. ska för detta ändamål utlysa medel för att stödja forskning och utveckling av hållbara biobränslen för flyg samt inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Uppdraget ska slutredovisas till . Utskottet välkomnar satsningen. När det gäller motionsförslaget om att kompensera icke-statliga flygplatser i för flygskatten vill utskottet peka på att regeringen gav i uppdrag att bereda och utbetala stöd till ägare av icke-statliga flygplatser i för att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftsunderskott för dessa flygplatser. Utskottet har fått uppgifter om att inga stöd ännu har betalats ut av till de icke-statliga flygplatserna i eller och att arbetar med detta uppdrag. När det gäller perioden –2022 kan utskottet konstatera att regeringen inte har avsatt några medel för kompensation till flygplatser i med anledning av flygskatten. Nattåg till flera europeiska städer Regeringen har uppdragit åt att lämna förslag på vilken nattågstrafik med dagliga avgångar till flera europeiska städer som bör upp-handlas. I uppdraget ingår bl.a. att redovisa en tidsplan för genomförandet och bedöma kostnaderna samt hur upphandlingen kan genomföras utifrån gällande regelverk. har regeringen avsatt för arbetet. Utskottet ser positivt på regeringens förslag om att avsätta ytterligare 2020. När det gäller motionsförslaget om att avsätta medel för ökad säkerhet på järnvägsstationer vill utskottet peka på att det behandlat frågor om vissa säkerhetsaspekter på järnvägsområdet tidigare, i betänkande 2018/19:TU17 Järnvägsfrågor. Utskottet klargjorde då att det grundläggande syftet med offentligrättslig säkerhetsreglering på transportområdet är att förebygga olyckor och därmed hindra att människor, egendom och miljö kommer till skada i samband med transporter. Vidare framhöll utskottet att det av artikel 4 i järnvägssäkerhetsdirektivet framgår att medlemsstaterna ska se till att ansvaret för en säker drift av järnvägssystemet läggs på infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag. Järnvägssäkerhetsdirektivet är genomfört i svensk rätt genom järnvägslagen (2004:519) och föreskrifter som utfärdats med stöd av den. Utskottet påminde vidare om det som statsrådet framförde i sitt svar på en interpellation (ip. 2016/17:603). Statsrådet konstaterade att arbetet med skyddsfrågor inom landtransportområdet på EU-nivå samordnas av kommissionen med hjälp av dess särskilt inrättade arbetsgrupp Landsec. När det gäller järnvägsskydd har arbetet i Landsec, liksom arbetet på nationell nivå, fokuserats på risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifiering, men med den skillnaden att huvudsyftet är att bedöma om åtgärder på EU-nivå bör vidtas för att komplettera det nationella skyddsarbetet. Vidare informerade statsrådet om att det på nationell nivå hade inletts ett systematiskt risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifieringsarbete i järnvägssektorn. Arbetet bedrivs av , , , Transportstyrelsen, Svensk Kollektivtrafik, och järnvägsföretagen och koordineras inom ramen för det nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd (NRJK). Statsrådet pekade också på att regeringen i budgetpropositionen hade föreslagit en satsning på sammanlagt –2020, dels för att utöka antalet stationer som har bevakning och kameraövervakning i syfte att ge bättre skydd och planeringsförutsättningar för ökad säkerhet och trygghet vid stationerna, dels för att genom samverkan mellan olika aktörer vid stationerna utöka antalet trygghetsskapande åtgärder med stationsvärdar. Statsrådet framhöll att han självfallet följer utvecklingen både i och på EU-nivå och att han är beredd på att ytterligare åtgärder kan komma att behöva vidtas, inte minst som en följd av det arbete som pågår inom NRJK och Landsec. Utskottet anförde i betänkandet att det var positivt till det viktiga arbete och de satsningar som regeringen gör för att öka säkerheten inom transportsystemet. Utskottet välkomnade även att regeringen i direktiven till åtgärdsplaneringen har framfört att ska beakta möjligheter att vidareutveckla krisberedskapen, det civila försvaret och förmågan att hantera händelser och situationer som t.ex. stora olyckor, naturhändelser, antagonistiska hot, höjd beredskap och ytterst krig. Järnvägsbranschens Samverkansforum (JBS), som har bildats av aktörer inom järnvägsbranschen i för att prioritera och driva på järnvägens förbättringsarbete, arbetar också med säkerhetsfrågor. En arbetsgrupp inom JBS arbetar med en handlingsplan för arbetet med säkerhet. De prioriterade områdena för säkerhetsarbetet inom JBS är bl.a. hantering av oönskade händelser och säker stationsutformning. Med anledning av motionsförslaget om ökade medel till säkerhetshöjande åtgärder på flygplatser för bl.a. vissa direktlinjer kan utskottet inledningsvis konstatera att luftfartsskyddet och tillhörande regelverk i hög grad styrs av internationella regler, och som en följd av händelserna i tillkom också gemensamma bestämmelser inom EU. Målet för luftfartsskyddet är att skydda passagerare, besättning, markpersonal, allmänhet och egendom från olagliga handlingar. Det gemensamma regelverket inom EU återfinns i förordning (EG) nr 300/2008 och förordning (EU) nr 2015/1998. Regeringen har utsett Transportstyrelsen till den myndighet som har till uppgift att utveckla och ansvara för nationella säkerhetsprogram (NASP). Myndigheten utövar även den registerkontroll som genomförs vid en säkerhetsprövning av en person som exempelvis ska arbeta på en flygplats. I NASP finns samtliga styrande krav för luftfartsskyddet samlade. Utskottet har behandlat frågor om s.k. preclearance, senast i betänkande 2017/18:TU10 Luftfartsfrågor. Utskottet pekade bl.a. på infrastrukturministerns svar på en interpellation om åtgärder för att säkerställa roll som hubb för luftfarten i norra . Infrastrukturministern uttalade då bl.a. att det är viktigt med interkontinentala direktlinjer från och att regeringen arbetar vidare med frågan om att införa s.k. preclearance vid , vilket skulle ge potential för fler direktförbindelser med (ip. 2017/18:32). Utskottet pekade även på att regeringen har inrättat ett Arlandaråd med ett uttalat syfte att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv. Av regeringens flygstrategi som presenterades framgår bl.a. att ska fortsätta att driva på det internationella flygsäkerhetssamarbetet i EU. Utskottet välkomnar det arbete som pågår när det gäller säkerhet på flygplatser. Det övergripande målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Utskottet påminner i sammanhanget om att regeringen beslutade strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi. Den innehåller fem delmål om digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Strategin för hur digitaliseringspolitiken ska bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning och en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling anger inriktningen för digitaliseringspolitiken där visionen är ett hållbart digitaliserat . Strategin bildar ett ramverk för att även i fortsättningen ska tillhöra de ledande länderna i digital konkurrenskraft. Utskottet ser positivt på detta. I regeringens bredbandsstrategi konstateras att tillgång till bredband håller på att bli en förutsättning för att kunna ta del av grundläggande samhällsservice och att fullt ut vara delaktig i samhället. Visionen är ett helt uppkopplat eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet, driva tillväxt och innovativ produktion. I budgetpropositionen anför regeringen att ska ha bredband i världsklass. Det är en förutsättning för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter och uppnå regeringens bredbandsmål. Därför krävs en fortsatt hög utbyggnadstakt av både fast och trådlöst bredband. Regeringen framhåller att utgångspunkten för bredbandsutbyggnaden i är att den sker på kommersiella grunder. I landets mer glest befolkade delar är det dock ofta förenat med större utmaningar att åstadkomma marknadsmässig utbyggnad. Med de verktyg som staten förfogar över, såsom stödmedel, lagstiftning, myndighetsstyrning och arenor för dialog mellan relevanta aktörer, kan förutsättningarna för att åstadkomma bredbandsutbyggnad i hela landet förbättras, inte minst i mer glesbefolkade områden. Utskottet delar regeringens bedömning att en god tillgänglighet till digital infrastruktur i hela är viktig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet. En väl fungerande digital infrastruktur bidrar till detta. Utskottet välkomnar därför regeringens föreslag att ytterligare medel ska avsättas för att underlätta och öka tempot i bredbandsutbyggnaden. Totalt satsar regeringen –2022 på ett nytt stödsystem för utbyggnad av elektroniska kommunikationer som administreras av PTS. När det gäller samordning mellan olika aktörer vid dragning av fiber vill utskottet peka på att fick i uppdrag av regeringen att utreda användningen av alternativa anläggningstekniker m.m. i syfte att främja utbyggnad av bredband på landsbygden. Det handlar bl.a. om att ta fram en modell för hur bredband kan anläggas inom statliga vägars vägområde mot bakgrund av de tekniska utmaningar som finns när fiber ska grävas ned i anslutning till vissa typer av vägar, utan att fiberdragningen inverkar negativt på vägarnas hållfasthet. Rapporten innehåller en handlingsplan med åtgärder och aktiviteter för att kontinuerligt förbättra möjligheterna att kombinera en fortsatt fiberförläggning i vägområdet med en effektiv förvaltning av vägkapitalet. När det gäller motionsförslaget om ökade medel till att säkra samhällsviktig it-infrastruktur konstaterar utskottet att det i budgetpropositionen framhålls att tillförlitliga elektroniska kommunikationer med hög driftssäkerhet och starkt skydd är av mycket stor vikt för samhällets funktionalitet och säkerhet samt möjligheter att hantera olika krisförlopp. Det finns enligt regeringen ett behov av att utveckla samhällets informations- och cybersäkerhet. Regeringens övergripande prioriteringar i detta avseende lyfts fram i den nationella informations- och cybersäkerhetsstrategin (skr. 2016/17:213). Det förslag till riskanalys om nationell 5G-infrastruktur som PTS på regeringens uppdrag har tagit fram samt efterföljande EU-gemensamma riskanalyser och förslag till åtgärder är viktiga utgångspunkter för det fortsatta arbetet med säkerheten i 5G-näten och övrig nätinfrastruktur i . Utskottet vill i sammanhanget även peka på att regeringen har lämnat proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning till , där det föreslås ändringar i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lagförslagen syftar till att skydda säkerhet vid användning av radiosändare genom att tillstånd att använda radiosändare ska kunna förenas med villkor om krav som är av betydelse för säkerhet. Utskottet föreslog i betänkande 2019/20:TU4 att regeringens lagförslag skulle antas. biföll utskottets förslag (rskr. 2019/20:74) När det gäller grundläggande betaltjänster framför regeringen i budgetpropositionen att dessa tjänster i första hand ska tillhandahållas av marknaden. Staten har ett begränsat ansvar som endast omfattar de orter och den landsbygd där behoven inte tillgodoses av marknaden. Som regeringen framför hör ofta de problem som finns med tillgången till grundläggande betaltjänster samman med bristande digital delaktighet. Länsstyrelsernas arbete med lokala och regionala insatser är därför centralt för utvecklingen inom området. Utskottet noterar att regeringens samlade bedömning är att målen för politiken för de grundläggande betaltjänsterna uppfylls. Regeringen anför under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning att den teknologiska utvecklingen och den omfattande digitaliseringen har förenklat och effektiviserat betalningar och medfört ett ökat utbud av elektroniska betalningstjänster, vilket inneburit fördelar för såväl konsumenter som företag, men att utvecklingen har inneburit en minskad kontantanvändning i samhället. Regeringen konstaterar att bankerna inte längre erbjuder kontanttjänster i samma utsträckning som tidigare, vilket medfört en risk för att vissa grupper i samhället som inte har möjlighet att, eller inte vill, ta del av de nya innovativa lösningarna och som är beroende av kontanter hamnar i ett s.k. finansiellt utanförskap. Regeringen har därför föreslagit att vissa banker med verksamhet i ska tillhandahålla kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela . Genom förslaget stärks enligt regeringen kontanters roll som betalningsmedel i samhället, vilket motverkar finansiellt utanförskap och minskar samhällets sårbarhet för störningar i betalningssystemet. För att möjliggöra PTS nya uppgift som tillsynsmyndighet för kraven att tillhandahålla kontanttjänster föreslår regeringen att anslaget 2:1 ökas med . Utskottet välkomnar detta. Särskilt om pris- och löneomräkning Av budgetpropositionen framgår att den pris- och löneomräkning som görs av anslagen för förvaltningsändamål för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2019. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis de förslag till anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. Utskottet har vidare inte några invändningar mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed även i detta avseende medan motionerna 2019/20:2625 (SD), 2019/20:2697 (V), 2019/20:2775 (KD) yrkandena 1, 4, 79 och 86 samt 2019/20:3295 (M) yrkandena 1 och 5–7 avstyrks. Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 61 2020 (bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3060 Återupprätta samhällskontraktet – en budget för . I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. I budgetmotion prioriteras det som är viktigast för . Vi moderater vill återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar om att förbättra sammanhållningen mellan både stad och land och över generationer. I vårt budgetförslag sänks därför skatten på bensin och diesel med per liter som skatten för pensionärer sänks dubbelt så mycket och för dubbelt så många, jämfört med regeringens budgetproposition. Det handlar också inte minst om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Vi vill betona att det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas därför ett stort grepp kring bidragen, och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning som elektrifieringen är central i vår klimatomställning. I budgetmotion föreslås därför ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bl.a. fjärde generationens kärnkraft. Vidare är det väsentligt att alla ungdomar ska kunna möta framtiden med rätt kunskaper. I vår budgetmotion utökas därför också undervisningstiden i skolan. Det är reformer som skulle ta tag i största problem. Vårt förslag till statens budget inom utgiftsområde 22 läggs fram i kommittémotion 2019/20:3295. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Vi anser att en fungerande infrastruktur lägger grunden för fler jobb och tillväxt och är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i en allt hårdare global konkurrens. Människor och företag behöver ett klimatsmart, hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem som man kan lita på. Genom att satsa på elektrifiering av vägar, prioritera upprustningen av det befintliga järnvägsnätet och satsa på vägunderhåll skapas fler jobb och stärkt konkurrenskraft som transporternas utsläpp minskar. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd och när företag tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder öppnar det upp arbetsmarknader, skapar arbetstillfällen och binder samman landet. väg- och järnvägsnät utgör själva ryggraden i detta system. Svenska transporter kommer att ske via tåg, båt och klimatsmarta fordon på väg. Vi i anser att regeringens transportpolitik ställer trafikslag mot varandra och gör transporterna dyrare. Regeringens politik riskerar att slå hårt mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd skatt på diesel och bensin, dyrare energiproduktion och avveckling av kärnkraftsreaktorer drabbar både miljö och jobb. Det är en politik som inte har råd med. För att nå klimatmålen inom transportsektorn behöver vi skynda på utvecklingen mot mer koldioxidfria transporter. I detta arbete kommer eldrivna transporter spela en viktig roll. Antalet laddbara fordon på de svenska vägarna ökar kraftigt och står inför ett enormt teknikskifte inom transportsektorn de närmaste decennierna. I vårt budgetförslag prioriterar vi i arbetet med att fasa ut fossila bränslen genom en satsning på el, både genom elektrifiering av det svenska vägnätet och genom elvägar. Vi föreslår därför att mer satsas på elvägar 2020 inom anslaget 1:1 jämfört med regeringens budgetförslag. Detta ger bl.a. möjlighet att utöka antalet pilotsträckor utöver de två elvägar som är aktuella. Vi kan konstatera att det pågår forskning och utveckling av elmotorer över hela världen och vi anser att staten måste möta upp detta med att säkerställa en utbyggd och fungerande elinfrastruktur.