bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — Enligt 2 § får en tulltjänsteman, i den utsträckning andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, använda våld eller tvång för att bl.a. ta hand om icke-unionsvaror, preja fartyg och stanna transporter och undersöka bagage och post för att kontrollera varor. Våld mot person får endast användas om tulltjänstemannen möts av motstånd och det med hänsyn till ändamålet med åtgärden är försvarligt. och ska medverka i kontrollverksamhet enligt tullagen (3 §). Enligt 24 kap. 7 § andra stycket får den som har begått ett brott på vilket fängelse kan följa gripas av envar om han eller hon påträffas på bar gärning eller flyende fot. får också gripa den som är efterlyst för brott. Den gripne ska skyndsamt överlämnas till närmaste polis. Av regleringsbrevet för avseende framgår att ska bidra till att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och motverka brottslighet. Allmänhet och företag ska ha förtroende för verksamhet och kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. I fråga om kontrollverksamhet anförs vidare i regleringsbrevet följande: Att förhindra smuggling av narkotika och vapen liksom att förhindra storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak är särskilt viktigt som insatserna måste balanseras mot myndighetens ansvar inom samtliga risk- och restriktionsområden. ska redovisa resultatet av kontrollverksamheten avseende smuggling av narkotika och vapen samt storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak. Av redovisningen ska det även framgå hur myndigheten har balanserat insatserna inom dessa områden mot insatser på övriga risk- och restriktionsområden samt vilka överväganden som gjorts. Regeringen beslutade att ge , och i uppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i (Ju2018/00991/PO). Uppdraget innebär bl.a. att myndigheterna ska utveckla sin samverkan på området samt vid behov ta initiativ till samverkan med ytterligare myndigheter samt med relevanta aktörer från näringslivet. Det anförs att polisen och åklagarväsendet har det direkta brottsbekämpande ansvaret i fråga om brottsligheten. och bedriver kontrollarbete och ska genom ökad samverkan med bidra till att bl.a. öka upptäcktsrisken vid utförsel av stöldgods. ska också i större utsträckning delta i operativt internationellt polissamarbete mot organiserad tillgreppsbrottslighet och öka sin egen förmåga att genom operativa insatser arbeta mot de internationella brottsnätverken. Bland annat kan det vara påkallat med en ökad polisiär närvaro vid gränspassager och andra strategiska platser för att öka upptäcktsrisken vid in- och utresa till och från . Uppdraget skulle delredovisas och slutredovisas . lämnades en första delredovisningen och en andra delredovisning lämnades till regeringen . Innehållet i den andra delredovisningen redovisas i avsnittet Polisens inre organisation i detta betänkande. Statsrådet anförde följande i ett skriftligt frågesvar om befogenheter och utförsel av stöldgods (fr. 2016/17:1168 och 2016/17:1180): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ eller vidta några åtgärder för att se över befogenheter att förhindra utförsel av stöldgods från . har frågat mig om jag anser att det behövs en skärpt utförselkontroll för att förhindra att stöldgods förs ut från och vilka åtgärder jag och regeringen i så fall kommer att vidta för att komma till rätta med problemet. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. Jag besvarade en liknande fråga från . Jag betonade då, och vill återigen framhålla, att jag ser allvarligt på den här typen av brottslighet. Det är därför av största vikt att det samarbete som finns mellan och fungerar i de fall där inte själv har befogenhet att ingripa. befogenheter att göra kontroller vid gränsen mot ett annat EU-land regleras i den s.k. inregränslagen. För att ska få göra ingripanden krävs att den aktuella varan finns uppräknad i lagen. Exempel på sådana varor är narkotika, vapen och krigsmateriel. Med stöd av den lagen har rätt att bl.a. omhänderta varor. Dessutom kan lagen om straff för smuggling bli tillämplig, vilken bl.a. innehåller bestämmelser om beslag. För att regelverket ska vara tillämpligt ska det dock finnas en in- eller utförselrestriktion beträffande varan i annan lagstiftning. Regleringen för kontroller tar således endast sikte på in- och utförselreglerade varor och inte på att utreda andra typer av brott. Det är som jag nämnde inledningsvis viktigt att och samverkar i dessa frågor och enligt vad jag har erfarit har myndigheterna ett bra samarbete. Det är finansministern som har ansvaret för , men såvitt jag känner till har inte efterfrågat någon lagändring som skulle ge dem möjlighet att vid utförsel beslagta varor som misstänks vara stöldgods. Jag har därför för tillfället inte för avsikt att vidta några åtgärder. Finansminister anförde följande som svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:169) om ökade befogenheter för tullen: Boriana har frågat mig om jag avser att initiera en lagändring som ger tullen ökade befogenheter att leta efter stöldgods eller att stoppa det innan , och lämnar slutrapport i det uppdrag som regeringen gav dessa myndigheter . Regeringen är fast besluten att slå tillbaka mot stöldligorna. Människor och företag drabbas hårt och det kan vi inte tolerera. behöver bli ett mindre attraktivt mål för internationella brottsnätverk så att mängden organiserade tillgreppsbrott som begås i landet minskas. Regeringen gjorde i budgetpropositionen den största satsningen på . Arbetet vid gränserna är också en viktig väg mot en minskad organiserad brottslighet och 2018 fick det största resurstillskottet . , och arbetar aktivt inom sina respektive verksamheter för att uppnå detta. har t. ex. mellan åren 2013–2018 haft ett flertal projekt och insatser för att förebygga och bekämpa organiserad tillgreppsbrottslighet som begås av internationella brottsnätverk. Insatserna har genomförts både regionalt, nationellt som på EU-nivå. Myndigheterna har också fått ett uppdrag av regeringen som syftar till att ytterligare förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Resultatet av uppdraget kan bidra till underlag i frågan om hur brottsligheten kan bekämpas. Utökade befogenheter för för att förhindra att stöldgods förs ur landet kräver som Boriana påpekar ny lagstiftning. Regeringen kommer när uppdraget har slutredovisats att analysera frågan noga för att då överväga eventuella lagstiftningsåtgärder. Förkortningen ANPR står för automatic number plate recognition. ANPR är ett system som med hjälp av en kamera läser av registreringsskyltar och matchar dem mot olika register där fordonsbrister och avvikelser finns registrerade. Systemet används av polisen för att hitta i första hand fordon med brister men även kriminella personer. Automatisk avläsning av registreringsskyltar bygger på en teknologi där bilderna från kameran analyseras i datorn. Först identifieras förekomsten av en registreringsskylt i bilden, därefter omvandlas bilden av registreringsskylten till text. Det tolkade registreringsnumret jämförs sedan mot en databas som innehåller fordon med brister. Om ett avläst registreringsnummer förekommer i något av registren larmar systemet. Fordonet kan därefter stoppas för att kontrolleras vidare. I redovisning av ett regeringsuppdrag om användningen av poliskontroller i områden nära gräns (Ju2018/01291/L4) anförs bl.a. följande: I detta sammanhang kan nämnas att bedriver försöksverksamhet med kamerautrustning för nummerplåtsavläsning (ANPR) på . Kamerorna söker och registrerar registreringsnummer som förekommer i brottsbekämpande verksamhet, och då i synnerhet narkotikasmuggling. Kamerautrustningen användas uteslutande vid inresandetrafiken. Uppgifter sparas enbart när det föreligger sådan brottsmisstanke som anges i tullbrottsdatalagen. har tre mobila skannrar som är placerade i , och . Skannrarna används för att genomlysa lastfordon, containers, trailers samt personbilar. Att kunna samutnyttja teknisk utrustning t.ex. kameror mellan myndigheterna är ett sätt att öka den ekonomiska effektiviteten och förbättra förmågan till myndighetsöverskridande samarbete vad avser såväl teknik som arbetsmetoder. behöver analyseras närmare hur en ökad kontrollmöjlighet förhåller sig till och respektive uppdrag och därtill kopplade befogenheter. har en rad myndigheter samverkat på regeringens uppdrag i en satsning mot den organiserade brottsligheten (Ju2008/5776/PO). Sedan satsningen inleddes har flera förändringar gjorts. gav regeringen ett nytt uppdrag till och andra berörda myndigheter – , , , , , , , , , och Arbetsförmedlingen – att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet (Ju2015/09350/PO). Enligt 15 § inregränslagen är transportföretag skyldiga att på begäran skyndsamt lämna vissa personuppgifter till . Det rör sig bl.a. om resenärers namn, medresenärers namn och transportmedel. Av bestämmelsen framgår att endast får begära sådana uppgifter om de kan antas ha betydelse för brottsbekämpande verksamhet. Transportföretag får enligt 16 § lämna uppgifterna på så sätt att de görs läsbara för genom terminalåtkomst. Vidare får enligt 4 kap. 6 § tullagen begära att ett transportföretag som befordrar varor, passagerare eller fordon till eller från ska lämna de aktuella uppgifter om ankommande och avgående transporter som företaget har tillgång till, om uppgifterna kan antas ha betydelse för brottsbekämpande verksamhet. I fråga om passagerare får endast begära uppgifter om namn, resrutt, bagage, medpassagerare, betalningssätt och bokningssätt. Enligt 7 § ska transportföretaget skyndsamt lämna de uppgifter som verket begär och av 8 § framgår att ett transportföretag får lämna uppgifterna på så sätt att de görs läsbara för genom terminalåtkomst. Enligt 25 § polislagen (1984:387) ska ett transportföretag som befordrar varor, passagerare eller fordon till eller från på begäran av eller Säkerhetspolisen skyndsamt lämna de aktuella uppgifter om ankommande och avgående transporter, som företaget har tillgång till. Transportföretaget har endast skyldighet att lämna de uppgifter om passagerare som avser namn, resrutt, bagage och medpassagerare samt sättet för betalning och bokning. får endast begära sådana uppgifter om de kan antas ha betydelse för den brottsbekämpande verksamheten. gäller lagen (2018:1694) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Enligt 2 kap. 10 § den lagen får personuppgifter från transportföretag som lämnas till enligt 15 § inregränslagen eller 4 kap. 6 § tullagen behandlas av för att planera kontroller och välja ut kontrollobjekt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott. Uppgifterna får endast i ett enskilt fall behandlas för nya ändamål och får göras gemensamt tillgängliga endast om det behövs i ett enskilt fall. Motsvarande bestämmelser för polisens vidkommande finns i lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. I 2 kap. 13 § anges att personuppgifter som tillhandahålls av transportföretag enligt 25 § polislagen får behandlas av polisen för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott. De får endast i ett enskilt fall behandlas för nya ändamål. För att utbildas till tulltjänsteman krävs att man söker och får anställning vid . Det går inte att söka till utbildningen på samma sätt som till en högskola eller ett universitet. Grundutbildningarna skiljer sig åt beroende på vilken del av kärnverksamheten som man har fått anställning inom, effektiv handel eller brottsbekämpning. Båda utbildningarna innehåller teori och praktik. är man anställd med lön. Om man har blivit anställd som aspirant till brottsbekämpning får man först gå brottsbekämpningens grundutbildning. Man påbörjar sin anställning som tullaspirant. Aspirantanställningen är en tidsbegränsad anställning . För att få en tillsvidareanställning måste man bli godkänd på utbildningen och bedömas som lämplig för arbete inom brottsbekämpningen. Anställningen börjar med en grundutbildning som är uppdelad i en teoridel och en praktikdel och är totalt 12 månader. Teoridelen bedrivs huvudsakligen som distansutbildning (webbplats ). brottsbekämpning och brottsförebyggande arbete, bl.a. befogenheter att kontrollera utförsel av stöldgods, har aktualiseras i flera motioner och behandlats av skatteutskottet i t.ex. betänkandena /18:SkU1 (s. 22 f.) och bet. 2018/19:SkU1 (s. 21 f.) anförde i det senare betänkandet inledningsvis bl.a. följande i fråga om anslagen till : har en höjd säkerhetsnivå, och omvärldssituationen är försämrad. Den illegala handeln med narkotika, vapen, alkohol och tobak är ett stort problem. Utländska ligor för stöldgods ut ur landet. Dessa nya förutsättningar kräver att ges förmåga att upprätthålla gränsskyddet och stoppa smugglingen av narkotika, vapen och sprängämnen. Den fria rörligheten inom EU för mycket gott med sig men får inte innebära att svenska gränser står oskyddade. brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet måste stärkas. Med ett starkare tullverk skulle inflödet av olagliga varor till begränsas. För det krävs ytterligare resurser. bör enligt utskottet även ges ett utökat uppdrag som gäller kontroll vid utförsel. Ny lagstiftning bör antas som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon. Även för detta uppdrag krävs ytterligare resurser. Utskottet anförde i samma betänkande, i samband med behandlingen av motioner, att utskottet tillstyrkt förslag om ökade anslag till och att verket utifrån detta har möjlighet att agera för att tillgodose bl.a. de ändamål som lyfts fram och avstyrkte motioner om brottsbekämpande verksamhet, arbetet mot organiserad kriminalitet och förmåga när det gäller utförsel av stöldgods. anförde vidare att det givetvis ser allvarligt på smuggling och annan brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Det är därför, anförde utskottet, av största vikt att och samarbetar så långt möjligt i de fall där inte självt har befogenhet att ingripa. Utskottet uppfattade att myndigheterna har ett nära samarbete i dessa frågor (s. 24 f.). I fråga om ett motionsyrkande om att befogenheter ska stärkas så att personal kan hindra en person eller stoppa ett fordon med misstänkt stöldgods som är på väg att föras ut ur samt att fler postförsändelser ska kontrolleras anförde skatteutskottet (s. 26) följande: Utskottet har ovan ställt sig bakom förslag om ökade anslag till . Det är enligt utskottets mening angeläget att de ökade resurserna används på ett effektivt sätt för att stärka verksamheten där det behövs mest. Utifrån detta har möjlighet att stärka sin verksamhet. Utskottet har också ovan uttalat sig positivt om förslag om att ska ges ett utökat uppdrag som gäller kontroll vid utförsel och uttalat att ny lagstiftning bör antas som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon. När det gäller befogenheter i övrigt utgår utskottet från att regeringen i dialog med följer vilka regelförändringar som eventuellt behövs och genomför dessa efter en noggrann analys. Yrkandet får enligt utskottets mening anses tillgodosett och avstyrks. följde skatteutskottets förslag (rskr. 2018/19:84). avstyrkte i betänkande 2016/17:SkU1 en motion om lagring av trafikuppgifter från transportföretag, som var i allt väsentligt likalydande med det yrkande om trafikuppgifter som är aktuellt . anförde (s. 17) i sitt ställningstagande bl.a. följande: befogenheter att utföra varukontroll regleras i inregränslagen. Vid inre gräns, där fördragets om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bestämmelser om bl.a. fri rörlighet för varor gäller får varukontroller inte utformas så att urvalet av vad och vem som ska kontrolleras sker slumpmässigt. Inregränslagen tillåter dock icke-misstankesbaserade kontroller, s.k. selektiva kontroller, där urvalet sker med ledning av iakttagelser, underrättelser, tips, riskprofiler och liknande. Varukontrollen vid inre gräns är en administrativ kontroll som syftar till att förhindra att varor som omfattas av lagen förs in eller ut ur landet i strid med de in- och utförselrestriktioner som gäller för respektive vara. Även om EUF-fördraget förbjuder tullkontroll är bestämmelserna inte undantagslösa. En tullkontroll kan vara tillåten om den grundas på något av de skäl som anges i artikel 36 i EUF-fördraget eller något av de tvingande hänsyn som har fastställts i rättspraxis. Utskottet anser att frågan om att utöka tullens befogenheter att kontrollera varor vid inre gräns måste föregås av en noggrann analys av . Utskottet är därför inte berett att ta ställning till enskildheterna i de aktuella motionerna men utgår från att regeringen i dialog med tullen följer vilka regelförändringar som eventuellt behövs. kontroller enligt inregränslagen tar således endast sikte på in- och utförselreglerade varor och inte på att utreda andra typer av brott. Utskottet ser givetvis allvarligt på smuggling och annan brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Det är därför av största vikt att och samarbetar i de fall där inte självt har befogenhet att ingripa. Utskottet uppfattar att myndigheterna har ett nära samarbete i dessa frågor. Ett likadant yrkande om att lagra uppgifter tillhandahållna av transportföretag behandlades även av justitieutskottet i förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2017/18:JuU13). Utskottet avstyrkte motionen mot bakgrund av pågående arbete, bl.a. uppdraget till , och . Även ett yrkande om att tullen skulle få sätta upp ANPR-kameror avstyrktes av utskottet med samma motivering (s. 29). Det är utskottets uppfattning att brottsbekämpande verksamhet och arbetet med gränsskydd är mycket viktiga. Det är angeläget att minska inflödet av olagliga varor, t.ex. vapen, till . Utskottet ser även allvarligt på den organiserade brottslighet som bl.a. innebär att stöldgods förs ut ur landet. har polisen och åklagarväsendet det huvudsakliga brottsbekämpande ansvaret för denna brottslighet. Regleringen för kontroller tar endast sikte på in- och utförselreglerade varor och inte på att utreda andra typer av brott. kontrollarbete bidrar dock till att öka upptäcktsrisken vid t.ex. utförsel av stöldgods. Utskottet har liksom tidigare skatteutskottet uppfattningen att och har ett gott samarbete i de fall där inte själv har befogenheter att ingripa. Som framgår ovan har en rad myndigheter också samverkat på regeringens uppdrag mot den organiserade brottsligheten. Vidare beslutade regeringen att ge , och ett nytt uppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Utskottet noterar i sammanhanget att finansminister anförde att utökade befogenheter för för att förhindra att stöldgods förs ur landet kräver ny lagstiftning och att regeringen kommer att överväga eventuella lagstiftningsåtgärder när det ovannämnda uppdraget om att bekämpa internationella brottsnätverk har slutredovisats . Utskottet noterar även det skatteutskottet anförde i samband med behandlingen av årets budgetproposition om att borde ges ett utökat uppdrag som gäller kontroll vid utförsel och att ny lagstiftning bör antas som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det nu finns skäl till något tillkännagivande om att utöka befogenheter som motionärerna föreslår i motionerna 2018/19:133 (SD) yrkande 13, 2018/19:368 (SD) yrkande 6, 2018/19:2929 (M) yrkande 6 och 2018/19:2872 (M) yrkande 5. Motionerna avstyrks således. Även motion 2018/19:133 (SD) yrkande 17 om ett intensifierat samarbete mellan och andra myndigheter avstyrks mot bakgrund av det arbete som pågår, bl.a. det ovan nämnda uppdraget. Utskottet noterar att redan bedriver försöksverksamhet med kamerautrustning för nummerplåtsavläsning. Det finns enligt utskottet därför inte skäl för något tillkännagivande om att polisen och tullen ska få sätta upp ANPR-kameror. Motion 2018/19:2765 (KD) yrkande 2 avstyrks. Det finns regler som ger transportföretag skyldighet att på begäran lämna vissa personuppgifter till . Reglerna för behandling av sådana uppgifter trädde i kraft så sent som . Mot bakgrund av detta, och det arbete som pågår mot gränsöverskridande brottslighet, finner utskottet inte skäl att ställa sig bakom motionsyrkandet om befogenheter att lagra trafikuppgifter som har tillhandahållits av transportföretag. Motion 2018/19:917 (M) avstyrks således. Slutligen är utskottet inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2018/19:916 (M) yrkande 2 om att tull- och kustbevakningsutbildningen ska jämställas med en högskoleutbildning. Kränkningsersättning till poliser m.m. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en utvidgad rätt till kränkningsersättning till poliser och tillkännager detta för regeringen. Utskottet avslår ett motionsyrkande om möjligheterna för polisen att beivra handlingar som innebär att polisarbetet störs. Jämför reservation 73 (S, C, V, MP) och 74 (SD). I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 33 begärs att rätten till kränkningsersättning för poliser ses över med utgångspunkten att den ska stärkas. I partimotion 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 9 anförs att de krävande uppgifter som följer med uppdraget som polis inte innebär att den enskilda polisen ska behöva tåla vad som helst och att reglerna om skadestånd i form av kränkningsersättning behöver reformeras. I kommittémotion 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att poliser som utsätts för brott i tjänsten ska ha rätt till kränkningsersättning i större utsträckning än . Regeringens utredning om detta får enligt motionärerna inte tillåtas dra ut . I kommittémotion 2018/19:732 av m.fl. (SD) begärs att en lagändring ska utredas för att kunna beivra handlingar då en eller flera personer medvetet stör polisens arbete. Enligt motionärerna bör 13 § polislagen utvidgas till att även innefatta en möjlighet för en polis att avvisa, avlägsna och omhänderta personer som stör eller provocerar en polis medvetet. En ny straffbestämmelse, störande av polismans ingripande, bör vidare införas i . Av 2 kap. 3 § skadeståndslagen (1972:207) framgår att den som allvarligt kränker någon annan genom brott som innefattar ett angrepp mot hans eller hennes person, frihet, frid eller ära ska ersätta den skada som kränkningen innebär. Av kommentaren till 2 kap. 3 § skadeståndslagen (se och , Skadeståndslagen, , Zeteo, kommentaren till 2 kap. 3 §) framhålls att vissa yrkesgrupper – framför allt poliser och vissa anställda inom kriminalvården eller psykiatrin – har anledning att räkna med angrepp i arbetet och att något mer krävs för att en allvarlig kränkning ska kunna konstateras; ändå borde de ofta ha rätt till ersättning vid skymfliga direkta angrepp mot den privata sfären. Av betydelse blir här för polisens del om de provocerat eller i vart fall tillgripit våld mot angriparen, men även andra omständigheter kan påverka utgången. I referatsammanställning anförs följande om kränkningsersättning: Ersättning för kränkning lämnas vid brott som inneburit ett angrepp på den skadelidandes personliga integritet, vilket i detta sammanhang bäst kan beskrivas som dennes privatliv och människovärde. Rätten till kränkningsersättning förutsätter en brottslig handling. Dessutom krävs att kränkningen varit allvarlig. Enligt skadeståndsrättslig praxis kan en allvarlig kränkning inte uppskattas till ett lägre belopp än . Detta innebär att bagatellartade kränkningar inte ersätts. Vidare anförs i referatsammanställningen följande när det gäller poliser och ordningsvakter: När det gäller att bedöma om en polis i tjänst har tillfogats en allvarlig kränkning måste beaktas att det ingår i polisers arbetsuppgifter att ingripa mot besvärliga och ibland våldsamma personer.