bet · H701FiU1 · 2019-11-22 00:00:00 — Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten (punkt 15). Enligt Årsredovisningen för staten 2018 (skr. 2018/19:101) beslutade regeringen om fyra medgivna överskridanden • utgiftsområde 8 anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden med • utgiftsområde 14 anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med • utgiftsområde 23 anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. med • utgiftsområde 26 anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter med . Endast det medgivna överskridandet för anslaget för gårdsstöd inom utgiftsområde 23 utnyttjades. I årsredovisningen rapporterar regeringen också ett icke medgivet överskridande . Det gällde utgiftsområde 2 anslaget 1:13 där myndighetens kostnader för pensionspremier blev högre än beräknat. Totalt disponibelt belopp inklusive anslagskredit överskreds med . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndigande om att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om att ändra anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 1 och avslår proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser, och reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet och därmed skatteintäkterna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. Vi vill återupprätta samhällskontraktet, värna sammanhållningen och genom högre tillväxt och fler jobb skapa möjligheter för alla att få ett gott liv i . Vi kan inte vänta på att fler poliser ska utbildas. För att snabbt öka tryggheten vill vi se åtgärder som är riktade mot det ökande grova våldet och utsattheten för vissa brott, inte minst bland unga. Det ska bli möjligt för att dels anlita ordningsvakter som ska kunna bistå med att upprätthålla trygghet på gator och torg, dels återanställa poliser och stärka polisens administrativa stöd. Även till åklagare, domstolar och kriminalvård behöver resurserna utökas. För att kommunerna ska kunna upprätthålla den välfärd som medborgarna förväntar sig, när förändringar i demografin och en misslyckad integration gör att kommuner och regioner befinner sig under ett allt större tryck, vill vi höja de generella statsbidragen till kommuner och regioner med sammanlagt 2020. anser vi att statens kostnader måste minska om välfärdens kärna och statens kärnuppgifter ska kunna prioriteras. Därför förordar vi ett volymmål inom asylmottagningssystemet för att minska antalet asylsökande samt en reformering av budgetprincipen för biståndet och ett avskaffande av enprocentsmålet. Kostnaderna för klimatomställningen måste fördelas rättvist. slår skatten på drivmedel orättvist mot landsbygden, och därför vill vi sänka den med vid pumpen. Lika viktig är sammanhållningen mellan generationer. Därför vill vi sänka skatten för alla pensionärer med ett större belopp per person än enligt regeringens förslag. Vi behöver också i större utsträckning ta till vara kompetensen hos erfarna medarbetare. En bättre fungerande integration bidrar till att lösa problem i stället för att skapa dem. Med språkkrav för de vuxna och en skola som fokuserar på kunskap ges förutsättningar för alla som är nya i att komma in i samhället och vara med och bidra till det gemensamma. Sammanhållningen kräver också en inkomstfördelning som människor uppfattar som rättvis. Utformningen av budgeten spelar stor roll, och med vår inriktning på politiken gynnas den tiondel som har näst lägst inkomst mest. Flit, ansträngning och entreprenörskap måste löna sig mer än med förslagen i regeringens budget. Arbetslösheten bland utrikes födda har nått rekordnivåer, och vi menar att konsekvenserna av att fastna i bidragsberoende är förödande för både individ och samhälle. Därför vill vi ta ett stort tag om bidragen. Det behövs skärpta krav för att få försörjningsstöd, kvalificering in i bidragssystemen, krafttag mot bidragsfusk och ett bidragstak, så att det alltid lönar sig att ta ett jobb. Tillsammans med en förstärkning av jobbskatteavdraget kommer dessa åtgärder att leda till att fler människor kommer att gå från bidrag till jobb. Vi anser att hälften kvar av en löneökning är en princip för skatteområdet som ska gälla alla, eftersom höga marginalskatter minskar drivkraften att utbilda sig och arbeta mer. Därför bör den statliga inkomstskatten trappas ned , som expertskatten görs mer konkurrenskraftig. Det behövs en skattereform som utgår från samhällsproblemen och syftar till att förenkla för företag att skapa fler jobb, att öka tillväxten och att värna sammanhållningen. Ett steg på vägen är att växla skatt på arbete mot skatt på konsumtion för att skapa fler jobb och öka tillväxten. Tillväxten är beroende av trygg elförsörjning och därför vill vi också se ett elektrifieringspaket som en central del i klimatomställningen. Viktiga komponenter i ett sådant paket är bl.a. fjärde generationens kärnkraft och effektivisering av klimatpolitiken, t.ex. i form av klimatbistånd till omvärlden där pengarna gör mer nytta. För att säkra framtidens kompetensförsörjning och tillväxt bör undervisningstiden i skolan ökas, så att alla ungdomar kan möta framtiden med rätt kunskaper. Vi tillstyrker sammanfattningsvis motion 2019/20:3060 av och (båda M) med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 1 och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 1. Avmattning i svensk ekonomi tillsammans med kostnader för integration och en åldrande befolkning innebär tilltagande ekonomiska problem för kommuner, inte minst för glesbygds- och landsbygdskommuner. Vår slutsats är att staten måste ta ett större ansvar för kommunernas situation och vidta åtgärder som håller ihop landet. Vi vill rädda svensk välfärd, och då behöver kommunerna tillföras medel från staten i en storleksordning som svarar mot de behov som Kommuner och Landsting redovisat. Svensk vård håller hög internationell standard när det gäller medicinska resultat, men det finns stora problem i kapacitet och tillgänglighet. ska ha offentligfinansierad vård av högsta kvalitet, vilket kräver stärkt statlig finansiering i kombination med ett större övergripande statligt ansvar och bättre samordning mellan olika regioner. Vi menar att förtroendet för vården måste stärkas och tillgängligheten förbättras. Det uppnås genom ökade resurser för att förkorta väntetiderna och förbättrad vidareutbildning av sjuksköterskor. Medborgarskapet ska ha betydelse för vilken tillgång som ska ges till vård i . Att upprätthålla lag, ordning och säkerhet måste prioriteras högt i nuvarande situation där vissa typer av grova brott ökar och samhällsfunktionerna i vissa utsatta områden kan fungera normalt. Därför vill vi att mer resurser läggs på , Domstolar, Kriminalvården och Säkerhetspolisen. Vidare är det vår målsättning att stärka det svenska totalförsvaret i en omfattning som återställer dess förmåga att skydda hela territoriet från yttre hot. Försvarsbudgeten ska ha en lägsta nivå om av BNP. Stora grupper befinner sig utanför den reguljära arbetsmarknaden, trots att det i många fall gäller människor som har potential att arbeta. Arbetsmarknadspolitiken måste förbättras med större flexibilitet och bättre villkor för små och medelstora företag. Vi vill t.ex. reformera Arbetsförmedlingen, införa lärlingsanställningar och starta-eget-bidrag samt sänka inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna. Tillväxt och välstånd skapas genom arbete, vilket stimuleras genom ett dämpat skattetryck. Vi prioriterar skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare och pensionärer framför ett slopande av värnskatten, för att ge rätt incitament till de som står på tröskeln till arbetsmarknaden. Skatter på vanlig konsumtion ska inte höjas. Samtliga transportslag, inklusive bil och flyg, är viktiga för att samhället ska fungera. Vår politik för sänkt pris på drivmedel gynnar de som bor utanför stadskärnorna och är beroende av bilen i sin vardag. Övergången till miljövänliga transporter bör genomföras i harmoni med vad som är tekniskt, ekonomiskt och miljömässigt rimligt. Befintliga resurser bör därför riktas mot andra miljösatsningar och andra behov i samhället. Utöver åtgärderna inom transporter, arbetsmarknad och skatter som gynnar både stad och land anser vi att en aktiv och konstruktiv landsbygdspolitik kan ge bra förutsättningar för skogsbruket och lantbruket. Många pensionärer lever under fattigdomsgränsen, medan andra riskerar oskäligt låg levnadsstandard av hårt arbete. För att åtgärda detta vill vi i första hand höja grundskyddet för pensionärer och helt avskaffa skatteskillnaden mellan arbete och pension. Vidare anser vi att det är dags att återupprätta den del av samhällskontraktet som handlar om att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet medan den som har möjlighet att bli frisk ska erbjudas bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. Vidare ska familjepolitiken ge alla barnfamiljer rätt förutsättningar att knyta band under småbarnsåren. Därför vill vi bl.a. höja bostadsbidraget för att stärka socioekonomiskt svaga barnfamiljer och stärka föräldraförsäkringen. Bostadspolitiken tillsammans med socioekonomiska frågor är viktiga delar i vår långsiktiga vision att otrygga bostadsområden ska förbättras. Bostadspolitiken ska gagna unga, hemlösa och äldre som lever i olika former av ekonomisk utsatthet. När det gäller skolfrågorna vill vi ha ett statligt huvudmannaskap för skolan och en starkare statlig styrning. Dessutom är det viktigt att förbättra arbetsvillkoren i förskolan och höja statusen på läraryrket. Det är viktigare för del att samlas kring gemensamma normer, värderingar, traditioner, seder och bruk. För att leda kulturpolitiken mot denna vision anser vi att det behövs nya kulturpolitiska mål. Vi tillstyrker sammanfattningsvis motion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 1 och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 1. Ojämlikheterna i samhället har ökat under , och skattesystemets omfördelning har kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än , som den ekonomiska eliten har fått det allt bättre i . ska åter bli världens mest jämlika land. Vi vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större, den ekonomiska tillväxten högre. Även skolresultat och kreativitet påverkas positivt och jämställdheten mellan kvinnor och män har kommit längre. har ett skattesystem som är riggat för de rikaste. Den ekonomiska eliten har fått det allt bättre. Den skeva fördelningspolitiken kommer dessutom att förstärkas ytterligare vid en avveckling av värnskatten som innebär att personer som tjänar får sänkt skatt. Avvecklingen av värnskatten kommer främst att gynna rika män på välfärdens bekostnad. Skattesystemet ska användas för att omfördela resurserna, förändra maktförhållandena i samhället och lösa de akuta utmaningarna. Beskattningen av kapital behöver därför öka, bl.a. genom förmögenhetsskatt och arvsbeskattning, samt en ökad progressivitet vad gäller inkomstskatten. Den modell för vinstbegränsning som föreslogs i betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) bör införas. Den ekonomiska politiken ska inriktas mot full sysselsättning och ekonomisk jämlikhet. Arbetet utgör basen för välfärd och ekonomiskt välstånd och ger möjlighet till delaktighet i samhällslivet. Egen försörjning är grunden för personlig frihet och självständighet. Ekonomisk jämlikhet ökar sammanhållningen och tilliten i samhället. De nödvändiga satsningarna på välfärden uteblir, trots att det runtom i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. För att öka jämlikheten i samhället ska en plan med reformer genomföras, vilken bl.a. ska innehålla satsningar på den generella välfärden och höjda generella statsbidrag till kommunsektorn. Planen för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter de ekonomiskt mest utsatta, miljön och klimatet i fokus. Förslagen finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom att höja skatten för höginkomsttagare. Regeringens budget däremot vidgar klyftorna i samhället och leder till underfinansiering av välfärden i ett läge där behoven är stora. Inte heller den nödvändiga klimatomställningen klarar regeringen. Det behövs satsningar på arbetsmiljön, kompetensutvecklingen och arbetsvillkoren inom hälso- och sjukvården, och särskilda resurser för att stärka hälso- och sjukvården i glest befolkade regioner. Den psykiatriska vården behöver stärkas, både den öppna och den slutna vården samt barn- och ungdomspsykiatrin. Äldreomsorgen har länge varit eftersatt och resurser ska läggas på ett särskilt äldreomsorgspaket. Satsningar ska framför allt göras på ökad personaltäthet och fortbildning inom äldreomsorgen. Kommunerna ska också kunna söka medel för att utveckla och bygga moderna välfungerande boenden, erbjuda bra mat och avgiftsfria trygghetslarm. Äldre bör också få den medicin de behöver oavsett ekonomi, och avgiftsfria läkemedel för alla bör införas. Högkostnadsskyddet i tandvården ska höjas kraftigt. Alla ska ha rätt att leva ett gott liv utifrån individuella förutsättningar och behov. Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade behöver därför återupprättas och rätten till personlig assistans ska styras av behov och garantera grundläggande rättigheter. Trygghetssystemen ska fånga upp oss när vi behöver det. Hela sjukförsäkringen behöver därför ses över och samtliga ersättningsnivåer justeras. Taket för sjukpenningen och sjukersättningen måste höjas för att säkra ersättningssystemets legitimitet. Inledningsvis ska de med allra lägst ersättning prioriteras och garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen ska höjas med . Även garantipensionen ska höjas med så att de som lever på garantipension inte halkar efter den övriga befolkningen. Dagens a-kassa täcker få arbetslösa och försäkrar endast låga löner. Arbetslöshetsförsäkringen bör omfatta fler arbetslösa, och högre löner bör försäkras. Dagpenningen och grundbeloppet ska därför höjas, liksom ersättningsnivån ska höjas till för hela ersättningsperioden och för tid med aktivitetsstöd. Härutöver ska kvalificerings- och ersättningsvillkoren förbättras. Den statliga arbetsmarknadspolitiken ska ge ökade möjligheter till arbetsmarknadsutbildning och grundläggande utbildning av god kvalitet, och det bör skapas subventionerade anställningar för att hjälpa de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden att få ett jobb. Övergången till sex timmars arbetsdag ska påbörjas genom att staten tillskjuter medel för en arbetstidsförkortning med bibehållen lön på ett arbetsställe i varje kommun och landsting i . I dagens system tvingas den som inte klarar av att arbeta före pensionen ta ut sin pension , vilket kan leda till låg pension. Det bör införas en möjlighet att avsluta sitt arbetsliv tidigare utan att pensionen påverkas negativt. Det ska bli möjligt genom att en särskild åldersfaktor införs i sjukersättningssystemet, som ger möjlighet till att avstå från inkomstpension , och att kraven på omställning ändras . Den försäkrade ska då endast prövas mot arbete inom ramen för det yrke denne har och inte mot hela arbetsmarknaden som . Förslaget innebär även att den som inte kan jobba fram till pension ska ha möjlighet att få sjukersättning . Det ska avsättas resurser för att genomföra en bred arbetsmiljösatsning med fokus på arbete, skyddsombudsverksamheten och företagshälsovården. För att skapa en likvärdig och bra skola i hela landet behöver staten återta huvudansvaret för skolan. En särskild personalsatsning riktad mot förskolan behövs eftersom barngrupperna är för stora. Klimatförändringarna är en grundläggande samhällskris som vi bara kan lösa tillsammans. Ett klimatpaket ska genomföras med konkreta satsningar. Det allmänna måste gå före i energiomställningen, bl.a. genom att möjliggöra installationer av sol- och vindkraftsanläggningar på sjukhus och skolor. Kollektivtrafiken ska byggas ut och bli billigare, liksom laddinfrastrukturen runt om i landet. Även järnvägen ska rustas upp och det ska göras satsningar på biogas och andra biobränslen, liksom på hållbar mat. Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2019/20:2915 av m.fl. (V) med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 1 och avslår proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 1. är ett land med stora möjligheter, men vi har också omfattande samhällsproblem som växer i styrka. Många av problemen behöver lösas ute i kommunerna och regionerna, men många kommuner går redan på knäna. Ett samhälle är större än staten, men bärs inte heller upp bara av den enskilde. Den ekonomiska politiken ska stödja ett samhälle där varje människas förmåga tas till vara och som underlättar för alla att gå från utanförskap till arbete. Den ekonomiska politiken ska också skapa förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit. Politiken ska skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En väl fungerande ekonomisk politik ger resurser att satsa på välfärden, såsom god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan människors möjligheter att lämna arbetslöshet och utanförskap förbättras. Den ekonomiska politiken ska stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap och där människor känner tillit till varandra. Vården, omsorgen, och rättsväsendet behöver resurstillskott för att säkra välfärd och trygghet för alla. Kommunerna står inför stora utmaningar och kommunsektorn ska stärkas genom ytterligare generella bidrag, inte minst kommuner i glesbygd och på landsbygden. Stora resurser behöver även tillföras rättsväsendet , och , domstolsväsendet och Kriminalvården behöver förstärkas. Antalet poliser måste öka kraftigt, men organisation och anställningsvillkor måste även förändras så att effektiviteten ökar och fler poliser stannar i yrket. Arbetet med att bekämpa brottsligheten måste även stärkas genom förebyggande sociala insatser, och bl.a. behöver stora tillskott för att komma åt gängkriminella och för att stoppa unga från att hamna i kriminalitet. De äldres vård och omsorg ska präglas av självbestämmande och valfrihet. En kraftig utbyggnad av platser i både trygghetsboenden och särskilda boenden bör genomföras. Skatten behöver sänkas för alla pensionärer och jobbskatteavdraget höjas för de som är . Staten bör ha huvudansvaret för sjukvården och säkra en god, effektiv och jämlik vård över hela landet. Det behövs också en allmän resursstärkande satsning på sjukvård i glesbygd och i de delar av landet där avstånden är stora. Detta ska bl.a. åstadkommas genom investeringar i primärvården. En fortsatt utökning av cancervården är nödvändig, liksom en förstärkt barn- och ungdomshälsovård. Arbetsmarknaden blir alltmer tudelad och allt fler arbetslösa befinner sig i en utsatt ställning med mänskliga, sociala och ekonomiska följder. Fler jobb behöver skapas och det behövs skattereformer som gör det mer lönsamt att arbeta. Det krävs fler typer av jobb, kraftfullt sänkta kostnader och minskad byråkrati för att bredda arbetsmarknaden för de grupper som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Det behövs även en ny anställningsform som gör det billigare och enklare för företag att anställa unga och nyanlända. Jobben skapas huvudsakligen genom entreprenörer och ett gott företagsklimat. Det behövs därför en näringspolitik som är inriktad på att underlätta för företag att växa och anställa. har ett stort behov av en förbättrad integrationspolitik, eftersom en human flyktingpolitik också kräver en väl fungerande integration. Nyanlända behöver snabbare få arbete och en hållbar bostadssituation. Det finns även ett stort behov av åtgärder för att påskynda asylprövningen och för att tiden när en person söker asyl ska kunna användas för introduktion och språkinlärning. Skolan behöver fördjupa sitt kunskapsuppdrag och samhällets insatser behöver stärkas för att vända trenden med barn och unga som mår dåligt och drabbas av psykisk ohälsa. Skolan och barnomsorgen måste kunna möta varje barns behov, och alla föräldrar ska kunna välja den barnomsorg som är bäst för deras barn. Barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken utformas. Den ekonomiska politiken ska användas för att stödja goda mellanmänskliga relationer, och det handlar främst om att ge familjer och det civila samhället möjlighet att utvecklas. Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (M) av (M), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) Utgiftstak för staten 2020–2022