bet · H601KrU15 · 2019-04-15 00:00:00 — Utskottet anser i likhet med den dåvarande regeringen att flera av utredningens förslag också kan mötas med insatser inom redan etablerade strukturer eller inom ramen för befintliga myndighetsuppdrag. Utskottet anser att många av de önskemål som motionärerna tar upp, bl.a. önskan om administrativt stöd och minskat regelkrångel, delvis kommer att tillgodoses inom MUCF:s kunskapsuppdrag, där den offentliga sektorns kunskap om det civila samhället ytterligare kan stärkas och det civila samhällets kunskap om de offentliga regelverken kan utvecklas än mer. Utskottet anser inte att motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida, varför motionerna 2018/19:403 (V) yrkandena 1, 3 och 4, 2018/19:2425 (C) yrkande 23 samt 2018/19:2690 (KD) yrkande 9 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda vad som hindrar underrepresenterade gruppers deltagande i det civila samhällets organisationer med hänvisning till att yrkandet till stora delar är tillgodosett. Jämför reservation 11 (V). m.fl. (V) anser i motion 2018/19:403 yrkande 7 att regeringen bör ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att utreda vad som hindrar underrepresenterade gruppers deltagande i det civila samhällets organisationer. Hindren kan enligt motionärerna vara allt från ekonomiska hinder i form av avgifter för medlemskap och nödvändig utrustning till interna strukturer som omedvetet diskriminerar. regleringsbrev för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) gav regeringen, som framgår ovan, ett förstärkt kunskapsuppdrag där det bl.a. ingick att prioritera ökad kunskap om hinder för underrepresenterade grupper att delta i det civila samhället. MUCF lämnade , med anledning av uppdraget, rapporten alla samma möjlighet att delta i det civila samhället? – En kunskapsöversikt om hinder för deltagande. I rapportens sammanfattning anges bl.a. följande: Genom den teoretiska modellen Civic Voluntarism Model (CVM) beskrivs hur förutsättningarna resurser, motivation och rekryterande nätverk kan påverka en persons möjlighet och därmed sannolikhet att delta i det civila samhället…Rapporten visar flera exempel på hur dessa förutsättningar påverkar vilka som deltar i det civila samhället…I rapporten presenteras flera exempel på hur offentlig sektor och det civila samhället arbetar för att göra deltagande i det civila samhället möjligt för fler. Rapporten beskriver bland annat hur dessa arbetar för att öka individers resurser, att ge förutsättningar för motivation och att öka de rekryterande nätverken för personer med mindre omfattande sådana. De förslag som ges i rapporten utgår från de förutsättningar som kunskapsöversikten visat kan ha betydelse för deltagande…Inom ordinarie verksamhet planerar myndigheten att undersöka hur det offentliga kan stödja det civila samhället i arbetet med inkludering. Myndigheten planerar också att kartlägga och att sprida kunskap om hur aktörer inom det civila samhället arbetar för att göra det möjligt att delta för alla, oavsett individuella ekonomiska resurser. planerar MUCF en fördjupning av det påbörjade arbetet med att undersöka villkoren för deltagande i det civila samhället för underrepresenterade grupper. Utskottet konstaterar att MUCF av regeringen har fått ett förstärkt kunskapsuppdrag att bl.a. prioritera ökad kunskap om hinder för underrepresenterade grupper att delta i det civila samhället samt att MUCF lämnat en rapport i ämnet och aktivt arbetar vidare med frågan. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2018/19:403 (V) yrkande 7 till stora delar är tillgodosedd och den avstyrks därmed. Sprida goda exempel på samverkan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att sammanställa och sprida goda exempel på samverkan mellan civilsamhället och offentliga samhällsfunktioner med hänvisning till att det bl.a. ligger inom MUCF:s uppdrag. Jämför reservation 12 (M). m.fl. (M) anser i motion 2018/19:2863 yrkande 1 att en del av svaren på de utmaningar som finns i samhället ligger i ett fördjupat och förbättrat samarbete mellan skola, sjukvård, socialtjänst, äldreomsorg, kultur och det civila samhället. Motionärerna framhåller att det är viktigt att systematiskt sammanställa och sprida goda exempel på samverkan mellan civilsamhället och offentliga samhällsfunktioner. MUCF ska enligt förordningen (2018:1425) med instruktion för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor verka för att öka kunskapen om det civila samhället hos offentliga aktörer samt främja samverkan mellan statliga myndigheter och det civila samhället. MUCF har uppgett följande: Inom uppdraget ordnas det en kunskapskonferens för att sprida forskning om civilsamhället till både offentliga och civilsamhällets aktörer. MUCF arrangerar tillsammans med en poänggivande högskoleutbildning i civilsamhällesfrågor. Utbildningen riktar sig till tjänstepersoner på lokal, regional och statlig nivå. arrangeras i samverkan med civilsamhällets organisationer. är en sammanfattning av det dialogforum, , som sker mellan civila samhället och regeringen. MUCF har tidigare faciliterat denna dialog men /2019 ligger detta uppdrag Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället, NOD. MUCF kommer dock fortsättningsvis att arrangera ovan nämnd samt delta på olika sätt i nätverket, exempelvis i de ”lärnätverk” som NOD arrangerar för både offentliga och civilsamhällets aktörer. MUCF arbetar också med att sprida Den europeiska koden för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen, ”Koden”, ett verktyg för inflytande i beslutsprocesser som tagits fram av . En aktuell fråga för både civilsamhällets organisationer och offentliga aktörer är samverkansformen idéburet offentligt partnerskap, IOP. publicerade MUCF därför en kunskapsöversikt om IOP. Resultatet har spridits via det myndighetsnätverk för civilsamhällesfrågor som MUCF sammankallar, via samt andra forum för offentliga aktörer och civilsamhället. Myndigheten sammankallar ett nätverk med tjänstemän på andra statliga myndigheter för att diskutera civilsamhällets villkor och presentera den villkorsrapport som myndigheten tar fram . Det finns även ett nätverk på Gd-nivå där det inbjuds till erfarenhetsutbyte och till att inventera utmaningar som finns i samverkan mellan statliga myndigheter och civilsamhället. MUCF har på uppdrag av regeringen och på eget initiativ även gett ut och spridit ett antal vägledningar om samverkan mellan offentliga och ideella aktörer, bl.a. följande: • Knäck koden – En vägledning om hur kommuner och civilsamhälle kan arbeta tillsammans mot våldsbejakande extremism (utgiven ). översattes den även till engelska på uppdrag av regeringen. • Samla kraft – En vägledning för kommuner och civilsamhället om samverkan kring insatser för nyanlända (utgiven ). • Vem gör vad? Skriften har MUCF tagit fram inom ramen för sitt myndighetsnätverk där 22 myndigheter berättar om sitt arbete för och samverkan med civilsamhället (utgiven ). Även andra statliga myndigheter arbetar med att systematiskt sammanställa och sprida goda exempel på samverkan mellan civilsamhället och offentliga samhällsfunktioner. Bland annat kan nämnas Statens kulturråds uppföljning av Kultursamverkansmodellen samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) broschyr om hur myndigheter och kommuner kan samverka med de frivilliga försvarsorganisationerna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är av vikt att sammanställa och sprida goda exempel på samverkan mellan civilsamhället och offentliga samhällsfunktioner. Det är en stor fördel med att ha goda förebilder och bra exempel att arbeta utifrån. Då det ligger inom bl.a. MUCF:s uppdrag att verka för att öka kunskapen och sprida goda exempel inom det civila samhället anser utskottet att motion 2018/19:2863 (M) yrkande 1 inte bör leda till någon åtgärd från sida. Civilsamhällets bidag till integration Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration med hänvisning till det arbete som pågår. Jämför reservation 13 (C). Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i motion 2018/19:2446 yrkande 11 vikten av att förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället. Motionärerna påtalar att detta bör gälla oavsett om en person får stanna i eller inte. I regeringens skrivelse En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället (skr. 2017/18:246), som utskottet behandlade , anger regeringen följande: Det civila samhällets organisationer är viktiga aktörer i arbetet med nyanländas etablering. Regeringen vill därför ha en väl fungerande dialog med dessa organisationer om hur de kan medverka till att skapa förutsättningar för nyanländas etablering och integration. upprättades Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom integrationsområdet och Kommuner och Landsting (IJ2010/2235/UF). Överenskommelsen avvecklades 2016 till förmån för andra arbetsformer. används en ny struktur för dialog inom etablering och integration som utarbetats av överenskommelsens partsgemensamma styrgrupp. Modellen består av en årscykel med ett samråd där statsrådet med ansvar för nyanländas etablering medverkar och minst två fördjupande sakråd. Agenda för samrådet samt teman för sakråden tas fram i samarbete mellan och det civila samhället. arrangerar samrådet och bjuder in deltagare efter dialog med det civila samhället. Som framgår ovan gav regeringen regleringsbrev ett förstärkt kunskapsuppdrag där det bl.a. ingick att prioritera ökad kunskap om hinder för underrepresenterade grupper att delta i det civila samhället. MUCF lämnade , med anledning av uppdraget, rapporten alla samma möjlighet att delta i det civila samhället? – En kunskapsöversikt om hinder för deltagande. Vidare kan nämnas att MUCF 2017 gett ut handledningen Samla kraft – En vägledning för kommuner och civilsamhället om samverkan kring insatser för nyanlända. MUCF gav 2016 även ut rapporterna Villkor för organisationer med social inriktning – Civila samhällets villkor 2015 med fokus på flyktingmottagande samt Flyktingmottagandet – det civila samhällets roll och villkor. svarar allmänt för frågor om integration. Riktade medel inom området finns även avsatta till bl.a. folkbildningen och civilsamhället. Utskottet konstaterar att civilsamhället har tagit ett stort ansvar när det gäller arbetet med nyanländas etablering och integration. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är av vikt att civilsamhället ges goda möjligheter för detta arbete. Ett sätt av många att lyfta frågorna är regeringens nya struktur för dialog med samråd och fördjupade sakråd där bl.a. frågor om nyanländas etablering aktualiseras och debatteras. Som framgår ovan planerar MUCF dessutom en fördjupning av det påbörjade arbetet med att undersöka villkoren för deltagande i det civila samhället för underrepresenterade grupper. Även detta arbete kan enligt utskottet leda till bättre möjligheter för civilsamhället att hjälpa till att bidra till integration. Utskottet anser inte att motion 2018/19:2446 (C) yrkande 11 bör leda till någon åtgärd från sida, varför det avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stärka säkerheten i lokaler som tillhör trossamfund och utsatta organisationer med hänvisning till att bidragen för säkerhetshöjande åtgärder har ökat. Jämför reservation 14 (C). Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i motion 2018/19:2446 yrkande 17 att säkerheten bör stärkas i lokaler som tillhör trossamfund och utsatta organisationer i civilsamhället för att öka tryggheten för utsatta grupper. I regleringsbrevet för Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) angavs att av anslaget 9:2 Stöd till trossamfund, utgiftsområde 17, skulle gå till säkerhetshöjande åtgärder. I regleringsbreven till SST respektive 2017 höjdes motsvarande siffror till . I samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91) beslutade att anslaget 9:2, utgiftsområde 17, skulle minskas med för att finansiera en ökning av anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati inom utgiftsområde 1. Syftet var att genomföra en förändring av säkerhetsstödet genom att rikta det till en bredare målgrupp. Medlen för säkerhetshöjande åtgärder under anslaget 6:1 uppgick till . Regeringen beslutade om förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället. Ändamålet med statsbidraget är att det ska bidra till att tillgodose behov av säkerhetshöjande åtgärder hos organisationer inom det civila samhället vars verksamhet påverkas av rädsla för hot, våld och trakasserier. Förordningen trädde i kraft . Enligt regleringsbrevet disponerar Kammarkollegiet för säkerhetsfrämjande åtgärder från anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati inom utgiftsområde 1. Av dessa medel får högst användas till utbildningsinsatser för organisationer inom det civila samhället i syfte att höja säkerhetsnivån bland dessa organisationer. Insatserna ska göras i dialog med SST. Utskottet konstaterar att frågor om säkerhet i lokaler som tillhör trossamfund och utsatta organisationer i samhället har aktualiserats alltmer och att bidragen för säkerhetshöjande åtgärder har ökat. Med hänsyn till den ökade uppmärksamheten och de höjda anslagen anser utskottet att motionsyrkandet inte bör leda till någon åtgärd från sida. Utskottet avser dock att följa frågan noggrant. Motion 2018/19:2446 (C) yrkande 17 avstyrks. Förutsättningar för föreningslivet att bryta äldres ensamhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stärka förutsättningarna för föreningslivet att möta äldres ensamhet med hänvisning till att har beslutat om anslag till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. m.fl. (S) påtalar i motion 2018/19:2182 att förutsättningarna för föreningslivet att möta äldres ensamhet behöver stärkas och att en samlad strategi kan vara en väg för att stödja lokala insatser och engagemang inom civilsamhället. Vid behandlingen av budgetpropositionen beslutade att öka anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn, utgiftsområde 17, med . Medlen ska gå till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:97). Utskottet lyfte fram att ofrivillig ensamhet bland äldre är ett stort problem och att breda reformer måste genomföras för att motverka den ofrivilliga ensamheten, som har stora hälsokonsekvenser bland äldre. Utskottet uttalade vidare att det civila samhällets verksamheter och inte minst pensionärsorganisationerna gör goda insatser för att främja gemenskap och motverka ensamhet och isolering bland äldre. I regleringsbrevet för anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn under utgiftsområde 17, anges att får användas till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. Som framgår ovan har beslutat att anslå till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. Motion 2018/19:2182 (S) får därmed till stora delar anses tillgodosedd och utskottet avstyrker motionen. Ideella föreningar och konkurrensrätten Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör återkomma med förslag i syfte att garantera civilsamhällets organisationers särart i förhållande till konkurrenslagstiftningen. Jämför reservation 15 (V). m.fl. (V) anser i motion 2018/19:403 yrkande 5 att ideella föreningars verksamhet inte ska omfattas av konkurrenslagstiftningen och att regeringen bör återkomma med förslag i syfte att garantera civilsamhällets organisationers särart i förhållande till konkurrenslagstiftningen. Motionärerna lyfter fram idrottens ställning i förhållande till . I betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) görs följande bedömning om konkurrensrätten: Möjligheterna att utveckla den nationella konkurrensrättsliga lagstiftningen i förhållande till det civila samhällets organisationer styrs av . Det finns dock utrymme att vid tillämpningen av gällande reglering ta hänsyn till organisationernas särart. Regeringen bör verka för ett klargörande av det EU-rättsliga läget i frågan om idrottens ideella verksamhet i strider mot . Skulle ett sådant klarläggande innebära att så är fallet bör regeringen verka för att en förändring kommer till stånd som säkerställer idrottens särart ur ett konkurrensrättsligt perspektiv. Det finns även konkurrensrättsliga frågeställningar på nationell nivå som regeringen i sitt fortsatta arbete bör se över. Regeringen bör på det sätt regeringen anser lämpligt genomföra ett översynsarbete avseende konkurrensrättens tillämpning på idrotten. anför bl.a. följande i sitt remissvar på utredningens förslag ovan: avstyrker förslaget att regeringen bör verka för ett klargörande i frågan om idrottens ideella verksamhet i strider mot . Utredningen bedömer att regeringen bör verka för ett klargörande av det EU-rättsliga läget i frågan om idrottens ideella verksamhet i strider mot . Skulle ett sådant klarläggande innebära att så är fallet bör regeringen verka för att en förändring kommer till stånd som säkerställer idrottens särart ur ett konkurrensrättsligt perspektiv. instämmer med utredningen att EU:s och svensk konkurrensrätt är tillämplig på verksamheter som bedrivs av idrottens aktörer endast i den mån de utgör ekonomisk aktivitet, och att bestämmelser som behövs för att uppfylla legitima idrottsliga syften är undantagna i den mån de är nödvändiga för att uppfylla dessa syften och inte begränsar konkurrensen på ett oproportionerligt sätt. Det framgår inte i vilka avseenden utredningen anser att det gällande rättsläget är oklart eller otillfredsställande. Underförstått förefaller utredningen ifrågasätta utgången i det så kallade SBF-målet och antyda att det råder en obalans ”mellan respekten för de EU-rättsliga marknadsekonomiska grundprinciperna och idrottens särart”. Utformningen av utredningens förslag tyder på att utredningen anser att det vore önskvärt med ett generellt klargörande att idrottens ideella verksamhet inte strider mot . vill påpeka att det redan av utredningens redogörelse framgår att det inte finns något allmänt undantag från för idrottslig ideell verksamhet. Eftersom även ideella verksamheter som bedrivs av idrottsliga sammanslutningar kan få kännbara effekter på konkurrensen anser inte heller att ett sådant generellt undantag vore önskvärt. Legitima idrottsliga syften beaktas i den konkurrensrättsliga bedömningen, och det är bara förfaranden som går utöver vad som är nödvändigt för att uppfylla dessa syften som kan stå i strid med konkurrensrättens förbudsregler. vill påpeka att i de fall då och andra konkurrensmyndigheter inom EU har utrett idrottsliga bestämmelser så har det vanligtvis handlat om att idrottsförbund hindrat andra aktörer att driva verksamhet. I SBF-målet påpekade exempelvis att den tävlingsverksamhet som bedrevs utanför (och som alltså förbjudits av förbundet) till viss del kunde beskrivas som ideell. Att ge idrottsrörelsen carte att tillämpa diverse förbudsbestämmelser skulle således i själva verket kunna motverka utredningens syfte att underlätta driften av ideell verksamhet. I skrivelsen 2017/18:246 En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället anges följande: Det kan även vara svårt att veta vilken information som är relevant för civilsamhällesorganisationer, t.ex. när det gäller näringsverksamhet som står under tillsyn av , eller när och på vilket sätt konkurrensregler på nationell och EU-nivå är tillämpliga. Informationen om regelverk och det stöd som finns behöver alltså bli bättre. Utskottet anser i likhet med vad som anges i skrivelsen En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället att det kan vara svårt att veta när och på vilket sätt konkurrensregler på nationell och EU-nivå är tillämpliga för civilsamhällesorganisationer och att det här snarare kan behövas ökad information. Utskottet anser inte att motion 2018/19:403 (V) yrkande 5 bör leda till någon åtgärd från sida, varför motionen avstyrks. Bättre stöd till samlingslokalhållarna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att se över stödet till allmänna samlingslokaler. (C) anser i motion 2018/19:2387 att regeringen bör se över stödet till samlingslokalerna som enligt motionärerna bör vara ett årligt stöd och inte bara ett investeringsstöd. Statsbidraget till allmänna samlingslokaler har funnits . Bidrag fördelas enligt förordningen (2016:1367) om statsbidrag till allmänna samlingslokaler av inom anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler, utgiftsområde 17. Under förra valperioden genomfördes en ökning av stödet från 2016 till , 2018 och 2019. Med allmänna samlingslokaler menas lokaler som ägs eller disponeras av ideella organisationer och som utnyttjas på ett allsidigt vis. De finns tre stora riksorganisationer som organiserar och stöder det lokala föreningslivet i att starta och driva samlingslokaler: , Folkets Hus och Parker och Våra Gårdar. Det tre riksorganisationerna arbetar också med intressebevakning och har ett gemensamt samarbetsorgan, SamSam, som bl.a. driver opinionsbildningsarbete för de föreningsdrivna allmänna samlingslokalerna. Syftet med statsbidraget till allmänna samlingslokaler är främst att bidra till att tillgodose • föreningslivets behov av lokaler för sin verksamhet och för att förverkliga centrala demokratiska mål i samhället • kulturlivets behov av lokaler både för att sprida kultur och för skapande aktiviteter • spontana behov av lokaler för debatt och fritidssysselsättningar utanför det organiserade föreningslivet. gäller att vid fördelningen av bidrag särskilt ska prioritera ansökningar som gäller allmänna samlingslokaler i socioekonomiskt utsatta bostadsområden, främst i storstäderna, och lokaler för ungdomar. Statsbidraget lämnas i form av investeringsbidrag och verksamhetsutvecklingsbidrag. prövar och betalar ut bidragen en gång . Investeringsbidraget kan ges till nybyggnad, tillbyggnad, ombyggnad och inköp av allmän samlingslokal samt till åtgärder i lokalen som ska förbättra dess standard, tillgänglighet eller energieffektivitet. Bidraget för verksamhetsutveckling kan ges till åtgärder som ska anpassa en allmän samlingslokal till ungdomsverksamhet. Det kan även ges för att stimulera ungdomars verksamhet inom kultur- och fritidsområdet i en sådan lokal och för att skapa tillgänglighet i verksamheten för personer med funktionsnedsättning. Inom ramen för bidraget till verksamhetsutveckling avsätts också en summa som går direkt till de tre riksorganisationerna , Folkets Hus och Parker och Våra Gårdar för deras allmänna utvecklings-, informations- och rådgivningsarbete. Av årsredovisning framkommer att intresset för investeringsbidraget är stort och att av 246 inkomna ansökningar beviljades 88 samlingslokaler statsbidrag, varav 45 avsåg tillgänglighetsåtgärder. Totalt beviljades som investeringsbidrag och fokus har i enlighet med förordningen legat på socioekonomiskt utsatta områden främst i storstäderna och lokaler för ungdomar. När det gäller bidraget för verksamhetsutveckling framgår av redovisning att fördelades . Av dessa medel fördelades direkt till de tre riksorganisationerna. Till beslutsomgången för verksamhetsutvecklingsbidraget kom sammanlagt 44 ansökningar om stöd in till , varav 28 ansökningar beviljades. Vid beviljandet av ansökningar prioriterades, i enlighet med förordningen (2016:1367) om statsbidrag till allmänna samlingslokaler, allmänna samlingslokaler i socioekonomiskt utsatta bostadsområden, främst i storstäderna, och lokaler för ungdomar.