bet · H601FiU34 · 2019-03-28 00:00:00 — Utskottet konstaterar att miljöhänsyn ska beaktas i regeringens mål för den offentliga upphandlingen. har fått i uppdrag att verka för att kan uppnå målen i Agenda och de av beslutade miljökvalitetsmålen och generationsmålen för miljöarbetet. Myndigheten ska bl.a. ta fram miljökriterier och stöd för upphandlande myndigheter och enheter som vill upphandla produkter som har en bättre miljö- och klimatprestanda. Utskottet delar myndighetens bedömning att det bl.a. bidrar till att nå klimatmål. Vad gäller en ny definition av miljöbil konstaterar utskottet att frågan bereds inom . Utskottet delar bedömning att det är möjligt att ställa krav för att upphandla produkter med lägre förekomst av miljö- och hälsofarliga ämnen till förskolor. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom , nämligen likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Att ställa krav på att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område strider enligt utskottet mot de grundläggande principerna inom . Däremot är det möjligt att ställa krav, upphandla och välja varor som uppfyller preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och/eller sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör, svensk eller icke-svensk, och att kravet är möjligt att följa upp. bedömer att det, i det pågående arbetet med att ta fram hållbarhetskriterier, är möjligt att inkludera kriterier för livscykelanalys. Sådana kriterier finns för bl.a. möbler. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om innovations- och funktionsupphandling. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår inom . Jämför reservation 9 (M) och 10 (KD). I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 24 anförs att regeringen bör utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer som myndigheter, landsting/regioner, kommuner och företag. Innovationsperspektivet behöver enligt motionärerna stärkas inom offentlig upphandling. Det skulle både främja utveckling och införande av innovativa lösningar, vilket i sin tur skapar tillväxt och arbetstillfällen i . Liknande yrkanden finns i motion 2018/19:1571 av (M) yrkande 2 och i kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 13. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om innovations- och funktionsupphandling, senast i betänkande 2017/18:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och konstaterade att arbetar med att utveckla stöd för innovationsupphandling. Myndigheten håller bl.a. på att etablera beställargrupper där upphandlande aktörer kan utbyta och utveckla kunskap som är relevant för att genomföra innovationsupphandlingar. Vidare noterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen framhåller att den kommer att fortsätta att verka för att innovationsupphandlingar ska öka. Regeringens resultatredovisning om innovations- och funktionsupphandling Innovationsupphandling innebär att främja nya lösningar i samband med offentlig upphandling. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 79) skriver regeringen att insatser för ökad innovationsupphandling fokuserade på erfarenhetsutbyte genom workshoppar och seminarier i syfte att bredda synen på och öka kompetensen om innovationsupphandling. Myndigheten lämnade 2018 förslag till hur upphandling av innovationer baserade på spetstekniker och avancerade systemlösningar kan främjas. har uppgiften att främja innovativa lösningar inom upphandling och ge stöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer för att öka och utveckla kompetensen kring innovationsupphandling. Innovationsupphandling används som ett samlingsbegrepp och handlar om att en upphandlande myndighet eller enhet i sin upphandlingsprocess främjar innovation genom att efterfråga eller tillåta nya lösningar. stöd när det gäller innovationsupphandling handlar t.ex. om hur ett främjat användande av funktionskrav och tidig dialog med leverantörer kan öppna upp för nya lösningar. Myndigheten stöder även beställarnätverk, som innebär att fler offentliga organisationer tar ett större ansvar genom att samlas kring samma behovsutmaning i syfte att driva på marknaden att utveckla nya innovativa lösningar. Myndigheten tar fram olika typer av stödmaterial, genomför erfarenhetsutbyten via föreläsningar, workshoppar och seminarier samt samverkar med och stöder innovationsupphandlingsprojekt. Flera exempel finns på myndighetens webbplats. arbetar med att skapa ytterligare stödmaterial till beslutsfattare, då rätt resurser och kompetens anses vara en förutsättning för att lyckas anskaffa och effektivisera genomförandet av innovativa lösningar. Förståelse för hur nya affärsmodeller kan utvecklas och hur upphandlande myndigheter och enheter kan arbeta för att utveckla nya lösningar tillsammans med leverantörer blir då central. har ett omfattande samarbete med andra myndigheter och organisationer. För att tydligt koppla upphandling till innovation och visa på synergieffekter finns en överenskommelse och en handlingsplan med . har även ett nära samarbete med SKL då det gäller beställarnätverk och innovationsupphandling och följer det initiativ som SKL utarbetar tillsammans med Teknikföretagen om en bred arena för innovationsupphandling. Då det gäller beställarnätverk har myndigheten även ett samarbete med bl.a. och . I digitaliseringsstrategin tydliggörs regeringens mål att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, och där framgår att offentlig upphandling om innovation är ett viktigt verktyg för att realisera målet. Regeringen har gett myndigheten i uppdrag att medverka till att sprida kunskap om beställarnätverk (N2016/07793/FÖF). Uppdraget innebär bl.a. att myndigheten ska främja användningen av innovationsupphandling genom att ge stöd till beställargrupper. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar att har i uppgift att främja innovativa lösningar inom offentlig upphandling och ger stöd i fråga om innovationsupphandling. Myndigheten stöder även beställarnätverk och arbetar med att skapa ytterligare stödmaterial till beslutsfattare på området. Ett omfattande samarbete pågår också mellan myndigheten och bl.a. SKL, och . Med anledning av att det redan pågår ett arbete om dessa frågor finner utskottet att det inte finns något skäl för att ta något initiativ när det gäller innovations- och funktionsupphandling. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skatteetiska krav. Utskottet hänvisar till att det är möjligt att inom ramen för upphandlingsregelverket utesluta leverantörer som på ett eller annat sätt är oseriösa. Jämför reservation 11 (V). Enligt kommittémotion 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkande 9 bör regeringen driva på inom EU för regeländringar som gör det möjligt för kommunerna att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling. Flera kommuner har velat ställa krav på att deras leverantörer inte ska ha någon koppling till företag som är baserade i s.k. skatteparadis. Dessvärre har enligt motionärerna hindrat och att ställa sådana krav i sina upphandlingar med hänvisning till . Utskottet har tidigare behandlat frågor om skatteetiska krav vid offentlig upphandling, senast i betänkande 2013/14:FiU27. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet och anförde att det redan enligt den då gällande lagstiftningen var möjligt att diskvalificera leverantörer på vissa grunder. I de nya direktiven föreslogs bestämmelser som skulle bidra till att motverka osunda affärsbeteenden, bl.a. att det ska finnas regler om ändring av och avslutande av kontrakt. Reglerna bygger på rättspraxis från . Enligt uppgift från finns möjlighet att inom ramen för upphandlingslagstiftningen utesluta anbudsgivare som på ett eller annat sätt är oseriösa. Reglerna om uteslutning ger uttryck för en ambition att förstärka den offentliga upphandlingens motståndskraft mot osund konkurrens. Upphandlande myndigheter är skyldiga att utesluta leverantörer som är dömda för vissa fall av organiserad brottslighet, bestickning, bedrägeri och penningtvätt, terroristbrott, finansiering av terrorism och människohandel. Det finns även en skyldighet att utesluta leverantörer som dömts för bestickning. En leverantör som inte har fullgjort sina skyldigheter när det gäller betalning av skatter eller socialförsäkringsavgifter ska uteslutas om överträdelsen har fastställts i en dom eller ett beslut som vunnit laga kraft. Det finns också ett antal situationer där den upphandlande myndigheten får, men inte måste, utesluta en leverantör, t.ex. en som tidigare mer allvarligt brustit vid utförandet av ett offentligt kontrakt. De krav som ställs i upphandlingar måste dock vara kopplade till det som upphandlas. Vid offentliga upphandlingar får det inte ställas direkt diskriminerande och olikbehandlande krav, t.ex. att kräva avsaknad av koppling till s.k. skatteparadis. Det måste vidare vara tydligt vad som avses med varje krav. Att ställa otydliga och långtgående krav på att inte ha koppling till skatteparadis är enligt inte förenligt med reglerna. Ett sådant krav brister i både transparens och proportionalitet och begränsar vissa leverantörers faktiska möjlighet att delta i upphandlingar. Utskottet konstaterar att det finns möjlighet att vid upphandlingar utesluta oseriösa anbudsgivare. De krav som ställs vid upphandlingar måste dock vara kopplade till det som upphandlas. Det får inte ställas direkt diskriminerande och olikbehandlande krav som t.ex. att kräva avsaknad av koppling till s.k. skatteparadis. Att ställa otydliga och långtgående krav på att inte ha koppling till skatteparadis är inte förenligt med upphandlingsreglerna. Ett sådant krav brister i både transparens och proportionalitet och begränsar leverantörers faktiska möjlighet att delta i upphandlingar. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om antal underleverantörer. Utskottet hänvisar till att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar. Jämför reservation 12 (V). I partimotion 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att det som huvudregel bör ställas krav på att maximalt två led av underentreprenörer får användas vid offentlig upphandling. Ett problem när det gäller offentlig upphandling anses vara de långa underentreprenörskedjor som ofta präglar projekt inom bygg- och anläggningsbranschen. Enligt fackförbundet medför det stora problem när det gäller samordning och kontroll på arbetsplatserna. Ofta finns omfattande brister när det gäller arbetsmiljö och arbetsvillkor ju längre ned i underleverantörskedjorna man kommer. Svartjobb, skattefusk och låglönekonkurrens är vanligt förekommande (: Konkurrens på lika villkor). Genom att som huvudregel införa krav på att maximalt två led av underentreprenörer får användas vid offentlig upphandling skulle möjligheterna till samordning och kontroll stärkas. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2014/15:FiU27. Utskottet påminde om att reglerna om offentlig upphandling finns för att garantera att konsumenternas och skattebetalarnas pengar används på det mest effektiva sättet, att den offentliga sektorns kostnader hålls nere och att kostnadsmedvetenheten främjas i staten och i kommunerna. Genom att tillämpa reglerna främjas konkurrens på lika villkor, och riskerna för korruption motverkas. Utskottet anförde att det är viktigt att arbetstagare tillförsäkras skäliga anställningsvillkor och att social dumpning på arbetsmarknaden förhindras. Ett arbete som utskottet såg positivt på var den s.k. vita-jobb-modellen. Utskottet välkomnade den nya utredning som regeringen tillsatt för att analysera och komma med förslag på hur krav på villkor enligt kollektivavtal skulle kunna föras in i de kommande upphandlingslagarna. Enligt utskottet fanns det skäl att invänta utredningens betänkande. Det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar. Enligt är det dock för tidigt att säga vilken effekt denna lagstiftning kommer att få på arbetstagarens rätt att få ut sin lön. Utskottet konstaterar att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om smakprovning. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår inom . (M) anser i motion 2018/19:1580 att kunskap om smakprovning bör spridas som en del av offentlig upphandling. Undernäring framhålls som ett växande problem i bland äldre. rapporterades att av de registrerade i kvalitetsregistret löpte risk att drabbas av undernäring. Äldre behöver en individanpassad kost, energi- och proteinrik mat, i vissa fall kompletterad med mellanmål och kosttillskott med exempelvis energidrycker. Många människor drabbas av dysfagi, dvs. sväljsvårigheter, som påverkar måltidssituationen. Kommuner och landsting har ansvar för maten i skolor, på äldreboenden och på sjukhus men motionären anser att bör få i uppdrag att upplysa om möjligheterna att behoven hos personer som fått dysfagi inkluderas vid upphandlingar och att det görs genom nationella riktlinjer. Utskottet har tidigare behandlat frågor om smakprovning, senast i betänkande 2016/17:FiU7. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med motiveringen att Upphandlingsmyndigeten hade inrättats och att Statskontoret hade fått i uppdrag att utvärdera i vilken utsträckning inrättandet av en fristående myndighet för det statliga upphandlingsstödet har skapat bättre förutsättningar för väl fungerande upphandlingar och bidragit till regeringens mål för offentlig upphandling. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det saknades skäl för att ta några initiativ i frågan. Enligt erfarenhet förekommer det att slutanvändaren involveras både i det förberedande arbetet (bl.a. behovsanalysen) inför en upphandling och i genomförandet av upphandlingen. Det sker t.ex. genom provsmakning som en del i utvärderingen eller kontrollen av att ställda krav uppfylls. tillhandahåller stöd kopplat till denna typ av frågeställning. Det handlar dels om hur man kan arbeta med behovsanalys och formulera sina krav och önskemål i funktionella termer, dels om frågor som är specifika för upphandling av livsmedel och måltidstjänster (se ovan om prioriterade områden och regeringsuppdraget om kompetensutveckling inom upphandling av livsmedel och måltidstjänster). och har även tillsammans tagit fram en checklista om måltidskvalitet. Ett av kvalitetsområdena är att maten ska vara god. Vidare har information om bra måltider i äldreomsorgen. har också i uppdrag att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster (N2016/04785/JM). Utskottet konstaterar att tillhandahåller stöd kopplat till det som yrkas i motionen. Dessutom har myndigheten fått i uppdrag att förstärka kompetensen när det gäller upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Med anledning av det arbete som bedrivs inom området anser utskottet att det inte finns något skäl för att ta några initiativ i frågan. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7 och 2018/19:2027 av m.fl. (S) yrkande 4, 2018/19:2055 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2822 av (KD) yrkande 2. För är en mångfald av aktörer i välfärdssektorn en självklarhet. Mångfalden ska utgöras av offentliga och privata aktörer samt civilsamhällets aktörer som tillsammans skapar en bred bas av idéer och valmöjligheter för brukare och elever. skiljer ut sig avsevärt gentemot övriga västvärlden när det gäller inslagen av icke-vinstdrivande aktörer inom vård och omsorg. En betydligt lägre andel av aktörerna i vårt land drivs av icke-vinstdrivande ideella aktörer än i nästan varje jämförbart land. Jag anser därför att det är viktigt att regelverket tar särskild hänsyn till dessa aktörer och att ändringar av regelverket underlättar för ideella aktörer att verka. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen följa upp och granska konsekvenserna av proposition 2017/18:158 om ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden eftersom det är osäkert om förändringarna kommer att förbättra ideella aktörers möjligheter på marknaden. Regeringen bör också genomföra en utvärdering av förslaget om att upphandlingar av välfärdstjänster som understiger EU:s tröskelvärde ska undantas från ordinarie regler i och enbart underställas ett fåtal regler. Utvärderingen bör gälla vad reglerna för förenklade upphandlingar av välfärdstjänster under tröskelvärdet har haft för effekt för den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar och de mervärden som de idéburnas medverkan i välfärden medför. Visar det sig att förändringarna inneburit små eller inga förbättringar för sektorn bör det enligt min mening övervägas om inte upphandlingar av välfärdstjänster under det tröskelvärde som anges i propositionen helt kan undantas från . ersätts då av generella förvaltningsrättsliga principer, som principen om objektivitet och förbudet mot att gynna enskilda näringsidkare. Regeringen har också föreslagit att det inom bestämmelser ska vara möjligt att reservera upphandlingar till välfärdstjänster. Intentionerna med förslaget är goda men jag anser att det också finns problem med förslaget. Ett kontrakt får bara gälla och den aktör som har fått ett kontrakt för en viss tjänst ska inte på nytt kunna få ett kontrakt för en sådan tjänst tilldelad. Jag menar att det är viktigt att de föreslagna bestämmelserna utvärderas med fokus på vilka effekter de reserverade kontrakten har på den idéburna sektorn, särskilt effekterna av treårsregeln. Skulle det visa sig att regeln behöver ändras bör regeringen, enligt min mening, driva frågan i EU-sammanhang. anser att det är positivt att regeringen avser att följa SCB:s arbete med att förbättra statistiken om det civila samhället. Jag anser dock att två viktiga delar kring förbättrad statistik på området saknas. Dels bör den nationella upphandlingsstatistiken kompletteras med uppgifter om civilsamhällets deltagande i offentlig upphandling, dels bör det utredas hur civilsamhällets samhällsekonomiska värde kan mätas. Civilsamhällets ställning kan enligt utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) stärkas om sektorns samhällsekonomiska värde kan kvantifieras på samma sätt som andra sektorers värde. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2055 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2027 av m.fl. (S) yrkande 4, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7 och 2018/19:2822 av (KD) yrkande 2. Valfriheten inom välfärden måste enligt min mening värnas och utvecklas. Medborgarna vill kunna välja bland flera olika utövare, oavsett om det handlar om hemtjänst, barnomsorg eller äldreomsorg. En eftersatt kategori är de ideella eller idéburna företagen som grundats och drivs av sociala entreprenörer utan vinstsyfte. Ändringar i t.ex. upphandlingslagstiftningen skulle göra att kommuner och landsting i stället för att diskriminera dem skulle synliggöra dem så att medborgarna lättare kan välja. Det som på papperet ser ut som lika för alla i och blir i praktiken diskriminerande för de idéburna verksamheterna. När det är skarpt läge i kommuner och landsting upphandlar man fortfarande främst med lägsta pris som målvariabel. Den särart och de mervärden som vård och omsorg med idéburna förtecken kan bidra med får inget utrymme i dessa bedömningar. Många EU-länder tillåter avsevärt större flexibilitet än svenska lagstiftare har tillämpat. Vissa tidsbegränsade upphandlingar skulle t.ex. kunna reserveras för idéburna verksamheter. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen, enligt min mening, se över tillämpningen av upphandlingsregelverket för att främja idéburna välfärdsföretags mervärde i fråga om tilldelningskriterium, urval och målvariabler. Små och medelstora företag, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:595 av (M), 2018/19:778 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1571 av (M) yrkandena 3 och 5. befarar att införandet av arbetsrättsliga krav i den nya lagstiftningen på upphandlingsområdet som började gälla kommer medföra att ännu färre små företag än kan delta i upphandlingar. är det alltför få mindre företag som är med och lägger anbud inom den offentliga upphandlingen. Kravställandet bör användas med omdöme och eftertanke för att inte riskera att allt färre företag deltar i offentliga upphandlingar . En sådan konsekvens skulle i sin tur påverka både konkurrens och kvalitet inom det offentliga. Jag anser därför att effekterna för småföretagen av den nya lagstiftningen på detta område bör utvärderas. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:334 av och (båda SD) yrkande 1 och 2018/19:264 av (SD) yrkande 4, 2018/19:2400 av och (båda C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 42 samt 2018/19:2549 av (C). är lyckligtvis ett föregångsland när det kommer till djurhållning och slakt. Vi anser dock att mycket mer kan göras för att säkerställa fullgod djurhållning både i och i övriga världen. I är det förbjudet att utföra ritualslakt utan föregående bedövning men många svenskar äter kött från djur som halal- eller kosherslaktats utan att de själva vet om det eftersom köttet säljs som vanligt kött. Att kött som producerats på ett sätt som bryter mot svensk lag kan säljas i är enligt vår mening tvivelaktigt. Som en följd av nuvarande EU-regler är svenska politiker bakbundna från att fullt ut agera. Vi anser dock att ska inta en stark hållning gentemot EU och att regeringen ska säkerställa att det garanteras att all mat som upphandlas genom offentlig upphandling är producerad på ett sätt som inte strider mot den svenska djurskyddslagstiftningen. bör inom EU arbeta för generella förbud för denna typ av slakt inom hela unionen och söka undantag i EU för att ska kunna förbjuda import av kött som producerats på ett sätt som inte ryms inom svensk djurskyddslagstiftning. Vidare bör regeringen verka för att allt kött som slaktats utan bedövning ska märkas med en varningstext. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 42 samt 2018/19:264 av (SD) yrkande 4, 2018/19:334 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:2400 av och (båda C) och 2018/19:2549 av (C). tillhör en liten skara länder i världen som har högst djurskydd. Vi ligger långt över hur det ser ut i övriga länder i EU. Vi ställer höga krav på våra lantbrukare. Vi har friskaste djur och använder i särklass minst antibiotika till djur inom EU. Men när lagstiftare ställer krav på producenterna att hålla en hög nivå sett till kvalitet, djurvälfärd och dylikt måste det även avspeglas i upphandlingsledet.