bet · H601CU10 · 2019-04-01 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena gäller bl.a. telefonförsäljning, reklam riktad till barn, lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m., köp av levande djur, bindningstider för konsumentavtal, småhusentreprenad, snabblån m.m., konsumentvägledning och märkningsfrågor. Utskottet hänvisar främst till pågående arbeten och tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns 12 reservationer (M, SD, C och L) och 2 särskilda yttranden (M och L). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Reklam riktad till barn Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m. Köp av levande djur Tydligare regler för fakturors förfallodatum 1.Telefonförsäljning, punkt 1 (SD) 2.Telefonförsäljning, punkt 1 (C) 3.Bluffakturor, punkt 2 (SD) 4.Reklam riktad till barn , punkt 3 (SD) 5.Reklamationsrätt och presumtionsfrist, punkt 5 (C) 6.Bindningstider för konsumentavtal, punkt 7 (SD) 7.Småhusentreprenad, punkt 8 (L) 8.Snabblån m.m., punkt 10 (SD, C) 9.Konsumentvägledning, punkt 12 (M) 10.Konsumentvägledning, punkt 12 (SD) 11.Märkningsfrågor, punkt 13 (SD) 12.Märkningsfrågor, punkt 13 (C) 1.Telefonförsäljning, punkt 1 (M) 2.Märkningsfrågor, punkt 13 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2018/19:1741 av (M) och 2018/19:2838 av m.fl. (C) yrkande 6 i denna del. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) 2018/19:159 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (SD) Reklam riktad till barn 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 4 (SD) Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m. 2018/19:901 av och (båda MP), 2018/19:954 av Lawen Redar (S) yrkande 2, 2018/19:1806 av (S), 2018/19:2120 av m.fl. (S) och 2018/19:2121 av m.fl. (S). 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 44. Reservation 5 (C) Köp av levande djur 2018/19:1487 av och (båda C) yrkande 4. 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 6 (SD) 2018/19:1389 av och (båda MP) och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 22. Reservation 7 (L) Tydligare regler för fakturors förfallodatum 2018/19:197 av (SD). 2018/19:337 av (SD) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2018/19:2838 av m.fl. (C) yrkande 6 i denna del. Reservation 8 (SD, C) 2018/19:928 av (M) yrkande 3. 2018/19:337 av (SD) yrkande 3, 2018/19:838 av (S), 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:2830 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 6, 2018/19:2691 av (SD) och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), Momodou (V), (SD), (S), (S), (SD), (M), (M), (C) och (L). I betänkandet behandlar utskottet ca 30 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena handlar bl.a. om telefonförsäljning, reklam riktad till barn, lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m., köp av levande djur, bindningstider för konsumentavtal, småhusentreprenad, snabblån m.m., konsumentvägledning och märkningsfrågor. Samtliga yrkanden är förslag till tillkännagivanden. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiserats i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om telefonförsäljning. Utskottet hänvisar bl.a. till överväganden som gjorts i samband med ny lagstiftning och branschens egenåtgärder. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C) samt särskilt yttrande 1 (M). I kommittémotion 2018/19:981 anser m.fl. (SD) att företagare ska få utökat skydd mot telefonförsäljning och att mindre företag som kontaktas av telefonförsäljare ska omfattas av regler om ångerrätt och skriftlighetskrav. Tillkännagivanden föreslås i enlighet med detta (yrkandena 10 och 11). I kommittémotion 2018/19:2838 menar m.fl. (C) att möjligheten att inkludera mindre företag, exempelvis skogs- och lantbruksföretag, i konsumentlagstiftningen vid telefonförsäljning bör undersökas. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 6 i denna del). (M) anser i motion 2018/19:1741 att regeringen bör se över vad man kan göra för att försvåra oseriös telefonförsäljning. Bland annat kan man undersöka möjligheten att kräva att alla samtal som sker mellan näringsidkare och konsumenter och som leder till avtal spelas in. Vidare kan regeringen exempelvis överväga möjligheten att se över informations- och rådgivningsfunktion för företagare så att de bättre kan skyddas mot ovälkommen telefonförsäljning. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Ett avtal som ingås per telefon utan att parterna träffas är ett s.k. distansavtal. Bestämmelser om distansavtal finns i lagen (2005:59) om distansavtal och avtal utanför affärslokaler (distansavtalslagen). Lagen gäller när avtal om varor och icke finansiella tjänster samt avtal om finansiella tjänster och finansiella instrument ingås på distans. Lagen är tillämplig på distansavtal som ingås mellan en näringsidkare och en konsument. Med konsument avses enligt lagen en fysisk person som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. Lagen grundar sig i huvudsak på två EU-direktiv, vilka brukar benämnas konsumenträttighetsdirektivet och direktivet om distansförsäljning av finansiella tjänster. I syfte att stärka konsumentskyddet har ett skriftlighetskrav införts vid telefonförsäljning av varor och tjänster som omfattas av distansavtalslagen (prop. 2017/18:129, bet. 2017/18:CU36, rskr. 2017/18:404). Ändringarna i distansavtalslagen, som trädde i kraft , innebär att det inte längre ska vara möjligt att ingå ett avtal muntligen om en näringsidkare på eget initiativ kontaktar en konsument per telefon i syfte att ingå ett distansavtal. Om telefonkontakten leder till att parterna vill ingå ett avtal ska näringsidkaren bekräfta sitt anbud i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form. För att ingå ett giltigt avtal krävs att konsumenten efter telefonsamtalet skriftligen accepterar näringsidkarens anbud. Om en näringsidkare levererar varor eller utför tjänster trots att det inte finns något giltigt avtal, ska konsumenten inte vara betalningsskyldig för dessa. I proposition 2017/18:129 Skriftlighetskrav vid telefonförsäljning berördes frågan om huruvida de konsumentskyddsregler som föreslogs även skulle omfatta företagare. I propositionen anförde regeringen följande. Några remissinstanser, bl.a. , ifrågasätter att ett skriftlighetskrav inte ska gälla i förhållande till småföretagare. I sammanhanget anför de att småföretagare i flera fall kan befinna sig i en liknande situation som konsumenter och att det finns oseriösa företag som särskilt inriktar sig på telefonförsäljning till äldre personer som äger t.ex. en mindre skogsfastighet och då kan räknas som företagare. Att införa tvingande regler till skydd för andra grupper än konsumenter har endast i undantagsfall ansetts motiverat i svensk rätt. Regeringen kan till en början konstatera att även den som är egen företagare kan ingå avtal i egenskap av konsument, om personen handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamheten. I sådant fall är de konsumenträttsliga lagarna tillämpliga, bl.a. reglerna om ångerrätt i distansavtalslagen (se bl.a. beslut , änr 2012-01334, där nämnden fann att en person som var lantbrukare hade ingått ett distansavtal om telefonabonnemang i egenskap av konsument). Vidare finns det vissa skyddsregler för näringsidkare i avtalssituationer, bl.a. om ogiltighet på grund av svek (30 § lagen [1915:218] om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, avtalslagen). Ett avtalsvillkor kan också jämkas eller lämnas utan avseende om det är oskäligt med hänsyn till bl.a. avtalets innehåll och omständigheterna vid avtalets tillkomst. Vid prövningen ska särskild hänsyn tas till behovet av skydd för den som i egenskap av konsument eller annars intar en underlägsen ställning i avtalsförhållandet (36 § avtalslagen). I sammanhanget noterar regeringen även de nya uppföranderegler inom telekombranschen som innebär att enskilda näringsidkare omfattas av ångerrätt vid t.ex. telefonförsäljning. Som utredningen liksom flera remissinstanser, bl.a. Företagarna, bedömer synes problemen vid telefonförsäljning när det gäller småföretagare inte vara tillräckliga för att göra de konsumentskyddsregler som föreslås i denna proposition tillämpliga även på dessa företag. Regeringen avser dock att följa utvecklingen på området (prop. s. 26 f.). I propositionen togs även frågan om ett generellt krav på inspelning av försäljningsavtal upp. Regeringen anförde bl.a. följande. När det gäller ett krav på inspelning av försäljningssamtal kan det konstateras att många näringsidkare spelar in sådana samtal och att det även är lagreglerat i visst fall (se 8 kap. 17 § lagen [2007:528] om värdepappersmarknaden, som genomför MiFID II i och som trädde i kraft ). Att generellt reglera en sådan skyldighet i lag skulle visserligen kunna få betydelse ur bevishänseende. Om ansvaret att agera i praktiken ändå ligger på konsumenten, kommer problemen dock att kvarstå. Som nämns ovan spelar det ingen roll att konsumenten i det läget har rätten på sin sida eftersom alltför många inte tillvaratar sin rätt i en sådan situation. Det kan bero på att konsumenten inte har förmåga att agera, t.ex. på grund av hög ålder eller bristande förståelse. Det kan dock lika väl bero på att konsumenten inte anser det värt att lägga ned tid och pengar på att hävda sin rätt då varan inte är så dyr eller det ändå går att utöva ångerrätten (prop. s. 21 f.). Regeringen ansåg sammanfattningsvis i propositionen att den åtgärd som borde övervägas för att komma till rätta med problemen vid telefonförsäljning var införandet av ett skriftlighetskrav (prop. s. 22). Distansavtalslagen innehåller vidare bl.a. bestämmelser om att näringsidkaren är skyldig att lämna viss information till konsumenten och om att konsumenten i regel har rätt att frånträda avtalet (ångerrätt). Det finns vidare bestämmelser i marknadsföringslagen (2008:486) som reglerar hur telefonförsäljning till en fysisk person får användas i marknadsföringssyfte. Telefonförsäljning får enligt 21 § marknadsförings-lagen användas så länge konsumenten inte tydligt har motsatt sig det (s.k. opt out). Upprepade och oönskade kontakter per telefon kan vidare anses vara aggressiv marknadsföring och kan därmed förbjudas. Detsamma gäller om en näringsidkare i marknadsföringsmaterial vilseleder konsumenten genom att oriktigt ge intryck av att han eller hon redan beställt en produkt, t.ex. genom att inkludera en faktura. Sanktionsbestämmelser i marknadsföringslagen kan också tillämpas, om näringsidkaren brister i sin informationsskyldighet enligt distansavtalslagen. Det innebär bl.a. att en näringsidkare som vid sin marknadsföring låter bli att lämna väsentlig information får åläggas att vid vite lämna den informationen. Regler som är tillämpliga vid telefonförsäljning till konsumenter finns även i annan lagstiftning, bl.a. lagen (2003:862) om finansiell rådgivning till konsumenter, försäkringsavtalslagen (2005:104), lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden och konsumentkreditlagen (2010:1846). Dessa lagar innehåller bl.a. informationskrav för näringsidkaren. Som redovisats ovan finns ett krav på inspelning av försäljningssamtal i 8 kap. 17 § lagen om värdepappersmarknaden. gäller ett förbud mot marknadsföring eller försäljning av tjänster och produkter på premiepensionsområdet via telefon (64 kap. 46 § socialförsäkringsbalken). På finns information riktad till företagare om bl.a. avtal, villkor och marknadsföring som företagare behöver känna till vid sina kontakter med konsumenter. Informationen omfattar bl.a. regler vid telefonförsäljning till konsumenter. Hallå konsument är en rikstäckande upplysningstjänst för konsumenter som samordnas av . Hallå konsument ska tillhandahålla opartisk information och vägledning till konsumenter. Hallå konsument lämnar bl.a. information om telefonförsäljning som riktar sig till konsumenter. På Hallå konsuments webbplats anvisas företagare att kontakta sin branschorganisation eller en jurist om de vill ha råd och tips, exempelvis om de har köpt en vara eller tjänst från ett annat företag. Flera bransch- och intresseorganisationer lämnar på sina webbplatser information om hur man ska skydda sig mot oseriös telefonförsäljning. Råd och stöd lämnas också till enskilda medlemmar som t.ex. drabbas av sådan telefonförsäljning (se även avsnittet Bluffakturor i detta betänkande). I det ovan nämnda lagstiftningsärendet om att införa ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning beslutade även, på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen bör påbörja ett arbete med att utreda om ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning till konsumenter bör gälla för ytterligare varor och tjänster som bl.a. lotterier och paketresor och återkomma med förslag (bet. 2017/18:CU36, rskr. 2017/18:404). I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen att ärendet bereds. Statsrådet svar vid frågestunden På en fråga om när regeringen tänker lägga fram ett förslag om ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning gällande spel anförde ministern bl.a. följande. Vi kommer att behöva fortsätta att justera och skärpa lagstiftningen på spelområdet. Därför jobbar just nu en utredning egentligen parallellt med genomförandet med att ta fram nya lagförslag. Vi kommer att återkomma till så snart vi har ett underlag från utredningen vad gäller de olika konsumenträttsliga frågor som är relevanta på spelmarknaden. Fysiska personer som har ett telefonabonnemang kan anmäla till spärregistret Nix-Telefon att de inte önskar bli kontaktade på telefonnumret i försäljnings- , marknadsförings- eller insamlingssyfte. omfattar all telefoni. Om ett telefonnummer som är infört i spärregistret Nix-Telefon innehas av en enskild näringsidkare och denne är aktiv genom att vara momsregistrerad, registrerad som arbetsgivare eller F-skatteregistrerad, är det enligt Nix-Telefons regler tillåtet att i försäljnings-, marknadsförings- eller insamlingssyfte ringa sådana samtal som avser produkter och tjänster som riktar sig till den fysiska personen i dennes roll som näringsidkare. När det gäller telefonnummer som är införda i spärregistret Nix-Telefon och som innehas av en juridisk person och som även brukas av en fysisk person för privata ändamål, är det enligt reglerna inte tillåtet att ringa samtal i försäljnings-, marknadsförings- eller insamlingssyfte om samtalet riktar sig till den fysiska personen i egenskap av konsument. Däremot är det tillåtet att ringa samtal som avser abonnentens, dvs. den juridiska personens, näringsverksamhet. Sådana samtal får endast ringas som den juridiska personen normalt kan anses vara aktiv, dvs. vanligtvis under kontorstid. Registret drivs av Föreningen . I Föreningen ingår Direct Selling , Svensk Försäkring, Kontakta, Annonsörer, , Kommunikationsbyråer, , Tidskrifter, Swedma och Tidningsutgivarna. Konsumentbyrån Telekområdgivarna har tillsammans med de operatörer som finansierar och ingår i Telekområdgivarna tagit fram nya uppföranderegler för avtal om abonnemang för tv, telefoni och bredband. Uppförandereglerna tillämpas när en operatör som är med i Telekområdgivarna ingår avtal, eller har ingått avtal, med konsumenter eller enskilda firmor för tjänsterna tv, telefoni och bredband. Reglerna gäller inte vid försäljning av innehållstjänster. Enligt reglerna omfattas enskilda näringsidkare av ångerrätt vid t.ex. telefonförsäljning. I fråga om telefonförsäljning gäller vidare följande enligt uppförandereglerna. Operatören har bevisbördan för att ett giltigt avtal har ingåtts. Om en operatör på eget initiativ kontaktar en konsument via telefon för att ingå ett avtal, måste operatören bekräfta sitt anbud i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Denne måste efter telefonsamtalet skriftligen acceptera anbudet för att det ska bli ett giltigt avtal. I de fall avtalet inte omfattas av lagens skriftlighetskrav gäller följande för telefonförsäljning: Operatören kan styrka muntligt avtal genom inspelning. Om avtal spelas in ska inspelningen skickas till abonnenten på begäran, om det inte är i strid med GDPR. Eventuell inspelning ska utöver information om ångerrätten innehålla information om huvudsakliga priser och villkor enligt punkt 3. Om inte spelas in, ska inspelningen avslutas med en fråga om det är någonting särskilt som abonnenten anser bör finnas med på inspelningen utifrån vad som har diskuterats under samtalet innan inspelningen påbörjades. Operatören ska också följa reglerna för Nix-telefon. Branschetiska regler för telemarketing mellan företag , Kontakta (tidigare , SCCF) och Swedma har tagit fram en branschöverenskommelse avseende god sed vid telefonförsäljning mellan näringsidkare. Avsikten med bransch-överenskommelsen är att stärka den seriösa försäljningen och försvåra för blufföretagen. Enligt branschöverenskommelsen har företagare ångerrätt i . Utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning En särskild utredare fick ett regeringsuppdrag att överväga och bedöma om konsumentskyddet i samband med telefon-försäljning behöver stärkas och vid behov föreslå åtgärder. Utredningen, som antog namnet Utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning, överlämnade betänkandet Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning (SOU 2015:61). Utredningens förslag om ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning till konsumenter har behandlats i proposition 2017/18:129 (se ovan). I utredningsbetänkandet tas även upp frågor om Nix-Telefon. Utredningen bedömer att näringslivets reglering kring Nix-Telefon är utformad på ett sådant sätt att registret inte ger konsumenter ett tillräckligt skydd mot oönskad marknadsföring. Utredningen anför bl.a. att det finns situationer där marknadsföring är tillåten trots att ett telefonnummer är infört i registret. Utredningen bedömer att utrymmet för detta är alltför omfattande. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att föra en dialog med företrädare för näringslivet om utformningen av reglerna för Nix-Telefon i syfte att öka konsumenters möjligheter att motsätta sig marknadsföring per telefon. ska vidare ges i uppdrag att verka för att lättillgänglig information om Nix-Telefon finns framför allt för konsumenter som inte har tillgång till internet, som talar andra språk än svenska eller som har andra särskilda svårigheter att ta till sig samhällsinformation. Som alternativ lösning har övervägts att i stället för Nix-Telefon som administreras av näringslivet inrätta ett statligt spärregister. Utredningen har dock bedömt att Nix-Telefon bör behållas. Enligt uppgift från bereds utredningsbetänkandet i den del som gäller Nix-Telefon fortfarande inom . I syfte att stärka konsumentskyddet har ett skriftlighetskrav införts vid telefonförsäljning av varor och tjänster som omfattas av distansavtalslagen. Skriftlighetskravet gäller om en näringsidkare på eget initiativ kontaktar en konsument per telefon i syfte att ingå ett distansavtal. Om telefonkontakten leder till att parterna vill ingå ett avtal, ska näringsidkaren bekräfta sitt anbud i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form. För att ingå ett giltigt avtal krävs att konsumenten efter telefonsamtalet skriftligen accepterar näringsidkarens anbud. I lagstiftningsärendet om införande av ett skriftlighetskrav beslutade även, på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen bör påbörja ett arbete med att utreda om ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning till konsumenter bör gälla för ytterligare varor och tjänster som bl.a. lotterier och paketresor och återkomma med förslag. I propositionen med förslag om ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning till konsumenter berörde regeringen frågan om huruvida de konsumentskyddsregler som föreslogs även skulle gälla vid telefonförsäljning till småföretagare. Regeringen anförde bl.a. att det i svensk rätt endast i undantagsfall har ansetts motiverat att införa tvingande regler till skydd för andra grupper än konsumenter och att problemen vid telefonförsäljning när det gäller småföretagare inte synes vara tillräckliga för att göra de konsumentskyddsregler som föreslogs i propositionen tillämpliga även på dessa företag. Regeringen avsåg dock att följa utvecklingen på området. I den aktuella propositionen togs även frågan om ett generellt krav på inspelning av försäljningssamtal upp. Regeringen konstaterade att många näringsidkare redan spelade in sådana samtal och att en lagreglering om krav på inspelning av säljsamtal finns i lagen om värdepappersmarknaden. Regeringen ansåg sammanfattningsvis att den åtgärd som borde övervägas för att komma till rätta med problemen vid telefonförsäljning var införandet av ett skriftlighetskrav. Av de skäl som anfördes i propositionen ställde sig utskottet i betänkande 2017/18:CU36 bakom regeringens lagförslag om att införa ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning till konsumenter. följde utskottets förslag till riksdagsbeslut. Vidare gäller ett förbud mot marknadsföring eller försäljning av tjänster och produkter på premiepensionsområdet via telefon. I fråga om telefonförsäljning som riktar sig till näringsidkare vill utskottet även peka på att , Kontakta (tidigare , SCCF) och Swedma tagit fram en branschöverenskommelse avseende god sed vid telefonförsäljning mellan näringsidkare. Enligt branschöverenskommelsen har företagare ångerrätt i . Vidare har nya uppföranderegler tagits fram inom telekombranschen som innebär att enskilda näringsidkare omfattas av ångerrätt vid t.ex. telefonförsäljning. Flera bransch- och intresseorganisationer lämnar på sina webbplatser information om hur man ska skydda sig mot oseriös telefonförsäljning. Råd och stöd lämnas också till enskilda medlemmar som t.ex. drabbas av sådan telefonförsäljning (se även avsnittet Bluffakturor). Mot denna bakgrund finns inte skäl att föreslå något initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena. De bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bluffakturor. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående informationsinsatser och beredning av utredningsbetänkande. Jämför reservation 3 (SD). Bluffakturor kan ta sig olika uttryck. Det finns rena bluffakturor där ett oseriöst företag genom att skicka fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden till näringsidkare och konsumenter försöker få betalt för en vara eller en tjänst som inte har beställts. Det förekommer också erbjudanden som utformas som fakturor. föregås fakturan av en telefonkontakt och det påstås att ett avtal har ingåtts, trots att så inte är fallet eller i varje fall inte på de villkor som görs gällande. I kommittémotion 2018/19:159 föreslår m.fl. (SD) tillkännagivanden om att upprätta en myndighetsadministrerad varningslista gällande bluffakturor (yrkande 1) och att ge företag utökat stöd för att bestrida felaktiga fakturor och begära rättelse från (yrkande 2). Att i marknadsföringsmaterialet inkludera en faktura eller liknande betalningshandling som ger konsumenten intryck av att han eller hon redan har beställt den marknadsförda produkten när så inte är fallet är en sådan affärsmetod som enligt punkt 21 i bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder (2005/29/EG) under alla omständigheter är otillbörlig. Även näringsidkare omfattas av de regler som räknas upp i bilagan. I 8 § andra stycket marknadsföringslagen (2008:486) föreskrivs att sådan vilseledande marknadsföring som anges i punkterna 1–23 i bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder alltid är att anse som otillbörlig. Bilagan gäller enligt 4 § marknadsföringslagen som lag i .