bet · H701NU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Det förekommer också bedömningar av projekt som har följts upp och i vissa fall vad de har resulterat i, i termer av prestationer (ofta för de deltagande verksamheterna som t.ex. nya verktyg, arbetssätt och metoder), men inte effekter i relation till målet för utgiftsområdet. När det gäller de selektiva regionala företagsstöden, stödet till kommersiell service och transportbidraget följs indikatorerna upp, och här redovisas faktiskt utfall i förhållande till jämförbara kontrollgrupper. Denna redovisning är dock relativt kortfattad och innehåller inga tabeller med jämförelser till skillnad från redovisningen av beräknade effekter av stöden som baseras på en uppskattning av företagen själva och som regeringen därmed konstaterar bör tolkas med försiktighet. När det gäller transportbidraget framgår att undersökningen har ändrats sedan föregående år och att det därför inte görs någon jämförelse . Varför undersökningen har ändrats framgår inte. När det gäller de selektiva regionala företagsstöden redovisas de samlat förutom i fråga om beviljat stöd. Det går således av redovisningen inte att utläsa om stöden har olika effekt. När det gäller uppföljning av indikatorer för Investering för tillväxt och sysselsättning samt Europeiskt territoriellt samarbete programperioden –2020 listas ett antal indikatorer i redovisningen som inte finns listade i tabellen över vissa centrala indikatorer. Det framgår även att det finns flera indikatorer utöver de som listas. Varför regeringen valt att redovisa just dessa indikatorer och inte övriga indikatorer framgår inte. De indikatorer som tillkommer i jämförelse med tabellen motiveras inte närmare. Det gäller t.ex. antal företag som arbetar med forskningsinstitutioner eller som får stöd för att introducera nya produkter. Slutligen kan nämnas att det av resultatredovisningen framgår att ett nytt uppföljningssystem för projektverksamheten som finansieras inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder började tillämpas . Det är resultatet av ett uppdrag till . I uppföljningssystemet klassificeras projektverksamheten dels utifrån den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskrafts prioriteringar och fokusområden, dels utifrån en verksamhetslogik som utvecklats i uppdraget. I systemet görs även en klassificering utifrån hållbarhetsaspekterna miljö, jämställdhet och mångfald. Uppföljningssystemet förväntas enligt ge en tydligare bild av projektverksamhetens inriktning och resultat på kort sikt och göra det möjligt att följa och utvärdera resultat på . Utskottet vill inledningsvis, och i likhet med vad det gjort , framhålla betydelsen av att resultatredovisningen i budgetpropositionen är klar och tydlig då denna utgör ett viktigt underlag för beredning av statens budget. Enligt utskottets uppfattning bör resultatredovisningen utformas på ett sådant sätt att den bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de olika insatserna får. pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen och om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. Enligt utskottets uppfattning är denna dialog betydelsefull, och den har på flera sätt bidragit till att utveckla och förbättra den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen. I detta sammanhang vill utskottet bl.a. framhålla den nya struktur som användes för resultatredovisningen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt i samband med budgetproposition. Dialogen har även, enligt utskottets bedömning, bidragit till att det i budgetpropositionen i större utsträckning än tidigare finns utvecklade resonemang om hur prioriteringar, indikatorer, strategier och övriga mål relaterar till det mål som har beslutat om för utgiftsområdet. Även beskrivningarna av vad olika indikatorer mäter har enligt utskottets uppfattning utvecklats genom denna dialog. Mot denna bakgrund är det viktigt att dialogen mellan och regeringen om resultatredovisningens innehåll och utformning fortsätter även framgent. När det gäller resultatredovisningen i budgetpropositionen vill utskottet betona att den uppföljning som gjorts av resultatredovisningen primärt haft fokus på i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter som utskottet har haft på resultatredovisningen. Utöver det som sagts ovan vill utskottet särskilt framhålla följande. Utskottet har påpekat att regeringen bör utveckla resultatindikatorer för samtliga prioriteringar då det har saknats indikatorer för området internationellt samarbete. Därför välkomnar utskottet att regeringen i årets resultatredovisning har utvecklat tre indikatorer för internationellt samarbete och att man som skäl till detta bl.a. hänvisar till utskottets tidigare iakttagelser. När det gäller övriga indikatorer som används i resultatredovisningen utöver de ovannämnda vill utskottet påminna om vikten av att regeringen motiverar valda indikatorer och beskriver orsaker till eventuella förändringar i uppföljningen av resultat. Utskottet ser positivt på att det inom ramen för uppföljningen av indikatorerna för de selektiva och generella stöd som finansieras inom utgiftsområdet görs en jämförelse med kontrollgrupper. kan utskottet konstatera att den nyssnämnda redovisningen får ett relativt begränsat utrymme i förhållande till redovisningen av stödens beräknade effekter som baseras på företagens egna uppskattningar och som därmed bör tolkas med viss försiktighet. Därtill kan utskottet konstatera att det av redovisningen av de selektiva regionala företagsstöden inte går att utläsa om det finns skillnader vad gäller resultaten mellan de olika stöden. Vad gäller redovisningen av projektverksamheten konstaterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen framför allt redovisar insatser och resultat i form av prestationer snarare än effekter . noterar utskottet att det tillämpas ett nytt uppföljningssystem för projektverksamhet inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder som enligt ska ge en tydligare bild av projektverksamhetens inriktning och resultat på kort sikt och göra det möjligt att följa upp och utvärdera resultat på . Utskottet välkomnar detta arbete. Utskottet noterar avslutningsvis, mot bakgrund av det påpekande som utskottet gjorde i samband med behandlingen av förra årets resultatredovisning, att det numera finns en referens till målet för en sammanhållen landsbygdspolitik bland de andra mål som den regionala tillväxtpolitiken enligt regeringen ska bidra till. Statens budget inom utgiftsområde 19 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 19 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). fattade beslut om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2022. biföll regeringens förslag och fastställde ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt till 3 (prop. 2019/20:1, 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Av budgetpropositionen framgår att regeringens förslag bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, (prop. 2019/20:1). I ett yttrande till finansutskottet föreslog näringsutskottet att regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet ska tillstyrkas (yttr. 2019/20:NU1y). Företrädare för och förordade i avvikande meningar sina respektive partiers förslag till ramar för utgiftsområde 19. Regeringens och motionärernas förslag till ramar för utgiftsområdet samt beräkningar för perioden –2022 framgår av tabellen nedan. Tabell Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt 2020 (föreslagen utgiftsram) 2021 (utgiftsberäkning) 2022 (utgiftsberäkning) I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgifts-området ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställnings-tagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. Den utgiftsram som har beslutat är i regeringens förslag fördelad på tre anslag. I bilagan redovisas också de anslagsrelaterade förslag som finns i motionerna 2019/20:3018 (V) och 2019/20:3334 (KD). Enligt förslaget i propositionen kompletteras två av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter (se bilaga 3). När det gäller regeringens förslag till bemyndiganden finns det inga motförslag. I det följande beskrivs inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Efter det redovisas inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken. Dessutom redovisas regeringens överväganden om vart och ett av de tre anslagen inom utgiftsområdet och de föreslagna bemyndigandena. Därefter redovisas motsvarande förslag i motionerna. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar insatser i form av projektverk-samhet, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Som framgår av det inledande avsnittet i detta betänkande anser regeringen att målet för den regionala tillväxtpolitiken bör vara utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Regeringen konstaterar att samhällsutmaningarna är stora och att de delvis varierar mellan olika delar av landet. Klyftorna inom och mellan olika regioner sägs enligt propositionen öka såväl inom som inom EU. Regeringen anför att den arbetar för ett tryggare . Alla människor ska känna delaktighet, kunna påverka sin livsmiljö och forma sina liv utifrån sina förutsättningar oavsett var de bor. Möjligheterna att bo och verka i hela landet ska förbättras. Regeringen framhåller att det är viktigt med goda och attraktiva livsmiljöer där kvinnor och män vill leva och utvecklas på lika villkor. Förutsättningarna för att skapa utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft varierar över landet. Den regionala tillväxtpolitiken ska möta och ta till vara dessa olika förutsättningar. Den regionala tillväxtpolitiken ska inriktas på att regionerna ska ges möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det gäller såväl städer och stadsregioner samt tätorter och tätortsregioner av olika storlek som olika typer av landsbygder och landsbygdsregioner. Tätorter samt gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade. Regeringen framhåller att ju fler regioner som är hållbara och utvecklingskraftiga, desto bättre för . Den regionala tillväxtpolitiken ska främja en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar regional utveckling. Den hållbara utvecklingens tre dimensioner är lika betydelsefulla och ömsesidigt beroende av varandra. Regeringens prioriteringar för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning samt internationellt samarbete. En stor bredd av insatser inom olika politikområden är centrala för att bidra till regeringens prioriteringar, och regeringen anför att regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser därför är av betydelse. Delar av medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt kräver medfinansiering och används i samverkan med statliga myndigheters och andra aktörers resurser i syfte att främja insatser utifrån olika lokala och regionala förutsättningar. Regeringen konstaterar att den regionala tillväxtpolitiken är nära integrerad med EU:s sammanhållningspolitik och anför att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till 2020-strategin, dvs. en smart och hållbar tillväxt för alla. Som en del av den gröna skatteväxlingen avser regeringen att föreslå att inkomstskatten sänks för personer som bor i vissa glest befolkade områden, främst i och nordvästra . Regeringen anför att den kommer att återkomma med ett förslag om detta . I fråga om den framtida regionala tillväxtpolitiken anför regeringen bl.a. att den bedömer att den regionala tillväxtpolitiken bör utvecklas för att bättre kunna möta samhällsutmaningarna och ta till vara de möjligheter som de skapar. Växande utmaningar inom bl.a. miljö och klimat, energi, social sammanhållning, kompetensförsörjning och demografi innebär enligt regeringen en samhällsomställning. Det ställer enligt regeringen även krav på politikens inriktning och genomförande såväl nationellt som regionalt. Stora skillnader mellan och inom olika regioner skapar även behov av en mer regionalt och lokalt anpassad politik. Regeringen betonar att regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av avgörande betydelse för att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken. Av den anledningen ska de statliga myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet ses över. Regeringen avser även att följa upp de uppgifter som följer av det regionala utvecklingsansvaret eftersom det kan finnas behov av att förtydliga ansvar och roller. Ordningen att det regionala utvecklingsansvaret ligger hos landstingen i alla län och innebär enligt regeringen ett steg i den riktningen. Regeringen föreslår att 3 anvisas till utgiftsområde 19 Regional tillväxt . Hur beloppen fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För två av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att kunna ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. I det följande redogör utskottet för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder får användas till utgifter för stats-bidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster i stödområdet samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för att medfinansiera riskkapitalsatsningen fond-i-fond, med för att finansiera insatser för hållbar regional tillväxt och näringslivsutveckling i och med för att finansiera ett särskilt driftstöd i sårbara och utsatta områden. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget ökas med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU2). I fråga om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden anger regeringen att anslaget framför allt används till olika regionala företagsstöd, projektverk-samhet och medfinansiering av olika EU-program. Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget går antingen till fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller till fleråriga företagsinvesteringar. Medlen betalas ut när kostnaderna har uppstått. Regeringen anför att de aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget således har små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2027. Anslaget 1:2 Transportbidrag får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag , vilket innebär en ökning med ca i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (2018/19:NU2). Regeringen anför att transportbidraget kan beviljas till företag för transporter av vidareförädlade produkter inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn till följd av förändringar i EU:s lagstiftning om gruppundantag från statsstödsreglerna. Ett oförändrat regelverk i övrigt och en förväntad hög efterfrågan på godstransporter innebär enligt regeringens bedömning ett ökat behov av medel . Anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 får användas till utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2020. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till åtta regionala och ett nationellt strukturfondsprogram inom målet för investering för tillväxt och sysselsättning. är förvaltande och attesterande myndighet. Den valutakurs som används vid omräkningen av de finansiella ramarna för strukturfonderna fastställs i förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. Regeringen anför att valutakursen fortlöpande måste analyseras, och vid behov bör förordningen revideras för att skillnaden mot den verkliga kursen inte ska bli för stor. Regeringen har genom en ändring av förordningen som trädde i kraft justerat den berörda kursen från och per euro till och per euro. Detta medför att ytterligare EU-medel om totalt ca för programperioden görs tillgängliga inom regionalfondsprogrammen. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition innebär det utgiftsökningar under anslaget. Ramen för den regionala utvecklingsfonden beräknas efter valutakursjusteringen till totalt , inklusive medel för lokalt ledd utveckling. Regeringen anför att utgifterna under innevarande år beräknas uppgå till ca , vilket är ca högre än den beslutade budgeten . Enligt regeringen förklaras detta främst av en högre utbetalningstakt inom regionalfondsprogrammen än förväntat. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. I partimotion 2019/20:3018 av m.fl. (V) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional tillväxt uppgår till 3 . Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. Motionärerna vill att det ska införas ett riktat stöd till kommuner med hög andel urskog för att främja ökad turism och föreslår att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökas med i jämförelse med regeringens förslag. I kommittémotion 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional tillväxt uppgår till 3 . Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. Motionärerna anser att driftstödet för butiker i sårbara och utsatta områden bör komma fler dagligvarubutiker till del och föreslår därför att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökas med i jämförelse med regeringens förslag. Genom beslut i samband med vårändringsbudgeten (prop. 2015/16:99) och budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 19) tillfördes anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder totalt –2019. Medlen skulle användas till insatser för hållbar regional tillväxt och näringslivsutveckling i och motiverades utifrån ett omställningsbehov. I samband med budgetpropositionen beslutades att insatsen i stället skulle ske –2020 eftersom genomförandet hade dragit ut . Förslaget i budgetpropositionen innebär att insatsen om sammantaget kan slutföras. Särskilt driftstöd till butiker Det särskilda driftstödet till butiker i sårbara och utsatta områden infördes baserat på förslaget i utredningen i glesbygds slutbetänkande (SOU 2015:35). Stödet regleras i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service där det finns ett antal kriterier som butiker ska uppfylla för att kunna komma i fråga för stöd. Stödet är utformat för att vara förenligt med . Enligt utredaren beräknades kostnaden för stödet vara ca . I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder skulle öka med 2016–2019 för att finansiera det särskilda driftsstödet. I budgetpropositionen föreslogs en förstärkning av stödet om ytterligare , vilket även beräknades . beräknades stödet återigen totalt till . Som framgått av redovisningen av regeringens förslag till anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås nu en ökning med , vilket skulle innebära att stödet även 2020 skulle omfatta . beviljades driftstödet till 269 butiker, och det uppgick totalt till . uppgick stödet till och 186 butiker beviljades stöd. Av regeringens resultatredovisning framgår att konstaterat att butiker som beviljats särskilt driftstöd har en mer positiv syn eftersom stödet är långsiktigt. Det sägs vidare underlätta vid ägarskiften, och det har en positiv effekt på viljan att investera i butikerna. Enligt tycks det särskilda driftstödet ha haft betydelse för att åtminstone tillfälligt bromsa en fortsatt butiksavveckling. Regeringens bedömning är att det särskilda driftstödet har haft betydelse för tillgängligheten till dagligvaror, och regeringen anför att den negativa utveckling som noterats bland dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden eventuellt kan vara bruten. Förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service förändrades i samband med att avståndskriteriet sänktes, vilket medförde att fler butiker blev berättigade att söka stödet. Enligt uppgift från är anledningen till att de utbetalade stöden uppgick till att den summan motsvarande nivån för de som ansökte om stöd och även var stödberättigade. Besöksnäring i gles- och landsbygd I propositionen för en sammanhållen landsbygdspolitik (prop. 2017/18:179) identifierade regeringen ett antal områden som särskilt angelägna för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Ett av dessa var näringsliv och företagande där regeringen bl.a. betonade behovet av förbättrade förutsättningar för besöksnäringen. Regeringen påminde om att Utredningen besöksnäring i sitt slutbetänkande (SOU 2017:95) bl.a. lämnat förslag på hållbar destinationsutveckling genom samarbete med stad och landsbygd, utveckling av delstrategier för natur- och kulturbaserad turism och för måltidsupplevelser samt förslag på insatser för kunskap och kompetensutveckling. Regeringen anförde vidare att den avsåg att stödja den strategiska utvecklingen och samverkan mellan aktörerna inom naturturismområdet för att ta till vara möjligheter till jobb och tillväxt på landsbygden. Av budgetpropositionen utgiftsområde 24 Näringsliv framgår att utredningen remissbehandlades , och regeringen anför att den är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med utvecklingsinsatser inom besöksnäringen. Vidare framgår att avsattes –2019 (anslaget 1:5 Näringslivsutveckling inom utg.omr. 24) för insatser för en hållbar utveckling av turismupplevelser för besökande från andra länder som en del av regeringens satsning på besöksnäringen med fokus på naturturism och kulturturism. Regeringen anför vidare att satsningar för att tillgängliggöra svensk natur även görs inom utgiftsområde 17 (avsnittet Friluftspolitik) och utgiftsområde 20 (anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur och anslaget 1:14 Skydd för värdefull natur). Dessutom framhåller regeringen att natur- och kulturturism också är ett viktigt område inom det nationella skogsprogrammet. Regeringen anför att den i en kommande strategi avser att beskriva hur besöksnäringens och turismens bidrag till ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i hela landet kan öka. Mångbruk av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet är ett av fem fokusområden i regeringens nationella skogsprogram.