bet · H601SoU9 · 2019-04-15 00:00:00 — I budgetpropositionen (prop. 2018/18:1 utg.omr. 9) redovisas att det enligt fanns totalt 523 stödboenden i med sammanlagt 7 256 platser. Det är en liten minskning mot 2017 men fortfarande en kraftig ökning jämfört med då det fanns 311 boenden och 4 486 platser. Enligt regleringsbrev har myndigheten i uppdrag att följa upp och utvärdera den nya placeringsformen stödboende. Uppdraget ska genomföras i samråd med och slutredovisas . Utredningen om tvångsvård för barn och unga Utredningen om tvångsvård för barn och unga lämnade sitt slutbetänkande Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71). Syftet med utredningen var att ytterligare stärka barnrätts-perspektivet och rättssäkerheten för barn och unga samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till en ny lag om tvångsvård av barn och unga som tydligare utgår från barns och ungas rättigheter. Enligt uppgift från bereds betänkandet. Uppdrag till om öppna insatser utan samtycke I regleringsbrev får myndigheten två uppdrag om LVU. ska ta fram ett kunskapsstödjande material om möjligheten att besluta om förebyggande insatser enligt 22 § LVU. Av materialet ska framgå när bestämmelsen kan och ska tillämpas samt vilka effekter som kan uppnås med hjälp av öppna insatser utan samtycke. Uppdraget ska redovisas . ska även redogöra för kunskapsläget om öppna insatser utan samtycke till unga, bl.a. utifrån erfarenheterna i och , och bedöma om det som framkommer kan motivera en lagändring inom området. I uppdraget ingår att bl.a. analysera i vilka situationer som öppna insatser utan samtycke skulle kunna vara berättigade och vilka konkreta insatser som kan vara relevanta. Uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden om barnahus behandlades i justitieutskottets betänkande 2013/14:JuU18 Våldsbrott och brottsoffer (s. 27 f.). Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att stimulera myndigheternas arbete med att inrätta fler barnahus. Enligt utskottets uppfattning borde det finnas minst ett barnahus i varje län. biföll justitieutskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2013/14:177). Motionsyrkanden om barnäktenskap behandlades i betänkande /18:SoU13 Socialtjänstfrågor (s. 38 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:188 och 189). Motionsyrkanden om boendeformer för ensamkommande barn och unga behandlades i betänkande /18:SoU13 Socialtjänstfrågor (s. 72 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:188 och 189). Ett motionsyrkande om närvaro vid förhör hos polisen behandlades i betänkande /18:SoU13 Socialtjänstfrågor (s. 38 f.). Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att utreda behovet av en utökad närvaro av vid inledande förhör med unga. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:188 och 189). Av skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att ärendet bereds i och att det inte är slutbehandlat. Motionsyrkanden om mellantvång behandlades i betänkande /16:SoU6 Socialtjänstfrågor (s. 29 f.) och senast i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor (förenklat). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2015/16:177 samt 2017/18:188 och 189). Ett motionsyrkande om barnombud behandlades i betänkande /18:SoU13 Socialtjänstfrågor (s. 38 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:188 och 189). Av redovisningen ovan framgår att regeringen tagit flera initiativ inom den sociala barn- och ungdomsvården. Utskottet vill särskilt lyfta fram regeringens pågående satsning på stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården. Utskottet konstaterar även att har fått ett uppdrag om att genomföra och initiera insatser som bidrar till ökad kompetens och kvalitet inom området. Vidare välkomnar utskottet regeringens satsningar på att stärka social-tjänstens insatser för barn och unga med psykisk ohälsa. Utskottet noterar även det treåriga uppdrag som och har fått i fråga om tidiga och samordnade insatser. Utskottet noterar att haft i uppdrag att utvärdera arbetet med sociala insatsgrupper. Sammanfattningsvis ser utskottet positivt på det arbete som pågår på området. Utskottet finner därför inga skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionerna 2018/19:2641 (M), 2018/19:1119 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1639 (SD) yrkandena 15 och 16, 2018/19:758 (V) yrkande 8, 2018/19:828 (S), 2018/19:2329 (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2755 (MP) yrkandena 2 och 7–9. Utskottet konstaterar att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna även ska kunna tas emot i stödboende för barn och unga i åldern 16–. Utskottet ser positivt på att antalet platser i stödboende sammantaget har ökat sedan de nya reglerna infördes. På samma sätt som gäller för andra placeringsformer ska alltid göra en individuell bedömning av om barnet eller den unge ska tas emot i ett stödboende. Utskottet noterar att placeringsformen stödboende är föremål för uppföljning av . Utskottet anser inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkanden om boendeformen för ensamkommande barn och unga. Motionerna 2018/19:2990 (SD) yrkande 17, 2018/19:756 (V) yrkandena 28–30 och 2018/19:2267 (L) yrkande 26 avstyrks. Med hänvisning till regeringens arbete mot psykisk ohälsa avstyrks även motion 2018/19:2267 (L) yrkande 27. I fråga om anmälningsplikt konstaterar utskottet att anställda på myndigheter och verksamheter som berör barn och unga har en skyldighet enligt lag att genast anmäla om de i sitt arbete misstänker att ett barn far illa. Utskottet finner därför inga skäl att föreslå något initiativ med anledning av motion 2018/19:1478 (C). I fråga om barnäktenskap framgår det av redovisningen ovan att stödet till barn och unga och deras familjer har förbättrats , inte minst genom det senaste årets lagstiftningsarbete. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:1119 (SD) yrkandena 13 och 14, 2018/19:1639 (SD) yrkandena 28 och 29, 2018/19:2227 (V) yrkande 9 samt 2018/19:2591 (L) yrkande 12. När det gäller motionsyrkandena om barnombud m.m. anser inte utskottet att det finns skäl att göra någon annan bedömning än den som utskottet tidigare gjort. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:250 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2267 (L) yrkandena 8 och 9 samt 2018/19:2755 (MP) yrkande 3. Utskottet finner att 2018/19:2592 (L) yrkande 2 är tillgodosett genom utskottets tidigare tillkännagivande och beredning av ärendet. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ av med anledning av motionerna 2018/19:2861 (C) yrkande 5, 2018/19:2592 (L) yrkandena 1 och 3–5 och 2018/19:487 (L) yrkande 5. Med hänsyn till det arbete som pågår i med anledning av förslagen i betänkandet SOU 2015:71 och eftersom har pågående uppdrag om förebyggande insatser enligt 22 § LVU finner utskottet att det saknas skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna om s.k. mellantvång. Motionerna 2018/19:2267 (L) yrkande 11, 2018/19:2592 (L) yrkandena 6 och 7 samt 2018/19:2755 (MP) yrkande 4 avstyrks därmed. Placeringsformer för barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om omhändertagande av unga, LVU och familjehem m.m. Jämför reservation 56 (M), 57 (SD), 58 (C), 59 (V), 60 (KD), 61 (L), 62 (M), 63 (L), 64 (M), 65 (SD), 66 (KD) och 67 (L) samt särskilt yttrande 3 (L). Omhändertagande av barn och unga I kommittémotion 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om omhändertagande av ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer. Motionärerna anför att en ung person som har begått brott ofta släpps väldigt snabbt, inte sällan för att det råder brist på platser vid ett tvångsomhändertagande enligt LVU. Motionärerna vill säkerställa att samhället har effektiva verktyg för att ungdomar som behöver flyttas från skadliga miljöer kan omhändertas så snabbt som möjligt. I kommittémotion 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur nationella riktlinjer för barn och unga som vårdas på låsta avdelningar kan utformas. Motionärerna anför att det är problematiskt att barn som inte begått några brott placeras på låsta ungdomshem och riskerar att behandlas som kriminella, när de i stället är i behov av vård. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 71 föreslås ett tillkännagivande om att stärka kommunernas ansvar för barn som omhändertagits och drabbats av vanvård. Motionärerna anför att vanvård av barn som omhändertagits uppmärksammats genom olika utredningar, men att övergrepp och vanvård mot barn som omhändertagits av sociala myndigheter fortfarande förekommer trots den tillsyn som kommunen ska utföra. Det bör övervägas att om ett barn eller en ungdom som omhändertagits av sociala myndigheter drabbas av vanvård eller andra övergrepp i ökad utsträckning ska kunna få skadestånd av det offentliga. I motion 2018/19:1211 av (KD) finns ett liknade yrkande. I ovannämnda partimotion 2018/19:2989 yrkande 73 föreslås ett tillkännagivande om att avskiljningar enbart ska göras när det är nödvändigt för att skydda det enskilda barnet eller andra personer. Motionärerna anför att regeringen bör återkomma till med en handlingsplan för att långsiktigt säkerställa tillräcklig och ändamålsenlig kompetens hos personal inom Sis verksamhet. I yrkande 74 föreslås ett tillkännagivande om att se över frågan om hur man undviker sammanbrott (oplanerade avbrott i familjehemsplaceringar) som resulterar i omplacering av barn. Motionärerna anför att inga barn ska behöva omplaceras på grund av att vuxna inte kan hålla sams. Anknytning bör väga tyngre i ärenden som gäller placerade barn, särskilt i frågan om var ett barn ska bo. En översyn bör göras av familjehemmens uppdrag och hur sammanbrott som resulterar i omplacering av barn kan undvikas. I yrkande 75 föreslås ett tillkännagivande om att överväga vårdnadsöverflyttning eller adoption när en placering har pågått . I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om en systematisk uppföljning av placerade barns fysiska hälsa. I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om stärkt kvalitet vid de särskilda ungdomshemmen. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att avskiljning inte bör vara tillåtet vid särskilda ungdomshem. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om nationell uppföljning av barn som placerats i samhällets vård. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om riktlinjer när barn placerade i samhällets vård avlider. I yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa skolgången för barn i skyddat boende. I motion 2018/19:1092 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av en ordentlig genomlysning av Sis. I kommittémotion 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra fler omhändertaganden av unga lagöverträdare enligt lagen om vård av unga. I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt bereda den s.k. . I yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt återkomma med förslag som möjliggör ett omhändertagande enligt LVU även då II-förordningen är tillämplig. Motionärerna anför att vissa barn som vistas i , utan att ha hemvist här, inte kan omhändertas enligt LVU då det enligt den s.k. II-förordningen är det EU-land där barnet har sin hemvist som ska besluta om fortsatt vård. Denna fråga, som förvisso anges vara under beredning, bör hanteras i ett snabbspår. I partimotion 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om befogenheter enligt LVU i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Motionärerna anför att dagens lagstiftning inte ger utrymme att använda s.k. mellantvång för föräldrarna när riskerna för barnets utveckling hänger samman med vårdnadshavarnas agerande. behöver ha möjlighet att besluta om sådana obligatoriska insatser även för föräldrar. Om detta inte är tillräckligt behöver ha beredskap att oftare gå in med omhändertagande enligt LVU om det behövs för att skydda ett barn från hedersrelaterat förtryck och våld. I motion 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att skärpa kvalitetskraven på slutenvård för barn och unga samt förbättra övergången mellan olika vårdformer. I motion 2018/19:1427 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för ett nationellt register över familje- och jourhem. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att arbeta fram nationella kvalitetskriterier och årlig uppföljning av dessa. Ytterligare yrkanden om ett nationellt register över familje- och jourhem finns i kommittémotion 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 8 och motion 2018/19:842 av m.fl. (S). I kommittémotion 2018/19:2791 yrkande 4 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att tydliggöra och uppvärdera familjehemmens och jourhemmens roll. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 66 föreslås ett tillkännagivande om förbättrade förutsättningar för familjehem och stödboenden. I yrkande 69 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra förlängd familjehemsplacering vid gymnasiestudier. I yrkande 70 föreslås ett tillkännagivande om att skapa goda villkor och förutsättningar för familje- och jourhem. Motionärerna anför att bl.a. rätt till tjänstledighet och villkoren för ersättning från socialförsäkringarna måste utredas i detta sammanhang. Dessutom behöver det rekryteras fler familjehem av god kvalitet. I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om stöd till familjehem också efter en vårdnadsöverflyttning. Enligt 1 kap. 2 § SoL ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vidare ska vad som är bäst för barnet vara avgörande vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn. Med barn avses alla människor . Det framgår vidare av lagens 3 kap. 3 § att insatser inom ska vara av god kvalitet. För att utföra uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Vidare ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Enligt 3 kap. 3 a § SoL ska socialnämnden se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom social-tjänstens verksamhet som rör barn och ungdomar. I fråga om vårdnadsöverflyttning framgår av 5 kap. 1 § SoL bl.a. att social-nämnden i sin omsorg om barn och unga ska tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. Vidare anges i 6 kap. 11 § SoL att om vårdnaden av ett barn har flyttats över till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som barnet tidigare varit familjehemsplacerad hos får kommunen fortsätta att betala dessa vårdnadshavare skälig ersättning. ska vid en sådan överflyttning av vårdnaden ge särskilt förordnade vårdnadshavare råd och stöd. Råd och stöd ska även ges av socialnämnden i den kommun som beslutat om familjehemsplaceringen om särskilt förordnade vårdnadshavare begär det. När det gäller föräldrastöd till föräldrar vars barn är placerade framgår bl.a. av 6 kap. 7 § SoL att socialnämnden i fråga om de barn som vårdas i ett familjehem, jourhem, annat enskilt hem, stödboende eller HVB-hem ska ge vårdnadshavarna och föräldrarna råd, stöd och annan hjälp som de behöver. Enligt 6 kap. 1 § SoL ska socialnämnden sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna ska tas emot i ett familjehem, HVB-hem eller stödboende för barn och unga i åldern 16–. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. I fråga om utbildning anges i 6 kap. 6 c § SoL att socialnämnden ska tillhandahålla den utbildning som behövs för dem som nämnden avser att anlita för vård av barn i familjehem eller jourhem. Enligt 6 kap. 7 b § SoL ska socialnämnden noga följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem eller HVB-hem främst genom regelbundna personliga besök, enskilda samtal med barnet eller den unge och samtal med den eller dem som har tagit emot barnet eller den unge i sitt hem eller med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. När vård ges i ett familjehem eller ett HVB-hem ska det enligt 6 kap. 7 c § SoL finnas en av socialnämnden särskilt utsedd socialsekreterare som ansvarar för kontakterna med barnet eller den unge. Socialsekreteraren ska besöka barnet eller den unge regelbundet i den omfattning som är lämplig utifrån barnets eller den unges behov och önskemål. Inspektionen för vård och omsorg () utövar enligt 13 kap. 1 § SoL tillsyn över och verksamhet vid de särskilda ungdomshem som drivs av Sis. Av 13 kap. 2 § SoL framgår att tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller krav och mål enligt lagar, föreskrifter och beslut. ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen samt informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 3 §). Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga Av 1 § LVU framgår att lagen är avsedd att komplettera socialtjänstlagen när det gäller insatser inom för barn och ungdom upp till om det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge med samtycke av den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne och, när den unge har fyllt , av honom eller henne själv. Vid beslut enligt lagen ska vad som är bäst för den unge vara avgörande. Enligt 6 § LVU får socialnämnden besluta att den som är ska omhändertas, om det är sannolikt att den unge behöver få vård med stöd av LVU och rättens beslut om vård inte kan avvaktas med hänsyn till risken för den unges hälsa eller utveckling eller till att den fortsatta utredningen allvarligt kan försvåras eller vidare åtgärder hindras. Enligt 12 § LVU ska det finnas särskilda ungdomshem för vård av unga som behöver stå under särskilt noggrann tillsyn. Enligt samma bestämmelse ska Sis anvisa plats om socialnämnden har beslutat att den unge ska vistas i ett sådant hem. Av 13 a § LVU framgår att socialnämnden noga ska följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem eller HVB-hem främst genom regelbundna personliga besök, enskilda samtal med barnet eller den unge, samtal med den eller dem som har tagit emot barnet eller den unge i sitt hem eller med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. Av 22 § LVU framgår att socialnämnden får besluta att den som är ska hålla regelbunden kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson som socialnämnden utsett eller delta i behandling i öppna former inom social-tjänsten om det kan antas att den unge till följd av ett beteende kommer att behöva få vård om beteendet fortsätter och det stöd eller den behandling som den unge behöver inte kan ges med samtycke av den unge själv och av den unges vårdnadshavare. Enligt 3 kap. 19 a § socialtjänstförordningen (2001:937) ska socialnämnden till anmäla beslut om att placera barn eller unga i ett familjehem eller jourhem om beslutet innebär att fler än tre barn eller unga kommer att vara placerade i familjehemmet eller jourhemmet. föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende Enligt 4 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:55) om hem för vård eller boende ska de arbetssätt och metoder som används i ett HVB-hem vara relevanta i förhållande till den målgrupp som hemmet är avsett för. Vidare anges att de ska vara baserade på bästa tillgängliga kunskap och utformade med respekt för den enskildes personliga integritet. I de allmänna råden om egenkontrollen vid ett HVB-hem anges att egen-kontrollen bl.a. bör omfatta en analys av om de arbetssätt och metoder som används i hemmet är baserade på bästa tillgängliga kunskap och om metoderna tillämpas på ett korrekt och säkert sätt. Av 5 kap. 2 § HSLF-FS 2016:55 framgår att personalen i ett HVB-hem ska ha den utbildning, den erfarenhet och den personliga lämplighet som behövs för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. Personal som ger behandling enligt en viss metod ska även ha en relevant utbildning för den. Personalens sammantagna kompetens när det gäller utbildning och erfarenhet ska ge förutsättningar för att möta de behov av vård som målgruppen har och säkerställa en trygg och säker vård. Barns och ungas rätt vid tvångsvård Utredningen om tvångsvård för barn och unga lämnade sitt slutbetänkande Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71). Syftet med utredningen var att ytterligare stärka barnrätts-perspektivet och rättssäkerheten för barn och unga samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till en ny lag om tvångsvård av barn och unga som tydligare utgår från barns och ungas rättigheter och förslag om att det ska införas nya bestämmelser som möjliggör omhändertagande av vissa barn som befinner sig i utan att ha sin hemvist här (se vidare nedan). Utredningen föreslår även ytterligare insatser som behövs för förbättrad styrning med kunskap och uppföljning. Utredningen anser t.ex. att det är angeläget att regeringen går vidare med förslag om en utredning av förutsättningarna för ett familjehemsregister. Enligt uppgift från bereds betänkandet. I svaret på en skriftlig fråga om beredningen av betänkandet om barns och ungas rätt vid tvångsvård (fr. 2016/17:568) anförde statsrådet bl.a. följande. Regeringen har beslutat om flera viktiga förslag från Utredningen om tvångsvård för barn och unga. Det handlar bl.a. om införandet av stöd-boende som ny placeringsform, förtydligande av ansvar att stödja familjehemsvården och bidra till kvalitetsutveckling på området. Det handlar också om informationsinsatser för att stödja kommunerna i rekrytering av familjehem, tillståndsplikt för verksamheter med konsulent-stöd till familjehem och jourhem, överenskommelser om samarbete mellan kommun och landsting om placerade barn samt hälsoundersökningar i anslutning till att samhällsvården inleds. Övriga åtgärder som kan nämnas är ändringar i socialtjänstförordningen om en skyldighet att inhämta upp-gifter från misstanke- och belastningsregistret avseende tilltänkta familje-hems- och jourhemsföräldrar innan beslut om en placering, om ökad upp-sikt då ett familjehem eller jourhem tar emot många barn, samt en bestämmelse om ordningsregler på hem för vård eller boenden i syfte att skapa trygghet och säkerhet för alla som vistas i hemmet. I regeringens proposition 2017/18:169 Stärkt rättssäkerhet vid genomförande av särskilda befogenheter på särskilda ungdomshem och LVM-hemändringar anförs att det är viktigt att barn och unga som är i akut behov av en placering vid ett särskilt ungdomshem får tillgång till en sådan vårdplats. Genom lagändringar i LVU, som trädde i kraft förtydligas att Sis i akuta situationer ska anvisa en plats vid ett särskilt ungdomshem. Lagändringarna ger vidare en utökad rätt att överklaga tvångsåtgärder men också inskränkningar i nuvarande tvångsbefogenheter; exempelvis kortas den maximala tiden som en ungdom får hållas avskild till som längst (bet. 2017/18:SoU30, rskr. 2017/18:307). Avskiljning innebär att den unge hålls skild från andra i ett rum med stängd dörr och under fortlöpande uppsikt av personal. (SOU 2015:71 s. 831). Avskiljning får användas om den unge uppträder våldsamt eller är så påverkad av berusningsmedel att han eller hon inte kan hållas till ordningen (15 c § LVU).