bet · H601SoU13 · 2019-03-18 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att ge lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga skillnader mellan kommunerna när det gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ekonomiskt kompensera den som inte får plats på ett särskilt boende . I yrkande 5 föreslås vidare ett tillkännagivande om att utforma incitament så att kommunerna påskyndar tillgången till platser på särskilt boende för äldre. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att fler kategoriboenden med husdjursprofil inrättas. Endast ett fåtal äldreboenden i landet erbjuder denna möjlighet trots kunskapen om att äldre människor mår bättre av att umgås med djur. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 38 föreslås ett tillkännagivande om vite för sent verkställande av beslut om plats på särskilt boende. Förslaget innebär en höjning av den lägre gränsen för vitesbelopp för de kommuner som inte klarar att leverera särskilt boende . I motion 2018/19:2822 av (KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att äldres ensamhet och isolering måste ges större vikt vid biståndsbedömningen samt att definitionen av ”särskilt stöd” i 5 kap. 5 § socialtjänstlagen bör förtydligas så att det framgår att detta även gäller sociala behov. Ensamhet och isolering hos den äldre måste ges större vikt vid biståndsbedömning för särskilt boende, anser motionären. I yrkande 14 föreslår motionären ett tillkännagivande om att den sociala aspekten ska vara särskilt närvarande vid planeringen av boendeformer för äldre samt att fler alternativa boendeformer för äldre utan stora omsorgsbehov bör införas. Av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. omsorg om äldre ska enligt 5 kap. 4 § SoL inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Vidare ska socialnämnden enligt 5 kap. 5 § SoL verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Enligt den nya lydelse av 5 kap. 5 § SoL som träder i kraft får kommunen även inrätta särskilda boendeformer för äldre människor som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Vidare ska den äldre personen, så långt det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Av 16 kap. 6 a § SoL framgår att en kommun som inte inom skälig tid tillhandahåller bistånd enligt 4 kap. 1 § som någon är berättigad till enligt ett beslut av socialnämnden ska åläggas att betala en särskild avgift. Detsamma gäller en kommun som inte inom skälig tid på nytt tillhandahåller biståndet efter det att verkställigheten av ett sådant beslut avbrutits. Av 16 kap. 6 b § framgår att den särskilda avgiften fastställs till lägst och högst . Frågor om särskild avgift prövas efter ansökan av Inspektionen för vård och omsorg av den förvaltningsrätt inom vars domkrets kommunen ligger (16 kap. 6 c §). Förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer Enligt förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer får stöd lämnas till en fastighetsägare, tomträttshavare eller någon som avser att anordna bostäder på ofri grund. Syftet med stödet är att främja en ökning av antalet bostäder för äldre personer. Enligt 3 § får stöd, i mån av tillgång på medel, lämnas för att stimulera ny- eller ombyggnad av hyresbostäder som utgör sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § SoL, ny- eller ombyggnad av hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden eller anpassning av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till byggnad som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Bakgrund och pågående arbete trädde förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer i kraft. Syftet med investeringsstödet är att öka antalet bostäder för äldre och därigenom förbättra tillgängligheten samt öka möjligheterna till gemenskap och trygghet för äldre personer. Stödet ska stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . Stödet ska även lämnas för att främja kvarboende för äldre genom mindre anpassningar av gemensamma utrymmen i det befintliga bostadsbeståndet. Denna del omfattar fastigheter där bostäderna är upplåtna med hyres- eller bostadsrätt. Investeringsstödet får lämnas för ny- eller ombyggnation av s.k. klassiska äldreboenden, av hyresrätter för äldre på den ordinära bostadsmarknaden, såsom trygghetsboenden, och för anpassning av gemensamma lokaler i anslutning till bostadshus. Förordningen avser bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation som främjar gemenskap och trygghet. I eller i anslutning till sådana bostadslägenheter och utrymmen ska det finnas personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider eller finnas tillgång till andra gemensamma tjänster. Stödet betalas ut till fastighetsägaren och kräver inte i sig någon kontakt med kommunen. behandlar socialutskottet regeringens skrivelse 2018/19:34 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre i betänkande 2018/19:SoU14. I proposition 2017/18:273 Biståndsbedömt trygghetsboende för äldre anförde regeringen att äldres behov blivit alltmer olika i takt med den ökande mångfalden i befolkningen och att allt fler lever allt längre med kroniska sjukdomar. Därmed ställs även större krav på att äldreomsorgen har ett varierat utbud som kan anpassas till äldres skilda förutsättningar. Regeringen konstaterade vidare att antalet platser i särskilda boendeformer generellt sett har minskat under en följd av år. Utbudet har även alltmer anpassats till de äldre som har omfattande vårdbehov, vilket innebär att många äldre har fått svårare att få en plats på ett särskilt boende om de inte är i behov av heldygnsvård utan i stället främst behöver stöd och hjälp i boendet samt annan lättåtkomlig service. De blir enligt regeringen i hög utsträckning hänvisade till att bo kvar i sin egen bostad. Många av dessa äldre känner sig otrygga i sitt boende till följd av ensamhet och isolering. Enligt regeringen finns det därför ett uttalat behov av att förbättra förutsättningarna för att kunna skapa ett mer varierat utbud av särskilda boenden som i högre grad motsvarar de olika behov som äldre kan ha. I propositionen föreslog regeringen ändringar i 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, som anger att kommunen får inrätta särskilda boendeformer för äldre människor som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Den föreslagna boendeformen benämns biståndsbedömt trygghetsboende. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och ändringen i 5 kap. 5 § SoL träder i kraft . biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prop. 2017/18:273, bet. 2018/19:SoU4, rskr. 2018/19:11). Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan I regeringens skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan redogjorde regeringen bl.a. för sin syn på äldreomsorgen och på vilka områden som bör prioriteras under kommande mandatperiod. I skrivelsen angav regeringen bl.a. att tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utvecklingen och att tillgången till en plats i särskilt boende är avgörande för den som behöver sådan. Vidare angav regeringen att det även behöver finnas ändamålsenliga bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden för att säkerställa äldre personers olika behov. När det gäller särskilda boendeformen angav regeringen att antalet kommuner med underskott på särskilda boendeformer för äldre ökar. Underskottet visar sig även i statistiken för rapportering av ej verkställda beslut om särskilt boende. Enligt regeringen förklaras ökningen av antalet inrapporterade beslut som ej verkställts främst av kommunernas resursbrist, där bostadsbrist är en av orsakerna. Regeringen framhöll i skrivelsen att det investeringsstöd som infördes genom förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre har bidragit till att drygt 850 ny- eller ombyggda bostäder har tillkommit . Tillsammans med införandet av biståndsbedömt trygghetsboende för äldre som beslutade om ökar enligt regeringen förutsättningarna för äldre kvinnor och män att få ett boende som passar deras behov. Skrivelsen behandlades av socialutskottet . beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Inspektionen för vård och omsorg () Inspektionen för vård och omsorg () ansvarar för tillsyn över hälso- och sjukvård, hälso- och sjukvårdspersonal, socialtjänst och verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Myndigheten ansvarar också för viss tillståndsprövning. följer upp rapporteringen och bedömer om ett beslut har verkställts inom skälig tid. Om ett beslut inte har blivit verkställt inom skälig tid får kommunen möjlighet att yttra sig. granskar vad kommunen har gjort för att verkställa beslutet, om den enskilde tackat nej till ett godtagbart erbjudande samt övriga omständigheter i ärendet och om det finns andra omständigheter som gjort att beslutet inte kunnat verkställas. Om den enskilde har fått vänta oskäligt länge på att ett beslut ska verkställas och kommunen inte redovisat att man vidtagit tillräckliga åtgärder kan ansöka om utdömande av särskild avgift hos förvaltningsrätten. Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport I och omsorg om äldre – Lägesrapport framkommer att allt fler personer som är eller äldre med större behov av vård och omsorg bor kvar i det ordinära boendet, en ökning som dock har stannat av . av personerna som är eller äldre i ordinärt boende erhöll både sammanhängande hemsjukvård och socialtjänstinsatser. Vidare framkommer att väntetiden till särskilt boende har minskat med . bedömer fler kommuner än att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. Motionsyrkanden om vite för sent verkställda beslut om plats på särskilt boende och kartläggning av skillnader hur kommunerna beviljar särskilt boende behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor (s. 12 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:190). Ett motsvarande motionsyrkande om en översyn av resultatet av satsningen på trygghetsboenden behandlades senast i betänkande 2014/15:SoU11 Äldrefrågor (s. 7 f.). Motionsyrkandet avstyrktes och biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2014/15:91). Liknande yrkanden har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2016/17:SoU9 och i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. Antalet platser i särskilda boendeformer har generellt minskat under en följd av år och utbudet har alltmer anpassats till äldre personer med omfattande vårdbehov. Många kommuner bedömer också att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. Utskottet ser allvarligt på detta. Tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utvecklingen. Utskottet är därför positivt till dels regeringens fortsatta satsning på investeringsstöd för fler bostäder till äldre, dels förtydligandet av kommunernas möjligheter att inrätta biståndsbedömt trygghetsboende för äldre. Propositionen behandlades i (bet. 2018/19:SoU4, rskr. 2018/19:11). Att det finns boenden som är anpassade efter olika behov är viktigt för att kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. Enligt utskottets uppfattning innebär dessa båda beslut att förutsättningarna ökar för äldre att få ett boende som passar deras behov. När det gäller motionsyrkanden om kommunernas handläggning av bistånd till särskilt boende, om ekonomisk kompensation och om vite för sent verkställda beslut, vill utskottet lyfta fram följande. Inspektionen för vård och omsorg () har i uppdrag att ansvara för tillsyn inom område. har även i uppdrag att rapportera och bedöma om beslut har verkställts inom rimlig tid. Om finner att kommunen inte vidtagit tillräckliga åtgärder eller om individen fått vänta oskäligt länge på ett beslut kan inspektionen ansöka hos förvaltningsrätten om att en särskild avgift ska utdömas. Utskottet anser att denna ordning är tillfredsställande. Likaså anser utskottet att de beloppsgränser som anges i bestämmelsen är väl avvägda. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att inte behöver ta några initiativ med anledning av motionsyrkandena. Med hänvisning till vad som anförts ovan anser utskottet att motionerna 2018/19:857 (SD) yrkandena 3–5 och 7, 2018/19:1501 (M), 2018/19:2822 (KD) yrkandena 5 och 14 och 2018/19:2989 (KD) yrkande 38 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motioner bl.a. om en handlingsplan mot våld och övergrepp, om införande av nyckelfri hemtjänst samt om krav på kontroll i belastningsregistret av personer som arbetar med äldre. Jämför reservation 17 (SD) och 18 (L). I kommittémotion 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslår motionärerna att möjligheten att stimulera kommunerna att införa nyckelfri hemtjänst ska utredas. Vid ankomsten till brukaren verifierar hemtjänstpersonalen sin identitet med hjälp av sin mobiltelefon. Ett liknande yrkande finns i motion 2018/19:98 av (SD). I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. I yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att utöka kraven på kontroll i belastningsregistret av personer som arbetar med äldre till att omfatta anställda, praktiserande samt studerande inom äldreomsorg, för att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att personer dömda för våldsbrott arbetar inom äldreomsorgen. I partimotion 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om en bred nationell handlingsplan mot våld och övergrepp mot årsrika. Enligt motionärerna bör den nationella handlingsplanen även omfatta polis och rättsväsende. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om anmälningsskyldighet vid misstanke om våld mot årsrika för personal inom vård och omsorg. Enligt 5 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska socialnämnden verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Vidare hör det enligt 5 kap. 11 § SoL till socialnämndernas uppgifter att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld och andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra situationen. Bestämmelser om anmälan om och avhjälpande av missförhållanden m.m. finns i 14 kap. SoL. I 14 kap. 2 § anges att var och en som fullgör uppgifter inom eller vid ska medverka till att den verksamhet som bedrivs och de insatser som genomförs är av god kvalitet. Vidare framgår av 3 § att den som fullgör uppgifter inom eller vid genast ska rapportera om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett missförhållande, som rör den som får, eller kan komma i fråga för, insatser inom verksamheten. i yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet till den som bedriver verksamheten i verksamhet vid till ledningen i övrigt till berörd socialnämnd. Bakgrund och pågående arbete föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer trädde nya föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer i kraft. Författningen gäller för och hälso- och sjukvårdens arbete mot våld i nära relationer. Av 4 kap. framgår att den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av alla slags ärenden som gäller enskilda enligt SoL bör ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående samt ha förmågan att omsätta kunskaperna i det praktiska arbetet. Om ärendena avser våldsutsatta vuxna bör personalen dessutom ha socionomexamen. Vidare framgår att personal som genomför insatser enligt SoL bör ha kunskap om våld och andra övergrepp för att kunna uppmärksamma att en person är våldsutsatt och se till att hon eller han får hjälp. Personal som genomför insatser i verksamheter som särskilt är inriktade på att ge stöd och hjälp till våldsutsatta personer bör ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående samt ha förmågan att omsätta kunskaperna i det praktiska arbetet. En nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor I skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid presenterade regeringen bl.a. en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin inbegriper mål och insatsområden, en struktur för stöd och uppföljning och ett åtgärdsprogram med insatser för perioden –2020. Strategin är tioårig och började gälla . Ett av delmålen är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Delmålet omfattar alla yttringar av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor. Regeringen anförde i skrivelsen att äldre våldsutsatta kvinnor sällan uppmärksammas och att det är brist på såväl kunskap bland personalen som tydliga handlingsplaner för stöd i arbetet. Det kan delvis bero på stereotypa föreställningar om äldre kvinnor och män som gör det svårt att föreställa sig att någon kan slå en äldre person, eller att äldre själva utövar våld. För att våld mot äldre ska kunna upptäckas har tagit fram informationsmaterial och en utbildning som riktar sig till dem som arbetar inom äldreomsorgen eller på annat sätt kommer i kontakt med äldre i sitt arbete. Regeringen gav i uppdrag att stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (S2017/01221/JÄM, delvis). I uppdraget ingår att förbättra kunskapen om förekomsten av våld och insatser på området samt kompetensstöd och metodutveckling för vård- och omsorgspersonal. ska göra en slutredovisning av uppdraget . 2016 uppdaterades om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer. är ett komplement till de föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer som nämns ovan (SOSFS 2014:4). Bland de särskilt utsatta grupper som uppmärksammas är äldre kvinnor och kvinnor som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. I handboken betonas att personalens kunskap är avgörande för att ska kunna upptäcka och förstå våldsproblem samt på ett respektfullt sätt ta upp frågor om våld med de berörda. rekommenderar utifrån bästa tillgängliga kunskap att personalen i hälso- och sjukvården och bör erbjudas fortbildning om våld i nära relationer i syfte att öka förutsättningarna att upptäcka våld. har tagit fram en avgiftsfri webbutbildning, Om våld mot äldre. Utbildningen riktar sig till dem som arbetar inom äldreomsorgen och som kommer i kontakt med äldre i sitt arbete. Av och omsorg om äldre – Lägesrapport framkommer att äldre personer kan vara rädda för att utsättas för brott trots att brottsstatistik visar att de löper en relativt liten risk att drabbas. Det förekommer att brott mot äldre begås av vårdpersonal eller av närstående, exempelvis av make/maka eller de egna barnen. För att upptäcka våld mot äldre personer är det enligt centralt med kunskap och medvetenhet hos yrkesgrupper som ofta möter äldre, t.ex. inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. (Brå) redovisade ett forskningsprojekt om äldres utsatthet och oro för brott samt äldres förtroende för rättsväsendet. Enligt Brå är kunskapen om vilka typer av brott som drabbar äldre personer och vilka särskilda utmaningar som äldre brottsoffer ställs inför begränsad. Brå lyfter även fram att det saknas anmälningsskyldighet när personal inom äldreomsorgen upptäcker att äldre personer utsätts för våld av anhöriga eller närstående. Brå framför även att det i äldrevård och omsorg, i likhet med barnomsorgen, skulle kunna införas krav på straffregisterkontroll av nyanställda för att skapa en större trygghet för äldre. Ett annat sätt att minska riskerna inom äldrevården kan vara att se över hur bestämmelsen om lex angående missförhållanden inom äldrevård och omsorg används och vilka eventuella hinder som gör att inte fler missförhållanden synliggörs. Motionsyrkanden om nyckelfri hemtjänst och registerkontroll, om våld och övergrepp mot äldre och om anmälningsskyldighet när det gäller våld mot årsrika behandlades senast i betänkande 2014/15:SoU11 Äldrefrågor (s. 7 f. samt s. 28 f.). Motionsyrkandena avstyrktes och biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2014/15:91). Liknande yrkanden om nyckelfri hemtjänst har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2016/17:SoU9 och i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. Ett liknande yrkande om anmälningsskyldighet när det gäller våld mot årsrika har även behandlats i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. Våld och övergrepp mot äldre personer är en mycket angelägen fråga att uppmärksamma, och våldsutsatthet och stöd till dem som har utsatts behöver lyftas i utvecklingen av äldreomsorgen och vården av äldre. Ofta befinner sig äldre i en situation där de är särskilt sårbara, t.ex. om de är beroende av en närstående för att få vardagen att fungera. Utskottet vill påminna om att regeringen har antagit en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Utskottet är positivt till det arbete som bedrivs inom , bl.a. när det gäller att ta fram informationsmaterial och höja kompetensen bland äldreomsorgens personal samt som stöd för genomförandet av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Motionsyrkandena om handlingsplaner och strategier mot våld och övergrepp mot äldre bör därför avstyrkas. Utskottet anser inte heller att något initiativ från är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena om nyckelfri hemtjänst och om utökade krav på kontroller i belastningsregistret av personer som arbetar inom äldreomsorgen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:98 (SD), 2018/19:857 (SD) yrkandena 8, 18 och 19 samt 2018/19:2039 (L) yrkandena 10 och 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bättre måltider inom och äldreomsorgen, om stimulansbidrag för förbättrade möjligheter att välja matleverantörer inom och om att höja kunskapsnivån om äldres nutrition. Jämför reservation 19 (M), 20 (SD) och 21 (L). I kommittémotion 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att höja kunskapsnivån gällande äldres nutrition. I motion 2018/19:1429 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att mat som serveras äldre ska vara god, näringsriktig, hållbar och säker. lider många äldre på äldreboenden av undernäring och för att motverka denna problematik krävs enligt motionären en ökad kunskap om näringsinnehåll och mat men också tydlig lagstiftning och riktlinjer. I motion 2018/19:1580 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om mat för människor i behov av hjälp och stöd i alla åldrar.