bet · H601MJU11 · 2019-04-23 00:00:00 — En organisation som fungerar i hela landet, och dygnet runt. Distriktsveterinärerna () har en viktig roll i att säkerställa detta, inte minst vid utbrott av smittsamma djursjukdomar och vid behov av jourservice i de områden där det annars inte skulle finnas någon veterinär service. DV är en särskild verksamhetsgren inom () och finansieras i huvudsak med avgifter och till viss del med statligt anslag. Anslaget är avsett som en ersättning till för att DV utför vissa samhällsnyttiga veterinärtjänster. I den del DV konkurrerar på den kommersiella veterinär-marknaden ska det ske på lika villkor. svarade landsbygdsministern på ytterligare en skriftlig fråga (fr. 2017/18:950) om statliga distriktsveterinärer som, enligt frågeställaren, snedvrider konkurrensen. Statsrådet anförde då bl.a. följande: Djurvälfärd är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Djur som är i behov av vård ska få vård, oavsett var i landet de befinner sig, oavsett behovet uppstår. En statligt driven veterinär organisation behövs för att säkerställa detta och här har Distriktsveterinärerna () en viktig roll. DV är basorganisation för beredskap och smittskyddsarbete i fält och finansieras i huvudsak med avgifter och till viss del med statligt anslag. Vid en interpellationsdebatt (ip. 2017/18:415) anförde landsbygdsministern bl.a. följande: Regeringens bedömning är, liksom alliansregeringens bedömning var, att en lösning med enbart privatpraktiserande veterinärer inte kan tillgodose de höga ambitioner som staten har vad gäller djurhälsa och djurskydd. Regeringen anser att distriktsveterinärerna är ett nödvändigt komplement till de privata aktörernas verksamhet. För att kunna driva en statlig veterinärorganisation på ett effektivt sätt behöver distriktsveterinärerna också kunna utöva verksamhet på marknadsmässiga villkor. Därför får distriktsveterinärerna ägna sig åt all typ av djurhälsovård och djursjukvård av lantbrukets djur. De får också bedriva veterinärservice gällande häst och sällskapsdjur på en fastställd primärvårdsnivå. Verksamheten är avgiftsfinansierad. Den del som handlar om att utföra vissa samhällsnyttiga tjänster delfinansieras via statsanslag, och denna del särredovisas. Distriktsveterinärernas verksamhet är en angelägen fråga. De fyller ett mycket viktigt behov runt om i landet, inte minst på landsbygden. De erbjuder djurhälsovård och djursjukvård i områden där det inte finns marknadsmässiga förutsättningar. För dem som bor i glesbygd är till exempel den jourverksamhet som distriktsveterinärer bedriver helt ovärderlig. De privata veterinärerna har inte visat något intresse för jourverksamhet. –2015 har gjort 150 upphandlingar av jourverksamhet. Endast en privat veterinär har svarat. I samtliga fall är det distriktsveterinärerna som har fått ta hand om jourverksamheten. De privata veterinärföretagen är viktiga för . De har betydelse, och de har av marknaden. Distriktsveterinärerna har av marknaden. Men Distriktsveterinärerna tar i stort sett av jourverksamheten. Det är helt ovärderligt för alla djurägare runt om i landet, oavsett om det gäller produktionsdjur eller sällskapsdjur. När det gäller frågan om att förbjuda alla typer av sällskapsdjur som inte uttryckligen är tillåtna får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer enligt 2 kap. 2 § andra stycket djurskyddslagen, utöver de allmänna kraven på en god djurmiljö, meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot viss djurhållning. Enligt 2 kap. 9 § djurskyddsförordningen får meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot viss djurhållning för att tillgodose kraven på att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö på ett sådant sätt att deras välfärd främjas och att de kan utföra naturliga beteenden. har utnyttjat bemyndigandet genom föreskriften (SJVFS 2019:15) om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby. Enligt föreskriften är det inte tillåtet att hålla apor, rovdjur, rovfåglar, hybrider mellan tamhund och vilda hunddjur eller hybrider mellan tamkatt och vilda kattdjur som sällskapsdjur eller korsningar mellan sådana hybrider och vild art. Viltfångade djur får, med vissa få undantag, inte hållas som sällskapsdjur. För övriga djur regleras, enligt 6 §, utrymmeskrav m.m. i ovannämnda föreskrift och i föreskrift (SJVFS 2019:29) om djurhållning i djurparker m.m. Proportionalitetsprincipen är en grundläggande rättslig princip som innebär att en ingripandeåtgärd av en myndighet ska vara ägnad att tillgodose det åsyftade ändamålet, vara nödvändig för att uppnå detta ändamål och medföra fördelar som står i rimlig proportion till den skada som åtgärden orsakar. Det ska alltså finnas en balans mellan mål och medel. Ett generellt förbud mot alla djur som inte är tillåtna, i stället för det nuvarande förbudet mot vissa utpekade djurslag, skulle behöva bedömas mot proportionalitetsprincipen. En motion som innehållsmässigt liknar den nu aktuella behandlades och avstyrktes av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2017/18:MJU24. I ställningstagandet anförde utskottet bl.a. följande: När det gäller frågan om att ge ett bemyndigande att föreskriva vilka djur som får hållas som sällskapsdjur konstaterar utskottet att har ett bemyndigande att meddela förbud mot djurhållning, och också har föreskrivit att det är förbjudet att hålla vissa djur som sällskapsdjur. […] Huruvida det kan anses proportionerligt att meddela ett sådant förbud som föreslås i motionen med stöd av bemyndigandet bör enligt utskottets uppfattning avgöras av sakmyndigheten med beaktande av om en sådan åtgärd tillgodoser ändamålet, är nödvändig för att uppnå ändamålet och står i proportion till de begränsningar den orsakar. Forskning om djurvård och djurhälsa Undervisning och forskning om husdjur bedrivs vid (), såväl vid och vård som vid och hälsa. Den först-nämnda institutionen forskar och undervisar om idisslare, gris, fjäderfä, ren, fisk, häst och hund. Fokus är främst på husdjurens utfodring och skötsel med målet att skapa en uthållig och lönsam produktion med god djuromsorg som ger livsmedel med hög kvalitet. Den andra institutionen arbetar med att öka kunskaperna om sambanden mellan inhysning, skötsel, utfodring, stallmiljö, djurhälsa, djurbeteende, djurskydd och den yttre miljön. Detta sker genom forskning, undervisning och forskningsinformation. I ett vidare perspektiv bidrar institutionen därigenom till att förebygga och avhjälpa hälso- och välfärdsproblem hos husdjur samt att befrämja utvecklingen av en djur- och miljövänlig djurhållning, vilket kan bidra till en uthållig livsmedelsproduktion. SLU har för tilldelats 1 under anslaget 1:23. Anslaget får användas bl.a. för forskning och utbildning på forskarnivå inom djurhållning, djurhälsa och djurskydd (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23 s. 77, bet. 2018/19:MJU2 s. 62 f. och rskr. 2018/19:113). Vid SLU finns ett nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) som syftar till att samla landets kompetens och samordna verksamhet inom djurskyddsområdet. Centrumet arbetar framför allt med frågor som gäller lantbrukets djur och försöksdjur, men frågor som rör sällskapsdjur, vilt och fisk har också blivit en del av SCAW:s verksamhet. Centrumet ska fungera som kontaktyta för alla aktörer som ägnar sig åt verksamheter som berör djurvälfärd, dvs. såväl branschorganisationer och ideella organisationer som myndigheter. Centrumet arrangerar utbildningar och främjar forskning inom djurskydd och djurvälfärd. Av budgetpropositionen framgår att afrikansk svinpest fortsätter att spridas bland tamgrisar och vildsvin i , men det anges att myndigheternas beredskap för stora sjukdomsutbrott är god (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23 s. 37). Afrikansk svinpest är en allvarlig, smittsam virussjukdom som drabbar tamgrisar och vildsvin. Kunskapen om hur smitta från vildsvin till gris ska förhindras är dock bristfällig. Ett nytt forskningsprojekt vid () ska därför undersöka hur man bäst förebygger och kontrollerar eventuell smittspridning i landet. startade och ska pågå . antogs och rådets förordning (EU) 2016/429 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (EU:s djurhälsoförordning). Med några undantag ska förordningen tillämpas från , då den kommer att ersätta ett stort antal beslut, direktiv och förordningar. EU:s djurhälsoförordning är en ramlag som ska kompletteras av närmare bestämmelser som ska antas av kommissionen i form av delegerade akter och genomförandeakter. Förordningen omfattar regler om bl.a. sjukdomsövervakning, beredskap, sjukdomsbekämpning, registrering av djur och anläggningar, spårbarhet, villkor för djurförflyttningar, införsel till unionen, export från unionen och nödåtgärder mot djursjukdomar. Delvis innebär förordningen en konsolidering av redan befintliga EU-regler, men den innehåller även en del nyheter jämfört med dagens lagstiftning. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av nuvarande lagstiftning på djurhälsoområdet. Syftet med översynen är att anpassa lagstiftningen till EU:s djurhälsoförordning och andra nya EU-bestämmelser. Syftet är också att få till stånd en modern och sammanhållen lagstiftning med en tydlig systematik. Lagstiftningen ska säkerställa ett gott smittskydd och därigenom tillvarata djurskydds-, folkhälso- och miljöintressen samt produktionsekonomiska intressen. Enligt utredningsdirektiven (dir. 2018:111) ska utredaren bl.a. • överväga vilka lagstiftningsåtgärder, t.ex. processuella bestämmelser, som kan krävas för att komplettera EU:s djurhälsoförordning och annan ny lagstiftning på EU-nivå • bedöma om det finns behov av och möjlighet att ha andra kompletterande nationella bestämmelser • lämna förslag till en ny djurhälsolag som är enkel att förstå, överblicka och tillämpa. Uppdraget ska redovisas . Av redovisningen ovan framgår de behov och överväganden som ligger bakom valet att ha en veterinärverksamhet som till viss del är statligt finansierad. Utskottet anser att det inte finns anledning att förändra denna ordning och föreslår därför att motionerna 2018/19:353 (SD) och 2018/19:1523 (M) avslås. När det gäller frågan vilka djur som får hållas som sällskapsdjur konstaterar utskottet att har ett bemyndigande att meddela förbud mot djurhållning, och att verket också har föreskrivit att det är förbjudet att hålla vissa djur som sällskapsdjur. Införandet av ett generellt förbud mot alla djur som inte är tillåtna, dvs. som inte finns upptagna på en s.k. positiv lista, behöver bedömas mot proportionalitetsprincipen. Huruvida det kan anses proportionerligt att införa en sådan lista bör enligt utskottets uppfattning, med stöd av bemyndigandet, avgöras av sakmyndigheten med beaktande av om en sådan åtgärd tillgodoser ändamålet, är nödvändig för att uppnå ändamålet och står i proportion till de begränsningar den orsakar. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2018/19:1290 (SD) yrkande 8. Av redovisningen ovan framgår bl.a. att det vid SLU pågår forskning om olika aspekter av djurhälsa och djurvård och att myndigheten fått anslag för att fortsätta denna forskning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2018/19:1326 (M) yrkande 9. När det gäller afrikansk svinpest är det enligt utskottet motiverat att vara orolig för att denna sjukdom ska få ökad spridning i såväl som övriga . Utskottet ser därför positivt på det forskningsarbete om sjukdomen som pågår. Det är också glädjande att EU har antagit en ny djurhälsoförordning som, tillsammans med den nationella lagstiftning som är under utredning, kan ge en rättslig ram för att bekämpa sjukdomen. Med detta sagt föreslår utskottet att motion 2018/19:2780 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Respekten för djur och frågor om djurs rättsliga status, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2018/19:332 av och (båda SD) yrkandena 1 och 5, 2018/19:1326 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2846 av m.fl. (SD) yrkande 3. För att bättre spegla allmänhetens uppfattning om djurs juridiska status, i synnerhet sällskapsdjurs, bör en statlig utredning tillsättas för att komma med förslag på hur man kan stärka djurs juridiska status som individer. I samband med detta bör man överväga att, som man har gjort i , införa en djurskyddsombudsman som bl.a. kan främja husdjurs välbefinnande. Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 46. I en internationell jämförelse har en bra djurskyddslagstiftning. Detta är givetvis bra, men det gör att djuruppfödare i har högre kostnader än sina konkurrenter i andra länder. Bönderna i vissa andra länder kan till följd av lägre djurskyddskrav sälja sina produkter till ett lägre pris, och för att svenska bönder inte ska missgynnas är det viktigt att djurskyddslagstiftningen harmoniseras och skärps inom EU. Djuromsorgsprogram, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 5. Det är positivt att lantbruksnäringarna själva tar fram egna omsorgsprogram där djurvälfärden förstärks som de senaste vetenskapliga och tekniska landvinningarna kan tas till vara. Djuromsorgsprogrammen är även ett sätt att förbättra konkurrenskraften för svensk animalieproduktion. Programmen kan bidra till både ökad djurvälfärd, förbättrad djurhälsa och en ökad investeringsvilja samt stimulera nya innovationer och teknikutveckling. Betesgång för mjölkkor, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 10. är svenska mjölkbönder förhindrade att ansöka om betesstöd från EU på grund av de nationella reglerna om att mjölkkor måste gå ute och beta . Med ett slopat nationellt beteskrav kan svenska mjölkbönder med kor i lösdrift, i likhet med sina europeiska kolleger, få betesstöd från EU. Detta är ett steg mot mer jämlika konkurrensvillkor för mjölkbönder. Övriga frågor om djurskydd och konkurrenskraft, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:366 av (SD), 2018/19:749 av (S) i denna del, 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del. Dagens miljöersättningar baseras i stor utsträckning på vilken åtgärd som utförs snarare än vilket resultat som uppnås. För att säkerställa djurskyddet och stärka den svenska animalieproduktionen föreslår vi att miljökrav och miljöersättningar till lantbruket i större utsträckning ska baseras på uppnådda resultat än på vidtagna åtgärder. Övriga frågor om djurskydd och konkurrenskraft, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:366 av (SD), 2018/19:749 av (S) i denna del, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 14. välkomnar att den nya djurskyddslagen tar steg mot att göra lagstiftningen mer målstyrd och mindre detaljstyrd. är det beklagligt att arbetet ännu inte har slutförts utan att den tidigare regeringen sköt ett flertal frågor genom tillsättande av nya utredningar. Det är viktigt att säkerställa att den nya djurskyddslagen verkligen leder till att ett starkt djurskydd kan upprätthållas i kombination med minskad byråkrati och större flexibilitet. Vi anser att svenskt djurskydd ska ha höga ambitioner. är det uppenbart att det finns en målkonflikt mellan förbättrad djurvälfärd inom lantbruket och svensk konkurrenskraft på området. Det bör utredas närmare hur man kan höja ambitionen på djurskyddsområdet på mest effektiva sätt utan att hämma svensk konkurrenskraft. En kostnads–nyttoanalys borde därför göras av hur olika förslag om höjd ambition inom djurskyddet påverkar svensk konkurrenskraft. Övriga frågor om djurskydd och konkurrenskraft, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del och 2018/19:366 av (SD), 2018/19:749 av (S) i denna del, 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 14. För att svenska lantbrukares konkurrenskraft ska kunna stärkas bör regelbördan minskas. Därför menar att vi bl.a. behöver se över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Internationellt vetenskapligt råd för antibiotikafrågor m.m., punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 49–51. föreslår att ett internationellt vetenskapligt råd inrättas för att ta fram bästa möjliga vetenskapliga underlag för vilka nivåer av antibiotikaanvändning som är hållbara för att vi ska kunna hålla mängden resistenta bakterier på en acceptabel nivå. Det behövs enligt vår mening också en tydlig övervakning och sammanställning av statistik över antibiotikaanvändningen på global nivå. Övriga frågor om antibiotika, punkt 7 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 44 i denna del, 47 och 48 samt 2018/19:1253 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1875 av (M). förbjuder EU-reglerna att antibiotika används i tillväxtfrämjande syfte, men denna regel efterlevs . behandlade ett förslag från kommissionen om en förordning om medicinerat foder och ett förslag till förordning om veterinärmedicinska produkter. Med den föreslagna EU-regleringen kommer det dock att vara tillåtet att gruppbehandla djurbesättningar med antibiotika så länge detta inte sker ”rutinmässigt”. Vår uppfattning är att all förebyggande gruppbehandling ska vara förbjuden. Vi anser också att det på EU-nivå ska införas en regel om att veterinärer inte får tjäna pengar på att förskriva antibiotika. Dessutom föreslår vi att förhandlingar genast genomförs på högsta politiska nivå i syfte att enas om nationella kvoter för mängden antibiotika som får ges till djur inom respektive land. Offentlig kontroll, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del. Djurskyddskontrollerna måste vara rättssäkra och det är viktigt att de som arbetar med miljö- och djurtillsyn har relevant kompetens för ändamålet. Vi menar därför att de som arbetar med djurskyddstillsyn av animalieproduktion i största möjliga mån ska ha yrkeserfarenhet av djurhållning. Offentlig kontroll, punkt 8 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 9. Det händer att djurägare blir felaktigt bemötta vid kontroller, och ibland blir djurskyddskontrollanter utsatta för hot och våld vid besök. Inget av detta är acceptabelt. Därför vill att tillämpningen av djurskyddslagen ses över som rättssäkerheten upprätthålls vid djurskyddskontroller. För att följa upp tillämpningen av djurskyddslagen vill att bemyndigas att utföra revision på länsstyrelsernas arbete med djurskyddskontroller. Regelefterlevnad, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 44 i denna del. har hårda krav och god tillsyn när det gäller djurtransporter, och detta är vi stolta över. Det har dock uppdagats flera fall av ovärdiga transporter av levande djur inom EU. Trots att det finns regler kring djurskydd i EU efterföljs dessa inte av alla medlemsstater. Kontrollen av hur medlemsstaterna efterlever EU-regler om djurskydd bör förbättras eftersom alla skärpningar av regelverket blir tandlösa om inte efterlevnaden säkerställs. Regelefterlevnad, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 44 i denna del och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 46. blev rutinmässig kupering (bortklippning) av grisarnas svansar förbjuden inom EU. Trots detta får, enligt EU:s livsmedelsmyndighet , den allra största delen av alla grisar inom EU sina svansar bortklippta. har framhållit att direktivet mot svanskupering inte efterlevs. Djurförbud och omhändertagande, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2018/19:1838 av (M) och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del. är det tillsynsmyndigheten som beslutar om djurförbud, men det bör utredas om den uppgiften bör överföras till domstol. är det viktigt att tillsynsmyndigheten även i fortsättningen ges möjlighet att snabbt ta beslut om omhändertagande av djur som far illa. Det allmännas skadeståndsansvar vid fel eller försummelse i myndighetsutövningen kan inte anses tillräckligt. Om ett beslut om djurförbud upphävs bör staten därför ta ansvar för den skada och de kostnader som omhändertagandet medför. Djurförbud och omhändertagande, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del och 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2018/19:1838 av (M). För att bedömningen i fråga om djurförbud eller näringsförbud ska bli objektiv är det enligt vår uppfattning bäst att flytta över beslutsbefogenheten från tillsynsmyndigheten till domstol. Slakt, importåtgärder och märkning m.m., punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:264 av (SD) yrkandena 1–3 och 5, 2018/19:334 av och (båda SD) yrkandena 2–7, 2018/19:749 av (S) i denna del och 2018/19:2394 av (C). anser att problematiken med obedövad slakt behöver angripas ur flera vinklar.