bet · H601KU20d3 · 2019-01-01 00:00:00 — Det avsåg då en grupp som ska ha kommit före och som har drabbats av de här långa handläggningstiderna med mer än 15 månader och kommit i en sämre situation. Vi gav det beskedet, och vi gav det för att de unga i ett sådant förslag skulle få möjlighet att fullfölja gymnasiestudier. Vi sa också på presskonferensen att viskulle försöka söka förankring hos övriga och andra partier i . Den bärande tanken var helt enkelt att det handlar om unga vuxna som är i och som har väntat väldigt länge, och då är utbildning den absolut bästa investering man kan ge unga människor oavsett var de sedan hamnar i världen. Vi överlämnade ett utkast till lagrådsremiss . Det var en kort remisstid, låt mig säga det . Antalet remissinstanser var många –det inkom totalt 200 remissvar och värdefulla synpunkter. Beslut om en lagrådsremiss togs , och det visade sig sedan att Lagrådet hade starka invändningar och inte kunde tillstyrka förslaget. De anförde bland annat beredningskravet som inte kunde anses vara väl tillgodosett och just att remisstiden var kort. Men vi överlämnade en proposition till . Det renderade sedan ytterligare beslut i såväl finansutskott som riksdag. anförde i samband med att man sa ja till förslaget att inga invändningar fanns mot att det skulle finnas särskilda skäl till en ändringsbudget och att beredningskravet enligt regeringsformen ansågs tillgodosett. har då också Migrationsöverdomstolen slagit fast att inget hindrar tillämpningen. Det, fru ordförande, skulle jag vilja meddela som min inledning, och jag tackar för möjligheten att få inleda här . Sedan ska jag göra mitt bästa för att svara på de frågor som kommer. (SD): Fru ordförande! Tack, , för att du kunde komma till oss ! Under den så kallade flyktingkrisen har konstaterat att regeringen hade många kontakter med sina myndigheter. har även handläggningstiderna varit på myndigheternas agenda. Hur kommer det sig att det uppstod en situation som enligt regeringen krävde en extra ändringsbudget? : Jag tycker att jag i min inledning väl beskrev det läge som rådde i efter 2015 och 2016. I ett sådant läge, när vi har tagit det absolut största historiska ansvaret för ett asylmottagande i är det en påfrestning, och det har det varit och framåt, för våra kommuner, regioner och nationalstaten på många olika sätt. Regeringen har också vidtagit ett antal olika åtgärder. Men det är så man arbetar: Man följer frågan, man följer verkligheten, man är beredd att fatta erforderliga beslut och man är också beredd att gå till när det krävs lagstiftning. Den sammantagna bedömning som vi gjorde mellan juliprognosen och oktoberprognosen från är ju en viktig grund för det ställningstagandet. (SD): Fru ordförande! Tack för svaret, ! Vill så här inför KU vänligen motivera vilka som var skälen till att detta inte kunde anstå till nästa budget? Såvitt jag kan se finns det ingenting stadgat att utdragna handläggningstider generellt motiverar extra ändringsbudgetar. : Tack för frågan! Som jag sa var oktoberprognosen ett viktigt avgörande och de signaler som kom där. Sedan hade vi de månader som var kvar , och då kunde vi också se att det inträffade som vi befarade, att det blev ett stort antal ärenden som inte kunde vara färdiga för beslut. det helt enkelt så att det är tidsskäl som jag skulle säga är svaret på frågan, alltså varför det inte fanns möjlighet att inrymma detta i det sedvanliga arbetet med en ändringsbudget. (SD): Fru ordförande! Tack återigen för svaret! Regeringen gjorde vissa justeringar i lagen efter Lagrådets kritik. Lagrådet uttalade bland annat att gränsen har nåtts för vad som är acceptabelt i fråga om hur en lagstiftning kan utformas. Har du, , några ytterligare kommentarer om beredningsförfarandet och om Lagrådets synpunkter? : Låt mig säga att jag i allra högsta grad är medveten om att det var en mycket skyndsam hantering men av ett väldigt viktigt lagförslag som svarade på ett stort behov hos en begränsad grupp som väntade på ett besked. Därför var det så viktigt att komma fram till med förslaget. Jag har den största respekt för Lagrådet och tog väldigt noga del av Lagrådets synpunkter. De invändningar som Lagrådet har är viktiga. Där gjorde regeringen smärre justeringar men valde ändå att gå fram med det samlade förslaget, vilket det också visade sig sedan att vi fick stöd för. (S): Fru ordförande! Som vi alla vet sökte sig väldigt många flyktingar till 2015, och många av dem var ensamkommande barn och ungdomar. Även om antalet ensamkommande har minskat betydligt efter fortsätter etableringen av dessa att vara en stor utmaning för oss som samhälle, inte minst ute i kommunerna. Jag var själv lokalpolitiker i , en kommun som gjorde en stor insats under dessa år, så jag vet vad det innebär. Etablering av nyanlända barn och ungdomar åren 2015–2018 var en på många sätt speciell situation. Jag förstår att en regering i situationer som den här blir tvungen att prova nya lösningar och vara beredd att fatta extraordinära beslut om det blir nödvändigt. är det viktigt att regler om beredningskrav och så vidare följs även i tuffa och pressade situationer. Kan du svara på hur den här extraordinära situationen påverkade regeringens agerande i den aktuella frågan? : Jag är ledsen, men jag uppfattade inte slutet på frågan. (S): Hur påverkade den extraordinära situationen regeringens agerande i den aktuella frågan? : Tack för frågan. Det är klart att det var en alldeles speciell situation. Den beskrivning som du också ger i din fråga, med den anspänning som var på den lokala nivån där man stod inför att lösa situationen för den grupp ensamkommande unga som var i allra högsta grad berörd, kan man säga var det viktigaste skälet till att vi såg att det här är viktigt att vi tar ansvar för en helhet – att vi erbjuder utbildning, att vi gör det möjligt. Detta är en tillfällig åtgärd för en avgränsad grupp unga människor – att få en möjlighet att ansöka om att ha ett tillstånd för utbildning. Så vi tycker att det var väl motiverat att vi på det här sättet tog ansvar för den situation som var i . (M): Tack, , för svaren så långt. I riksdagsordningens 9 kap. 6 § första stycket kan man läsa att regeringen, med undantag för det som anges i andra stycket, vid högst två tillfällen i samband med budgetproposition och vårproposition får lämna förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret. I andra stycket anges att om regeringen anser att det finns särskilda skäl får man också lägga ändringar i statens budget vid andra tillfällen. Uppfattade jag rätt när hon svarade på en tidigare fråga, att det var tidsskäl som gjorde att regeringen valde att lägga detta utanför de ordinarie ändringstiderna för budget? : Tack för frågan. Jag vill bara stryka under att självklart ska huvudregeln gälla – absolut. I detta fall gjorde vi bedömningen att det var synnerligen brådskande, och vi följde noga detta . Jag konstaterar också att finansutskottet i sin behandling inte funnit att det är invändningar mot det som man skulle ange som särskilda skäl utan att man har funnit att man kan gå vidare med förslaget till . (M): Fru ordförande! Tack för svaret. Då uppfattar jag det som att det var tidsskäl som regeringen angav. Hur skulle då kommentera att vårpropositionen lades fram och den här ändringspropositionen , det vill säga ? har beskrivit att regeringen gick ut med att man avsåg lägga fram ett sådant förslag. Hur menar att dessa då är synnerliga skäl? : Svaret på den frågan är att det är olika beredningar i dessa båda ärenden, och tiden var väldigt kort för att hantera detta lagförslag. Jag är i allra högsta grad medveten om det. Vi hade en väldigt kort remisstid, vi hade väldigt korta processer. Även om det gavs utrymme för ett remissmöte var det ändå väldigt . Bedömningen gjordes i beredningen att det inte var möjligt att gå den vägen att vi skulle klara att uppnå att få in det i ändringsbudgeten. Så skälet är att det var tiden som fick avgöra att vi valde att gå fram med det på detta sätt. (M): Tack, , för svaret. Var det så i den här beredningsprocessen att regeringen, eller som dåvarande statsråd, också tittade på andra fall där regeringar använt sig av utrymmet i andra stycket i riksdagsordningen för de särskilda skälen? Tittade ni på några andra tillfällen när en regering hade använt sig av detta utrymme, och i så fall vilket? : Svaret på den frågan är att jag inte kan ge någon referenspunkt. Däremot hade vi såklart en diskussion om hur viktigt det är att viföljer den ordning som ska gälla enligt 7 kap. andra paragrafen i regeringsformen, precis som du nämnde. Men, som sagt var, vi gjorde bedömningen att vi inte kommer att klara att hantera det inom ramen för ändringsbudgeten utan ansåg att de skäl vi hade för att gå fram med lagförslaget med skyndsamhet var det som fick avgöra det här ärendet. (C): Fru ordförande! Tack för redogörelsen, . Jag undrar lite grann: Fanns det andra faktorer, såsom kanske FN:s konvention för mänskliga rättigheter, , MR- konvention eller , som var aspekter som ni tog hänsyn till och som kan vara en del av detta skyndsamma bearbetande av denna lag? : Tack för den frågan. Det är viktigt för när vi värnar vår asylrätt att vi följer de konventioner som finns på olika nivåer och i olika sammanhang om mänskliga rättigheter – och så vidare. Det arbetet följer vi alltid väldigt noga. Den koppling som vi har gjort till det förslag som vi har lagt fram i detta fall är den väntan , där vi också motiverade med att det ska ha bäring på EU:s asylprocedurdirektiv som säger att inget ärende ska vänta mer än längst 15 månader. När det gäller , som på alla sätt är en väldigt väl fungerande rättsstat och som alltid värnar rättssäkerheten i asylprövningen, är det klart att vi såg att det drog iväg med långa handläggningstider. som vi gav uppdraget från regeringens sida återkommande att korta handläggningstiderna var vi också tydliga med att det inte fick gå ut över rättssäkerheten och kvaliteten i bedömningen. Det är klart att där kommer våra konventioner in, att vi månar om hur bedömningen ska göras. Och det är myndigheten som ansvarar för den – . Så det är klart att det är vägledande i alla våra förslag och ställningstaganden att det vilar på de internationella konventioner som vi har förbundit oss att arbeta efter. (V): Fru ordförande! Jag undrar över en del av beredningen som handlar om hur man kom fram till datumet –jag har för mig att det var det datumet – att de som hade kommit omfattades, som statsrådet menar att det också hänger ihop med asylprocedurdirektivet som stadgar att man ska få sin sak prövad . Det var också så att det kom väldigt många. Alla hann inte registreras som man kom. Det var också människor som kom den 25, den 26, och som inte heller fick sin sak prövad . Då undrar jag hur man kom fram till att 15-månadersgränsen enbart var problematisk för dem som kom till och inte . : Tack för den frågan. Ja, jag skulle säga att svaret på frågan är att det är relaterat till beslutet om den tillfälliga lagen. Men sedan kan man säga att vi hade säkert fått samma diskussion oavsett vilket datum vi hade valt. Alltså: Om man hamnar före datumet eller efter datumet skulle det få betydelse för den enskilde. Men datumet är relaterat till det. Så det är så det är valt. (V): Utifrån att man tänker att det ändå är viktigt att man följer de internationella regler som vi har kommit överens om skulle man kunna säga att asylprocedurdirektivet är högst väsentligt. diskussion om att man skulle ha 15-månadersgränsen i lagen i stället för att dessa personer skulle ha kommit senast ett visst datum? : Jag skulle säga att det fördes många och långa diskussioner om alla vägval som är gjorda i lagförslaget. Vi landade på att sätta gränsen , för att relatera det till tidigare lagstiftning, och sedan att på alla sätt markera att det inte är acceptabelt att vi har handläggningstider . Vi hade också ett väldigt tydligt uppdrag att korta handläggningstiderna, som vi uttryckte det, mer ned till en så kallad normal nivå. Då ska man veta, när man går tillbaka i svensk asylpolitisk historia, att det handlar om fyra . Det är dessa skillnader som blev så uppenbara i detta att vi behövde ta om hand. Då sattes den gränsen . (V): Jag undrar ändå hur man kunde komma fram till det så knivskarpt med tanke på att det var i väntetid , i förhållande till den tid som var när man kom . Men jag förstår att det diskuterades många saker. Men jag förstår ändå inte vad det var som gjorde att den som kom inte påverkades negativt av att det var så lång väntetid. Det kanske kan klargöras lite mer. : Jag förstår frågan, men jag har egentligen ingen annan kommentar på den. Utan det som jag har svarat är att vi valde med hänsyn till den tillfälliga lagen, och vi valde 15 månader med hänsyn till det asylprocedurdirektiv som vi har. Det är för att markera det i förhållande till de tidigare regler och förordningar som vi har. Skånberg (KD): Fru ordförande! Tack, före detta migrationsminister , för svaren så här långt. Som tidigare frågeställare just har varit inne på är det ju inte en prövning i sak som vi har att göra här i utskottet. har redan gjort en politisk prövning. Vår uppgift är att försöka klargöra formen: Har beredningen hållit måttet rent konstitutionellt? vihar all förståelse för de motiv som ligger bakom måste vi granska hur det kommer sig att Lagrådet gav en så förödande kritik och att regeringen ändå gick fram med detta otillräckliga lagförslag. Vill utveckla det något? : Som jag sa inledningsvis har både jag och den regering som jag satt i och den regering som finns nu den största respekt för Lagrådet i alla sammanhang. När vi tittar på svensk politisk historia kan vi ändå se att det finns förslag och ärenden där man ändå har valt att göra en politisk bedömning av värdet att gå fram med förslaget. Jag skulle säga att just detta lagförslag hamnar bland dem då vi säger att vi ser att värdet av att ta ett ansvar för den uppkomna situationen är så stort att vi är beredda att gå fram och pröva det i riksdag. Och det var det valet vi gjorde. Skånberg (KD): Fru ordförande! har upprepat att regeringen har den största respekt för Lagrådet. Men ändå säger , och det har redan citerats, att gränsen har nåtts för vad som är acceptabelt i fråga 2018/19:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR om hur lagstiftning kan utformas. När regeringen trots det väljer att gå fram är det med smärre justeringar utifrån Lagrådets förödande kritik. Det krävdes faktiskt en dom i Migrationsöverdomstolen för att lagen över huvud taget skulle kunna tillämpas . Då hänvisade Migrationsöverdomstolen till att det hade tillkommit en beredning i som gjorde att man ändå fick säga att det gick att tillämpa lagen. Hur vill kommentera att lagen, före beredningen i , över huvud taget inte gick att tillämpa enligt Migrationsöverdomstolens åsikt? : Beskrivningen är helt korrekt i frågeställningen. Jag minns väl de där veckorna när ärendet låg för prövning i domstol. Då är det klart att vi har den ordningen från regeringens sida att vi avvaktar domstolsprocessen. Sedan har Migrationsöverdomstolen sagt att lagstiftningen går att hantera, och prövningarna har då ägt rum. Ett tydligt motiv till att vi ändå valde att gå fram med förslaget trots Lagrådets kritik var att vi såg det jag har beskrivit om verkligheten men också att denna lagstiftning var en tillfällig ordning som skulle gälla en begränsad grupp . Det tyckte vi var ett motiv för att kunna gå vidare och pröva frågan. Det var viktigt för oss att den fick användas för att lösa en situation som vi på alla sätt såg och förstod i samhället. Skånberg (KD): Trots att det var en kvalitetsmässigt dålig lag, så dålig att den inte bedömdes kunna användas med mindre än att gjorde sitt tillkommande arbete i beredning, hade regeringen som enda skäl att bryta mot Lagrådets starka kritik att det var en liten grupp, 9 000 kanske, och att det var en tillfällig period, som ju pågår fortfarande. Hur starkt skulle Lagrådet ha yttrat sig för att regeringen över huvud taget skulle ha lyssnat? Är det möjligt att Lagrådet skulle ha kunnat säga ”detta går inte; det är omöjligt”? : Tack för följdfrågan! Jag vill erinra om mitt första svar, som var det mer politiska svaret. Regeringen såg ett bekymmer, ett problem ute i samhället. Vi hade ett stort antal unga människor som väntade och väntade och inte visste vad som skulle gälla. Vi vet att kommunerna var bekymrade över hur vi skulle hantera den uppkomna situationen. Handläggningstiderna blev längre och längre. Då måste en sittande regering ta ansvar, och det var det absolut tyngsta skälet till varför vi valde att gå fram med lagstiftningen. När man sedan började bryta upp och titta på hur vi ska hitta motiv för att viändå, trots Lagrådet, faktiskt väljer att gå fram med detta är det naturligtvis ihuvudsak det politiska motivet men också att vi kunde göra bedömningen att detta var en tillfällig ordning. Låt mig dessutom tillägga att jag tror att det var en ganska bra tillfällig ordning. Vi har sett genom ansökningar och bedömningar att det betyder mycket för dem som är berörda av lagstiftningen. (L): Ordförande! Tack, statsrådet, för svaren så här långt! Jag skulle vilja uppehålla mig lite mer vid tidpunkterna för de olika delarna i detta skeende, för det är ju bärande för beredningskravet om det är uppfyllt eller inte, och , som föregående frågeställare var inne på, just kvaliteten i lagstiftningsarbetet. Som statsrådet säkert vet hade vi statsrådets företrädare här . Det framkom då att under hans ämbetsperiod fanns det inte tillräckligt stora signaler om att ärendebalansen på hade blivit så stor att åtgärder måste vidtas. När under denna ganska korta höst, fram till då statsrådet angav tiden för presskonferensen, insåg statsrådet och departementet att ärendebalansen var så stor att det skulle få så betydande konsekvenser för personerna det gällde så att det behövde sättas igång en beredningsprocess? När startade i så fall beredningsprocessen för både budgettillskottet och den lagändring som departementet och statsrådet insåg verkligen behövdes? Hur kort var tiden, startperioden, fram till då statsrådet meddelade att detta kommer att ske? : Jag är inte statsråd längre, vill jag vara tydlig med. Det korta svaret på denna fråga är: Ja, det var en väldigt däremellan. Som jag sa tillträdde jag , i samband med att juliprognosen kom från . Sedan kom nästa prognos . fanns det en oro från regeringens sida över handläggningstiderna. Jag vet att jag fick svara på frågor i , att jag var med i diskussioner, debatter och interpellationsdebatter om handläggningstiderna. Vi hade såklart också överläggningar med verket angående frågan. När oktoberprognosen kom stod det utom allt tvivel att det var viktigt att vi vidtog åtgärder då vi såg att man inte skulle klara att leva upp till löftet om att klara alla beslut för ensamkommande barn och unga som kom -15 och -16. Då tog vi detta initiativ genom att vi också meddelade ett sådant initiativ i samband med presskonferensen . Där vidtog också början på en beredningsprocess. (L): Tack för svaret, före detta statsrådet! Ska jag tolka det som att det var november som beredningsprocessen satte igång för detta ärende? : Jag kan inte ange datum för när vi hade träffar av mer formellt slag, alltså gemensamberedning och så, för jag har inte det med mig. Men i samband med initiativet hade vi börjat med ett arbete från min sida, som ansvarigt statsråd, och från regeringens sida med att förbereda för en beredning av ett lagförslag, ja. (L): Ordförande! Jag har en sista följdfråga. När började departementets beredningsprocess för vårbudgeten? Eftersom vi nu har talat om och tidsaspekter när det gäller vårändringsbudgeten och de särskilda skäl som regeringen angav, så låter det som att det fortfarande fanns tid kvar att få med det i vårändringsbudgetarbetet, om man började beredningsprocessen november? : Som jag har svarat tidigare gjorde regeringen bedömningen att det inte var möjligt att få med kostnadseffekterna på vårändringsbudgeten. Ingen regering skulle göra bedömningen att man vill gå utanför möjligheten att lägga det i vårändringsbudgeten om man inte är tvungen att göra det. Det var därför vi motiverade varför vi tyckte att det fanns skäl för att gå utanför den gängse formen. (MP): Fru ordförande! Tack, , för att du har kommit hit! Dina svar på frågorna väcker förstås mycket reflektioner. Mina frågor har dock besvarats under de tidigare frågeställarna, så jag nöjer mig med det. (M): Fru ordförande! Jag är lite intresserad av något som kanske framstår som en detaljfråga men som nog ändå har en viss relevans. I vilket skede längs ärendets gång ansåg regeringen att ärendet var färdigberett? Detta är lite problematiskt, upplever jag, utifrån de svar vi har fått av dels före detta statsrådet , dels före detta och nuvarande migrationsminister samt utifrån referenserna till Migrationsöverdomstolens domar, som visserligen säger att lagen går att tillämpa utifrån den beredning som har ägt rum. Det är dock ett uttalande som kommer efter att finansutskottet, i kontext, inte i regeringens kontext, har vidtagit ytterligare beredning av ärendet. Menar regeringen att ärendet var så färdigberett att det skulle kunna tillämpas när regeringen överlämnade ärendet till ? Eller är det först efter att finansutskottet har vidtagit ytterligare beredning av ärendet som det är redo att tillämpas och uppfyller de krav som vi ställer på beredning av ärenden? : När regeringen överlämnar propositionen till är ärendet berett från regeringens sida. Det är mitt svar. (M): Bara för att klargöra så att det inte råder några tvivel: Menar statsrådet att det i och med att det är färdigberett från regeringens sida också är fullgott berett i enlighet med de formkrav som finns för beredning? : Ja, vi har ju också skrivit att vi bedömer att det samlade lagförslaget lever upp till beredningskravet. Sedan har jag också redogjort för och tagit del av finansutskottets behandling. Jag har också inledningsvis kommenterat hur det sedan slutligen avgjordes av Migrationsöverdomstolen. Men för regeringens vidkommande är det svaret. (M): Fru ordförande! Tack för svaren , ! Vad gäller det finansiella ramverket: Om en regering finner att det är tidsskäl som är det särskilda skälet, i enlighet med riksdagsordningen 9 kap. 6 § om att lägga ändringar utanför budgetproposition och vårändringsbudget, ser inte en risk att det blir en ny praxis som kan innebära att man när man vill om man har tidsskäl som ett särskilt skäl kan komma med : Tack för frågan! Nej, den utvecklingen vill jag verkligen inte se. Jag tror dock att denna möjlighet är tänkt för situationer som denna, alltså när frågor behöver lösas i ett skyndsamt läge och det inte finns möjlighet att använda sig av det sedvanliga årshjulet, om man uttrycker det på det sättet. (SD): Fru ordförande! Av dina tidigare svar, , tolkar jag det som du uttryckte som att politiska prioriteringar går före Lagrådets synpunkter. Hur ser du på att det gjordes vissa mindre justeringar i lagförslaget? Fanns det inte skäl att skicka det på en ytterligare runda till Lagrådet för att ta till sig eventuella synpunkter? Eller var de politiska prioriteringarna viktigare än Lagrådets eventuella kompletterande synpunkter? : Tack för frågan! Som jag har uttryckt tidigare i mitt svar ska man naturligtvis alltid ha respekt för Lagrådets synpunkter. Det har hänt tidigare att regeringar, även andra regeringar, har valt att gå fram trots Lagrådets synpunkter, kritik och invändningar. Jag vet att statsrådet nämnde beslutet om id-kontrollerna som ett exempel på där man valde att gå fram. Det var också en politisk bedömning av att vi behövde säkra gränser. Detta var också en politisk bedömning, så det är mitt svar. (SD): Fru ordförande! Frågan var om ni inte såg skäl för en ytterligare granskning av Lagrådet. Fanns det inga skäl att släppa fram den för ytterligare synpunkter? Eller tog ni hänsyn till alla synpunkter de hade så att det inte fanns skäl för en ytterligare granskning?