bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunernas möjlighet att rapportera sina utsläppsminskningar i enlighet med bör underlättas, t.ex. genom förbättrad utsläppsstatistik på nivå hos berörda myndigheter, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD): 64.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången till biobränsle till flyget och tillkännager detta för regeringen. 65.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa krav på obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2741 av m.fl. (MP): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver införas en åtgärdsplan för åkermarkens bördighet samt kolbindning i odlingsmark och betesmark och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2745 av (MP): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma en plan för hur skogen kan användas för bästa klimatnytta och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2764 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara helt klimatneutralt och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU, EU ETS, så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med gemensamt mål för minskade utsläpp, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 107.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på det internationella miljöarbetet och tillkännager detta för regeringen. 108.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk inblandning av förnybart bränsle för flyget och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det globala perspektivet inom klimatarbetet bör ges en central plats och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella förhandlingar ska verka för att de som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena om att minska utsläppen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk klimatpolitik måste bygga på en kostnads-nyttoanalys och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nationella beredskap för klimatförändringar bör förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en analys av den svenska föregångspolitiken på klimatområdet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att svensk klimatpolitik inte leder till åtgärder som gör att utsläpp av växthusgaser flyttar till andra länder och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tills vidare ska ha Europeiska rådets rambeslut som riktlinje för sina åtaganden gällande reduktioner av utsläpp av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att de frivilliga åtagandena inom ramen för klimatavtalet i framöver ska utformas så att de enkelt ska kunna jämföras och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördelning av utsläppsminskningar inom EU och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mål för att minska utsläppen av växthusgaser ska uppnås utan att äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtaganden inom EU bör kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och fokus inom klimatpolitiken bör riktas mot energiforskning och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LULUCF (förändrad markanvändning) bör räknas med i rapporteringen av utsläpp av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte använda sektorsvisa mål inom klimatpolitiken och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet för svensk klimatpolitik ska utgå från hur man så kostnadseffektivt som möjligt kan bidra till att minska utsläpp av klimatgaser på global nivå och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa reduktionsplikten och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsningarna på internationella klimatinvesteringar bör ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2888 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över i syfte att tydligare lyfta fram klimataspekter vid beslutsfattande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram beräkningskonventioner för klimatnytta och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en överenskommelse om bana i reduktionsplikten och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda reduktionsplikt för flyget och hur tillgången på biobaserat flygbränsle kan öka och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva på för en harmonisering av kompensationen för indirekta effekter och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en sammanlänkning av EU ETS med andra länders och regioners system för handel med utsläppsrätter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M): 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en framtida reduktionsplikt för flyget bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer där ingår, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 29. Klimatförändringarna är en ödesfråga som angår oss alla. Vi ser redan exempel på effekterna med allt fler extremväder i form av översvämningar, torka och smältande polarisar. Vi har alla ett ansvar att ta frågorna på allvar, för ingen av oss slipper undan konsekvenserna. I riksdag har vi kommit överens om världens kanske mest ambitiösa klimatmål, som sju av åtta partier står bakom, vilket är en stor styrka. Det råder inget tvivel om att tar klimathotet på allvar. Där det dock finns vissa skillnader är i vilken väg vi ser mot målet. Det här är min första debatt som miljö- och klimatpolitisk talesperson för . Men under mina som trafikpolitisk talesperson har jag arbetat intensivt med att minska utsläppen från transportsektorn, som ju står för en tredjedel av totala utsläpp. En ytterligare tredjedel står industrin för. Det är helt uppenbart att det är i dessa två sektorer som det kommer att krävas stora ansträngningar. Jag bär med mig några viktiga principer i klimatarbetet. För det första: Klimatpolitiken behöver mer av hoppfullhet och mindre av säck och aska om vi ska få med oss människor i denna viktiga omställning. Världen har som bekant klarat stora tekniksprång förr, och vi ska göra det igen. Det sker fantastiska framsteg på många olika håll som vi politiker behöver sprida, uppmuntra och möjliggöra. Svenska Powercell i tillverkar bränsleceller till utsläppsfria lastbilar. , och har bestämt sig för att göra världens första fossilfria stål. Cementa på har som mål att genom elektrifiering tillverka cement koldioxidfritt. Dessa och andra goda exempel måste spridas och bli fler. Det sker så många framsteg runt omkring oss att fler borde ha all anledning att känna hopp. För det andra: Vi moderater ser behov av en klimatpolitik som sätter resultaten i första rummet. Klimatpolitiken måste behandlas med samma seriositet och krav på effektivitet som andra områden. Tillsammans med tunga instanser som och har vi riktat kritik mot den politik som den rödgröna regeringen har fört eftersom den inte levererar resultat. har de svenska utsläppen ökat, enligt SCB. har den rödgröna regeringen redovisat resultaten av sin politik genom att berätta hur mycket pengar de spenderar. Klimatet har varken råd eller tid med mer symbolpolitik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Klimatpolitik För det tredje: Klimatförändringarna kommer att ställa stora krav på omställning av hela samhället. Ska vi i grunden reformera industrin och transporterna kommer alla att beröras. Men det kräver också lyhördhet, annars riskerar vi förtroendet för klimatpolitiken. Om väljarna inte känner att politikerna har förståelse för deras vardag kommer det att slå tillbaka mot klimatarbetet och i form av misstro mot det politiska systemet. Vi ser det i , och vi har sett det tidigare i . Jag bor i i , en miljöstadsdel byggd utifrån principen att man inte ska behöva bil. På gatan nedanför oss står minst sju bilpoolsbilar parkerade . Bussarna är många in till stan, och det finns lika många cykelmodeller som det på andra håll finns bilmodeller. Det är vanliga cyklar, elcyklar och lådcyklar som susar förbi när människor ska till och från jobbet. Här är det enkelt att säga att många av oss inte behöver bilen. Mina svärföräldrar å andra sidan bor utanför i , med lika till närmaste matbutik. För de flesta där är varken cykeln eller bussen ett realistiskt alternativ för att få ihop vardagen. En rimlig och rättvis klimatpolitik ser och tar hänsyn till bägge dessa verkligheter, såväl storstad som landsbygd och allting däremellan. Det är viktigt att ge människor med olika förutsättningar en ärlig chans att ställa om. Att i klimatets namn införa en rad skatter och skattehöjningar som saknar dels klimatstyrande effekt, dels slår direkt mot dem som saknar alternativ är ur detta perspektiv farligt. För det fjärde: ska ta sin del av ansvaret, men vi kan inte göra jobbet åt hela världen, och vi kan inte rädda klimatet själva. Internationella åtgärder och överenskommelser, i EU och globalt, är helt avgörande. Annars kommer vi inte närmare de globala målen, och i värsta fall riskerar vi att bara flytta utsläppen. Många länder står nu inför den tillväxtresa som vi redan har gjort. För att hjälpa dem att inte göra om våra utsläppsmisstag utökar vi klimatbiståndet kraftigt. För det femte: ska fortsätta vara ett grönt föregångsland som andra länder vill ta efter. Vi har goda möjligheter för export av miljö- och klimatsmart teknik från svensk industri. Men vi måste kunna kombinera ett kraftfullt miljö- och klimatarbete med bibehållen eller ökad konkurrenskraft och ökat välstånd. Annars kommer inga andra länder att vilja följa efter. I den M- och KD-budget som gäller ingår kraftfulla satsningar på klimatet som till exempel följande: Utbyggd laddinfrastruktur längs med våra vägar så att fler vågar ställa om och köpa en elbil eller vätgasbil. En ytterligare miljard till klimatbiståndet så att andra länder kan göra sin tillväxtresa mer hållbar. En satsning på industrins omställning. vill vi se ett mer effektivt klimatavdrag för dem som investerar i revolutionerande teknik för att minska utsläppen. Men fram till dess matchar vi varje krona som den tidigare regeringen avsatt för omställningen inom basindustrin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Klimatpolitik Det är pengar som också kan gå till att fånga och lagra koldioxid, vilket FN:s klimatpanel har sagt är nödvändigt om vi ska nå klimatmålen. Vi satsar också på miljöforskning, betydligt mer än den tidigare regeringen gjorde. Men vi nöjer oss inte där. I det betänkande som vi behandlar slår vi fast att mer behöver göras. Några av de delar som vi lyfter fram i våra reservationer är följande: ska ses över i syfte att tydligare lyfta fram klimataspekter vid beslutsfattande. Vi vill fortsätta ställa krav på flygets omställning. Mycket mer effektivt än regeringens skatt på själva flygbiljetten är att införa krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i allt flygbränsle. Vi vill också omförhandla de internationella konventioner som sätter stopp för beskattningen av flygbränsle. Vi vill att regeringen arbetar fram en bana i reduktionsplikten så att vi skärper kraven på sänkta koldioxidutsläpp från våra fordon. Vi vill harmonisera kompensationen för indirekta effekter på EU-nivå, vilket i förlängningen skulle gynna länder som har ställt om sin elproduktion och på så sätt främja övergången till ett fossilfritt samhälle. Vi vill att det tas fram beräkningskonventioner för att bedöma klimatnyttan med de förslag som läggs fram, och vi vill att regeringen ska redovisa dessa. En fråga som också kommer att bli allt viktigare är energifrågan, där tillgång till såväl biodrivmedel som el kommer att vara avgörande för att vi ska kunna nå våra klimatmål inom transportsektorn och industrin. Här gäller det att värna den koldioxidfria energimix som har och som tillsammans med det förnybara är beroende av kärnkraft och vattenkraft. FN:s klimatpanel IPCC säger att världens kärnkraft måste öka om klimatmålen ska nås. Här finns ideologiska käpphästar som vissa partier måste överge om vi ska nå klimatmålen. har utsläppen ökat, enligt SCB. Så var det inte under alliansregeringen. Då ökade tillväxten , medan utsläppen minskade . Dit måste vi tillbaka. Den som anser att klimathotet är på riktigt är också skyldig att ta politiken på allvar. Vi måste sluta mäta åtgärder i endast kronor och i stället mäta i resultat. på Fossilfritt brukar säga att klimatarbete ska vara så bra att vi till och med gör Trump avundsjuk. Det ligger mycket i det. För att lyckas är det viktigt att människor och företag i hela känner tilltro till klimatpolitiken och till att politikerna gör rätt saker med deras skattepengar och att det görs med respekt för människors vardag. Människor bryr sig om klimatet och vill bidra. Politiken ska göra det lätt att göra rätt, och vi ska se till att på riktigt prioritera åtgärder med nytta för klimatet. Klimatet har helt enkelt inte råd eller tid med mer symbolpolitik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Klimatpolitik Vi hade en valrörelse som satte klimatfrågan högt upp på agendan. När de liberala partierna nu blev en del av det socialistiska regeringsunderlaget ges frågorna en stor betydelse. Jag måste säga tyvärr, inte för att frågorna inte är viktiga utan för hur politiken bedrivs. presenteras förhållandevis betydande skattesänkningar. Gott så långt. Skattebördan i är generellt sett för hög, och marginalskatterna är i en internationell jämförelse exceptionellt höga. Överenskommelsen handlar dock om något annat: en grön skatteväxling. Men den är bara grön på papperet. I realiteten handlar det om förslag som ger liten eller ingen som helst miljönytta värd namnet. Det är i stället en radikal och extrem politik som ökar klyftorna och som ställer land mot stad och välbärgade mot låginkomsttagare. Om man jämför de skattepålagor för landsbygd som aviseras framstår den impopuläre Macrons drivmedelsskattehöjningar som ytterst marginella. Den rödgröna regeringen sänker skatten för dem som tjänar mest. subventionerar man börs-vd:arnas Teslainköp med . Låg- och medelinkomsttagare på landsbygden får se skatterna på arbete vara fortsatt höga, och deras nya budgetfamiljebil blir tusenlappar dyrare att äga. Någon rabatt på 60 000, som den som ges till Teslaköparna, får de inte. Den gröna skatteväxlingen ger till de rika och gynnar dem som bor innanför tunnelbanenätet men tar från medel- och låginkomsttagare på landsbygden. Det handlar om barnfamiljer och människor som har långt till jobbet. Den klimatpolitiska debatten under valrörelsen kom att präglas mycket av rädsla och skrämsel. handlade det om rent dystopiska teorier och framtidsscenarier. På denna inslagna väg fortsätter de socialistiska och liberala partierna i sin politik. Detta är illavarslande - inte för att klimatfrågan inte är viktig, för det är den naturligtvis, och inte för att vi inte ska känna oro, för det ska vi göra. Vi ska naturligtvis också ta forskningen på allvar. Det behöver vi inte ens diskutera. Vi har ett ansvar att fatta rationellt grundade beslut som bidrar till att lösa problem och minska utsläppen på global nivå. Men om vi är fast i domedagsteorier och dystopiska undergångsscenarier kommer vi inte att fatta några väl avvägda, rationellt grundade beslut. Det är där vi befinner oss . Strävan efter att göra något är mycket större än strävan efter att göra någonting på riktigt. Det är något allvarligt fel på den svenska klimatdebatten. En stor del av den handlar om huruvida man ska bygga extremt dyra snabbspår mellan våra storstäder för att kunna minska utsläppen sent under detta århundrade. Något är också fel när vi lägger miljardbelopp på att finansiera köp av elcyklar, utan att detta får någon mätbar effekt för klimatpolitiken, eller när vi satsar skattepengar på klimatångestkurser. Vi kan räkna med att denna satsning nu kommer att trappas upp. Reformen har för övrigt kritiserats starkt av . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Klimatpolitik Faktum är att expertmyndigheter som jobbar för regeringen konstaterar att regeringens politik ytterligare ökar de samhällsekonomiska kostnaderna på området utan att de globala utsläppen av växthusgaser minskar. Vi har alltså ett allvarligt problem. Vi har också ett allvarligt problem i att vi har en politik som inte löser detta men som kostar otroligt mycket pengar. Transportsektorn och det beslutade bränslebytet är här värda att nämna i sammanhanget. Vi blandar i mer biodrivmedel än någonsin i vår diesel, och det låter ju bra. Man kan som centerpartister ofta gör tala om gröna kolatomer. Kolatomer har dock inte olika färger. När vi tankar våra dieselbilar kommer av biodrivmedlen från palmoljebaserade bränslen. Dessa bidrar till att skövla skog och till ökade utsläpp av växthusgaser. De utraderar biologisk mångfald och är direkt skadliga för djurlivet. Men i den svenska statistiken ser det bra ut, så varför inte fortsätta? Ett sådant resonemang måste analysen bygga på. Forskarna på området är annars tämligen överens om att palmoljan bidrar till större utsläpp än vad fossila drivmedel gör. De undrar varför vi ska blanda in detta i våra tankar. Det har förstås med den där kalkylen att göra. Vi måste uppfylla den på grund av orealistiska mål som vi tyvärr har slagit fast här i kammaren. vill arbeta för att förbättra klimatmålen så att de formuleras så som expertmyndigheterna vill. Vi vill att målen ska utgå från minskade utsläpp på global nivå till så låg kostnad som möjligt. Satsningarna ska göras där man får ut så mycket per krona som möjligt. Vi vill att satsningarna på forskning ska vara vägledande. av all energi kommer från fossila energikällor. Vi måste helt enkelt hitta bättre sätt att kostnadseffektivt utvinna energi. Detta kommer nämligen inte att förändras under de närmaste decennierna. Prognoserna talar för att det kommer att fortsätta ligga kring . har på detta område varit ett fantastiskt bra exempel. Vi har varit och är fortfarande en stor elexportör. Genom vår fossilfria energi bidrar vi till att fasa ut andra länders fossila kraftslag. Vi har kunnat se det när vi har haft rekordproduktion på de svenska kärnkraftverken. Dessa fantastiska anläggningar vill det nuvarande regeringsunderlaget fasa ut. Man hänvisar i debatten till att elmarknaden styr bort från kärnkraft, vilket naturligtvis är en tydlig halmgubbe i debatten. Man kan inte låtsas som om vi har en oberoende energimarknad när den är genomreglerad genom politiskt beslutade subventioner som gör olönsam kraft lönsam och i förlängningen innebär att vi får problem, till exempel med leveranssäkerhet och att vi blir beroende av import. I förlängningen får vi ökad produktion av fossila energislag. Det går inte att ersätta stabil kärnkraft med väderberoende kraft vars produktionstoppar och dalar i regel samvarierar med våra grannländers. Vi i genomför nu något som kan sägas vara en Energiewende light. Den är inte lika drastisk, men i förlängningen får vi samma problem. I har man lagt på förnybart, men mängden utsläpp har inte rört sig nämnvärt. Däremot har elräkningarna blivit mycket dyrare. Klimatpolitiken måste alltså skärpas. Den måste bli effektiv och göra nytta där det betyder något. Förhoppningen vi hade, när vi trodde att vi hade en icke-socialistisk majoritet i , var att vi också skulle kunna få mer av effektiv klimatpolitik. Så blev det inte. har vi i stället ett liberalsocialistiskt regeringsunderlag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Klimatpolitik Men jag är övertygad om att det kommer bättre tider. Det finns potential att vi här i ska kunna ha en effektiv klimatpolitik och att det ska bli ett slut på plakatpolitiken. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation nr 19. Vi står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer men nöjer oss för tids vinnande med att yrka bifall till denna. I detta anförande instämde (SD). Jag yrkar bifall till reservationerna 6 och 24. har fantastiska förutsättningar. Vi toppar rankningen på klimatområdet, nu som . Vi har fasat ut oljan ur uppvärmningssektorn och ur elsektorn. Vi har en energimix som många andra länder avundas oss. Men jag är ändå oroad, för jag har sett en utveckling som gått åt fel håll. Under den förra regeringen ökade utsläppen. Även , innan januariavtalet trätt i kraft ordentligt, ökar de svenska utsläppen. Det här visar på behovet av en ny kraft i svensk politik. Vi måste minska utsläppen och öka tillväxten och välfärden. Det är så vi gör skillnad för klimatet i verkligheten. Det är så vi är ett föredöme i världen. Inget land kommer att vilja skatta bort eller minska sina välfärdsökningar för att ta hand om klimatet. Vi ska vara det föredöme som visar att vi minskar utsläppen och ökar tillväxten - precis som . Det är vägen framåt. Vi hämmas dock ofta av krångliga regler och höga kostnader. Därmed hindras företagande och landsbygdsutveckling, trots att det är på landsbygden som man har de lösningar som behövs för den gröna omställningen. Det är där framtidens råvaror och energiförsörjning finns. Det är där lösningarna på klimatutmaningen existerar. Då behövs det också bra levnadsvillkor. Självklart finns det utmaningar. Vi ska ha mer av järnväg. Vi ska ha mer av smarta transporter. Men det funkar inte alltid i hela landet. Då måste vi tänka smartare. Vi måste också visa på vilken potential som finns och vem det är som sitter på lösningarna. Det är på landsbygden vi har skogen. Det är där vi har de gröna kolatomerna, som visserligen har precis samma molekyluppbyggnad som de fossila men som ingår i ett kretslopp, vilket jag gärna kan prata mer med om för att förklara den kemiska skillnaden. Det är där energin från vattenkraften och vindkraften finns. Det är det som bygger mycket av vår tunga industri. Det är där gödsel som görs till biogas finns. Det är där det finns restavfall som man också kan köra bilar på. Mycket av sjöfartens framtida möjligheter finns i restprodukter som man kan göra bränsle av. Vissa partier har inte riktigt förstått att det är hemma i garaget man laddar sin elbil, inte framför allt längs med vägarna. Det är där infrastrukturen redan är utbyggd. Förutsättningarna för dem som behöver bilen finns på landsbygden.