bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Utskottet noterar att det pågår arbete på olika områden för att stärka hästnäringen, bl.a. HNS projekt i samverkan och för hästnäringen. Inom HNS pågår även ett arbete med att främja hästavel och uppfödning. Vidare finns det vid en samarbetsgrupp inom hästområdet som utgör en plattform för informations- och utvecklingsutbyte och som arbetar med att identifiera och utveckla frågor som är viktiga för hästnäringen. Utskottet noterar också att regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska analysera hästnäringens förutsättningar efter omregleringen av spelmarknaden. Slutligen konstaterar utskottet att lektioner i ridning nu omfattas av friskvårdsbidraget. När det gäller EU-stöd noterar utskottet att kompensationsstödet inom landsbygdsprogrammet ska riktas till jordbruksproduktion och att det är svårt att skilja ut hästar som används för jordbruksproduktion om det ska ske på ett rättssäkert och rättvist sätt. Det finns dock möjligheter att söka andra stöd som t.ex. företags- och projektstöd. Hästar kan även användas som betande djur för att hävda ängs- och betesmarker i det riktade stödet till den typen av marker. Vidare noterar utskottet att regeringen har startat arbetet med att ta fram en strategisk plan för och det nationella genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Utskottet konstaterar att de nu aktuella frågorna är föremål för regeringens uppmärksamhet och föreslår därför att motionerna 2018/19:905 (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:952 (S), 2018/19:1326 (M) yrkandena 1 och 8, 2018/19:1487 (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1685 (M) yrkandena 1 och 2 och 2018/19:2736 (KD) yrkande 36 lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om binäringen. Jämför reservation 38 (KD). Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 35 bör en översyn göras av hur biodlingen kan stödjas och utvecklas i . Till följd av kemikalieanvändningen har beståndet av vildbin och andra insekter som utför pollinering av växter minskat. Denna ekosystemtjänst behöver förstärkas, och en viktig funktion i detta sammanhang har biodlarnas honungsbin. I motion 2018/19:2805 av och (båda M) yrkande 1 anförs att lagar och regelverk bör ses över i syfte att öka konkurrenskraften och produktionen av svensk honung. Den stora förtjänsten av svensk biodling är utöver att producera svensk honung arbetet med att pollinera växterna och därmed öka skördarna av såväl bär och frukt som lantbruksgrödor. En låg lönsamhet riskerar dock att leda till att antalet biodlare minskar och att skördarna av bär, frukt och lantbruksgrödor därmed minskar. fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att sammanställa vilka insatser som görs i för att motverka nedgången av vilda pollinatörer och föreslå kostnadseffektiva insatser som kan vända utvecklingen. Uppdraget slutredovisades i rapporten till insatser som kan motverka nedgången av vilda pollinatörer i – Slutredovisning av regeringsuppdrag Kartlägga och föreslå insatser för pollinering (NV-08866-17). föreslår en rad åtgärder för att gynna pollinatörer, bl.a. översyn av miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet, ett uppdrag till , och länsstyrelserna att göra en fördjupad nationell analys av vad som krävs när det gäller areal och kvalitet av ängs- och betesmarker för att miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv ska kunna uppnås, ett regeringsuppdrag till att redovisa hur vilda pollinatörer ska beaktas och gynnas vid planering, anläggning och förvaltning av infrastrukturmiljöer m.m. Rapporten är nu under beredning inom . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 och 23) föreslog regeringen ett antal förstärkningar som gynnar bl.a. pollinerande insekter i odlingslandskapet. Dåvarande miljöminister lyfte i sitt svar på skriftlig fråga 2017/18:193 Minskning av insekter bl.a. fram regeringens förslag till förstärkning av miljöåtgärder för ängs- och betesmarker inom ramen för landsbygdsprogrammet med totalt , ökade anslag för omställning till ekologisk odling med totalt och förslag för skydd och förvaltning av värdefull natur med ca som åtgärder som är gynnsamma för insektspopulationen. Vidare betonade miljöministern att regeringen är oroad över den utbredda användningen av kemiska växtskyddsmedel i privata trädgårdar, när det finns fullgoda alternativ, och aviserade att kommer att vidta åtgärder, med målsättningen att det ska leda till förbud mot sådan användning. Vidare anför regeringen i vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) att satsningar på åtgärder för värdefull natur som t.ex. skötsel av skyddade områden är viktiga och att ytterligare satsningar på detta behövs. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 bör ökas med . bereder propositionen för tillfället, och förväntas fatta beslut . Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) framgick att det svenska programmet för biodling, även kallat det nationella honungsprogrammet, för perioden –2019 godkänts av kommissionen. Regeringen ansåg att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur borde förstärkas med –2019 med anledning av detta. biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 23 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99). Det nationella honungsprogrammet är till för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter. Syftet är dessutom att minska varroakvalstrets och därmed sammanhängande sjukdomars negativa inverkan på biodlingen samt att stärka näringen genom att påvisa pollineringens betydelse för fler pollen- och nektarproducerande växter i odlingslandskapet. Programmet tas fram i nära samarbete med biodlingens organisationer och löper i treårsperioder. Programmet har följande fyra mål: – Fortsatt tillväxt och konsolidering – Informations- och kursmaterial till utbildning och marknadsföring – Tillgång till bra pollen- och nektarväxter. Det nationella honungsprogrammet –2019 utgör ett fortsatt stöd för att utveckla näringen. Satsningar och projekt via det nationella honungsprogrammet i kombination med kraftfulla och samordnade initiativ från branschen är viktiga för näringens utveckling. Insatser för bättre bihälsa och kompetensutveckling har även fortsättningsvis hög prioritet men kombineras med ett ökat fokus på bättre tillgång till pollen- och nektarväxter i odlingslandskapet. Enligt EU-direktiv om hållbar användning av bekämpningsmedel ska nationella handlingsplaner för hållbar användning av växtskyddsmedel tas fram av alla medlemsstater och skickas till kommissionen. I planen ska medlemsstaterna fastställa kvantitativa mål, riktmärken, åtgärder och tidtabeller för att minska riskerna med och konsekvenserna av användningen av växtskyddsmedel för människors hälsa och miljön. Den första svenska handlingsplanen enligt kraven i EU-direktivet beslutades av den dåvarande regeringen. Den planen har setts över och en reviderad plan beslutades . Den reviderade planen innehåller sex mål, varav ett är nytt. Det nya målet lyder: Användningen av växtskyddsmedel som är skadliga för pollinerande insekter ska anpassas så att riskerna minimeras. Syftet är att särskilt sätta fokus på pollinerande insekter. Vidare framgår av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att regeringen beslutat om ökad flexibilitet i förgröningsstödet. Bland annat har villkoren för ekologiska fokusområden ändrats så att de omfattar arealer med blommande träda. Regeringen anför att en ökad areal med blommande växter i odlingslandskapet gynnar pollinatörer. Bin, humlor och andra pollinerande djur har stor betydelse för pollinering av både odlade och vilda växter. De har därigenom en oerhört viktig roll för att stödja ekosystemen och deras funktioner. Utskottet anser därför att det är angeläget att man kommer till rätta med den minskning som sker av pollinerande insekter. Utskottet noterar som föreslår en rad åtgärder för att gynna pollinatörer och ser fram emot resultatet av detta arbete. Vidare noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen och vårändringsbudgeten föreslog ett antal förstärkningar som bl.a. gynnar pollinerande insekter i odlingslandskapet. När det gäller kemiska bekämpningsmedel och deras påverkan på pollinerande insekter noterar utskottet regeringens målsättning att förbjuda privat användning av kemiska växtskyddsmedel och det nya målet i den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel. Utskottet välkomnar detta arbete. Det nationella honungsprogrammet utgör ett betydelsefullt stöd för fortsatt utveckling av näringen. De satsningar som regeringen, i samarbete med biodlingens organisationer, har tagit fram inom ramen för programmet är viktiga för att stödja näringen i dess arbete. Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatet av de satsningar som pågår föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2736 (KD) yrkande 35 och 2018/19:2805 (M) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om småskaliga slakterier. Jämför reservation 39 (M, SD, KD). Enligt kommittémotion 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 13 behövs enklare regler för småskaliga slakterier. Småskaliga slakterier är viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade och högkvalitativa livsmedel. Dessutom bidrar de småskaliga slakterierna till kortare djurtransporter och lokala arbetstillfällen. Motionärerna anser att för att fler småskaliga slakterier ska kunna etableras behöver reglerna för dessa förenklas ytterligare. Även i kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 23 efterfrågas förenklade regler för småskaliga och mobila slakterier. Småskaliga slakterier är viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade livsmedel och skapar en viktig infrastruktur för att stärka den växande gastroturismen. Fler småskaliga slakterier runt om i landet leder dessutom till kortare djurtransporter och skapar arbetstillfällen, som försörjningen av kött förenklas i händelse av störningar i infrastrukturen. Motionärerna vill att fler småskaliga slakterier ska kunna etableras och vill därför att de regler som gäller ska ses över i syfte att förenkla dem ytterligare. Regelverket för slakt och köttbesiktning är harmoniserat och regleras av och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien, och rådets förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung och och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Grunden i regelverket är att djur som ska bli livsmedel ska slaktas hygieniskt i en godkänd livsmedelslokal för att köttet sedan ska kunna släppas ut på marknaden. Både gårdsslakterier och mobila slakterier är förenliga med regelverket. Mobil slakt är förenligt med de struktur- och hygienkrav som ställs på slakterier, och det finns inte några undantag eller lättnader för mobil slakt. Förordningen (EG) nr 854/2004 om offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung kommer att ersättas av den nya EU-förordningen om offentlig kontroll som börjar tillämpas (och rådets förordning (EU) nr 2017/625). Enligt håller reglerna om kontroll av produkter av animaliskt ursprung på att ses över. Regeringen eftersträvar en större flexibilitet i reglerna för en modernisering och effektivisering av lagstiftningen. fick i uppdrag av regeringen att se över avgiftssystemet för kontroller på slakterier och vilthanteringsanläggningar (N2017/02264/DL). skulle utreda nuvarande avgiftskonstruktion och andra kostnader som påverkar slakterier och vilthanteringsanläggningar. Verket skulle även ge förslag på hur kontrollerna, genom t.ex. innovativa och digitala lösningar, kunde moderniseras och effektiviseras. Uppdraget i delen som rör avgiftskonstruktionen redovisades i rapporten av regeringens uppdrag att se över avgiftssystemet för kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar (dnr 2017/01346). slutsats är att nuvarande avgiftssystem för offentlig kontroll av slakterier och vilthanteringsanläggningar behöver göras om, både för att skapa förutsättningar för att hålla nere kontrollkostnaderna och för att ge en annan fördelning av kontrollkostnaderna jämfört med . Modellen ska vara lätt att förstå och använda, och ge förutsättningar för ökad transparens när det gäller avgiftsuttag. Modellen ska uppfylla kraven i den gällande kontrollförordningen och beakta den kommande kontrollförordningen. Rapporten är under beredning inom . redovisade till regeringen hur myndigheten –2020 planerar att effektivisera och modernisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar. tog fram en handlingsplan med åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för den offentliga kontrollen vid slakterier och vilthanteringsanläggningar, stärka kommunikationen med företagen och öka förmåga att driva moderniseringsfrågor på EU-nivå. Åtgärder för att minska kostnaderna omfattar bl.a. att förbättra verksamhets- och ekonomistyrning av kontrollen och införa ett mer riskbaserat arbetssätt som innebär ett minskat behov av kontroll. satsar på att utveckla dialogen och kommunikationen med slakterier och vilthanteringsanläggningar för att göra det enklare för företag att följa reglerna. Myndigheten ser ett behov av att utveckla och modernisera EU-lagstiftningen om hur kontrollen ska utföras. Möjligheterna att använda moderna tekniska lösningar för kontroll är begränsade; exempelvis måste en veterinär vara närvarande på slakterier som ett djur slaktas. Reglerna gör det svårt att bedriva en kostnadseffektiv kontroll, särskilt i glesbygd. har i samarbete med SLU påbörjat en vetenskaplig studie där slaktkontroller genomförs på distans med hjälp av modern teknik för bild- och ljudöverföring. Resultaten från studien kommer att publiceras som vetenskapliga artiklar i internationella tidskrifter samt som populärvetenskapliga artiklar. Av regleringsbrev framgår att av myndighetens förvaltningsanslag får användas för att genomföra olika åtgärder för att modernisera och effektivisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar t.ex. genom innovativa och digitala lösningar. I fråga om antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar (mindre än slaktad vikt ) anges i årsredovisning att antalet aktiva anläggningar var 172 medan det 2017 var 165, vilket är en ökning med 7 slakterier. Vidare framgår av årsredovisning att myndigheten tilldelades i särskilda anslagsmedel för att sänka kontrollavgiften för slakterier och vilthanteringsanläggningar. Samtliga slakterier och vilthanteringsanläggningar fick avgiften nedsatt. Avgiften för anläggningar med en planerad slakt på under låg på samma nivå som EU:s minimiavgifter. Utan anslaget skulle de mindre företagens avgifter per slaktat djur öka flerfalt. Slakterier med en planerad slakt på över betalade 2,01 gånger minimiavgifterna. Utan anslaget skulle den sammanlagda avgiften för företag som slaktar över öka nästan till det dubbla. Utskottet noterar att det pågår en översyn av regelverket inom EU och att regeringen eftersträvar en moderniserad och effektivare lagstiftning. Utskottet noterar även att tagit fram en handlingsplan i syfte att minska kostnaderna för kontrollen vid slakterier, stärka kommunikationen med företagen och öka myndighetens förmåga att driva moderniseringsfrågor på EU-nivå. En rapport om avgiftssystemet för offentlig kontroll av slakterier har presenterats, och slutsatsen är att avgiftssystemet måste ses över. Utskottet välkomnar det arbete som pågår på området och ser fram emot att ta del av resultatet av detta. Utskottet konstaterar även att antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar fortsätter att öka, vilket är positivt. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2018/19:1292 (SD) yrkande 13 och 2018/19:2896 (M) yrkande 23 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lokala matupplevelser och om mathantverk. I motion 2018/19:1321 av m.fl. (S) anförs att det växande intresset för lokala matupplevelser bör tillvaratas, främjas och vårdas i syfte att stärka besöksnäringen. Måltidsupplevelser ses som en del av besöksnäringen i och har goda möjligheter att utvecklas och skapa ännu mer tillväxt. Ett ökat intresse för matkulturer, råvaror, ursprung, historia och måltidens roll märks tydligt, vilket är en viktig grund för både måltidens och näringens utveckling. Enligt motion 2018/19:2648 av (M) bör länsstyrelser och regioner ges ett tydligare uppdrag att stötta svenskt mathantverk. Samarbete mellan matproducenter, myndigheter och andra aktörer som har intresse ac´v svenskt mathantverk är viktigt. Regeringen bör fortsätta den tidigare alliansregeringens goda arbete för svensk mat. När det gäller måltidsupplevelser bedömde regeringen i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) att det finns goda förutsättningar att marknadsföra och utveckla insatser för att möta den potential som finns i upplevelser kring mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen. Utskottet anslöt sig till regeringens bedömning i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisas att svensk besöksnäring har en fortsatt positiv utveckling, och för att ta ett samlat grepp kring frågorna tillsatte regeringen utredningen besöksnäring – en samlad politik för upplevelsebaserad tillväxt. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande , Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95). I betänkandet föreslår utredningen att regeringen utvecklar, antar och genomför en nationell strategi för en hållbar och växande besöksnäring. Även delstrategier för ett antal temaområden föreslås, däribland måltidsturism. I storleksordningen en tredjedel av de medel som utländska besökare spenderar vid besöket i går till inköp av livsmedel, mat och dryck i butiker, restauranger, kaféer etc. Vidare föreslår utredningen bl.a. ett stärkt nationellt samlat ansvar för långsiktig kunskapsutveckling och innovation samt en stärkt myndighetssamordning. Betänkandet har remitterats och är under beredning inom . Vidare framgår av budgetpropositionen att utländska besökares konsumtion av restaurangtjänster och inköp av livsmedel var och ökade till . För att möjliggöra fortsatta satsningar inom området och utveckla potentialen i att möta efterfrågan på upplevelser kring mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet avsatt för detta ändamål. Merparten av dessa medel har beviljats V.S. som samverkar med regionala organisationer i arbetet för att stärka produktutveckling och marknadsföring av måltidsupplevelser i . Tillsammans med Visit och samarbetspartners investeringar i programmet ska satsningen omsätta . I vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) anför regeringen att satsningar bör göras på strategiska och samverkande insatser för att utveckla besöksnäringen på landsbygd, näringslivsinsatser på landsbygd och utveckling av en metodik för landsbygdsanalyser och konsekvensbedömningar i olika samhällssektorer. Regeringen anser att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling inom utgiftsområde 24 bör ökas med för detta ändamål. bereder propositionen för tillfället, och förväntas fatta beslut . När det gäller traditionell småskalig matkultur framgår av regeringens beslut Ändring av uppdrag om riktade insatser inom Landsbygdsprogrammet 2014–2020 (dnr N/2016/00265/HL) att ska öronmärkas för vissa områden i landsbygdsprogrammet 2014–2020. Bland annat ska avsättas för småskalig livsmedelsförädling. Andra områden som medel också öronmärks för och som berör området småskalig matkultur är diversifiering för samiska företag och vilt som mat. har inom ramen för landsbygdsprogrammet bl.a. utlyst till samarbetsprojekt som bidrar till att främja och bevara traditionell och småskalig mat- och livsmedelsframställning. Satsningar som kommer att prioriteras av kommer bl.a. att vara produktutveckling, marknadsföring och försäljning av förädlade produkter eller svenska produkter med skyddad EU-beteckning samt utveckling av regionala kluster eller nätverk som kan gynna denna typ av småskalig matkultur. Utlysningen är en del av regeringsuppdraget Traditionell småskalig matkultur, se nedan. Företag, myndigheter, kommuner, landsting, regioner, föreningar, andra organisationer och enskilda aktörer kan ansöka om stödet 2019. I regleringsbrevet fick i uppdrag att, i samverkan med bl.a. och folkminnen, och , –2018 främja ett levande och dynamiskt kulturarv kopplat till mat- och livsmedelsframställning. Myndigheterna skulle tillsammans synliggöra, tillvarata och utveckla bl.a. traditionell kunskap, mångfald av växtsorter och husdjursraser, kulturmiljöer och landskap. I regleringsbrev förlängdes uppdraget . Uppdraget ska slutredovisas till . Av redovisningen ska bl.a. framgå hur det arbete som myndigheterna genomfört samt hur resultat som uppkommit genom utlysningar i fortsättningen skulle kunna användas av aktörer som driver eller vill utveckla småskalig verksamhet kopplad till traditionell matkultur. Det framgår även av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att regeringen beslutat att bidra med –2020 till ett nationellt resurscentrum för mathantverk som ska utveckla och bevara kunskapen om traditionellt mathantverk. Verksamheten är placerad vid i . gav regeringen i uppdrag att utvärdera Nationellt resurscentrum för mathantverk vid i . Statskontorets utvärdering ska bl.a. inriktas på hur väl syftet att utveckla och bevara kunskapen om mathantverk har uppfyllts, om genom verksamheten lyckats samla in generell kunskap om mathantverk och bidragit till metodutveckling inom området samt om genom verksamheten möjliggjort ett aktivt utbyte av kunskap och erfarenheter med berörda aktörer i hela . Uppdraget ska redovisas . Utskottet vidhåller sin uppfattning att det finns goda förutsättningar att marknadsföra och utveckla insatser för att möta den potential som finns i upplevelser av mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen. Förutom aktiviteter inom ramen för handlingsplanen för livsmedelsstrategin pågår dessutom flera aktiviteter inom bl.a. landsbygdsprogrammet för att främja måltidsupplevelser. Utskottet noterar även med intresse att utredningen land att besöka föreslagit en delstrategi för utveckling av måltidsturism som koordineras med livsmedelsstrategins målsättningar och insatser. Regeringen föreslår även i vårändringsbudgeten ytterligare medel för att utveckla besöksnäringen på landsbygd. Mot bakgrund av de aktiviteter som pågår på området anser utskottet att motion 2018/19:1321 (S) i allt väsentligt kan anses vara tillgodosedd. När det gäller mathantverk har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet öronmärkt medel för småskalig livsmedelsförädling. Utskottet noterar också att tillsammans med andra berörda myndigheter har i uppdrag att främja ett levande och dynamiskt kulturarv kopplat till mat- och livsmedelsframställning. Vidare tilldelas till ett nationellt resurscentrum för mathantverk, där Statskontoret fått i uppdrag att utvärdera verksamheten . Utskottet anser med hänvisning till det redovisade att motion 2018/19:2648 (M) kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2018/19:52 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020 till handlingarna och avslår motionsyrkanden om omställning av jordbruksmark, om fäbodjordbruk, om översyn av rennäringslagen, om stora fåglars påverkan på jordbruket, om växtförädling, om skördeskadeförsäkring och om proteinfoderodling. Jämför reservation 40 (SD) och 41 (SD) samt särskilt yttrande 2 (C).