bet · H601SfU17 · 2019-04-03 00:00:00 — Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:2985 (SD) yrkandena 2, 4 och 8, 2018/19:735 (SD) yrkande 24, 2018/19:1119 (SD) yrkande 15, 2018/19:2986 (SD) yrkande 18, 2018/19:2839 (C) yrkande 4, 2018/19:297 (V) yrkandena 34–36 och 38 och 2018/19:2322 (MP) yrkande 1. Europeiska kommissionen ger i meddelande COM(2014) 210 vägledning om tillämpningen av familjeåterföreningsdirektivet. Kommissionen säger bl.a. att direktivet ska tolkas och tillämpas på ett sätt som är förenligt med . Medlemsstaterna har viss frihet att bedöma när det är lämpligt och nödvändigt att kontrollera familjebanden genom intervjuer eller andra undersökningar, däribland DNA-provtagning. Enligt artikel 16.4 får medlemsstaterna utföra särskilda kontroller när det finns välgrundade misstankar om vilseledande eller skenäktenskap. Utskottet kan konstatera att och utlandsmyndigheterna, i enlighet med officialprincipen, har en utredningsplikt som innebär att ett ärende ska utredas så som dess beskaffenhet kräver. Vidare gäller som huvudinriktning i fråga om barn som kommer ensamma till att barnet ska återförenas med sina föräldrar i hemlandet (MIG 2014:7). Utskottet kan med det anförda inte se några skäl för att göra tillkännagivanden om DNA-test, oanmälda hembesök eller återförening i hemlandet. Utskottet avstyrker därför motion 2018/19:2985 (SD) yrkandena 5–7. När uppehållstillstånd beviljas på grund av ett förhållande ska tillståndet vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället, om inte makarna eller samborna har sammanbott utomlands , eller det på något annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Efter en prövoperiod med tidsbegränsat uppehållstillstånd kan permanent uppehållstillstånd beviljas, s.k. uppskjuten invandringsprövning. Om förhållandet har brutits innan prövotiden har löpt ut får uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till , om förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen eller utlänningens barn i förhållandet har utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning eller om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. Utskottet kan konstatera att det av förarbetena framgår att denna ordning tillkommit för att underlätta för utlänningar att få uppehållstillstånd och att det utan en möjlighet att pröva om förhållandet är seriöst skulle bli nödvändigt att inta en restriktiv hållning till invandring på denna grund (prop. 1983/84:144 s. 66 och 73). Redan vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd som anhörig ska det i vissa fall särskilt beaktas om det finns risk för att utlänningen eller utlänningens barn skulle kunna bli utsatta för våld eller annan allvarlig kränkning i förhållandet. Om en sådan risk finns utgör det särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd. genomför kontroller mot belastnings- och misstankeregistren i detta syfte. Stöd för detta finns i förordningen (1999:1134) om belastningsregister och förordningen (1999:1135) om misstankeregister. När det gäller en ansökan som avser en person som redan har ingått äktenskap kan emellertid en sådan inte avslås på denna grund, eftersom EU:s familjeåterföreningsdirektiv inte medger detta. Utskottet anser att det är viktigt att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att uppehållstillstånd beviljas när det kan misstänkas att ena parten i ett förhållande kommer att utsättas för våld eller allvarliga kränkningar. Det är också viktigt att motverka skenförhållanden. får inte möjligheterna att få uppehållstillstånd begränsas för de seriösa anknytningar som ännu inte blivit etablerade. Enligt utskottet är det regelverk som är på plats balanserat för att tillgodose dessa krav. Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkanden om att reglerna om uppskjuten invandringsprövning ska tas bort. Utskottet avstyrker med det ovan anförda motionerna 2018/19:2985 (SD) yrkande 3, 2018/19:2843 (C) yrkandena 23 och 29, 2018/19:1475 (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:297 (V) yrkande 37, 2018/19:2768 (KD) yrkande 23 och 2018/19:2594 (L) yrkande 14. Det försörjningskrav som gäller enligt utlänningslagen har tillfälligt skärpts genom 9 § tillfälliga lagen. Bland annat har utlänningslagens krav på att anknytningspersonen ska kunna försörja sig själv ändrats till att anknytningspersonen ska kunna försörja både sig själv och den som söker uppehållstillstånd. Vidare omfattar försörjningskravet i tillfälliga lagen, till skillnad från vad som gäller enligt utlänningslagen, även bl.a. anknytningspersoner som är svenska medborgare. Enligt den sakpolitiska överenskommelsen ska en parlamentarisk kommitté tillsättas för att utreda hur den framtida migrationspolitiken ska se ut. Utskottet ser inte några skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att försörjningskravet i tillfälliga lagen ska införas permanent eller att kravet ska förändras eller ytterligare skärpas. Motionerna 2018/19:2921 (M) yrkande 7 och 2018/19:2985 (SD) yrkande 1 avstyrks därmed. Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4–8 samt 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 34–36 och 38, 2018/19:2322 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkande 4. Det finns tillfällen då familjer har splittrats eller ny kärlek har uppstått över nationsgränser. Att leva nära sina närmsta familjemedlemmar är viktigt och önskvärt. Emellertid bör all anhöriginvandring och familjeåterförening baseras på ett väl uppbyggt regelverk och missbruk av regelverket måste beivras. Anhöriginvandringen får inte på ett orimligt sätt belasta skattebetalare eller leda till ett ökat utanförskap. I de senaste årens stora migrationsflöden till har nära hälften av alla uppehållstillstånd beviljats för olika typer av anhöriginvandring. Bland annat har problemet med s.k. kedjetillstånd eller serietillstånd ökat. En utlänning bör inte kunna ansöka om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som själv kommit till som anhörig till en annan person. I dessa fall bör en viss karenstid finnas innan personen ska kunna vara anknytningsperson. Det är brottsligt att tvinga någon till äktenskap, men det är svårt att ge fullgott skydd mot tvångsäktenskap som ingåtts utomlands under utländsk lagstiftning. För att motverka tvångsäktenskap bör en regel införas, med inspiration från , som innebär att båda parter måste vara för att utlänningen ska kunna ansöka om uppehållstillstånd på grund av anknytning. Eftersom många länder saknar ett fungerande folkbokföringssystem är det svårt för att fastställa om det finns släktskap mellan en anknytningsperson i och en utlänning. Den existerande rätten till DNA-test för att styrka släktskap bör därför utökas och bli huvudregel. Bara om det framstår som uppenbart obehövligt ska kunna avstå från ett DNA-test. För att förhindra skenäktenskap, tvångsäktenskap och våld i nära relationer bör det vara möjligt för att i enlighet med EU:s familjeåterföreningsdirektiv genomföra oanmälda hembesök. Barn ska i så stor utsträckning som möjligt leva tillsammans med sina föräldrar och det är viktigt att motverka splittring och familjeseparationer. För att minska incitamenten för familjer att skicka iväg sina barn på riskfyllda resor ska dock familjeåterförening där minderåriga är inblandade ske i hemlandet eller i ett tredje land där det finns familj. bör i större utsträckning utreda om det verkligen är barnets bästa att återförenas i . Slutligen bör möjligheten att utvidga anhöriginvandringen utredas i de fall personen som söker uppehållstillstånd är i behov av särskild tillsyn, och anknytningspersonen utgör närmast levande släkting. Anknytningspersonen ska åta sig fullt försörjningsansvar och vara släkt i rakt uppåt- eller nedåtstigande led eller sidledes. Anhöriginvandring, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 34–36 och 38 samt 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2018/19:2322 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4–8 samt 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 18. Anhöriginvandring är en av få lagliga vägar till . Tillfälliga lagen har begränsat denna väg avsevärt. Om fler familjer på flykt skulle tillåtas att återförenas skulle det innebära att många människor slapp ta den livsfarliga vägen över . Att få bo ihop med sin familj är en mänsklig rättighet. För att få rätt att återförenas med en familjemedlem som har fått uppehållstillstånd i måste den som är kvar i sitt hemland intervjuas vid en svensk beskickning. Detta är t.ex. när det gäller syrier omöjligt, och samtliga grannländer vars beskickningar hanterar familjeåterförening för syrier nekar syrier inresa eller begränsar möjligheterna kraftigt. Att ge syrier möjlighet att ansöka om familjeåterförening elektroniskt eller vid beskickningar i andra länder som de kan ta sig till skulle säkerställa att rätten till familjeåterförening respekteras. Uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning mellan föräldrar och barn får endast beviljas om barnet är . Om en person i familjen har skyddsbehov är det sannolikt att även den övriga familjen har det. Relationen mellan förälder och barn är i de flesta fall livslång och det är orimligt att kräva att den ska avslutas för att barnet fyller . fanns en s.k. sista-länken-bestämmelse i utlänningslagen som innebar att om en enda familjemedlem fanns kvar i hemlandet kunde den personen få uppehållstillstånd i för att leva med familjen här. Det finns åtskilliga exempel på kvarvarande, åldriga föräldrar som separerats från sina vuxna barn och därför bör bestämmelsen återinföras. Enligt nuvarande lagstiftning förlorar barn som beviljats asyl i rätten till familjeåterförening när de blir svenska medborgare. Denna ordning kan starkt ifrågasättas. Det är inte rimligt att svenska medborgare ska behandlas sämre än andra i detta avseende. Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (KD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkande 37, 2018/19:1475 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 29. Den s.k. tvåårsregeln kom till för att förhindra skenäktenskap. Dessvärre har det visat sig att kvinnor som misshandlats av sin partner har försatts i en tvångssituation. De har haft att välja mellan att fortsätta utstå psykisk eller fysisk misshandel eller att bli utvisade. Därför ändrades lagen och kan den person som utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning under förhållandet, och därmed lämnat detsamma, beviljas fortsatt uppehållstillstånd även om förhållandet upphört innan förflutit. Lagändringen har dock inte förbättrat situationen för kvinnor i avsedd omfattning. Bland annat krävs att sammanboendet inte har varit helt kortvarigt och att förhållandet från början har varit seriöst för att hänsyn ska tas till att kvinnans uppbrott skett på grund av våld. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att anknytningspersonen kan komma att förgripa sig på sökanden, eller för att fastställa om personen tidigare förgripit sig på en sambo eller en make eller maka, bör en kontroll av anknytningspersonen alltid göras genom utdrag ur brottsregistret. Även information om besöksförbud har meddelats tidigare bör inhämtas. Kontroller bör också göras utifrån folkbokföringsregistret och register, vilket kan ge en bild av om någon tidigare ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personen i fråga. På så sätt kan ingen sätta i system att inleda ett förhållande och sedan avsluta det innan tvåårsperiodens utgång. Regelverket rörande våld och utnyttjande i anknytningsärenden bör utredas. Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkande 37, 2018/19:1475 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkande 3. En grupp som är väldigt utsatt är de kvinnor som utsätts för våld efter att de har beviljats uppehållstillstånd med s.k. uppskjuten invandringsprövning. I har vi i teorin nolltolerans mot våld vad gäller svenska kvinnor och kvinnor som har permanent uppehållstillstånd, men en helt annan standard gäller för kvinnor som kommer hit via anknytning och har tidsbegränsat uppehållstillstånd. Nolltolerans mot våld i nära relationer ska gälla alla som bor i . Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkande 37 och 2018/19:1475 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 29 samt 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkande 3. Många kvinnor som misshandlats av sina män under den tvååriga prövotiden för permanent uppehållstillstånd har blivit utvisade från om de brutit upp från förhållandet. Denna rättstillämpning har alltför länge tillåtits få oacceptabla konsekvenser, t.ex. att många kvinnor sett sig tvingade att stanna kvar i förhållanden trots misshandel eftersom utvisning till hemlandet skulle kunna medföra ännu värre konsekvenser för dem. Gällande regler har fått till följd att visst våld och kränkning kan accepteras och att myndigheterna medges ett för stort tolkningsutrymme, vilket framgår bl.a. av rapporter från för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks). Vidare innebär tillfälliga lagen att relationen kan behöva bestå för att den som anlänt genom anhöriginvandring ska kunna få permanent uppehållstillstånd. Regeringen bör återkomma med förslag på förändringar av bestämmelserna om anhöriginvandring i syfte att värna utsatta kvinnors situation, både i tillfälliga lagen och i utlänningslagen. Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkande 1. Ett skarpt försörjningskrav vid anhöriginvandring ska ingå i en ny migrationslagstiftning. I det försörjningskrav som finns i tillfälliga lagen ingår krav på anknytningspersonen att kunna försörja sig själv och familjen samt krav på tillräckligt stor bostad för sig och familjen. Försörjningskravet bör därutöver skärpas ytterligare. Jobb med stabil inkomst ska vara grunden för att försörjningskravet ska bedömas vara uppfyllt. För att garantera varaktighet i försörjningen måste det även krävas att den som ska stå för försörjningen har haft en inkomst och inte genom subventionerad anställning och bidrag som t.ex. arbetslöshetsersättning. Regelverket och den exakta nivån på vilken inkomst som ska krävas för att säkerställa försörjningsförmågan måste utredas. Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 3 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 7. anser att de försörjningskrav som uppställs i tillfälliga lagen bör permanentas och att samtliga kvarvarande undantag bör tas bort. Vidare bör det i försörjningskraven ingå att anknytningspersonen ska ha stabila, regelbundna och tillräckliga försörjningsmedel för sig själv och sina familjemedlemmar och ska uppvisa en bostad som är adekvat för familjen. Därutöver bör anknytningspersonen kunna uppvisa en stabil inkomst , som inte får innefatta någon form av bidrag eller subventionerad anställning. Försörjningskravet bör dessutom utvidgas i enlighet med de rekommendationer som finns i EU:s familjeåterföreningsdirektiv, särskilt när det gäller att familjemedlemmen ska ordna heltäckande sjukförsäkring för den i . Anhöriginvandring, punkt 1 (C) (C) anför: har i detta ärende framställt motionsyrkanden om rätt till familjeåterförening för alla skyddsbehövande och att tvåårsregeln ska ändras så att kvinnor som misshandlats inte ska riskera att förlora sitt uppehållstillstånd. ingick tillsammans med Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse av vilken det framgår att tillfälliga lagen ska förlängas och alternativt skyddsbehövande ges samma möjlighet till familjeåterförening som flyktingar. ska en parlamentarisk kommitté om den framtida migrationspolitiken tillsättas. Därmed saknas det skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande i denna fråga. Anhöriginvandring, punkt 1 (L) (L) anför: Liberalerna har i ärendet framställt ett yrkande som gäller möjlighet till fortsatt uppehållstillstånd för offer för brott med hedersmotiv. Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår att reglerna för utvisning av utländska medborgare som döms för hedersrelaterade brott ska skärpas. Vidare ska den drabbade ges ett stärkt skydd och inte riskera utvisning. Till följd av detta avstår jag från att i en reservation ge uttryck för en avvikande uppfattning i de frågor som ryms inom överenskommelsen. Jag och mitt parti kommer dock noggrant att följa det pågående arbetet och inom ramen för överenskommelsen verka för att våra förslag genomförs. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:297 av m.fl. (V): 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rätten till familjeåterförening kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett borttagande av 18-årsregeln i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett återinförande av sista-länken-bestämmelsen i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förändringar av bestämmelserna om anhöriginvandring i syfte att värna utsatta kvinnors situation, både i den tillfälliga lagen och i utlänningslagen, och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagändring avseende rätten till familjeåterförening så att barn behåller rätten till familjeåterförening när de blivit svenska medborgare, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:735 av m.fl. (SD): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en 24-årsregel för att motverka tvångsäktenskap och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1119 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en 24-årsregel med inspiration av dansk modell och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1475 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av den s.k. tvåårsregeln och därmed underlätta för kvinnor som lämnat sin make att få ett permanent uppehållstillstånd tidigare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter – ett aktivt samarbete mellan länsstyrelser, , kommuner, landsting och kvinnojourer – så att nolltolerans mot våld mot kvinnor ska gälla alla kvinnor i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2322 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla som beviljas uppehållstillstånd i ska ha rätt och möjlighet att återförenas med sin familj och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2594 av m.fl. (L): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till fortsatt uppehållstillstånd för offer för brott med hedersmotiv och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2768 av m.fl. (KD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2839 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla skyddsbehövande ska ha rätt till familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nolltolerans mot våld i nära relationer ska gälla alla som bor i , även personer i anknytningsrelationer med tillfälligt uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra tvåårsregeln så att kvinnor som behandlas illa i ett förhållande ska kunna lämna förhållandet utan att riskera att förlora sitt uppehållstillstånd, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett skarpt försörjningskrav vid anhöriginvandring ska ingå i en ny migrationslagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2985 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta försörjningskrav på anknytningspersonen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa missbruk av anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för utsatta kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en 24-årsregel vid äktenskap utom EU och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade DNA-tester för att styrka släktskap och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om oanmälda hembesök i fråga om anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återförening i hemland eller tredje land och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om närmsta levande släkting och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2986 av m.fl. (SD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en hållbar och självförsörjande anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen.