bet · H701TU1 · 2019-12-06 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 22 kommunikationer, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, låneramar, investeringsplaner och ekonomiska mål. har vidare genomfört en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22. I betänkandet redovisar utskottet sitt ställningstagande till vissa resultat och hur resultaten redovisas. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 10 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer Regeringens hantering av tillkännagivanden Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 1.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Uppföljning av regeringens resultatredovisning Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 2 Anslaget 1:1 – fördelning på anslagsposter Tabell 3 Investeringsplan för Tabell 4 Beräknad låneskuld 2019–2021 för projekt som med godkännande finansieras med lån Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 6 Anslaget 1:2 – fördelning på anslagsposter Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Tabell 9 Investeringsplan för 2020–2022 Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Tabell 11 investeringsplan för 2020–2022 Tabell 12 Budgetförslag för internationell tågtrafik Tabell 13 Budgetförslag för informationssamhället Tabell 14 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 15 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 16 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 17 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 22 punkt 9 och avslår motionerna 2019/20:2625 av m.fl. (SD), 2019/20:2697 av m.fl. (V), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 79 och 86 samt 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5–7. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 45 , 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 22 punkterna 1 och 10. c) Godkännande av investeringsplaner godkänner investeringsplanen för –2022 som en riktlinje för investeringar och investeringsplanen för flygtrafikledning –2022 som en riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 22 punkterna 4 och 7. d) Övriga bemyndiganden och godkännande av ekonomiska mål 1. godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 2. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 3. godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 4. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 5. fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 22 punkterna 2, 3, 5, 6 och 8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V)*, (C), (KD)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (S), (L), (SD)*, (MP) och (M)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer och ett tiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilagorna 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som M, SD, V och KD föreslår i sina anslagsmotioner. Utskottet har även gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 som redovisas i bilaga 4 i detta betänkande. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår trafikutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Analysen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet disponeras så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas regeringens hantering av de tillkännagivanden från som redovisas i budgetpropositionen. Därefter behandlas de förslag i propositionen och de motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 22. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. Transportpolitiken omfattar av budgetmedlen inom utgiftsområdet. I området transportpolitik ingår infrastruktur och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. I området politiken för informationssamhället ingår allmänna frågor om digitalisering och användningen av informationsteknik, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Mål och redovisning av resultat för transportpolitiken gav regeringen i uppdrag att se över de transportpolitiska preciseringarna och lämna förslag till indikatorer för att följa upp de transportpolitiska målen respektive föreslå transportpolitiska preciseringar om trafiksäkerhet. Utgångspunkten i Trafikanalys arbete var att indikatorerna skulle beskriva transportsystemets tillstånd, utvecklingsinriktning och utvecklingstakt, vara välmotiverade ur ett helhetsperspektiv, begränsade till antalet, uppföljningsbara samt i den mån det är lämpligt vara trafiköverslagsgripande. Trafikanalys har redovisat de båda uppdragen och regeringen har haft Trafikanalys redovisning som utgångspunkt för att beskriva transportsystemet i budgetpropositionen. Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Dessutom har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet – och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Utöver detta har regeringen i propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för fastställt målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter EU ETS) ska minska med jämfört med . fattade beslut om målet (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). I budgetpropositionen har regeringen meddelat att detta mål ska användas som ett etappmål till hänsynsmålet. Resultatbedömning av målen för transportpolitiken Transportpolitikens övergripande mål – samhällsekonomisk effektivitet Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Indikator för transportpolitikens övergripande mål är Samhällsekonomisk effektivitet. Transportförsörjning i hela landet och långsiktig hållbarhet följs upp med indikatorerna för funktionsmålet och hänsynsmålet. Regeringens bedömning är att transportförsörjningen ännu inte är samhällsekonomiskt effektiv. I propositionen framhåller regeringen att flera trafikslag inte står för sina kostnader, men att ett undantag är biltrafiken på landsbygden som betalar mer än summan av de kvantifierbara kostnaderna. I propositionen gör regeringen bedömningen att transportsystemets standard och tillförlitlighet sammantaget har försämrats jämfört med . Regeringen pekar bl.a. på att persontågens punktlighet sjönk . Även godstågens punktlighet vid slutstationer har försämrats. Företagens nöjdhet med transportsystemet har sammantaget ökat något . När det gäller användbarhet för alla i transportsystemet pekar många mått i en positiv riktning men några mått pekar åt fel håll. Regeringen framför att det gäller kvinnors inflytande i beslutsprocessen och objektiv trygghet. I propositionen bedömer regeringen att när det gäller godstransporternas tillgänglighet är de lägre 2018 jämfört med när målen antogs 2009, men har utvecklats positivt . Hänsynsmålet – säkerhet, miljö och hälsa Av propositionen framgår att två av de indikatorer som regeringen valt för att beskriva utvecklingen av hänsynsmålet, Omkomna och allvarligt skadade samt Växthusgasutsläpp, visar en positiv utveckling . Regeringen framhåller dock att utvecklingen är sådan att det inte för något av de två målen är sannolikt att uppsatta delmål uppnås . I propositionen konstateras att männen är överrepresenterade bland de trafikdödade även när färdlängd beaktas. Det beror sannolikt på att kvinnor generellt sätt är bättre på att följa trafikregler och beter sig mindre riskfyllt i trafiken än män. Regeringen pekar också på att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter har minskat jämfört med då de transportpolitiska målen antogs. Det saknas dock tillförlitlig officiell statistik för användningen av drivmedel på grund av att den statistiska undersökning som tas fram för den officiella statistiken gjordes om , vilket gav oförutsedda problem. I propositionen framhålls vidare att energieffektiviteten i transportsystemet långsamt har förbättrats . Detta gäller tydligast för persontransporter på väg. Regeringen pekar även på att transporternas påverkan på naturmiljön och kulturlandskapet är omfattande och inte har förändrats på ett avgörande sätt . Transportsystemets påverkan på människors hälsa och livsmiljö är också omfattande och har inte förändrats på ett avgörande sätt . Mål och redovisning av resultat för politiken för informationssamhället Övergripande mål för politiken för informationssamhället Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Under målet för digitaliseringspolitiken finns två delmål. Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Vidare ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen. Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Resultatbedömning av målen för informationssamhället I propositionen framför regeringen att målet för digitaliseringspolitiken delvis kan mätas genom internationella index och rankningar. För att ytterligare mäta måluppfyllelsen har regeringen beslutat om en digitaliseringsstrategi med fem delområden; digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Regeringens bedömning är att användningen av digitaliseringens möjligheter är hög i , och rankas ofta högt, bland de fem bästa, i internationella jämförelser. Regeringen framhåller att minskade antalet inkomna klagomål gällande postfrågor till PTS. Vidare konstaterar regeringen att det är främst de som inte är digitalt delaktiga som upplever problem med tillgången till grundläggande betaltjänster, vilket gäller både privatpersoner, småföretagare och föreningar. Utskottet har uppmärksammat mål- och resultatfrågor i beredningen av budgetpropositionen. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har därför i samband med beredningen av budgetpropositionen följt upp regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Gruppens rapport återfinns i bilaga 4. Utskottet instämmer i samtliga de iakttagelser och bedömningar som gruppen har gjort och väljer att i det följande särskilt lyfta fram vissa av dessa. Utskottet vill inleda med att framhålla att dialogen med regeringen successivt har resulterat i en tydligare och mer ändamålsenlig redovisning av bl.a. mål, indikatorer och resultat, vilket utskottet välkomnar. Utskottet anser att utvecklingen av resultatredovisningen stärks av en dialog där regeringen motiverar förändringar utifrån utskottets ställningstaganden och uppföljningar. Utskottet kan konstatera att det inledande avsnittet för utgiftsområdet ger en översikt över området men kan konstatera att det inte innehåller några resultat eller områdesövergripande resonemang. Utskottet kan vidare konstatera att i resultaten blandas insatser och resultat med beskrivningar av tillstånd, vilket försvårar möjligheterna till en tydlig bild av vad som är resultatet av beslutade insatser och utvecklingen på respektive område. Utskottet noterar att det även i årets budgetproposition saknas hänvisning till hur de riksdagsbundna målen kopplar till Agenda 2030-målen. Utskottet vill understryka betydelsen av att dessa kopplingar görs. Utskottet välkomnar att regeringen har förtydligat kopplingen mellan funktions- och hänsynsmålen. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen har tagit in ett nytt etappmål för hänsynsmålet. Detta etappmål är även likalydande med ett sektorsmål som har beslutat om växthusgasutsläpp från inrikes transporter. Utskottet vill därför påminna om att användningen av samma mål på flera områden ställer höga krav på att redovisning och bedömningar på de olika områdena hänvisar till varandra på ett konsekvent sätt. Utskottet anser att avsnittet om den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 ger en tydlig bild av investeringar och planer för den aktuella perioden. Utskottet anser dock att det vore positivt om avsnittet integreras ytterligare med den övriga resultatredovisningen och kopplas till de indikatorer som de redovisade och planerade insatserna bedöms påverka. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen redovisar utsläpp från internationella transporter i årets budgetproposition. Utskottet vill understryka vikten av en fortsatt sådan redovisning och att utsläppen redovisas på ett sådant sätt att det ger en tydlig bild av utvecklingen . Utskottet konstaterar att det finns indikatorer för digitaliseringspolitiken men att det saknas indikatorer för postsektorn och de grundläggande betaltjänsterna. Utskottet anser att det vore positivt med indikatorer även när det gäller postsektorn och de grundläggande betaltjänsterna. Utskottet ser även gärna att redovisningen av resultaten för digitaliseringspolitiken fortsätter och att kopplingen mellan de riksdagsbundna målen, regeringens delmål, indikatorer och resultat tydliggörs ytterligare. Utskottet noterar i sammanhanget att antalet inkomna klagomål om postfrågor har sjunkit men att klagomål på paketdistribution har ökat; volymen och utvecklingen är dock inte tydlig i avsnittet. Regeringens hantering av tillkännagivanden I budgetpropositionen redovisar regeringen när det gäller utgiftsområde 22 behandlingen av åtta slutbehandlade tillkännagivanden som har föreslagits av trafikutskottet och två tillkännagivanden som har föreslagits av näringsutskottet respektive . Den konstitutionella praxis som har vuxit fram i fråga om tillkännagivanden innebär att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Tillkännagivanden är dock inte rättsligt bindande, och om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den eventuella tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till varför regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör redovisas. har i betänkande 2016/17:KU21 framfört bl.a. att det berörda utskottet lämpligen kan redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. I budgetpropositionen redovisar regeringen när det gäller utgiftsområde 22 behandlingen av åtta slutbehandlade tillkännagivanden som har föreslagits av trafikutskottet och två tillkännagivanden som har föreslagits av näringsutskottet respektive . I riksdagsskrivelse 2013/14:374 tillkännagavs att regeringen ska se till att sjöfarten binds samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter, att regeringen ska arbeta för att genomförandet av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektivt som möjligt och att regeringen bör återkomma till med förslag på införande av ett system med tonnageskatt (bet. 2013/14:TU20 punkt 9). I riksdagsskrivelse 2015/16:296 tillkännagavs att regeringen bör se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet (bet. 2015/16:TU17 punkt 3). När det gäller dessa tillkännagivanden inom sjöfartsområdet framhåller regeringen i budgetpropositionen att började nya regler för tonnagebeskattning att gälla (bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Vidare beslutade regeringen om ändring i förordningen (2012:259) om miljösanktionsavgifter och om ändring i svavelförordningen (2014:509). Förordningsändringarna, som trädde i kraft , innebär bl.a. att det införs en miljösanktionsavgift för överträdelser av vissa förbud om marint bränsle i svavelförordningen. Regeringen konstaterar även att regeringen fastställde den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 . Regeringen framhåller att den nationella planen innehåller åtgärder som syftar till att binda samman sjöfartstransporter mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter. Vidare pekar regeringen på att beslutade regeringen svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö. Den syftar till att ta ett helhetsgrepp om maritima näringar och bidra till att skapa konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. I budgetpropositionen framhåller regeringen även att beslutades propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205). De nya reglerna i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. och sjölagen (1994:1009) trädde i kraft . Vissa lagändringar syftar till att underlätta för sjöfartsnäringen, men även för privatpersoner. Regeringen uppger att den med detta anser att tillkännagivandena är slutbehandlade. I riksdagsskrivelse 2013/14:375 tillkännagavs att den nuvarande möjligheten att bevilja taxameterundantag bör upphävas (bet. 2013/14:TU18 punkt 1). I riksdagsskrivelse 2014/15:24 tillkännagavs att regeringen bör se över det nuvarande beställaransvaret (bet. 2014/15:TU2 punkt 3). Regeringen framför i budgetpropositionen bl.a. att regeringen beslutade om propositionen En ny kategori av taxitrafik (prop. 2017/18:239). I propositionen föreslogs att en ny kategori av taxitrafik införs, och regeringen anför i propositionen att det på så sätt finns förutsättningar för att genomföra de ändringar i taxitrafikförordningen (2012:238) som krävs med anledning av tillkännagivande. beslutade regeringen om ändring i taxitrafikförordningen (2012:238) som innebär att det från inte längre kommer att vara möjligt för innehavare av taxitrafiktillstånd att få undantag från kravet på taxameter. Regeringen uppger att den med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. I budgetpropositionen redogör regeringen även för att den fattade beslut om propositionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) med förslag till ändringar i reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen (2012:210) och taxitrafiklagen (2012:211). Förslagen syftar till att öka regelefterlevnaden på yrkestrafikområdet och taxitrafikområdet och därigenom skapa ordning och reda på vägarna. Vidare beslutade regeringen om ändring i förordningen (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) för att införa motsvarande regler för internationell trafik och för cabotagetrafik. De skärpta reglerna om beställaransvar trädde ikraft . Regeringen uppger att den med detta anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelserna 2013/14:217 och 2013/14:218 tillkännagavs att regeringen behöver påskynda arbetet med att skapa fler säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken (bet. 2013/14:TU14 punkt 8). I budgetpropositionen framför regeringen bl.a. att regeringen uppdrog åt Trafikanalys att genomföra en utredning om trygga och säkra uppställningsplatser. Trafikanalys redovisade uppdraget i rapporten och säkra uppställningsplatser. I budgetpropositionen framhåller regeringen även att fick i uppdrag att göra en översyn av hur bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar kan avhjälpas. I uppdraget ingår att bedöma hur behovet av säkra uppställningsplatser längs större vägar utvecklas, analysera vilka nyttor, kostnader och andra konsekvenser som en utbyggnad av säkra uppställningsplatser längs större vägar är förknippad med samt möjliga affärsmodeller som kan främja en tillräcklig utbyggnad.