bet · H601UbU15 · 2019-03-01 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om studiestödet och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. villkoren för studiemedel, fribeloppet, avskrivning av studieskulder, nedskrivning av studieavgiften och studiehjälp. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, KD, L). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m. 1.Villkoren för studiemedel, punkt 1 (M) 2.Villkoren för studiemedel, punkt 1 (SD) 3.Villkoren för studiemedel, punkt 1 (C) 4.Villkoren för studiemedel, punkt 1 (KD) 5.Vidareutbildning och omställning, punkt 2 (M, KD) 6.Fribeloppet, punkt 3 (KD) 7.Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m., punkt 4 (M) 8.Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m., punkt 4 (SD) 9.Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m., punkt 4 (C) 10.Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m., punkt 4 (L) 11.Studiehjälp, punkt 5 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:281 av (SD), 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 8, 2018/19:1481 av Per Lodenius (C), 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 29, 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2018/19:2933 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 4. Reservation 5 (M, KD) 2018/19:1132 av (M), 2018/19:1449 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1651 av (M) och 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 6 (KD) Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 49, 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2193 av och (båda S), 2018/19:2256 av m.fl. (L) yrkande 9, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (L) 2018/19:2683 av (S) och 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 11 (KD) 2018/19:729 av (SD), 2018/19:1870 av (M), 2018/19:2328 av m.fl. (MP) och 2018/19:2353 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (L), (S), Noria Manouchi (M) och (MP). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 32 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Motionerna tar upp frågor om bl.a. villkoren för studiemedel, vidareutbildning och omställning, fribeloppet, avskrivning av studieskulder, nedskrivning av studieavgiften och studiehjälp. En förteckning över de behandlade motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om villkoren för studiemedel som rör vissa tids- och åldersgränser för äldre studerande, vidareutbildning och omställning, villkoren för studiebidraget inom studiemedlen, studenter med intellektuell funktionsnedsättning och studiemedel för studier på vuxenutbildningen. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (M, KD). Vissa tids- och åldersgränser för äldre studerande I kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 15 anser motionärerna att det ska finnas bättre möjligheter att finansiera studier mitt i livet. Motionärerna föreslår bl.a. att möjligheterna till studiemedel för extra studieveckor för den som fyllt utökas och att möjligheten till tilläggslån för studerande med barn höjs. I kommittémotionerna 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2933 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs att regeringen återkommer med förslag på ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. Omställningspaketet bör enligt motionärerna innehålla förslag på en höjning av fribeloppet, en ökning av antalet extra studieveckor för den som fyllt från 40 , en höjning av åldersgränsen för studiemedel till och att möjligheten till tilläggslån för studerande med barn höjs. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 29 önskar motionärerna att man ser över möjligheterna att införa ett mer flexibelt studiemedelssystem som premierar studenter som avslutar sina studier före utsatt tid och som möjliggör studier högre upp i åldrarna. Enligt motionärerna finns det ett behov av att ta bort utfasningen av studielånet som börjar , möjliggöra studiestöd efter genom att tillåta studielån, men inte bidrag, samt utöka möjligheten att få studielån med så att det blir möjligt att läsa en tvåårig yrkesutbildning eller ett masterprogram. I kommittémotion 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 4 vill motionärerna att det införs nya maximiregler för studier på eftergymnasial nivå. Motionärerna anser i likhet med förslagen i Studiesociala kommitténs betänkande (SOU 2009:28) att tidsgränserna för studiemedel på eftergymnasial nivå bättre bör anpassas till utbildningarnas längd. Vissa studerande bör, enligt motionärerna, kunna få studiemedel än . Även i kommittémotion 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 5 anser motionärerna att vissa studerande bör kunna få studiemedel än , för att öka drivkraften för välplanerade och effektiva studier. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 4 vill motionärerna stärka möjligheterna till vidareutbildning och omställning genom att se över hur studiemedelssystemet kan ändras så att den som är äldre eller har högskoleexamen får ökade möjligheter att studera även senare i livet. Villkoren för studiebidraget inom studiemedlen I kommittémotion 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslår motionärerna att studenter som utbildar sig inom bristyrken som är viktiga för landets ekonomi ska få höjt studiebidrag med ca för att uppmuntra fler att gå dessa utbildningar. I motion 2018/19:281 av (SD) vill motionären att studiebidragets storlek anpassas till kostnadsläget på respektive studieort. Motionären framhåller att skillnaden i boendekostnad mellan olika orter i många fall är mycket stor och att studenters olika förutsättningar visar på vikten av att se över systemet med () för att enklare kunna möjliggöra mer rättvisa villkor. Studenter med intellektuell funktionsnedsättning I motion 2018/19:1481 av Per Lodenius (C) begärs att det skyndsamt tillsätts en utredning för att ta fram ett förslag till ett system för eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning (IF). Motionären framhåller att det är svårt att förutse hur den personliga ekonomin kommer att se ut för personer med IF. Motionären framhåller också att studieanordnarens finansiering inte är klarlagd vad gäller eftergymnasial utbildning som är anpassad för personer med IF. Studiemedel för studier på vuxenutbildningen I motion 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 8 framhåller motionärerna att arbetssökande tvekar att studera på kommunens yrkesutbildning på gymnasienivå (yrkesvux) på grund av att studielån ofta är en förutsättning för dessa studier och i stället väljer en yrkesutbildning hos Arbetsförmedlingen för att kunna få en mer fördelaktig ersättning. Bakgrund och gällande rätt Vissa tids- och åldersgränser för äldre studerande I regeringsförklaringen från framgår att studiemedelssystemet görs mer generöst för äldre som vill vidareutbilda eller omskola sig. Även av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår att mer generösa villkor ges inom studiemedelssystemet för möjligheten till vidareutbildning eller omskolning högre upp i åldrarna. För varje utbildningsnivå (grundskolenivå, gymnasienivå och eftergymnasial nivå) finns det gränser för antalet veckor med studiemedel. Beroende på vilken tidigare utbildning den studerande har kan studiemedel betalas ut för studier på grundskolenivå under 40, 80 eller och för studier på gymnasienivå under antingen 80 eller . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel beviljas . När det särskilt gäller äldre studerande gäller bl.a. att fr.o.m. det år då den studerande fyller kan han eller hon få studiemedel under ytterligare högst om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses om en person av arbetsmarknadsskäl eller av personliga eller andra liknande skäl behöver fullfölja en utbildning eller behöver en vidareutbildning eller en breddad utbildning som inte ryms inom återstående antal studiemedelsveckor. För att studiemedel ska kunna lämnas med hänsyn till särskilda skäl, bör det före studiernas början ha gått sedan den studerande hade studiestöd för studier på den aktuella studienivån (3 kap. 8–10 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödsförordningen [2000:655] och 5 kap. 1 § CSNFS 2001:1). Anpassade maximitider med studiemedel Utredningen om tryggare och effektivare studier har övervägt om Studiesociala kommitténs förslag (SOU 2009:28) om anpassade maximitider med studiemedel utifrån utbildningens längd kan vara en ändamålsenlig åtgärd för att öka genomströmningen i högskolan som det kan tillgodose det behov av rätt till fler veckor med studiemedel som studerande på längre utbildningar kan ha. Utredningen anser dock att en sådan åtgärd innebär tvång och ökad press snarare än stimulans och positiva incitament och föreslår därför inte någon sådan åtgärd (slutbetänkandet Studiemedel för effektiva studier [SOU 2018:73]). Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Studiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Rätten till studiemedel i form av lån är dock begränsad fr.o.m. det år den studerande fyller , vilket innebär att det högsta antalet veckor med studielån en studerande har rätt till minskar . Detta gäller oavsett studienivå. Från och med det år den studerande fyller upphör således både rätten till bidrag och rätten till lån (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). Den senaste höjningen av åldersgränserna trädde i kraft . Då höjdes enligt vad som framgår ovan den övre åldersgränsen för studiemedel från 54 till , och nedtrappningen i rätten att låna höjdes med (prop. 2013/14:1, utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2 s. 29 f., rskr. 2013/14:105). En studerande kan få ett tilläggslån på (2019) vid heltidsstudier fr.o.m. det kalenderår då han eller hon fyller . Tilläggslånet kan beviljas oavsett utbildningsnivå, men som längst . Tilläggslånet är avsett för dem som tidigare haft arbetsinkomster, för att underlätta övergången mellan arbete och studier. Därför krävs det att den studerande haft en viss lägsta inkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Inkomsten ska ha uppgått till om studierna påbörjas . En förutsättning för tilläggslån är att den studerande har ordinarie studielån för de kalenderveckor som tilläggslånet gäller (3 kap. 14 § studiestödslagen, 3 kap. 12 och 15 §§ studiestödsförordningen och 7 kap. CSNFS 2001:1). Villkoren för studiebidraget inom studiemedlen beslutade att höja studiemedlens totalbelopp fr.o.m. genom att höja bidragsdelen med per studiemånad (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:122). Det innebär att studiemedlen för fyra veckors heltidsstudier uppgår till (bidrag och lån ). Studenter med intellektuell funktionsnedsättning Det finns inga särskilda bestämmelser i studiestödslagstiftningen som berör studiemedel till studerande med funktionsnedsättning. I studiestödslagen finns det dock bestämmelser om samordning av studiemedel med andra förmåner. Bland annat har en student inte rätt till studiemedel som han eller hon har sjukersättning, aktivitetsersättning eller rehabiliteringsersättning enligt socialförsäkringsbalken. Studiemedel får inte heller lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för bl.a. kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning (3 kap. 25 § 4 studiestödslagen). För varje utbildningsnivå finns en gräns för antalet veckor med studiemedel. För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas (3 kap. 8 § studiestödslagen). Studiemedel får enligt bestämmelsen lämnas om det finns synnerliga skäl. Enligt förarbetena till studiestödslagen kan synnerliga skäl innebära att den studerande behöver en längre studietid på grund av funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter (prop. 1999/2000:10 s. 94). har prövat frågan om synnerliga skäl i ett antal avgöranden. Av nämndens beslut (dnr 2007-01559) följer att om en studerandes tidigare studier har misslyckats på grund av en funktionsnedsättning kan det vara synnerliga skäl att bevilja fler veckor med studiemedel (se nämndens referatsamling på . har haft i uppdrag att se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras (dir. 2017:125). I utredningens slutbetänkande En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71) sägs följande i fråga om vidare studier för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Utredningen föreslår att förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd ändras. Dels att ett tillägg görs som innebär att universitet och högskolor även ska kunna få statsbidrag för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med intellektuell funktionsnedsättning. Dels att ett tillägg görs som innebär att statsbidrag till kostnader för särskilt utbildningsstöd för studerande med intellektuell funktionsnedsättning även får lämnas till anordnare av yrkeshögskoleutbildningar samt till kommuner i samband med gymnasial komvux. Utredningen föreslår även att ges i uppdrag att definiera och utveckla nationella yrkespaket för målgruppen, som leder fram till en kvalifikation på SeQF-nivå 3. Utredningens bedömning är att gymnasiesärskolan och särskild utbildning inom komvux aktivt ska arbeta med möjligheterna för elever att gå vidare till studier vid reguljär komvux. Vidare gör utredningen bedömningen att det saknas samlad kunskap om de redan befintliga möjligheterna till fortsatta studier på högskolenivå för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Utredningen föreslår att Specialpedagogiska skolmyndigheten och Universitets- och högskolerådet ges i uppdrag att ta fram informationsmaterial och genomföra en informationskampanj om möjligheterna till högskolestudier för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Vidare bedömer utredningen att det saknas samlad kunskap om de redan befintliga möjligheterna till fortsatta studier på yrkeshögskolenivå för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Utredningen föreslår därför att Specialpedagogiska skolmyndigheten och Myndigheten för ges i uppdrag att ta fram informationsmaterial och genomföra en informationskampanj om möjligheterna till yrkeshögskolestudier för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). Studiemedel för studier på vuxenutbildningen Studiemedel består av en bidragsdel och en frivillig lånedel och ges bl.a. till vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå. Den som är kan ansöka om studiemedel för studier på grundskole- och gymnasienivå på komvux och folkhögskola. Studiestödet, som avser alla bidrag och lån för studier, är en del av utbildningspolitiken och har bl.a. som mål att det ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades något genom beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). För vissa studier kan den studerande få en högre bidragsdel och en lägre lånedel. Summan blir lika stor som för det vanliga studiemedlet, men studieskulden blir lägre. Det högre bidraget är bl.a. till för vissa som läser på grundskole- eller gymnasienivå. Studerande i åldern 20–som har studerat på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan och som därefter utan avbrott fortsätter studier på introduktionsprogram eller påbörjar studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) eller motsvarande utbildning i folkhögskola kan under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån inom studiemedlen. Även den som är 20–och är inskriven på Arbetsförmedlingen i samband med att studierna påbörjas, kan få rätt till det högre bidraget (3 kap. 13 § studiestödslagen och 3 kap. 9–9 b och 10 §§ studiestödsförordningen och 6 kap. CSNFS 2001:1). har bl.a. haft i uppdrag att analysera och ta ställning till om det i vissa fall bör kunna göras undantag från skollagens bestämmelser om att de som har fått minst utbildning ska prioriteras när det gäller antagning till komvux på gymnasial nivå och i så fall föreslå möjligheter till undantag. I direktiven angavs att nuvarande regler kan innebära problem och att satsningarna bättre kan anpassas till de behov som finns och nå en specifik målgrupp i behov av en viss utbildning om en annan prioritetsordning tillämpas. Utredningen föreslår därför en ny prioriteringsprincip i skollagen, samt nya urvalsgrunder för komvux och regionalt yrkesvux. Utredningen anför bl.a. att förändringarna leder till en ökad samstämmighet mellan skollagen och underliggande förordningar samt en prioriteringsmodell som står bättre i samklang med de behov vuxenutbildningen ska svara mot (se utredningens slutbetänkande En andra och en annan chans – ett komvux i tiden [SOU 2018:71]). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). Vissa tids- och åldersgränser för äldre studerande har ett av världens mest generösa studiestöd. Tack vare denna möjlighet till ekonomiskt stöd kan alla i studera, oavsett bakgrund. Studiestödssystemet i syftar till att göra det möjligt för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. Genom jämlika möjligheter bidrar studiestödssystemet till att stärka vårt samhälle med mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. När det gäller yrkanden som rör de villkor som finns för att kunna få studiemedel vill utskottet inledningsvis framhålla att det svenska studiestödssystemet är utformat med tanke på att det ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning och att det dessutom är en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. När det gäller yrkanden om vidareutbildning och omställning och att äldre ska kunna studera välkomnar utskottet att regeringen aviserat att den avser att göra studiemedelssystemet mer generöst för äldre som vill vidareutbilda eller omskola sig. Utskottet vill även framhålla följande. Utskottet kan konstatera att det inom studiemedelssystemet finns bestämmelser om en studerande maximalt kan få studiemedel. Studiemedel kan för studier på eftergymnasial nivå lämnas för studier på heltid i sammanlagt högst (3 kap. 2 och 8 §§ studiestödslagen). För studerande som fyllt finns det enligt gällande rätt även möjlighet att få studiemedel om det finns särskilda skäl, dvs. exempelvis om en person av olika skäl behöver fullfölja en utbildning eller behöver en vidareutbildning (5 kap. 1 § CSNFS 2001:1). När det gäller frågor om att utöka den tid som studiemedel kan lämnas för eller anpassa rätten till studiemedel till utbildningarnas längd vill utskottet framhålla att bestämmelserna syftar till att uppmuntra välplanerade och effektiva studier och att hålla kostnaderna nere för både den studerande och samhället. Utskottet vill även peka på att Utredningen om tryggare och effektivare studier i sitt slutbetänkande Studiemedel för effektiva studier (SOU 2018:73) har övervägt om anpassade maximitider med studiemedel utifrån utbildningens längd kan vara en ändamålsenlig åtgärd för att öka genomströmningen men inte funnit skäl för att föreslå någon sådan förändring. När det gäller yrkanden om att höja nivån på den övre åldersgränsen för studiemedel kan utskottet konstatera att den höjdes från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Även gränsen för nedtrappning av rätten att låna höjdes med , vilket innebär att den nu enligt 3 kap. 9 § studiestödslagen infaller (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Utskottet har även vid ett flertal tillfällen, senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen , avstyrkt yrkanden om att utöka den tid som studiemedel kan lämnas för och resurser för en höjning av den övre åldersgränsen för studiemedel. När det gäller yrkandet om att höja tilläggslånet kan utskottet inledningsvis konstatera att utskottets uppfattning är att det måste finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Studiemedelssystemet har i ett internationellt perspektiv generösa nivåer, och tilläggslånet syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat. Som framgått ovan höjdes tilläggslånet . Därutöver har studiemedlens totalbelopp höjts genom en höjning av bidragsdelen. Utskottet finner mot bakgrund av gällande rätt, nuvarande nivåer på studiemedel och tilläggslån och regeringens aviserade förbättringar av studiemedelssystemet för äldre studerande inga skäl för att vidta några åtgärder. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:2807 (M) yrkande 15, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 4, 2018/19:2825 (M) yrkande 3, 2018/19:2841 (C) yrkande 29, 2018/19:2886 (KD) yrkande 4, 2018/19:2933 (M) yrkande 6 och 2018/19:2996 (KD) yrkande 5. Villkoren för studiebidraget inom studiemedlen När det gäller yrkanden om att höja studiebidraget inom studiemedlen vill utskottet påminna om beslut om att höja studiemedlens totalbelopp fr.o.m. genom att höja bidragsdelen med per studiemånad (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:122). Utskottet vill även framhålla att det inte finns några möjligheter i den gällande lagstiftningen att få särskilda villkor om man studerar i någon särskild del av landet eller i något bristyrke. Utskottet finner inga skäl för att vidta några åtgärder och avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:379 (SD) yrkande 7 och 2018/19:281 (SD). Studenter med intellektuell funktionsnedsättning Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att det finns goda förutsättningar för elever med en intellektuell funktionsnedsättning att studera efter avslutad gymnasieutbildning. När det gäller yrkandet om att det bör tillsättas en utredning för att ta fram ett förslag till ett system för eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning vill utskottet hänvisa till förslagen i slutbetänkande i fråga om fortsatta studier för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Utskottet vill i likhet med utredningen betona vikten av att sträva efter ett inkluderande förhållningssätt när man utformar fortsatta studier för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Utskottet vill också hänvisa till de bestämmelser som finns om att studiemedel får lämnas om det finns synnerliga skäl som enligt förarbetena till studiestödslagen kan vara att den studerande behöver en längre studietid på grund av funktionshinder (3 kap. 8 § studiestödslagen, prop. 1999/2000:10 s. 94 och referatsamling på . Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motion 2018/19:1481 (C). Studiemedel för studier på vuxenutbildningen