bet · H601SfU16 · 2019-04-03 00:00:00 — ska vara öppet och ge skydd, men migrationspolitiken måste utformas med hänsyn till det stora asylmottagandet och till integrationsproblemen. Det är viktigt att komma bort från de tvära i migrationspolitiken. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att en parlamentarisk utredning om en ny migrationslagstiftning ska tillsättas och i yrkande 3 att en tillfällig lag som begränsar möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i ska gälla tills en ny migrationslagstiftning är på plats. I yrkande 4 begär motionärerna ett tillkännagivande om att tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel ska ingå i en ny migrationslagstiftning. System med tidsbegränsade uppehållstillstånd finns i bl.a. , , , , och . I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att det för permanent uppehållstillstånd ska ställas krav på grundläggande kunskaper i svenska språket i en ny migrationslagstiftning. Språket är en nyckel till arbete, social rörlighet, förståelse för våra institutioner och till samhället i stort. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att i en ny migrationslagstiftning ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kunna omvandlas till ett permanent uppehållstillstånd om den sökande har jobb och egen försörjning . Detta ska dock inte gälla om anställningen är subventionerad. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att ska ha en förteckning över s.k. säkra länder. En asylsökande från ett säkert land kan normalt antas få avslag på ansökan. Individuell prövning ska ske, men en förteckning kan förenkla och snabba på hanteringen. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande från s.k. säkra länder ska bo på asylboenden . Detta för att underlätta dels kontakterna med , dels återvändandet, som sannolikt blir aktuellt i dessa fall. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att ska prioritera asylansökningar som sannolikt kommer att leda till ett avslag. Detta rör personer från länder som kännetecknas av en stor andel avslag. Kort handläggningstid är viktig eftersom det ska stå klart för den som överväger att söka asyl att han eller hon snabbt måste lämna landet om asylskäl saknas. Dessutom frigörs platser i mottagandet. I yrkandena 54 och 55 begärs tillkännagivanden om ett ökat samarbete och erfarenhetsutbyte med övriga på migrationsområdet och om en harmonisering av migrationslagstiftningen till övriga . I motion 2018/19:768 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att avslå asylansökan för personer som begår brott. Om en asylsökande döms för brott med fängelse i straffskalan bör ansökan avslås i större utsträckning än eftersom det indikerar att personen inte är lämplig att vistas i landet. I motion 2018/19:1124 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utreda en skärpt lagstiftning för brott som begås under pågående asylprocess. En solidarisk och human flyktingpolitik och en stark rättsstat står inte i motsatsförhållande. Det är av största vikt att de som kommer hit tidigt lär sig om det svenska rättssystemet och följer det . (M) begär i motion 2018/19:1425 yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att möjliggöra snabbare handläggning, och eventuell utvisning, av dels asylsökande som gör sig skyldiga till brott, dels ensamkommande som fått åldern brott för asylutredning. I motion 2018/19:2462 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om avslag och utvisning om brott begås man är asylsökande. Den som begår brott som asylsökande har förverkat rätten att få uppehållstillstånd och ska därmed som huvudregel utvisas. En utredning bör tillsättas som tar fram en lagstiftning i enlighet med detta. I partimotion 2018/19:2986 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om grundprinciper för en ansvarsfull migrationspolitik. Enligt motionärerna ska rätt till vistelse säkerställas före inresan och vistelsen måste vara motiverad och följa regelverken samt inte innebära en orimlig försörjningsbörda för . I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om ett helhetsgrepp kring utlänningslagstiftningen. Den är svår att överblicka och bör därför göras mer lättförståelig, ändamålsenlig och anpassad till dagens migrationssituation. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om förstärkta krav på konsekvensanalyser. har angett att kraven på analyser i propositioner sällan har uppfyllts, ändamålsenligheten i analyserna har brustit och de framlagda förslagens påverkan på migrationen har försummats. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om förbättrade informationsflöden och samordningsansvar. Av om situationen som uppstod 2015 framgår att beräkningen av det ökade antalet asylsökande spreds till berörda enheter inom men inte fördes vidare internt. Även andra brister uppmärksammades. Regeringen bör säkerställa att aktivering av krisberedskap följs av rapportering till en högre instans med ansvar för enhetlighet och samverkan. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en tillfällig lag på garanterad miniminivå. I stället för att hasta fram en ny permanent lag bör en ny tillfällig lag antas som slår fast att utvisningar ska verkställas så länge det inte uppenbart bryter mot internationella åtaganden. Motsvarande bör gälla vid asylprövningar. I yrkande 11 begär motionärerna ett tillkännagivande om tidsbegränsade uppehållstillstånd med tydlig koppling till beviljandegrund. Det bör även finnas ett tydligt och enkelt system för förlängning av uppehållstillstånd. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om vandelsprövning, hälsokontroll, villkorskännedom samt avsiktsförklaringar. Motionärerna anför att brottslingar inte ska kunna komma till och att ingen ska kunna föra med sig allvarliga sjukdomar. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om en flyktingpolitik baserad på effektivitet och närhetsprincipen. Rätten för enskilda att komma i säkerhet måste värnas. Målbilden måste dock vara att så få som möjligt ska behöva fly och att flykten ska ske på ett så säkert sätt som möjligt, och så kort sträcka som möjligt. Enligt motionärerna är principen om första asylland grundläggande, och asyl bör beviljas i endast om ett grannland drabbas av en humanitär kris. En beredskap för detta bör utformas och i övrigt bör fokus ligga på att bistå flyktingar där de befinner sig. I kommittémotion 2018/19:2987 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om en kartläggning av skuggsamhället. Detta behövs för att motverka ökat utanförskap och kriminalitet. Det saknas tillförlitlig statistik och fakta, men information från myndigheter tyder på att tiotusentals personer befinner sig i utan tillstånd. I kommittémotion 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om hjälp i närområdena. Enligt motionärerna bör de svagaste och mest utsatta där de akuta skyddsbehoven är som störst prioriteras, för att varje krona ska ge så stor effekt som möjligt. Mer resurser bör avsättas till UNHCR. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om principen om första säkra land. En människa på flykt måste således få skydd i det första säkra land som kan nås, vilket innebär att asylsystemet bör utformas för att motverka långväga migration och sekundärförflyttningar. ska främst ta emot asylsökande då ett krig eller en kris har brutit ut i ett grannland. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en informationskampanj gällande villkor i . Personer ska på förhand känna till krav, förväntningar och möjligheter. Regelverken för uppehållstillstånd måste finnas på olika språk och vara tydliga och lättillgängliga. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om upprättandet av transitcenter vid gränsen, för snabb genomgång och prövning av asylärenden. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om skärpta beviskrav i asylärenden. Enligt är det möjligt att föreskriva att en asylsökande ska styrka grunderna för sin ansökan om han eller hon har passerat andra säkra länder. Då skulle asyl beviljas endast om sökanden kan styrka sina asylskäl eller har kommit till utan att ha passerat ett säkert land på vägen. I yrkande 22 begär motionärerna ett tillkännagivande om att permanenta den del av den tillfälliga lagen som avser tidsbegränsat uppehållstillstånd för skyddsbehövande. Permanent uppehållstillstånd ska avskaffas och ett tidsbegränsat tillstånd ska inte kunna förlängas om de ursprungliga skyddsskälen inte kvarstår. De som har uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov ska generellt sett återvända hem om skyddsbehovet har upphört. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa synnerligen och särskilt ömmande omständigheter. Motionärerna anger att denna grund för uppehållstillstånd är godtycklig och saknar motsvarighet i internationell och europeisk rätt. I yrkande 24 begär motionärerna ett tillkännagivande om att avskaffa den s.k. gymnasielagen. Tillägget till tillfälliga lagen har enligt motionärerna dels medfört att långa väntetider i sig blir en grund för uppehållstillstånd, dels inneburit att personer som inte har kunnat göra identiteten ens sannolik kan beviljas uppehållstillstånd. De som redan har beviljats ett sådant uppehållstillstånd måste ansöka om nytt tillstånd på andra grunder eller återvända till hemlandet enligt det ursprungliga beslutet, anser motionärerna. (SD) begär i motionerna 2018/19:36 och 2018/19:266 tillkännagivanden om att låta svenska folket få besluta om den svenska invandringspolitiken i en folkomröstning och om att genomföra en annonskampanj i likhet med vad har gjort i syfte att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare som tar sig till . I kommittémotion 2018/19:2839 av m.fl. (C) begärs i yrkandena 5 och 6 tillkännagivanden om att personer med synnerligen och särskilt ömmande omständigheter ska kunna få uppehållstillstånd i liksom övriga skyddsbehövande. (C) begär i 2018/19:2484 yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att bör lagstadga om regler om reflektionstid för vila och återhämtning för offer för människohandel och om att fler funktioner i den brottsbekämpande kedjan måste ges mandat att identifiera och bevilja reflektionsperiod. Motionären anför att reflektionstiden inte är lagstadgad. Fokus ska läggas på att ge skydd, stöd och information så att personen själv kan avgöra frågan om att delta i en rättslig process. (C) begär i 2018/19:2552 yrkande 5 ett tillkännagivande om att se över regler så att e-sportare räknas som andra atleter och införa e-sportvisum. Enligt motionären har e-sportstjärnor ibland svårt att få visering på grund av gammaldags synsätt och förlegade regler. I partimotion 2018/19:297 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att dra tillbaka lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Motionärerna anger att familjesplittring och tidsbegränsade uppehållstillstånd försvårar integrationen och att barn med uppgivenhetssyndrom har svårare att få uppehållstillstånd. Lagen är otydlig och syftet uppnås inte. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över utlänningslagen i syfte att skapa en sammanhängande lagstiftning som är bättre anpassad till dagens verklighet. har omfattande lagändringar gjorts, de flesta utan att ha utretts och efter kort och undermålig beredning, och det finns stora brister i utlänningslagen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att en amnesti bör införas för de ensamkommande barn och unga som varit i . Dessa drabbas extra hårt av omsvängningen av migrationspolitiken och tillfälliga lagen. I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om att införa en möjlighet till permanent uppehållstillstånd för dem som deltar i snabbspår, etableringsinsatser inom bristyrken eller subventionerade anställningar. Detta föreslås för att de asylsökande som deltar i dessa verksamheter inte ska välja arbete i stället. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att bestämmelsen om att en särskild underrättelse från arbetsgivaren till ska vara ett krav för att en person med tidsbegränsat uppehållstillstånd ska kunna få permanent uppehållstillstånd bör tas bort. Arbetstagaren kan inte råda över denna omständighet och kan svårligen kontrollera den. En administrativ miss kan få stora konsekvenser. Att inte underrätta skulle kunna användas av oseriösa arbetsgivare som vill ha arbetskraft med svag rättslig ställning. bör kunna använda sig av rutinerna vid förlängning av arbetstillstånd, t.ex. begära lönespecifikationer eller kontrolluppgifter. I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) begärs i yrkande 21 ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen så att kvinnor som medverkar i en brottsutredning om våldsbrott eller sexuella övergrepp ska beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd så länge förundersökningen eller domstolsprocessen pågår. Enligt motionärerna är det otänkbart för en kvinna som har avvikit och håller sig gömd att polisanmäla ett våldsbrott eller sexuellt övergrepp eftersom kvinnan då riskerar att utvisas. I kommittémotion 2018/19:2768 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att värna asylrätten genom att föra en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som erbjuder en för människor på flykt. har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd, men det är inte möjligt att ha asylregler som kraftigt avviker från andra EU-medlemsstaters. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om asylansökningsområden. Sådana ska finnas i närheten av de stora gränsövergångarna och möjliggöra ett första boende. Vidare ska inom området en första registrering och bedömning göras. Områdena skulle främja en snabbare handläggning samt en rättssäker och effektiv beslutsprocess. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att det i utlänningslagen bör införas en huvudregel om tidsbegränsade treåriga uppehållstillstånd för den som har beviljats asyl. Rätten till familjeåterförening ska dock gälla. Permanent uppehållstillstånd ska därefter ges om skyddsbehovet kvarstår eller vid egen försörjning. (KD) begär i 2018/19:2765 yrkande 4 ett tillkännagivande om att ytterligare snabba upp processen när det gäller asylsökande från säkra länder så att asyltiden inte kan utnyttjas för att begå brott. De som begår brott och vars huvudskäl till vistelsen här kan vara att begå brott bör bedömas snabbare, och detta ska vägas in i deras asylansökan. I kommittémotion 2018/19:2922 av m.fl. (L) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om asylrätten och en rättssäker och individuell asylprövning. Fokus ska ligga på att hjälpa dem med skyddsskäl, de som saknar sådana måste dock lämna landet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av en parlamentarisk utredning om framtidens asylpolitik. I arbetet måste pågående EU-förhandlingar beaktas. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att den tillfälliga asyllagstiftningen ska förlängas tills en blocköverskridande överenskommelse är på plats. måste krav ställas på införande av en generösare familjeåterförening. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att svensk migrationspolitik måste ligga mer i linje med andra EU-länders. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om alltför korta uppehållstillstånd. De uppehållstillstånd som utfärdas för alternativt skyddsbehövande leder till problem för både individen och samhället. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om uppehållstillstånd på grund av gymnasiestudier. Rådande ordning är rättsosäker och orättvis och innebär påfrestningar på skolans personal som involveras i besluten om uppehållstillstånd. Vidare läggs ansvar på kommunerna för boende och försörjning. Många kommer inte att kunna få permanent uppehållstillstånd och riskerar att utnyttjas på arbetsmarknaden eller kommer att gå under jorden. I 2018/19:516 av och (båda L) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur kan få en mer jämställd asylinvandring. Motionärerna anger att det främst är kvinnor som har behov av skydd under krig och är mest utsatta i flyktingläger, men bland asylsökandena är männen flest. I partimotion 2018/19:2322 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att personer som är svårt sjuka eller särskilt utsatta ska ges möjlighet till uppehållstillstånd. Motionärerna anför att svårt utsatta personer har fått det än svårare att få uppehållstillstånd på grund av att möjligheten till uppehållstillstånd av ömmande skäl har begränsats. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om möjlighet till permanent uppehållstillstånd. Tidsbegränsade uppehållstillstånd skapar enligt motionärerna ökad psykisk ohälsa, försvårar möjligheterna att tillgodogöra sig vård och traumabehandling, leder till en sämre etableringsprocess samt har lett till att svårt sjuka har nekats vård och t.o.m. avlidit. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att unga personer med stark anknytning till ska ges större möjligheter till uppehållstillstånd. Det finns ungdomar som är i en situation liknande den som de som har fått uppehållstillstånd för gymnasiestudier befinner sig i, men dessa ungdomar uppfyller inte kriterierna. En utredning bör tillsättas. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning i syfte att se över utlänningslagen för att göra den mer enhetlig, begriplig och rättssäker. Förslagen i utredningsbetänkandet Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription (SOU 2017:84) bör enligt motionärerna beaktas i denna utredning. I kommittémotion 2018/19:2921 av m.fl. (M) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att dagens möjlighet till återkallelse av uppehållstillstånd till följd av oriktiga uppgifter ska användas i större utsträckning. Enligt motionärerna bör en utredning av alltid genomföras när det finns information som ger anledning att tro att det kan ha förekommit oriktiga uppgifter. Motionärerna begär i yrkande 15 ett tillkännagivande om att ska ges i uppdrag att särskilt driva och prioritera återkallelseärenden och i yrkande 16 ett tillkännagivande om en översyn av reglerna för återkallelse och en ändring av tidsfristen för när det ska krävas synnerliga skäl för att återkalla ett uppehållstillstånd. Motionärerna anger att kravet på synnerliga skäl för återkallelse när en person har vistats i än i praktiken innebär en rätt att stanna om oriktiga uppgifter som har legat till grund för uppehållstillstånd inte upptäcks . I partimotion 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om regelbundna och automatiserade kontroller av uppehållsgrunder. Detta kan gälla t.ex. utbetald lön, bidrag och ersättningar och även att slå i folkbokföringsregistret för att kontrollera att omständigheter som gällde, eller förmodades gälla, vid beslutstillfället kvarstår. Om så inte är fallet bör det leda till en förnyad prövning. Vidare bör möjligheter till förenklat utbyte av data på internationell nivå utredas, inte minst vad gäller resehandlingar. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd. Om grunden för uppehållstillståndet visar sig saknas bör det återkallas. Viss flexibilitet måste finnas om det finns särskilda skäl, men om personen har farit med osanning eller döms för grövre brott mot person bör uppehållstillståndet alltid återkallas. I kommittémotion 2018/19:2987 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om ett ökat fokus på återkallelse av uppehållstillstånd. Enligt motionärerna är det inte ovanligt att de som har fått uppehållstillstånd på grund av anknytning avslutar relationen efter att ha kommit till eller att skyddsbehövande reser hem. Detta måste medföra återkallelse av uppehållstillstånd, och lagstiftningen bör ses över. Vidare bör kommunikationen mellan och andra myndigheter underlättas i kontrollsyfte och verket tillföras resurser för återkallelsearbetet. I partimotion 2018/19:2986 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om ett pausat mottagande av vidarebosatta flyktingar. Motionärerna anger att den förda migrationspolitiken har inneburit stora påfrestningar och att belastningen som följde av krisen ännu inte har kompenserats. Även i kommittémotion 2018/19:2990 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om ett moratorium för svenskt kvotflyktingmottagande. Migrationspolitiken har inneburit påfrestningar, och allt kvotmottagande bör pausas tills problemen har åtgärdats. Då bör ett jämställdhetsperspektiv beaktas och möjligheten att prioritera personer med hbt-grund och kristna minoritetsgrupper ses över. och (båda SD) begär i motion 2018/19:436 ett tillkännagivande om att se över möjligheten med ett system där man tar hänsyn till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att underlätta en snabbare anpassning. och (båda L) begär i motion 2018/19:516 yrkande 2 ett tillkännagivande om att det svenska kvotsystemet ska prioritera utsatta flyktinggrupper, särskilt kvinnor, barn, personer med funktionshinder och hbtq-personer. Motionärerna anför att tusentals kvinnor har missat chansen att hamna i trygghet medan män länge har haft förtur. Systemet ska enbart användas i fråga om utsatta flyktinggrupper. Straff, kontroll- och tvångsåtgärder I kommittémotion 2018/19:2921 av m.fl. (M) begärs i yrkande 21 ett tillkännagivande om att pass och andra identitetshandlingar ska kunna tas i beslag i asylprocessen i större utsträckning än , för att säkerställa att den som har nekats uppehållstillstånd lämnar landet. I yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om att straffen för allvarliga fall av människosmuggling ska skärpas i och på EU-nivå. I partimotion 2018/19:2986 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om sanktioner mot andra parter. Att medvetet bidra till att personer som saknar rätt att vistas i landet ändå gör det ska vara straffbart. Det kan t.ex. röra sig om arbetsgivare som anlitar arbetskraft som saknar arbetstillstånd. Sanktionsmöjligheter bör utredas även på internationell nivå, främst gentemot de länder som vägrar ta ansvar för sina egna medborgare. I kommittémotion 2018/19:2987 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att kriminalisera undangömmandet personer som saknar tillstånd att vistas i . är detta tillåtet om det inte görs för egen . I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om utökat transportörsansvar. Företagen måste se till att flyg-, tåg- och färjetransporter inte ingår i människosmugglingsnätverk och ta ansvar för att passagerarna har identitets- och resehandlingar. Frågan bör utredas närmare. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om skärpt straff för människosmuggling. Bland annat riskerar sådan verksamhet migranters liv, utgör led i organiserad människohandel och sexuellt utnyttjande och är en inkomstkälla för organiserad brottslighet. Dessutom bör den som smugglats nekas asyl. I kommittémotion 2018/19:133 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 22 ett tillkännagivande om skärpta straff för människosmuggling. Även straffen för organiserande av människosmuggling bör skärpas. Om en insmugglad person söker asyl eller uppehållstillstånd bör huvudregeln vara att ansökan avslås. I kommittémotion 2018/19:136 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att kriminalisera undangömmande av personer som saknar tillstånd att vistas i . Detta är kriminaliserat endast om det görs för egen . Migrationen i världen ökar och är en del av den utvecklingen. En förutsättning för att ska kunna hantera denna utveckling är en långsiktigt hållbar och rättssäker migrationspolitik, som värnar asylrätten. Asylrätten är en grundläggande rättighet som är fastställd i internationella konventioner. Antalet asylsökande som sökte sig till var rekordhögt, och utmaningarna för det svenska asylsystemet var därför betydande. Det stora antalet asylsökande innebar utmaningar och påfrestningar också för kommuner och berörda myndigheter. För att hantera den akuta flyktingsituationen och upprätthålla asylrätten be-hövdes ett andrum i det svenska flyktingmottagandet. De svenska reglerna anpassades därför, genom att tillfälliga lagen infördes, temporärt till och internationella konventioners miniminivå med bl.a. tidsbegränsade uppehållstillstånd.