bet · H601NU14 · 2019-05-29 00:00:00 — Det reviderade förnybartdirektivet har flera centrala komponenter, bl.a. att stödsystemens utformning ger möjlighet till teknikspecifikt stöd anpassat till riktlinjerna för statligt stöd och att tillståndsförfarandena ska bli enklare och effektivare. Användningen av förnybar energi i transportsektorn påskyndas genom att bränsleleverantörer måste se till att av energin för transporter kommer från förnybara källor medan konventionella biodrivmedel med hög risk för en indirekt ändring av markanvändningen ska vara utfasade . Avancerade biodrivmedel och biogas ska stå för av drivmedelsanvändningen 2025 och öka till 2030. Målet för andelen förnybar energi i transportsektorn är satt till , vilket uppnått. uppgick andelen enligt preliminära skattningar från till enligt förnybartdirektivets beräkningsmetodik. infördes elcertifikatssystemet för att främja en ökad elproduktion från förnybara energikällor. Bestämmelser om systemet finns i lagen (2011:1200) om elcertifikat, i förordningen (2011:1480) om elcertifikat och i föreskrifter som har utfärdats av , som är tillsynsmyndighet. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem. Producenter av förnybar el tilldelas under vissa förutsättningar elcertifikat av staten. En efter-frågan på certifikaten skapas genom att det i lagen om elcertifikat finns en skyldighet för bl.a. elleverantörer och vissa andra elanvändare att köpa och annullera elcertifikat i förhållande till sin försäljning respektive användning av el (kvotplikt). På det sättet skapas en marknad för elcertifikat som innebär att förnybar el kan produceras kostnadseffektivt. Storleken på kvotplikten speglar hur mycket förnybar elproduktion som måste finansieras för att målen inom systemet ska nås. Man kan alltså säga att det finns både mål och finansieringsåtaganden inom elcertifikatssystemet. och har en gemensam elcertifikatsmarknad. För att bidra till det nationella målet om förnybar energi till 2020 har ett gemensamt mål om att öka den förnybara elproduktionen med satts upp. Målet regleras i ett ändringsavtal mellan länderna som trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). Det gemensamma målet delas mellan länderna genom att ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande till 2020 och . har satt upp ett nationellt finansieringsmål till 2020 i linje med det gemensamma målet med . mål till 2020 är att finansiera ytterligare förnybar elproduktion jämfört med i enlighet med beslut om regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6). har därefter beslutat om ett nytt mål till 2030 för den förnybara elproduktionen. Målet är att utöka elcertifikatssystemet med till 2030 i enlighet med regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Som en del i överenskommelsen med ska införa en stoppmekanism i elcertifikatssystemet före . Denna mekanism ska bidra till måluppfyllelsen 2030 och till förutsägbarhet för marknadsaktörerna för perioden efter måluppfyllelsen. har också en stoppmekanism i sin lagstiftning. beslutade regeringen att nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet skulle genomföras . Enligt regeringen är den viktigaste frågan i kontrollstationen vilka regler som ska gälla för tilldelning av elcertifikat när måluppfyllelsen 2030 närmar sig. Avsikten är att öka systemets stabilitet, inte minst för investerarna. redovisning av Kontrollstation 2019 för elcertifikatssystemet innehåller bl.a. förslag till en s.k. stoppmekanism för när nya anläggningar för produktion av förnybar elproduktion inte längre ska godkännas inom ramen för elcertifikatssystemet (ER 2018:25). har remissbehandlats och bereds i . Vidare framgår det av regleringsbrev att regeringen har gett myndigheten i uppdrag att föreslå vilka uppgifter som skulle kunna öka transparensen på marknaden för elcertifikat när det gäller investeringsbeslut för kommande projekt och hur dessa uppgifter ska kunna samlas in, förvaltas, administreras och presenteras på ett tillförlitligt sätt. föreslog bl.a. att dagens marknadsbevakning kompletteras med uppgifter om bl.a. investeringsbeslut samt att den information som redan finns görs mer tillgänglig och användarvänlig (ER 2018:25). föreslår också publicering av faktisk elcertifikatsberättigad elproduktion per anläggning med start . presenterade en uppdaterad version av den vindkraftsstrategi som myndigheten antog 2016. bedömer att vindkraft är det produktionsslag som har störst potential för ny förnybar elproduktion i och att vindkraften därför kommer att vara viktig för att det ska vara möjligt att nå målet om ett helt förnybart elsystem till 2040. Den uppdaterade strategin ska vara vägledande när planerar och prioriterar insatser inom vindkraftsområdet. är expertmyndighet för vindkraft och stöder och underlättar utbyggnaden av vindkraft i . Nätverket för vindbruk grundades på uppdrag av regeringen och är en del av arbete med att främja utbyggnaden av vindkraft. Nätverket sprider kunskap och information om vindkraft och verkar för lokal förankring och regional utveckling. Nätverkets mål är en väl förankrad och väl lokaliserad utbyggnad av vindkraft som också genererar mervärde lokalt. Forskning om vindkraftens samhällsnytta m.m. Forsknings- och innovationsprogrammet Vind-El omfattar totalt –2021. Tillsammans med kunskapsprogrammet Vindval samlar Vind-El-programmet Energimyndighetens forsknings- och innovationsinsatser inom vindkraftsområdet. Vindval ska bidra till omställningen mot ett hållbart och förnybart energi-system genom forskning om vindkraftens miljöeffekter. Programmet syftar till att ta fram kunskap och metoder som ger väl avvägda beslut om planering och etablering av vindkraft och som även sätter vindkraftens miljöeffekter i ett bredare sammanhang. Programmet är inriktat på frågor om huruvida driften och utbyggnaden av vindkraft sker med hänsyn till social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet. Vindvals fjärde etapp löper . I linje med förslag gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för och utformningen av slopade anslutningsavgifter till stamnätet för havsbaserad vindkraft. redovisade uppdraget (ER 2018:6) och rapporten remissbehandlades. avrapporterade tilläggsuppdraget om att genomföra en fördjupad analys om statsstödsregler och samhällsekonomiska konsekvenser av slopade anslutningsavgifter till havsbaserad vindkraft. Myndigheten konstaterade att slopade anslutningsavgifter troligtvis inte är förenliga med . Den samhällsekonomiska analysen visade vidare att ett stöd till havsbaserad vindkraft skulle kunna medföra relativt stora snedvridande effekter på marknaden, framför allt genom en utträngning av landbaserad vindkraft. Systemkostnaderna beräknas även kunna bli relativt stora som det inte går att identifiera något marknadsmisslyckande som motiverar ett stöd till specifikt havsbaserad vindkraft. I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) anges att regeringen avser att lämna en proposition om havsbaserad vindkraft till . Ingen proposition har ännu lämnats till . Ärendet bereds fortsatt i . I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) konstaterar regeringen att vattenkraften är central för förnybara elförsörjning. Stora delar av vattenkraftsproduktionen bidrar med balansering på alla tidshorisonter – från sekund- och minut- till årsreglering. Vidare framhålls det att vattenkraften är avgörande för att elsystemet ska kunna ställas om till förnybar elproduktion. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är därför grundläggande. För att möta behovet av mer reglerbar förnybar elproduktion bedöms vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga behöva öka jämfört med , och det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av befintliga vattenkraftverk. lämnade regeringen propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243), som bl.a. avser att genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen. Av propositionen följer bl.a. att alla vattenverksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel ska ha moderna miljövillkor. Det ska finna en nationell plan för de prövningar och omprövningar som behöver göras för att befintliga verksamheter för produktion av vattenkraftsel ska förses med moderna miljövillkor. Propositionen innehåller flera lagförslag. Lagändringarna innebär bl.a. en skyldighet för vattenverksamheter i hav, sjöar och vattendrag, som startats för att producera vattenkraftsel, att ha moderna miljövillkor. Myndigheternas tillståndsprövning ska ha ett nationellt helhetsperspektiv där behovet av åtgärder som förbättrar vattenmiljön ska vägas mot behovet av en nationell effektiv tillgång till el från vattenkraft. Regeringen ska se till att det finns en nationell plan som kan vägleda myndigheterna i tillståndsprövningen. ställde sig bakom regeringens förslag om vattenmiljö och vattenkraft (bet. 2017/18:CU31). Lagändringarna började gälla . Havs- och vattenmyndigheten, och har tillsammans ansvaret för att arbeta fram förslaget till nationell plan i samverkan med relevanta aktörer. Förslaget till nationell plan ska lämnas till regeringen . redovisade en strategi för hur tillförseln av solel ska kunna öka och bidra till målet om förnybar elproduktion 2040 (ER 2016:16). I den energipolitiska propositionen (prop. 2017/18:228) slås fast att en del av myndighetens förslag ska vidareutvecklas . fick i regleringsbrevet bl.a. i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en lättanvänd informationsplattform för solel som gör det enklare för den som vill installera solceller. Plattformen ska utgöra ett nav för offentlig information som är relevant för aktörer vid solcellsutbyggnad. Solenergi och stöd till installation av solceller Det finns flera olika stöd och förenklingar som berör solelproduktion utöver stöd till installation av solceller, såsom ROT-avdraget, mervärdesskattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning (omsättningsgräns för mervärdesskatt), befrielse och nedsättningar för egenproducerad och egenanvänd el från små anläggningar, undantag från nätavgift, elcertifikatssystemet och bidrag till lagring av egenproducerad el. Stöd för installation av solceller infördes och riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solels-/solvärme-hybridsystem. är stödnivån för alla. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigande installationskostnaderna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är , och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. I vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) anger regeringen att satsningar på solceller fortsatt är önskvärt för att förenkla för fler att installera sådana. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:7 Energiteknik tillförs . Regeringen anger att en lämplig stödnivå är . Regeringen fattade beslut om en revidering av förordning (2009:689) om statligt stöd till solceller . Till följd av denna revidering av förordningen kommer stöd att få lämnas med högst av de stödberättigande kostnaderna. Förordningsändringen trädde i kraft . granskning av det statliga stödet till solel har granskat det statliga stödet till solel (Det samlade stödet till solel, RiR 2017:29). övergripande slutsats är att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet om ökad förnybar el inte har belysts i tillräcklig omfattning. I en skrivelse till med anledning av granskning (skr. 2017/18:181) välkomnade regeringen synpunkter som den i stora delar ansåg vara relevanta. Vidare konstaterade regeringen bl.a. att det pågår flera utredningar som kommer att bidra med underlag till en mer omfattande samhällsekonomisk analys och att regeringen har för avsikt att utförligt redovisa motiv till och effekter av det samlade stödet till solel. I det ingår att redovisa vilka långsiktiga statsfinansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Här hänvisade regeringen till de kontrollstationer som ska genomföras med start för att följa upp energiöverenskommelsen. Utredning av vissa frågor som rör skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat Mot bakgrund av att regeringen i olika sammanhang har redovisat avsikten att se över vissa frågor som rör regleringen av skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat tillsattes en utredning inom för att utreda följande frågor: • Förutsättningarna för och lämpligheten i att förenkla förfarandet för att få del av skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el för mikroproducenter, t.ex. genom att den lättnad som skattereduktionen innebär fås redan genom elräkningen. • Förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler, såsom andelsägare av förnybar elproduktion (t.ex. i kooperativa former), åtnjuta skattereduktionen inom ramen för reglerna om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el eller, om detta inte är möjligt, få motsvarande ekonomiska villkor på annat sätt. • Förutsättningarna för och lämpligheten i att nya mindre produktionsanläggningar inte ska ingå i elcertifikatssystemet och i stället endast få ersättning genom skattereduktionssystemet. I denna del av uppdraget ingår bl.a. att utreda vilka mindre anläggningar som inte bör ingå i elcertifikatssystemet, vilken ytterligare ersättning dessa anläggningar i så fall bör få inom ramen för skattereduktionssystemet och om vissa anläggningar under föreslagen gräns även fortsättningsvis ska kunna få elcertifikat. Utredaren ska i denna del säkerställa att ingen aktör missgynnas beroende på ägandeform vid en eventuell förändring. Utredningen var klar och dess resultat bereds inom . beslutade i enlighet med utskottets förslag att i förhållande till budgetpropositionen minska anslaget 1:7 Energiteknik från till (prop. 2018/19:1 utg.omr. 21, bet. 2018/19:NU3). Sänkningen av anslaget motiverades med att utskottet förordade att stödet till solceller skulle minskas med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Utskottet anförde vidare att det borde göras en stegvis utfasning av stödet till solceller och att subventionsgraden för stöd till solceller möjligt skulle sänkas till . Utskottet påtalade att en sådan sänkning överensstämmer med rekommendationer i rapporten administration av solcellsstödet (ER 2018:19). Utskottet framhöll även att stödet därigenom dels kan räcka till fler sökande, dels kommer i nivå med subventionen i ROT-avdraget. yttrade sig utskottet till civilutskottet med anledning av beredningen av regeringens proposition om vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243). I yttrandet anför utskottet bl.a. följande (yttr. 2017/18:NU6y): Utskottet vill inledningsvis understryka att vattenkraften är en värdefull tillgång i både det svenska och det nordiska elsystemet. Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskilt produktionsslag men också som regler- och balanskraft. levererar vattenkraften flera av de viktiga systemtjänsterna i elsystemet såsom spännings- och frekvensreglering. Vattenkraften bidrar till ett konkurrenskraftigt energisystem med låga utsläpp och med trygga leveranser av elenergi. Den har också en särskilt viktig roll vid omställningen till ett helt förnybart energisystem genom att underlätta introduktionen av vind- och solkraft. För att möta behovet av en mer reglerbar förnybar elproduktion behöver vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga öka jämfört med , och utskottet vill framhålla att det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av befintliga vattenkraftverk. Av den energipolitiska överenskommelse som har träffats mellan , , , och framgår att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft. Det framgår vidare att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Överenskommelsen innebär också att reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Enligt överenskommelsen ska också vattenkraftens utbyggnad främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd, och nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. För att bl.a. genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen har regeringen överlämnat propositionen Vattenmiljö och vattenkraft till . Utskottet välkomnar propositionen som enligt utskottet är en viktig del för att ska klara en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem med nya energipolitiska mål […] Mot denna bakgrund förordar utskottet att civilutskottet tillstyrker regeringens proposition och avstyrker motionerna. behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om vindkraft (bet. 2017/18:NU22). Några av dessa var likalydande med de nu aktuella. Utskottet anförde bl.a. när det gällde förslaget i en motion om att upphäva det planeringsmål som finns för vindkraftsutbyggnaden i att elcertifikatssystemet är det huvudsakliga styrmedlet för att öka produktionen av el från förnybara energikällor i . Vidare anförde utskottet att även fastställt en planeringsram för vindkraften som inte är ett utbyggnadsmål utan syftar till att synliggöra vindkraftsintressen i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövning. I fråga om vad som sades i en motion om kostnader för vindkraftsutbyggnaden anförde utskottet att liknande yrkanden behandlats av utskottet och att utskottet utöver det som anförts tidigare också ville nämna att kunskapsprogram Vindval är inriktat på frågor om huruvida driften och utbyggnaden av vindkraft sker med hänsyn till social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes. Med anledning av regeringens skrivelse (skr. 2017/18:181) om granskning av det statliga stödet till solel (RiR 2017:29) väcktes tre motioner (M, L, KD; SD respektive C). I sitt betänkande med anledning av skrivelsen och följdmotionerna anförde utskottet bl.a. att det pågår flera utredningar som kommer att bidra med underlag för en mer omfattande samhällsekonomisk analys, t.ex. Utredningen om mindre aktörer i ett energilandskap i förändring (dir. 2017:77) och den interna utredningen inom om vissa frågor som rör skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat (bet. 2017/18:NU18). Utskottet noterade även att regeringen avser att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel. I det ingår att redovisa vilka långsiktiga statsfinansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. behandlade motioner från allmänna motionstiden /18 med förslag som berörde åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor (bet. 2017/18:TU13). lyfte bl.a. fram det s.k. Bränslebytet i sitt ställningstagande som ett exempel på initiativ från regeringen på området. Bränslebytet är ett paket med nya styrmedel vars syfte är att reducera transportsektorns utsläpp och öka användningen av biodrivmedel. behandlade förslag till ändringar i lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen och godkände vad regeringen föreslog om mål för andelen avancerade biodrivmedel (bet. 2017/18:MJU6). Ändringarna i lagen var en anpassning till EU-direktiv om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. riktade två tillkännagivanden till regeringen, dels att en analys av konsekvenserna av de nya reglerna för biodrivmedel bör göras och om att en utredning av konsekvenser ska göras innan föreskrifter meddelas om bl.a. vad som ska avses med begreppet restprodukt, dels om vikten av förutsägbara och långsiktiga villkor för biodrivmedel. Med anledning av tillkännagivandena redovisade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) att regeringen tagit fram en konsekvensanalys av de nya reglerna för biodrivmedel och att det första tillkännagivandet därmed ansågs slutbehandlat. Vidare redovisade regeringen att ett förslag till ändringar i förordningen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen tagits fram med anledning av det andra tillkännagivandet men att punkten inte är slutbehandlad. I motion 2018/19:2784 (M) förordas att bör verka för goda möjligheter att nyttja olika råvaror från bl.a. skog och jordbruk för produktion av olika biodrivmedel och i motion 2018/19:2895 (M) förordas bättre förutsättningar och förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden påminna om att riktat ett tillkännagivande till regeringen om vikten av förutsägbara och långsiktiga villkor för biodrivmedel, vilket ännu inte slutbehandlats (bet. 2017/18:MJU6). Utskottet noterar därtill att det inom den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, finns förslag om fossilfria transporter där det bl.a. föreslås investeringar i produktion och distribution av biogas och att ett årtal ska utredas för när fossila bränslen ska vara helt utfasade. Utskottet noterar också att det pågår en utredning om biogas där de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion i ska ses över. Vidare vill utskottet påminna om att målen för förnybar energi för EU 2030 skärps till att uppgå till med en möjlighet att revidera målet 2023. I detta sammanhang bör även framhållas att det reviderade förnybartdirektivet ställer krav på drivmedelsleverantörer att nå en förnybartandel om 2030 inom transportsektorn och att avancerade biodrivmedel och biogas ska öka till 2030. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att bör avslå motionerna 2018/19:2784 (M) och 2018/19:2895 (M) i de aktuella delarna. I motion 2018/19:169 (SD) finns förslag om effektivisering av befintliga vattenkraftverk, om ökad magasineringskapacitet och den småskaliga vattenkraftens potential och i motion 2018/19:2426 (C) förordas att den nya lagstiftningen om vattenkraft ska få genomslag i bl.a. myndigheters arbete med tillståndsprövningar. Utskottet vill med anledning av dessa förslag påminna om den betydelse även regeringen fäster vid vattenkraften som en central del i energiförsörjning. I proposition 2017/18:228 Energipolitikens inriktning uttrycks att vattenkraften är avgörande för att det ska vara möjligt att ställa om till förnybar elproduktion och att vattenkraftens utbyggnad främst ska ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Vidare vill utskottet påminna om att behandlade regeringens proposition om vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243, bet. 2017/18:CU31) där förslagen bygger på det som uttrycks i energiöverenskommelsen om att ska ställa moderna miljökrav på sin vattenkraft, men prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Utskottet noterar vidare att myndigheternas tillståndsprövning ska ha ett nationellt helhetsperspektiv där behovet av åtgärder som förbättrar vattenmiljön ska vägas mot behovet av en nationell effektiv tillgång till el från vattenkraft och att regeringen ska tillse att det finns en nationell plan som kan vägleda myndigheterna i tillståndsprövningen. Förslaget till nationell plan håller på att utarbetas av Havs- och vattenmyndigheten, och och ska lämnas till regeringen . Med hänvisning till det anförda anser utskottet att kan avslå motionerna 2018/19:169 (SD) och 2018/19:2426 (C) i de aktuella delarna. Frågor om solenergi tas upp i några motioner.