bet · H601NU4 · 2019-02-18 00:00:00 — Motionären anför att användning av HVO genererar mer utsläpp än användning av motsvarande fossil diesel. I kommittémotion 2018/19:669 framför m.fl. (V) att staten bör bedriva ett aktivt förvaltarskap över sina skogsområden och samla det statliga ägandet av skogsområden i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör enligt motionärerna ha ett hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning, som främsta mål (yrkande 8). m.fl. (MP) framför i kommittémotion 2018/19:2315 bl.a. att miljökraven på största skogsägare bör höjas. Bolaget bör enligt motionärerna dels öka andelen hyggesfritt skogsbruk, dels få ett tydligt uppdrag om att arbeta för att uppnå miljömålen (yrkande 5). I motion 2018/19:2331 framför (MP) att bör få ett allmänt uppdrag som tydligare beskriver de allmännyttiga målen såsom att uppnå det nationella miljömålet Levande skogar och att detta prioriteras framför det marknadsorienterade målet (yrkande 1). I motionen uppges vidare att de naturvärdesinventeringar som görs när skog avverkningsplaneras inte offentliggörs. Motionären menar att man borde göra det för att tydliggöra motiven till hur ett tidigare naturvårdsklassat område kan bedömas som produktionsskog (yrkande 2). Motionären menar även att av den produktiva skogsmarken i innehav bör skyddas per skogsregion (yrkande 3). och (båda S) framhåller i motion 2018/19:1068 att det av stor vikt att staten tar ett stort ansvar för att stimulera framväxten av klimatsmart energiframställning. Motionärerna anför att detta kan åstadkommas bl.a. genom det statliga ägandet av . I kommittémotion 2018/19:142 av m.fl. (SD) framhålls att AB:s uppdrag bör ses över för att bolagets strategi när det gäller förnybar energi ska kunna anpassas efter rådande förhållanden på den svenska och europeiska energimarknaden. Motionärerna framhåller dessutom att även bör flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv (yrkande 1). Motionärerna anför vidare att bör uppmana regeringen att ge i ägardirektiv att stoppa en förtida avveckling av kärnkraftsreaktorerna (yrkande 2). I motionen framförs vidare att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft (yrkande 3). ska enligt ägaranvisningen bidra till att utveckla och kommersialisera kunskapsintensiva affärsidéer och erbjuder bl.a. särskilt anpassade finansieringsformer för utveckling av innovationsprojekt. Bolaget ska vidare eftersträva att samverka med privata aktörer i sitt uppdrag. Bolaget ska också samverka med relevanta myndigheter, statliga bolag och organisationer vars syfte är att stödja företagsutveckling och internationalisering av svenskt näringsliv. erbjuder fyra olika lån för företag i tidiga skeden: företagslån, mikrolån, innovationslån och exportfinansiering. Lånen är enligt bolaget marknadskompletterande och riktas till företag med upp till 250 anställda i alla branscher. Utgångspunkten för att ett lån ska beviljas är att sökanden inte kan hitta finansiering på annat håll, t.ex. genom bank, utan behöver ytterligare en finansiär. Ett lån från kan exempelvis beviljas för en marknadssatsning, produktutveckling eller en investering i produktionsutrustning. För att kompensera för den högre risken och för att inte konkurrera med bankerna tar ut en ränta som ligger över genomsnittlig bankränta. Amorteringar på lånet kan dock anpassas efter företagets utveckling och ekonomiska situation. Ett motionsyrkande om att i högre grad än bör bjuda in allmänheten att investera i de företag som avser att investera i avstyrktes av utskottet (bet. 2017/18:NU12). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande bl.a. bolagets marknadskompletterande roll. Företrädare för i utskottet reserverade sig mot beslutet. Även motionsyrkanden om en förändring av villkoren för de lån som tillhandahålls av har behandlats tidigare och avstyrkts av ett enigt utskott, (bet. 2017/18:NU12). Även i dessa fall hänvisade utskottet bl.a. till bolagets marknadskompletterande roll. AB kanalbolag (Kanalbolaget) är ett statligt helägt bolag som driver och förvaltar så att dess värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och turistattraktion bevaras. beslutade att Kanalbolaget ska äga kanalfastigheten för att säkerställa ett bidrag till kostnaderna för drift av kanalen (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). Av beslutet framgår även att det är en statlig angelägenhet att kanalen upprustas och drivs så att dess värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och turistattraktion kan bevaras. Kanalbolaget fattade 2015 beslut om att påbörja ett omfattande renoveringsprojekt av , vilket benämns som 2.0. Staten har , med start i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) anslagit medel till upprustningen av kanalen. Renoveringsprojekt planeras att pågå och innebär att stora delar av den ursprungliga kanalkonstruktionen ska upprustas. Enligt Kanalbolaget innefattar projektet de mest omfattande renoveringsinsatserna som genomförts sedan kanalen invigdes . Kanalbolaget uppger att projektet är en förutsättning för att kunna fortsätta svara upp mot samhällsuppdraget att bevara det kulturhistoriska byggnadsverket . Enligt 3 § i bolagsordning ska föremålet för bolagets verksamhet vara att eftersöka, utvinna och förädla mineraliska tillgångar samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. , vid utskottets behandling av redogörelse för företag med statligt ägande (bet. 2017/18:NU4), avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att bör ha tydligare fokus på prospektering. Utskottet uttalade att detta var en fråga som rör bolagets operativa verksamhet och inte en fråga för att avgöra. Utskottet såg därför ingen anledning att göra något tillkännagivande i enlighet med vad motionärerna anförde. I betänkandet framförde företrädare för en avvikande uppfattning i en reservation. Det statligt helägda bolaget bildades och ska genom indirekta investeringar (investeringar i fonder) finansiera innovativa företag med hög tillväxtpotential. Fonderna ska vara privat förvaltade av i första hand nya team på den s.k. venture capital-marknaden, och Saminvest ska investera i fonderna tillsammans med privat kapital. Vidare ska Saminvest ansvara för en ansvarsfull hantering och avveckling av de investeringar i dotterbolagen som redan är gjorda. Saminvests fondinvesteringar finansieras av kapital från de statligt ägda bolagen vilka tillfördes Saminvest som dotterbolag. Dotterbolagen, vilka primärt gjort direktinvesteringar i onoterade företag, har upphört att nyinvestera, och Saminvest ansvarar för avvecklingen av verksamheterna. Regeringen har gett Saminvest en ägaranvisning för dess huvudsakliga uppdrag, vilken beslutades om vid en extrastämma . antog regeringens proposition Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). I propositionen föreslogs att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag ska inrättas (). Bolaget ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Utskottet ansåg att ett dylikt fond-i-fond-upplägg kommer att främja det privata utbudet av riskkapital, och volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses öka när statliga medel växlas upp med privata. Statens del av fondkapitalet finansieras av befintliga medel inom de statligt ägda bolagen . Den nya lagen trädde i kraft , och startade sin verksamhet . När det gäller inriktningen på Saminvests verksamhet kan nämnas att utskottet vid tidigare tillfällen, (bet. 2017/18:NU4), behandlat motionsyrkanden om att bolaget ska driva de avvecklade statliga bolagen tidigare inriktningar. Utskottet hänvisade vid samtliga tillfällen till hur den nya strukturen för statligt riskkapital ser ut. Yrkandena följdes upp i reservationer av företrädare i utskottet för . bildades i samband med bolagiseringen av affärsverket och ägs till av staten. SJ är den största operatören av persontrafik på järnväg i , och tågtrafiken i koncernen bedrivs främst inom moderbolaget samt i dotterbolagen , SJ Norrlandståg och SJ Götalandståg. SJ är huvudsakligen verksamt på marknaden för interregionala och långväga resor. Bolaget verkar inom två typer av trafik, kommersiell trafik och avtalstrafik (som upphandlas i konkurrens av eller av regionala trafikhuvudmän). SJ driver både kommersiell trafik och avtalstrafik på affärsmässiga grunder i konkurrens med andra tågoperatörer samt med bil, flyg och buss. Bolaget har inget samhällsuppdrag som har beslutat om. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 s. 55) lämnade regeringen en återrapport om och tillkännagivande om förvaltningen av SJ (bet. 2015/16:NU4). I tillkännagivandet framhöll utskottet att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar till och att regeringen inom ramen för SJ AB:s ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. I återrapporten anförde regeringen att SJ uppvisat en god utveckling ur såväl ett verksamhetsmässigt som ett ekonomiskt perspektiv. har bolaget investerat i verksamheten. Till följd av bolagets goda konkurrensförmåga och marknadens tillväxt har investeringarna samt de utdelningar som gjorts till ägaren ändå inte medfört att bolagets skuldsättning nått målintervallet. Regeringen konstaterade vidare att investeringsplanen om totalt ca , som omfattar en total uppgradering av X 2000-flottan, inköp av nya snabbtåg samt renovering av nattågsflottan, bedöms medföra att SJ AB:s kapitalstruktur blir i enlighet med ägarens mål. Regeringen avsåg därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. I och med denna redovisning ansåg regeringen att tillkännagivandet var färdigbehandlat. Utskottet hade ingen annan uppfattning (bet. 2017/18:NU1). Utskottet har , (bet. 2017/18:NU4), avstyrkt motionsyrkanden om ett förändrat avkastningskrav för SJ. Utskottet har påmint bl.a. om de ekonomiska mål som tidigare antagits på och om bakgrunden till varför staten fastställer ekonomiska mål för vissa statliga bolag. När frågan behandlades av senast framfördes andra uppfattningar i en reservation och två särskilda yttranden av företrädare för och . är största skogsägare och förvaltar totalt ca mark. Bolagets skogsinnehav är spritt över hela men har sin tyngdpunkt i norra . fattade beslut om förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). Innebörden av beslutet är att bolagets verksamhet ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Med anledning av ett motionsyrkande om s.k. buffertzoner runt nationalparker kan det nämnas att detta, enligt , handlar om att bolaget tillämpar anpassad avverkning i områden runt med högt socialt värde, exempelvis kring infartsvägar till samt ridvägar. Här anpassas avverkningen efter hur terrängen ser ut och efter de önskemål som framkommit om att man som besökare ska uppleva att man åker genom en skog på väg mot . uppges ha stor betydelse för ett flertal kommuner och deras invånare, vilket har föranlett bolaget att, efter samråd med berörda intressenter, tillämpa denna form av avverkning där. När det gäller frågan huruvida redovisar sina naturvärdesbedömningar eller inte uppger bolaget att det på sin webbplats redovisar alla sådana bedömningar som skickats in till och godkänts efter . När det gäller frågan om hur tillämpar anpassad avverkning runt naturreservat kan nämnas att utskottet vid ett flertal tillfällen, (bet. 2016/17:NU4), med hänvisning till hur de statliga bolagen styrs avstyrkt yrkanden om att bolaget ska upphöra med sådan avverkning. Yrkandena följdes upp i reservationer av företrädare för . Ett enigt utskott avstyrkte vid nämnda tillfälle även ett motionsyrkande om att bör avyttra sitt ägande i bolaget . har vidare avslagit motionsyrkanden som innehåller förslag om att det statliga ägandet av skog bör samlas i ett bolag. Så skedde (bet. 2017/18:NU4), bl.a. mot bakgrund av vad utskottet anförde om uppdrag. I utskottets betänkande framfördes en avvikande uppfattning i en reservation av företrädare för . beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I betänkandet framhöll utskottet att en ledande position i koldioxideffektiv teknik och hållbar energiproduktion är en viktig komponent för framtida värdeskapande för . Som en följd av beslut antogs en ny bolagsordning för vid en extra bolagsstämma . Enligt denna (3 §) är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag • affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion, • tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stöder eller kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster, • bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet, • äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter, • för koncernens räkning bedriva kapital- och likviditetsförvaltning samt handel med värdepapper, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Vid en extra bolagsstämma beslutades nya ekonomiska mål för . Enligt bolaget möjliggör de nya målen ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation. De nya målen innebär bl.a. ett lägre avkastningskrav och att nettoskuldsättningsgraden har tagits bort. Mot bakgrund av marknadsförutsättningarna och ökade kostnader fattade ett inriktningsbeslut om en förtida stängning av kärnkraftsreaktorer 1 och 2 –2020. Ett formellt beslut om stängning har senare tagits av . antog regeringens proposition Mål för energipolitiken (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22). I propositionen föreslog regeringen ett mål för energipolitiken med innebörden att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. I anslutning till detta slog regeringen även fast att detta mål inte ska ses som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och att det inte heller innebär att kärnkraftverk kan stängas med politiska beslut. I propositionen redovisas att kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraften inte ska subventioneras består. Även övriga principer från proposition 2008/09:163 (som genomfördes med prop. 2009/10:172) kvarstår. Det innebär bl.a. att • avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras • kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser • tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd • tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik • något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas. utveckling i förhållande till EU:s 2020-mål I samband med att uppdrag förtydligades 2010 uttalade utskottet vikten av att regeringen fortlöpande informerar om utveckling och verksamhet med EU:s 2020-mål som referenspunkt. 2015 konstaterade att regeringens återrapportering inte i tillräcklig omfattning behandlat bolagets strategier, utveckling och bidrag till EU:s 2020-mål (RiR 2015:6). Regeringen återrapporterar därefter om utveckling i den årliga skrivelsen till . I skrivelsen redovisas bl.a. att har tagit fram en strategi för minskade koldioxidutsläpp som bl.a. innebär följande: • koldioxidutsläpp ska sänkas till noll. • I dialog med leverantörerna ska arbeta för minskade utsläpp. • ska göra det möjligt för sina kunder att nå sina klimatmål. • Bolaget ska genom elektrifiering utveckla fossilfria lösningar för energiintensiv industri och transporter. Vidare uppges att ska fortsätta att växa inom området förnybar energi genom att utveckla, förvärva och delta i upphandlingar av land- och havsbaserade vindkraftsparker samt dra nytta av kunskap och erfarenhet inom både byggande och drift av vindkraft. Av redovisningen framgår att bolaget även avser att bygga upp en ny verksamhet med fokus på solcellsteknik och batterilagring för integrering av förnybar elproduktion. Motionsyrkanden med förslag om dels en översyn av uppdrag mot bakgrund av bl.a. ändrade förhållanden på den svenska och den europeiska energimarknaden, dels att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft, avstyrktes av utskottet (bet. 2017/18:NU4). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande att det inte finns några skäl för att ta initiativ för att ändra uppdrag. Vidare kan nämnas att utskottet , i samband med behandlingen av regeringens proposition Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22), avstyrkte motionsyrkanden om en långsiktig satsning på kärnkraft. Utskottet hänvisade till de nya målen för energipolitiken. Företrädare för i utskottet reserverade sig mot utskottets beslut i båda fallen. Utskottets ställningstagande när det gäller förvaltningen av vissa statliga företag redovisas under följande rubriker: – Ekonomiska mål för – Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för – Förvaltningen av m.m. – Uppdrag och mål för vissa statliga företag. I motionerna 2018/19:153 (SD) och 2018/19:1762 (V) förordas tillkännagivanden om förändringar av SJ AB:s ekonomiska mål. Som framgår av det föregående har utskottet avstyrkt identiska motionsyrkanden om en förändring av de ekonomiska målen för SJ, . Utskottet har påmint om att en viktig utgångspunkt när de ekonomiska målen för de statliga bolagen fastställs är ägarens kostnad för eget kapital. Det är denna kostnad som ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och marknadsmässig kompensation för det risktagande som ägandet i ett bolag innebär. Utskottet har också framhållit att för lönsamhetsmålet är kostnaden för eget kapital ett golv, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. Utskottet påminde bl.a. om de ekonomiska mål som antogs vid . Utskottet ser ingen anledning att ändra uppfattning i denna fråga och avstyrker därmed de båda motionerna i berörda delar. Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för Utskottet avser inte att förorda något tillkännagivande om att ett förändrat avkastningskrav för bör vara genomfört senast vid 2020. Därmed avstyrks motion 2018/19:1762 (V) i denna del. I motionerna 2018/19:2315 (MP) och 2018/19:2331 (MP) förordas olika tillkännagivanden om uppdrag och mål. Till exempel anser motionärerna att bolaget bör få ett ändrat uppdrag för att kunna uppnå de nationella miljömålen och skydda en del av skogsinnehavet. Utskottet vill påminna om att i enlighet med det uppdrag som beslutade om 2010 ska bedriva sin verksamhet på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska enligt uppdraget vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Några skäl för att ska ändra detta uppdrag ser inte utskottet. Vidare föreslås i motion 2018/19:669 (V) att det statliga ägandet av skog ska samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål. Utskottet kan här konstatera att tidigare, som redovisats, behandlat identiska motionsyrkanden om att samla det statliga ägandet av skog i ett bolag. Utskottet har avstyrkt motionsyrkandena och i sammanhanget redovisat uppdraget för och hur bolagets verksamhet bedrivs. Utskottet kan inte se någon anledning till att nu skulle inta någon annan ståndpunkt när det gäller den nämnda motionen. I motionerna 2018/19:148 (SD) och 2018/19:633 (SD) framförs olika förslag som rör verksamhet. Förslagen handlar dels om bolagets avverkningsstrategier runt , dels om delägande i företaget . Även i motion 2018/19:2331 (MP) förordas ett tillkännagivande om verksamhet, nämligen att bolaget bör offentliggöra de naturvårdsinventeringar som görs i samband med avverkningsplaner. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om verksamhet och framhållit att frågor som rör bolagets verksamhet inte är något som bör uttala sig om. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill påminna om att är ett statligt ägt bolag som agerar på marknadsmässiga villkor och att det är bolagsledningen som ansvarar för frågor som rör den löpande verksamheten och operativa beslut. När det gäller de naturvårdsbedömningar som avses i en av de aktuella motionerna noterar utskottet att sådana som skickats in till , och godkänts efter , redovisas på bolagets webbplats. Utskottet ser följaktligen inga skäl till att ska agera i dessa frågor. Därmed avstyrker utskottet samtliga aktuella motioner i berörda delar. Uppdrag och mål för vissa statliga företag I det följande ska utskottet ta ställning till olika motionsyrkanden som rör vissa av de övriga företag som finns i den statliga bolagsportföljen. När det till att börja med gäller det statligt ägda förordas tillkännagivanden som rör bolagets uppdrag och verksamhet i motionerna 2018/19:160 (SD), 2018/19:930 (M) och 2018/19:1733 (M). Förslagen rör på vilket sätt attraherar investerare, villkoren för de företagslån som bolaget ger ut och hur företaget samarbetar med andra aktörer. I samtliga motioner framhålls vikten av att staten möjliggör alternativa finansieringslösningar för små och medelstora företag, särskilt i uppstartsfasen. Det är en uppfattning som utskottet delar. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att fyller en marknadskompletterande roll genom att bidra till att förstärka utbudet av lån till små och medelstora företag. De låneprodukter som tillhandahålls fyller i många avseenden samma funktion som en bankgaranti genom att lånen kompletterar ett banklån till den del som saknar säkerhet. På vilket sätt bolaget i övrigt bedriver sin verksamhet är en fråga för bolagets styrelse och ledning. Utskottet menar att det inte finns något behov för att göra några tillkännagivanden såsom förordas i de aktuella motionerna. När det handlar om det statliga gruvbolaget förordas i motion 2018/19:157 (SD) ett tillkännagivande om att bör få ett reformerat ägardirektiv med tydligare fokus på prospektering. Utskottet har uttalat att prospektering är en fråga som rör bolagets operativa verksamhet och inte är en fråga för att avgöra. Utskottet vidhåller denna uppfattning och ser heller ingen anledning att föreslå att bolagets uppdrag bör ändras. Utskottet är därmed inte berett att förorda något tillkännagivande i enlighet med vad motionärerna begär. Denna ståndpunkt intar utskottet även när det gäller förslaget i motion 2018/19:2317 (MP) om att AB kanalbolag bör ta hänsyn till ålen i samband med renoveringen av . Utskottet avser därmed inte att förorda att gör något tillkännagivande i enlighet med vad som framförs i den aktuella motionen. I motion 2018/19:2487 (C) begärs ett tillkännagivande bl.a. om att Inlandsinnovation AB:s verksamhet bör återupptas. Som redovisats beslutade under den förra mandatperioden om en ny struktur för statligt riskkapital. Utskottet vill påminna om att denna nya struktur innebär att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag – – har inrättats för att bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar.