bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Detta innebär att vissa yrkeskategorier kommer att fasas ut medan det inom andra yrkesgrupper kommer att krävas omställning och specialisering. Att arbetsmarknaden förändras är naturligt och möjliggör en positiv utveckling. Detta bygger dock på att den svenska modellen värnas och att goda arbetsvillkor och förutsättningar för omställning finns i grunden. Jobb skapas när innovationer och nytänkande omsätts i nya produkter och tjänster, inte genom att konkurrera om lägre löner och sämre villkor. Ett digitalt skifte ställer höga krav på både företag och personal. Utan digital kompetens och möjlighet att följa med i utvecklingen riskerar framför allt små och medelstora företag att slås ut av storbolagen. Här har staten en viktig roll att spela, bl.a. genom att se till att även små och medelstora företag får tillgång till ny och miljövänlig teknik och genom att säkra kompetensförsörjningen i hela landet. I bästa fall kan digitaliseringen komma att innebära såväl viktiga klimatvinster som bättre förutsättningar för den enskilda företagaren. Genom nya plattformar för företagare kan transporter effektiviseras, regelkrångel minskas och nya kunder nås. Utvecklingen innebär en rad utmaningar i form av skatteundandragande, lönedumpning och försämrade fackliga rättigheter som inte hör hemma i ett välfärdsland som . Därför krävs ett politiskt ansvar för den digitala utvecklingen. Digitalisering ska vara ett hjälpmedel för såväl små som stora företag, inte ett verktyg för företag som vill undkomma skatt eller kollektivavtal. De lagar och regler som finns ska hjälpa företagen att utvecklas och expandera, inte kännas som ett hinder. Små företag måste ofta följa samma regler som de större företagen, men med mindre resurser att lägga på administration. Jag vill därför se en inriktning där nya regler i så hög utsträckning som möjligt ska vara enkla. Digitaliseringen kan bl.a. effektivisera informationsinhämtning och tillståndshantering som den kan underlätta export för små och medelstora företag. Jag anser därför att bör tillkännage för regeringen att den bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter att återkomma med en digitaliseringsstrategi för att effektivisera hanteringen av främst små och medelstora företag. Vidare vill jag här lyfta att regeringen gav i uppdrag att etablera en innovationsscout för innovationssamarbete i . Regeringen pekar således ut som ett särskilt intressant land för forskning och innovation och menar att det är av särskild vikt att stärka banden mellan unga innovativa företag i och . Satsningen ska pågå med möjlighet till förlängning. Jag är kritisk till att regeringen pekar ut som det land särskilt ska arbeta mot. är en stat som återkommande bryter mot de mänskliga rättigheterna. Ockupationen av är olaglig och strider mot internationella överenskommelser. Blockaden mot hindrar införseln av mediciner, sjukvårdsartiklar, verktyg för vattenrening och byggmaterial. Att regeringen pekar ut som ett intressant land för affärssamarbeten inom forskning och innovationer är därför anmärkningsvärt. bör därför tillkännage för regeringen att den ska se till att avbryter det pågående innovationssamarbetet med . Därmed tillstyrks motion 2018/19:405 (V) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 9 samt 2018/19:145 av m.fl. (SD), 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:156 av m.fl. (SD), 2018/19:163 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:231 av (KD), 2018/19:249 av (SD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:405 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2018/19:432 av (SD) yrkande 4, 2018/19:663 av (MP), 2018/19:728 av och (båda M), 2018/19:843 av (S), 2018/19:846 av (M), 2018/19:907 av (M), 2018/19:930 av (M) yrkande 1, 2018/19:1049 av (S), 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1064 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1416 av (M), 2018/19:1733 av (M) yrkande 1, 2018/19:1771 av m.fl. (S), 2018/19:2045 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2160 av Boriana (M), 2018/19:2432 av (C) yrkande 2, 2018/19:2503 av och (båda C), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6 och 19, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 22, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 29, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25. Den regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar enskildas initiativ och företagande. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Det är viktigt att lagar, regler och skatter utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen måste även vara långsiktiga. Likvärdiga villkor ska gälla för olika företagsformer, oavsett storlek, och för företagande i hela landet. Vidare anser jag att utgångspunkten vid utformningen av näringspolitiken bör vara de små och medelstora företagens villkor. har förmånen att ha större internationella företag som också behöver ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen fortsätter att utvecklas är en förutsättning för att även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som behöver samhällets stöd mest också kan få det. är ett av världens bästa länder på innovation, men tyvärr inte lika framgångsrikt på att kommersialisera dessa. För att en innovation ska komma till stånd behövs det kunskap, någon som kan omsätta kunskapen och idéerna i produkter, tjänster eller förbättringar samt en marknad där en kund köper produkterna och tjänsterna. Många företag startas dock utan kontakt med företagsrådgivare då de inte vet var man ska leta efter någon som kan ge råd och stöd. Likaså saknar många företag kontakter med akademi och forskning eller kunskap om hur man söker medel för utveckling av företaget. Eftersom de flesta nystartade företag är beroende av både privata och offentliga medel på lokal, regional och nationell nivå behövs en översyn av hela processkedjan från uppfinnarstadiet, företagsrådgivning, forskning och utveckling, inkubatorverksamhet m.m. fram till finansiering och kommersialisering av produkter och tjänster. En rad aktörer är involverade i arbetet såsom t.ex. , , forskningsinstitut och företagsrådgivarorganisationer. I likhet med vad som uttrycks i motion 2018/19:2913 (KD) anser jag därför att bör uppmana regeringen att genomföra en översyn av innovationssystemet. Vidare är det min uppfattning att det är viktigt att forskningsinstituten medverkar till att öka forskning och utveckling (FoU) inom näringslivet bl.a. genom att tillsammans med industrin och universiteten hålla samman olika strategiska teknikområden. Jag anser att , i likhet med vad som förordas i motion 2018/19:2913 (KD), bör tydliggöra för regeringen att de statliga forskningsinstituten bör ges ett tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar för industrins små och medelstora företag. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2913 (KD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2045 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:145 av m.fl. (SD), 2018/19:152 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:156 av m.fl. (SD), 2018/19:163 av m.fl. (SD), 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:231 av (KD), 2018/19:249 av (SD), 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:405 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2018/19:432 av (SD) yrkande 4, 2018/19:663 av (MP), 2018/19:728 av och (båda M), 2018/19:843 av (S), 2018/19:846 av (M), 2018/19:907 av (M), 2018/19:930 av (M) yrkande 1, 2018/19:1049 av (S), 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1064 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1416 av (M), 2018/19:1733 av (M) yrkande 1, 2018/19:1771 av m.fl. (S), 2018/19:2160 av Boriana (M), 2018/19:2432 av (C) yrkande 2, 2018/19:2503 av och (båda C), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6 och 19, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 22, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 29, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 9. För mig som liberal är företagandet både ett utryck för individens möjlighet att förverkliga sina drömmar och en grundförutsättning för gemensamma samhällsbygge. Det är genom företagens möjlighet att växa som jobb skapas. Fler jobb i växande företag betyder nya livschanser för individer, minskat utanförskap och i förlängningen ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. Näringspolitiken har därför en viktig roll att ständigt förbättra villkoren och öka drivkrafterna för att få människor att starta, driva och expandera företag. I motion 2018/19:2045 (L) redogörs för min och Liberalernas syn på hur företagandets villkor bör förbättras. Som påpekas i motionen är det viktigt att även förvaltningsmyndigheterna förstår förutsättningarna för företagare och entreprenörer. Jag anser därför att det behöver göras en översyn av regleringsbreven för förvaltningsmyndigheterna i syfte att tydliggöra det ansvar som myndigheterna har för att värna näringsklimatet i . Innan en myndighet beslutar om föreskrifter eller allmänna råd bör den göra en konsekvensutredning för att analysera förslagets följder och kostnadsmässiga effekter för företagen. Vidare anser jag att myndigheter bör ge tillfälle att yttra sig över konsekvensutredningen när det gäller föreskrifter som kan påverka företags förutsättningar. Om fler människor ska känna att det är ett tryggt, givet och utvecklande steg att gå från anställning till eget företag måste trygghetssystemen anpassas efter företagarnas förutsättningar. Vidare måste den offentliga sektorn föregå med gott exempel och säkerställa att man lever upp till sina betalningsförpliktelser, och en utredning bör tillsättas för att lämna förslag på hur detta problem kan åtgärdas. Därtill anger många företag finansiering som ett tillväxthinder. Ett fungerande finansieringssystem är viktigt för att skapa goda förutsättningar för företag att växa, vilket även skapar både jobb, tillväxt och ökade intäkter till den gemensamma välfärden. En politik för handlar dock inte bara om att se över det offentliga regelverket, utan det behövs även åtgärder för att kunna garantera ett tryggt företagande, fritt från brott och bedrägerier. Här krävs insatser mot ekonomisk brottslighet, och det bör övervägas om brott mot juridiska personer ska kunna prioriteras lika högt som personbrott. bör ställa sig bakom vad som här anförts om företagandets villkor och tillkännage detta för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2045 (L) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Ungas företagande, punkt 4 (M, C, L) av (M), (M), (C), (M), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:462 av (L) yrkande 1 och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2018/19:432 av (SD) yrkande 5, 2018/19:637 av (SD) och 2018/19:2276 av (M) yrkandena 1–3. Vi anser att alla barn och ungdomar bör få en chans att lära sig vad entreprenörskap och företagsamhet innebär, men tyvärr har många inte någon familjemedlem eller bekant som driver företag. Detta minskar således möjligheten för barn och ungdomar att själva hitta inspiration och intresse för företagande. Organisationen Ung Företagsamhet har utbildat gymnasieelever i entreprenörskap genom utbildningen UF-företagande. arbetar de även på grundskolenivå. Vi anser att deras verksamhet är viktig för att skapa framtidens entreprenörer och vill därför att alla elever i ska få ta del av information om och chansen att pröva Ung Företagsamhet. Vidare anser vi att fler elever på gymnasiet bör få möjlighet att arbeta med sin egen företagsamhet genom att kursen om entreprenörskap tillgängliggörs för fler gymnasieprogram än vad som är fallet . För att genomföra detta bör tydliggöra för regeringen att den bör se över hur staten kan stödja Ung Företagsamhet finansiellt. Därmed föreslår vi att bifaller motionerna 2018/19:462 (L) och 2018/19:2694 (C) i här aktuella delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om riktade insatser, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 16 samt 2018/19:849 av (M) yrkande 2, 2018/19:961 av och (båda M), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 5, 2018/19:1417 av (M), 2018/19:2027 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2169 av (M), 2018/19:2432 av (C) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2527 av (C), 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 12. Företagande är en väg in på arbetsmarknaden för många utrikes födda personer. Andelen företagare bland utrikes födda, och framför allt utrikes födda från , är högre än bland inrikes födda. Vart femte företag startas av en person född utanför , och företag ägda av personer med utländsk bakgrund sysselsätter 300 000 människor i . har många nyanlända kommit till , och även de behöver etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att skapa fler och enklare vägar till egenföretagande för nyanlända och andra utrikesfödda personer. Vi vill se över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. Erfarenhet visar att mindre företag som drivs av utrikesfödda personer är mer benägna att anställa utrikesfödda personer än motsvarande företag drivna av svenskfödda. Utrikesfödda kvinnor har särskilt svårt att etablera sig på svensk arbetsmarknad. Det är vår uppfattning att företagande kan vara en väg in på arbetsmarknaden för dessa personer. Det finns projekt som lyckats väl med att bryta utanförskap för kvinnor som stått långt ifrån arbetsmarknaden. behöver bättre ta vara på dessa erfarenheter och där det är möjligt växla upp dem till nationella strategier för att kunna bryta utanförskapet. I detta arbete spelar relevanta myndigheter såsom Arbetsförmedlingen och en avgörande roll för att öppna fler vägar till entreprenörskap. I enlighet med vad som anförs i motion 2018/19:2783 (M) bör uppmana regeringen att skapa ett integrationsspår med särskilt fokus på nyanlända kvinnor för att stärka deras kunskap om entreprenörskap och företagande samt att stötta dem i att delta i nätverk, mentorskap och affärsrelationer. Regeringen har tillfört medel och infört en ny struktur för samordning av tidiga insatser som bl.a. ger asylsökande möjlighet till kompetenskartläggning, ökad tillgång till kunskap om det svenska samhället och språkinsatser. Det innebär en möjlighet till snabbare etablering för den som får ett uppehållstillstånd. Vi delar därför uppfattningen som förs fram i motion 2018/19:1398 (MP) att det är angeläget att dessa insatser inte bara fokuserar på en framtid som anställd utan att man också identifierar personer med erfarenhet av och vilja till entreprenörskap. Vi anser att en sådan kartläggning av bl.a. nyanlända och asylsökande kan göras i nära samarbete med civilsamhället. och är exempel på aktörer som skulle kunna involveras. I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2783 (M) menar vi därför att regeringen bör fördjupa samverkan mellan staten och civilsamhällets organisationer och med det som grund inrätta en samordningsfunktion för att ytterligare främja entreprenörskapet hos nyanlända. Därmed tillstyrker vi motionerna 2018/19:1398 (MP) och 2018/19:2783 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om riktade insatser, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:849 av (M) yrkande 2, 2018/19:961 av och (båda M), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3 och 5, 2018/19:1417 av (M), 2018/19:2027 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2169 av (M), 2018/19:2432 av (C) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2527 av (C), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 16 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 12. Vi anser att kvinnors möjligheter att starta och driva företag behöver stärkas och menar att fler kvinnor genom ett jämställt samhälle får möjlighet att anta höga positioner i näringslivet. För att bryta ojämställdheten vill vi öka möjligheterna för kvinnor att starta företag. I enlighet med vad som framförs i motion 2018/19:2843 (C) anser vi att bör tydliggöra för regeringen att det är centralt att arbeta för fler kvinnor på ledande positioner genom att skapa goda förutsättningar för kvinnors företagande, för på så sätt blir ledningsgrupper och styrelser mer jämställda och då förändras även maktstrukturerna i näringslivet utanför styrelserummen. Vidare är det vår uppfattning, även detta i överensstämmelse med vad som anförs i motion 2018/19:2843 (C), att regeringen behöver se över de generella företagsstöden för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor. Även detta bör tillkännage för regeringen. I detta sammanhang vill vi även framhålla Winnet som har arbetat med att bl.a. öka kvinnors deltagande inom företagande och öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Arbetet bedrivs utifrån ett underifrånperspektiv huvudsakligen via de regionala resurscentra som finns över hela landet. För att arbetet ska kunna bedrivas mer kraftfullt och med långsiktighet i fokus stöttade regeringen verksamheten med årliga resurstillskott . Därefter har verksamhetsbidraget upphört. Med tanke på att det fortfarande finns stora skillnader mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden och med tanke på att andelen kvinnor som startar och driver företag bör öka borde en erfaren förening som Winnet även i fortsättningen vara en viktig del i arbetet för ökad jämställdhet. Det är således vår uppfattning att , i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2694 (C), bör tillkännage för regeringen att den ska utvärdera och se över möjligheten att återinrätta stödet till Winnet . Vidare vill vi i detta sammanhang lyfta att företagande för många av de kvinnor som kommer hit från andra länder kan vara den enda möjligheten att få ett jobb. Dessa kvinnor känner dock inte alltid till de system som finns för att stödja deras företagande. Vi anser därför att det behövs en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få arbete. Ett av de största hindren för de flesta nyanlända som vill starta företag är bristen på kontakter med finansiärer och bristen på kapital. drevs –2014 ett program, Investera i invandrarkvinnor, som visade mycket positiva resultat. I enlighet med vad som framhålls i motion 2018/19:2694 (C) anser vi att bör uppmana regeringen att se över möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor. I det nya programmet bör det ingå en affärsrådgivningsdel som är riktad mot företag med potential att växa eftersom många företag som drivs av kvinnor med utländsk bakgrund stannar i utvecklingen just på grund av brist på bl.a. rätt nätverk, styrelse eller finansiering. För att kunna växa och anställa fler personer behöver dessa företagare stöd. Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2018/19:2694 (C) och 2018/19:2843 (C) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om riktade insatser, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2018/19:849 av (M) yrkande 2, 2018/19:961 av och (båda M), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3 och 5, 2018/19:1417 av (M), 2018/19:2027 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2169 av (M), 2018/19:2432 av (C) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2527 av (C), 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 16 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6. Den sociala ekonomin utgörs av verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Verksamheten bedrivs huvudsakligen av föreningar, kooperativ och stiftelser och har allmännytta eller medlemsnytta som främsta drivkraft. Den sociala ekonomin bidrar till samhällets utveckling på en rad sätt. Den ger förutsättningar för och skolning i demokratiskt beslutsfattande. Den främjar demokratiska värderingar och stärker därmed det sociala kapitalet lokalt och regionalt. Dess verksamheter bidrar även till kvalitet i det regionala utvecklingsarbetet. Den sociala ekonomin bidrar också till privata initiativ och entreprenörskap och uppmärksammar, engagerar och stärker grupper som inte sällan står i utkanten av samhället. I har olika typer av föreningar, folkrörelser, frivilligorganisationer, lokala grupper m.fl. länge spelat en viktig roll för att skapa sammanhållning och identitet både lokalt och regionalt. Ett samhälle som är byggt på tillit mellan människor, där föreningar växer och ideella krafter samlas är något som bör eftersträvas. Detta bidrar till en hållbar samhällsutveckling för en större mångfald, jämställdhet, god miljö och näringsverksamheter. I enlighet med vad som framförs i motion 2018/19:2735 (KD) anser jag att bör tillkännage för regeringen att alla regioner i landet behöver arbeta för den sociala ekonomins utveckling ur ett strategiskt perspektiv. Vidare vill jag i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2913 (KD) framhålla vikten av att man inom överenskommelsen med civilsamhället bör arbeta mer för att öka mångfalden av utförare inom hälso- och sjukvården samt omsorgen då idéburna organisationer kan vara goda komplement till de offentliga aktörerna. Även detta bör tydliggöra för regeringen genom ett tillkännagivande. Sammanfattningsvis tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Företagens kapitalförsörjning, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:629 av (SD), 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2323 av och (båda MP), 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 2 och