bet · H601UbU15 · 2019-03-01 00:00:00 — Studiestödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet fungerar som ett verktyg som kommunerna ska kunna använda för att se till att vuxna med utbildningsbehov deltar i utbildning. Kommunen ska vid prövningen av en ansökan om stöd bedöma om sökanden tillhör målgruppen för studiestartsstödet (27 §). Om en kommun har beslutat att en sökande uppfyller villkoren ska pröva övriga förutsättningar för att studiestartsstöd ska kunna beviljas (28 §). får betala ut studiestartsstöd endast om det är styrkt att den studerande bedriver de studier som stödet har beviljats för (29 §). Stödet är ett bidrag och är ett komplement till studiemedelssystemet (prop. 2016/17:158, bet. 2016/17:UbU20, rskr. 2016/17:285). har beslutat att minska anslaget 1:7 Studiestartsstöd med 2019 som en följd av en finansiering av andra prioriterade satsningar, bl.a. arbetsmarknadsåtgärder inom utgiftsområde 14 för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden (bet. 2018/19:UbU2, rskr. 2018/19:105). Anslaget 1:7 uppgick till 2018 (2017/18:1 utg.omr. 15 Studiestöd, bet. 2017/18:UbU11). () har enligt sitt regleringsbrev haft ett uppdrag att följa hur studiestartsstödet har utvecklats (dnr U2018/04752/GV [delvis], U2018/04770/GV). I Centrala framgår att 271 av 290 kommuner var anslutna till studiestartsstödet , dvs. det första kalenderhalvåret med det nya studiestartsstödet. Totalt fördelades till de deltagande kommunerna. Av dessa användes , vilket motsvarar av de medel som fördelats. Av de anslutna kommunerna var det 177 kommuner som lämnade in minst en ansökan om studiestartsstöd för studier , och 163 kommuner använde något av de medel de hade tilldelats. De kommuner som använde störst andel av de tilldelade medlen nyttjade ungefär en tredjedel av sin budget (CSN, rapport 2018:1). CSN konstaterar i sin slutredovisning av studiestartsstödet att jämfört med ökade användningen av de medel som avsatts till stödet från (CSN, Rapport 2019:1 Studiestartsstöd – slutrapport, dnr 2018-100-9150, ). Bidrag vid teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, s.k. TUFF-ersättning TUFF är en teckenspråksutbildning för föräldrar med ett barn som är beroende av teckenspråk för att kunna kommunicera. Den som deltar i utbildningen kan få TUFF-ersättning från CSN. TUFF syftar till att ge föräldrarna sådana färdigheter att de på ett funktionellt sätt kan använda teckenspråk i kontakt med sina barn och därmed främja barnens utveckling. TUFF ska bestå av påbyggbara kurser om sammanlagt och utgå från förkunskaperna från den introduktion i teckenspråk som erbjuds inom ramen för habilitering enligt 8 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) eller motsvarande kunskaper. Utbildningsanordnaren bör sträva efter att planera TUFF så att syskon kan få teckenspråksutbildning med föräldrarna. Deltagarna erbjuds boende och barntillsyn vid behov. TUFF får i första hand ges till dess att barnet har slutfört skolgången i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Föräldrar till yngre barn ska prioriteras. (2, 3 och 5, 6 §§ förordningen [1997:1158] om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar.) Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, har ansvar för att fördela statsbidraget till anordnare av utbildningen och för att följa upp och utvärdera utbildningen. Kursuppföljningen visar att majoriteten av kursdeltagarna inom teckenspråksutbildningen för vissa föräldrar (TUFF) har en positiv uppfattning om utbildningen och dess olika delar. Deltagarnas genomsnittliga betyg för kursen i sin helhet är 8,8 på en tiogradig skala. Utskottet kan konstatera att möjligheten till ett statligt lån för utbildning för B-körkort, s.k. körkortslån, infördes . Lånet är avsett att finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor och riktar sig till vissa arbetslösa personer . Utskottet finner inga skäl för att föreslå en utvidgning av körkorslånet i enlighet med motionärens förslag. Utskottet ser inga skäl att föregripa det pågående arbetet när det gäller uppföljning av studiestartsstödet. I fråga om bidrag vid teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, s.k. TUFF-ersättning, finner utskottet inga skäl för att vidta några åtgärder. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att vidta några åtgärder i frågan om ett 100-årsjubileum för studiestödet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:729 (SD), 2018/19:1870 (M), 2018/19:2328 (MP) och 2018/19:2353 (C). Villkoren för studiemedel, punkt 1 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2933 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:281 av (SD), 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 8, 2018/19:1481 av Per Lodenius (C), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 29, 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi vill förbättra möjligheterna att finansiera studier mitt i livet. Om fler ska kunna känna sig trygga med att byta arbete eller bransch, högre upp i åldrarna, behöver förutsättningarna för att finansiera studier senare i livet förbättras. Både den som behöver bygga på sina studier för att kunna ta ett större ansvar, exempelvis en undersköterska som efter ett antal yrkesår vill vidareutbilda sig till sjuksköterska, och den som helt vill byta spår ska ha förutsättningarna att göra det. Alliansregeringen tog flera steg för att förbättra möjligheterna till omställning och kompetensutveckling under arbetslivet genom bl.a. ändringar i studiemedelssystemet och möjligheter att delta i kortare utbildning med bibehållen a-kassa. Men fortfarande finns det behov av att förbättra förutsättningarna att studera mitt i livet. För att kunna möjliggöra detta vill vi att regeringen återkommer med ett förslag på ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. Omställningspaketet bör innehålla finansiering för följande fyra förändringar: – höjt fribelopp för att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier – utökade möjligheter till extra studieveckor för den som fyllt från 40 – höjd övre åldersgräns för studiemedel till 60 år – större möjlighet till tilläggslån för studerande med barn. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Villkoren för studiemedel, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:281 av (SD), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 8, 2018/19:1481 av Per Lodenius (C), 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 29, 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2018/19:2933 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi anser att man ska uppmuntra studenter att gå de utbildningar där det finns ett stort behov från arbetsmarknaden och som är viktiga för ekonomi och framtida utveckling genom att ge studenterna på sådana utbildningar mer i studiebidrag. Det kommer att belasta statskassan en del, men om vi lyckas få fler studenter att välja dessa utbildningar kommer vinsterna att vida överstiga kostnaderna. Det kan enligt vår uppfattning bl.a. handla om vissa ingenjörs- och datorrelaterade utbildningar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Villkoren för studiemedel, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2018/19:281 av (SD), 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 8, 2018/19:1481 av Per Lodenius (C), 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2018/19:2933 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 5. För en ökad genomströmning och för att få fler i arbete behövs ett mer flexibelt studiemedelssystem som premierar studenter som avslutar sina studier före utsatt tid men som också är anpassat för de som studerar med lägre studietakt, exempelvis studenter som har gått gymnasiesärskolan eller är deltidssjukskrivna. Det ger fler möjlighet till en utbildning som leder till jobb. För att fler ska kunna vidareutbilda sig finns det ett behov av att ta bort utfasningen av studielånet som börjar , möjliggöra studiestöd efter genom att tillåta studielån, men inte bidrag, samt utöka möjligheten att få studielån så att det blir möjligt att läsa en tvåårig yrkesutbildning eller ett masterprogram. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Villkoren för studiemedel, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:281 av (SD), 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 8, 2018/19:1481 av Per Lodenius (C), 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2018/19:2933 av m.fl. (M) yrkande 6. Det behövs nya maximiregler för studier på eftergymnasial nivå, och det behövs åtgärder för att tidigarelägga etableringsåldern på arbetsmarknaden. kan studenter få studiemedel i högst för studier på heltid på högskoleutbildningar och andra eftergymnasiala utbildningar, oavsett om studierna leder till en examen eller inte. Tidsgränserna för studiemedel på eftergymnasial nivå bör, i enlighet med Studiesociala kommitténs slutbetänkande , bättre anpassas till utbildningarnas längd. Det antal månader med studiemedel som det ska finnas en generell rätt till bör bli färre än . ska studerande på längre utbildningar och studerande som önskar bygga på en examen på grundnivå ges möjligheter att få ytterligare studiemedel. Vissa studerande bör alltså kunna få studiemedel än , och på så sätt ökar drivkraften för välplanerade och effektiva studier. Likaså bör studerande på längre utbildningar ges bättre möjligheter att slutföra sina studier. Konkret ska universitets- och högskolestudenter ha en generell rätt till studiemedel . med studiemedel måste den som önskar mer studiemedel kunna uppvisa antingen en examen från en minst treårig utbildning, eller fullgjorda studier på en utbildning som syftar till en examen som omfattar minst 3,5 års heltidsstudier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vidareutbildning och omställning, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 4. Vi vill stärka möjligheterna till vidareutbildning och omställning för att underlätta för en omstart senare i livet. Matchning, kompetensförsörjning och den enskildes egna jobbchanser bör förbättras genom att möjligheterna till vidareutbildning och omställning stärks. Bland annat bör man se över hur studiemedelssystemet kan ändras så att den som är äldre eller har högskoleexamen får ökade möjligheter till att studera även senare i livet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fribeloppet, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:1132 av (M), 2018/19:1449 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1651 av (M). Det finns ett egenvärde i att studenter etablerar sig tidigt på arbetsmarknaden, och därför är det positivt att studenter också arbetar så länge inte studierna blir lidande. Fribeloppet begränsar därför studenternas egna beslut om hur mycket tid och kapacitet de har att arbeta vid sidan av studierna. Fribeloppet bör därför slopas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m., punkt 4 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 49, 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2193 av och (båda S), 2018/19:2256 av m.fl. (L) yrkande 9, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 9. Ett stort antal poliser kommer att behöva utbildas , men att enbart utöka antalet utbildningsplatser räcker inte. Vi vill mot denna bakgrund att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten. Satsningen innebär att det kommer att bli mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis ska en femtedel av studielånet skrivas av . ska hela lånet vara avskrivet. Den som väljer att sluta behöver inte betala tillbaka de redan avskriva delarna av lånet. Den här utformningen ger incitament både att utbilda sig till och att arbeta som polis. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m., punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 47 och 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 49 och 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2193 av och (båda S), 2018/19:2256 av m.fl. (L) yrkande 9, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi vill att examinerade lärare som tar anställning i områden som av EU definieras som glesbygd ska få av sin studieskuld avskriven de arbetar i glesbygden. En total studieskuld på ska kunna bli avskriven. Detta behöver göras för att åtgärda lärarbristen i våra glesbygder och kunna bevara eller återskapa en levande landsbygd. På landsbygden är det ofta svårt att rekrytera läkare och sjuksköterskor, vilket hotar såväl vårdens kvalitet som patientsäkerheten. Att locka läkare till landsbygden är inte bara en utmaning i utan även i andra delar av världen. I landsbygdsområden i finns ett system där läkare kan förbinda sig att arbeta och som bonus få sin studieskuld reducerad. Vi anser att systemet är intressant och vill därför att det ska kostnadskalkyleras och utredas för svenska förhållanden. Ett motsvarande system kan även appliceras på sjuksköterskor för att de ska vilja söka sig till mindre attraktiva orter och till glesbygden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m., punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 49, 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2193 av och (båda S), 2018/19:2256 av m.fl. (L) yrkande 9, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 6. Trots att det är många som drömmer om att bo på landet saknas det i flera landsbygdskommuner lärare, sjuksköterskor och andra viktiga yrkesgrupper. För att fler ska våga ta steget och flytta till en landsbygdskommun eller flytta hem igen efter studierna behövs en morot. I har avskrivning av studielån visat sig vara en effektiv åtgärd för att fler ska flytta till landsbygden efter högre studier. De som flyttar till inland och norra med undantag för , dvs. stödområde A, ska därför kunna skriva av sina studielån. Förslaget omfattar alla yrkesverksamma personer som tar examen och flyttar till någon av de utpekade kommunerna. Dessa kommer enligt förslaget att få av sina studieskulder avskrivna upp till totalt . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder och nedskrivning av studieavgiften m.m., punkt 4 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:2256 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 49, 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:2193 av och (båda S), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi anser att man bör se över möjligheten att införa en bosättningsbonus för utländska studenter som fullgjort sin utbildning i . högre utbildning ska hålla sådan kvalitet att studenter utanför EU söker sig till landets lärosäten. På den globala utbildningsmarknaden konkurrerar svenska universitet med universiteten i och om de bästa studenterna. Ska utländska studenter uppfatta den högre utbildningen i som attraktiv måste hög akademisk kvalitet stå i fokus. För att attrahera och behålla fler utländska studenter som har utbildat sig i bör dessa ges ökade ekonomiska incitament. Om man som utländsk student tar examen och sedan väljer att arbeta i ska en del av studieavgiften kunna betalas tillbaka i form av en bosättningsbonus. Återbetalningen ska ske i form av en avtrappning beroende på hur länge man stannar i . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studiehjälp, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2886 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2683 av (S). Elever som går i gymnasieskola får studiebidrag fr.o.m. . Beloppet är detsamma som för barnbidraget. Som ett särskilt stöd för familjer med mycket låg inkomst finns dessutom ett extra tillägg. Förutsättningen för att kunna söka det extra tillägget är att familjens samlade beskattningsbara inkomst inte överstiger under ett läsår. Dessa inkomstgränser har varit desamma . Därför bör man se över på vilket sätt det extra tillägget ges och hur stödet förhåller sig till andra stöd i arbetet med att förbättra stödet till ekonomiskt utsatta barn och barnfamiljer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:281 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studiebidragets storlek bör anpassas till respektive studieort och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD): 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett studieskuldsavdrag för lärare som börjar arbeta i de områden som av EU klassificeras som glesbygd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:379 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de studenter som går en utbildning där det råder stort behov från marknaden och som är viktig för landets ekonomi ska få höjt studiebidrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:729 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på lämpligt vis uppmärksamma 100-årsjubileet för det första utbetalda studiestödet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utreda och kostnadskalkylera ett nytt system för att förbättra villkoren för läkare och sjuksköterskor i glesbygden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1035 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgodose kompetensförsörjningen när det gäller gles-/landsbygd med att se över möjligheten för medborgare och inflyttade i våra mindre kommuner att få sina studielån nedskrivna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1132 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja fribeloppet för att kunna beviljas studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1437 av och (båda M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningssystemen till de studerande bör samordnas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1449 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen vad gäller inkomst av kapital till följd av bostadsförsäljning för studiemedlets bidrags- och lånedel och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1481 av Per Lodenius (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt tillsätta en utredning som ser till hela bilden för att ta fram förslag till system för eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1651 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa inkomstbegränsning vid berättigandet av studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1870 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om studielån för körkort och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2057 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en bosättningsbonus för utländska studenter som fullgjort sin utbildning i , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2193 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensförsörjning på gles- och landsbygd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2256 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bosättningsbonus för utländska studenter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2328 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av förbättrade villkor för teckenspråksutbildning för föräldrar, syskon och andra nära anhöriga och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2353 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av studiestartsstödet och studiemedelssystemet för att stärka integrationen och påskynda invandrade kvinnors tillträde till utbildning och jobb och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur avskrivning av studielån vid flytt till glesbygdskommun kan bli möjligt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2573 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa ett stipendium för utbildningar där det råder arbetskraftsbrist eller är samhällsekonomiskt motiverat med fler sökande och tillkännager detta för regeringen.