bet · H601SoU12 · 2019-03-12 00:00:00 — Vidare behandlas frågor som rör en gemensam administrativ ingång för bokning av tolkar, insatser för att effektivisera tolktjänsten genom it och vissa frågor om tolkar i arbetslivet. Promemorian har remissbehandlats (S2016/02162/FST) och bereds inom . Regeringen beslutade att ge i uppdrag att administrera och fördela medel till landstingen för ökade möjligheter till tolktjänst i arbetslivet 2018–2020 för personer med dövhet, dövblindhet eller som har nedsatt hörsel. I uppdraget ingår även att löpande följa upp utnyttjandet av medlen (S2016/02162/FST, S2018/03798/FST). Regeringen beslutade att ge Myndigheten för delaktighet (MFD) i uppdrag att –2020 informera arbetsgivare samt andra berörda aktörer om ansvar och insatser för att tillhandahålla tolk och andra stöd. I uppdraget ingår även att informera om teknik och tjänster, främja utveckling och innovation samt redovisa goda exempel (S2016/02162/FST, S2018/03798/FST). Hörselinstruktörer (eller syn- och hörselinstruktörer) är anställda av kommunen (). Deras uppgift är att bistå och träna personer med syn- och hörselnedsättning så att de ska nå ökad självständighet i det dagliga livet. har uppgiften att, i enlighet med lagen (2005:340) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen , anskaffa och placera ledarhundar. Myndigheten för delaktighet (MFD) har i uppdrag att upphandla ledarhundar åt . Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9) framgår att statsbidraget till verksamheten höjdes från till 2018 för att fler ledarhundar skulle kunna placeras. fick MFD i uppdrag att i samarbete med göra en konsekvensanalys av ett överfört ansvar av de uppgifter som framgår av lagen (2005:340) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen , från till MFD (S2018/01254/FST och S/2018/05295/FST). Uppdraget ska redovisas till . Motionsyrkanden om hjälpmedel, ledarhundar, teckentolk, bilstöd och insatser för att förflytta sig behandlades senast av utskottet i betänkande 2017/18:SoU5 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:40, rskr. 2017/18:86). Ett motionsyrkande om hörselinstruktörer behandlades senast i betänkande 2014/15:SoU8 Funktionshindersfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:91). Utskottet noterar att betänkande På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen (SOU 2017:43) bereds inom . Utredningens uppdrag har bl.a. varit att lämna förslag i syfte att öka likvärdigheten i fråga om hjälpmedel. Utskottet noterar vidare att utredningen har lämnat ett förslag om att det i HSL ska införas en definition av begreppet hjälpmedel som förtydligar sjukvårdshuvudmännens skyldighet att erbjuda hjälpmedel, bl.a. för deltagandet i vardagliga fritidssysselsättningar. Utredningen har även lämnat förslag om hjälpmedelsavgifter. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionsyrkandena om hjälpmedel bör lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av beredningen. Motionerna 2018/19:855 (SD) yrkande 26, 2018/19:856 (SD) yrkandena 13–16, 2018/19:1639 (SD) yrkande 36 och 2018/19:2053 (L) yrkandena 14, 15 och 17 avstyrks. Utskottet välkomnar att och på regeringens uppdrag har genomfört uppföljningar av de nya bestämmelserna om bilstöd som tillämpas . Rapporten av det reformerade bilstödets konsekvenser för enskilda lämnades till regeringen , och lämnades rapporten av administrativa konsekvenser av det reformerade bilstödet. Enligt utskottet bör regeringen skyndsamt bereda de uppföljningar som genomförts av det reformerade bilstödet och därefter återkomma med förslag på hur bilstödet kan bli mer ändamålsenligt. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Mot denna bakgrund bör motion 2018/19:2989 (KD) yrkande 63 bifallas delvis. Motionerna 2018/19:1208 (M) och 2018/19:2100 (S) avstyrks. I motion 2018/19:2053 (L) yrkandena 22 och 23 framförs att mobilitetsstödet bör göras obligatoriskt för kommunerna och att informationsinsatser bör genomföras. Vid utskottets behandling av proposition 2013/14:36 Mobilitetsstöd som komplement till färdtjänst delade utskottet regeringens bedömning att kommunerna själva ska få bestämma om, och i så fall i vilken omfattning mobilitetsstöd ska lämnas och utforma sina regler utifrån rådande lokala och regionala förutsättningar (bet. 2013/14:SoU15). Utskottet vidhåller denna uppfattning. Motion 2018/19:2053 (L) yrkandena 22 och 23 avstyrks. Utskottet är inte heller berett att föreslå något initiativ med anledning av motion 2018/19:2053 (L) yrkande 24. Enligt utskottet finns det brister i tolktjänsten för personer med hörselnedsättning och det råder oklarhet kring centrala frågor som ansvarsfördelning, huvudmannaskap och finansiering. Därför anser utskottet att regeringen bör tillsätta en ny utredning om tolktjänst för personer med hörselnedsättning och språkstörning. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motion 2018/19:186 (V) bör bifallas. Hörselinstruktörer är viktiga för att inte minst äldre hörselskadade ska få stöd och verktyg för att självständigt klara sina dagliga liv. Att tillhandahålla hörselinstruktörer är dock en angelägenhet. Utskottet är därför inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2018/19:1244 (M). Utskottet noterar att MFD ska redovisa ett pågående uppdrag som innebär att i samarbete med göra en konsekvensanalys av det förändrade ansvaret för ledarhundar. Utskottet finner inget skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2018/19:2213 (S). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:1923 av Per Lodenius och (båda C) och 2018/19:2657 av (S) yrkandena 1 och 2. 2008 ratificerade om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) vilket var ett välkommet och viktigt beslut. Enligt min mening är det nu hög tid att ta nästa steg. Regeringen bör därför låta utreda hur FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning kan inkorporeras och vidare transformeras in till svensk lagstiftning. Kvinnor med funktionsnedsättning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning erkänns vikten av särskilda åtgärder för kvinnor med funktionsnedsättning. När genusperspektivet uteblir riskerar könsskillnaderna att skapa osakliga orättvisor. Regeringen bör därför låta göra en fördjupad kartläggning som fokuserar på situationen för kvinnor med funktionsnedsättning. Alltsedan införandet av assistansreformen 1994 har det funnits skillnader mellan män och kvinnor gällande i vilken utsträckning de beviljas personlig assistans. Därför anser jag att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att utreda frågan om könsskillnader inom assistansersättningen och presentera förslag till åtgärder för att osakliga skillnader inte ska förekomma. Hbtq-personer med funktionsnedsättning, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 6. Personer med funktionsnedsättningar tenderar att bara ses utifrån funktionsnedsättningen. Det behövs ett normbrytande och normkritiskt perspektiv för att snäva synsätt och fördomar ska brytas. Ett första steg för ett ökat politiskt ansvarstagande är att undersöka och få mer information om hur levnadsvillkoren ser ut för hbtq-personer med funktionsnedsättningar. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om situationen för hbtq-personer med funktionsnedsättning. Levnadsvillkor för personer med synnedsättning, punkt 5 (SD, V) av Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 7. I likhet med övriga delar av befolkningen som lever med funktionsnedsättning har personer med synnedsättning sämre levnadsnivå och sämre hälsa jämfört med befolkningen i stort. För att personer med synnedsättning ska kunna åtnjuta rättigheter och möjligheter till ett fullgott liv behöver vissa åtgärder genomföras, och för att skapa en politik som på riktigt förändrar människors möjligheter till ett värdigt och anständigt liv behövs också data finnas på plats. Regeringen bör därför tillsätta en större kartläggning och utredning gällande levnadsvillkoren för personer med synnedsättning. Förändringar i LSS och assistansersättningen, punkt 6 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 37 och 38, 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 55 och 60 samt 2018/19:1414 av (M), 2018/19:1666 av Kopparklint (M), 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2101 av (S), 2018/19:2102 av (S), 2018/19:2132 av (S), 2018/19:2134 av och (båda S), 2018/19:2308 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2391 av (C), 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 15, 2018/19:2770 av (M) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 62. Vi har starkt motsatt oss sparkraven inom LSS och konsekvenserna av domar som strider mot lagens ursprungliga intentioner. Uppenbarligen behöver lagen ändras för att stoppa den kraftiga inskränkning av LSS som pågått . Arbetet med att modernisera och utveckla LSS måste nu inledas. Bland annat anser vi att personkretsarna bör utgå från behov och inte diagnoser. Vi anser vidare att det delade huvudmannaskapet kan vara ett problem, och därför vill vi att detta ska ses över. Det är enligt vår mening viktigt att de som efter den nya tillämpningen av lagen har fått kraftigt sänkt eller indragen assistans ska få sin sak prövad på nytt. Vi motsätter oss vidare att alla personer med funktionsnedsättning måste genomgå den ofta mentalt påfrestande processen med tvåårsomprövningar och förespråkar att regeringen ser över möjligheten att införa ett nytt system där vissa undantag kan göras innan omprövningarna åter träder i kraft som det är tänkt. Vidare kräver vi en översyn av de grundläggande behoven. Regeringen måste skyndsamt återkomma med förslag på de förtydliganden som behövs för att assistans ska kunna beviljas utifrån behov av hjälp med egenvård eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper. Slutligen är det ytterst angeläget att arbetet med att ta fram en ändamålsenlig utformning av ersättningen skyndsamt fullföljs. Den nuvarande beräkningsmodellen innehåller brister. Risken är att kostnaderna för personerna med de största omsorgsbehoven inte täcks. Regeringen bör beakta det vi nu anfört i det fortsatta arbetet med en ny LSS. Förändringar i LSS och assistansersättningen, punkt 6 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 55, 60 och 62 samt 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2018/19:1414 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 37 och 38, 2018/19:1666 av Kopparklint (M), 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2018/19:2101 av (S), 2018/19:2102 av (S), 2018/19:2132 av (S), 2018/19:2134 av och (båda S), 2018/19:2308 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2391 av (C), 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:2770 av (M). Vi vill införa ett statligt huvudmannaskap för assistansersättningen. Det skulle ge bättre möjligheter att säkerställa att alla får ett jämlikt stöd utifrån deras behov oavsett var i landet de bor. riskerar personer i behov av assistans att förlora eller få minskat stöd om de flyttar från en kommun till en annan, eftersom kommunerna gör olika bedömningar. Vi vill även att möjligheten att inkludera utövande av föräldraskap och att arbeta i de grundläggande behoven utreds. Att utövande av föräldraskap inte räknas som grundläggande behov, riskerar att medföra att någon måste avstå från att vara förälder eller avstå från att vara fullt delaktig som förälder. Det är inte acceptabelt. Slutligen är det ytterst angeläget att arbetet med att ta fram en ändamålsenlig utformning av ersättningen skyndsamt fullföljs. Den nuvarande beräkningsmodellen innehåller brister. Risken är att kostnaderna för personerna med de största omsorgsbehoven inte täcks. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma med förslag. Samhällsekonomiska konsekvenser av LSS, punkt 7 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 39 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 59. Regeringen motiverade de striktare direktiven i regleringsbrevet till 2016 och till med att antalet timmar inom reformen hade ökat kraftigt. Det finns dock flera möjliga förklaringar till denna ökning. En kostnadsökning kopplat till ett ökat antal timmar inom LSS-reformen innebär inte per automatik att de totala samhällskostnaderna ökar. Detta eftersom assistansen kan ersätta andra insatser med tillhörande kostnader. Vi anser därför att en kartläggning bör göras över de samlade samhällsekonomiska effekterna av insatserna inom LSS. Denna kartläggning bör titta på konsekvenserna för andra stödsystem för den enskilde och för dennes anhöriga vid beviljande eller avslag av insatser inom LSS samt hur det för den enskilde och dennes anhöriga påverkar arbetskraftsdeltagandet. Regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att göra en sådan kartläggning. Ersättningssystem för assistans i kommunerna, punkt 8 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 18. Personer med ett assistansbehov som överstiger för grundläggande behov får hjälp med detta via , medan personer vars behov inte överstiger får denna hjälp via kommunen. Kommunerna sätter då själv beloppet för timersättning. Detta leder inte sällan till att timersättningen är för låg och inte räcker till att anlita någon annan assistans än den kommunen erbjuder. På så sätt sätts valfriheten ur spel. Vi anser därför att ersättningssystemet för kommunerna bör ses över så att det ser lika ut i hela landet och ligger i nivå med lägstanivå. Regeringen bör ta initiativ till en sådan översyn. Daglig verksamhet, punkt 9 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 9. Det är viktigt att ha någon form av meningsfull sysselsättning och därför anser vi att det vore rimligt att öka möjligheten att vid behov få ha med sig sin personliga assistent i daglig verksamhet. Vi anser också att man bör se över hur reglerna för daglig verksamhet kan bli mer flexibla. Om någon själv ordnat en anställning på en arbetsplats, dvs. en anställning som man inte har blivit anvisad, bör man kunna ta med sin ersättning till den arbetsplatsen och även till en annan kommun. Vi anser att regeringen bör se över regelverket för daglig verksamhet och dess ersättning. Stöd till föräldrar, punkt 10 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 40 och 41. Först och främst ska barn och ungdomar med funktionsnedsättning få det stöd de behöver i form av personlig assistans. kan föräldrar till barn med funktionsnedsättning exempelvis behöva få avlastning och stöd ibland för att orka med. Om familjen så önskar och regler uppfylls ska man ha rätt att ha sin förälder som assistent, men det får inte innebära att man inte också ser de anhörigas behov av avlastning . Vidare kan vi konstatera att familjer där ett eller flera barn har en funktionsnedsättning eller särskilda behov ofta är tyngda av mängden kontakter med olika myndigheter. Vi anser därför att de har ett behov av ett förbättrat stöd i form av en person som kan fungera som spindeln i nätet, en samordnande koordinator. Regeringen bör se över detta och återkomma med förslag. Kontroller m.m., punkt 11 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:1735 av (M) och 2018/19:1951 av (M). Det förekommer fusk med personlig assistans, ibland i form av omfattande och organiserad kriminalitet där mångmiljonbelopp förskingrats, som personer med funktionsnedsättning vanvårdats. Enligt vår mening ska det vara nolltolerans mot sådant. Inspektionen för vård och omsorg bör ge tillsynen av assistansmarknaden hög prioritet, och möjligheterna till myndighetssamverkan för att upptäcka oseriösa assistansanordnare bör öka. Regeringen bör fortsätta arbetet i denna riktning. Insatser för att möjliggöra politiskt engagemang, punkt 12 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 6. Bristande tillgänglighet är diskriminerande och utgör ett hinder för att personer med funktionsnedsättning ska bli fullt delaktiga i demokratin. Därför måste insatser som färdtjänst, ledsagning och assistans kunna ges också för politiskt engagemang. Det kan behöva förtydligas i berörda regelverk. Regeringen bör se över denna fråga och återkomma med förslag. Hjälpmedel, punkt 13 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 26, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 13–16 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 15. Många människor behöver använda sig av olika tekniska hjälpmedel för att kunna ta en aktiv del av livet på samma villkor som andra. Landstingens hjälpmedelscentraler har ofta ett alltför begränsat sortiment. Vi anser att systemet för hjälpmedel bör ses över så att tillgången på hjälpmedel blir likvärdig i hela landet och att fritt val av hjälpmedel införs. Det är också viktigt att rätten till hjälpmedel även avser fritiden. Vi anser även att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att arbeta fram nationella riktlinjer för hjälpmedel för att säkerställa att dessa erbjuds på lika villkor och enligt en nationell prissättningsmodell. Vidare anser vi att barn ska ha rätt att få vara barn, med hjälpmedel utvecklade för barn. Därför anser vi att regeringen ska låta utreda möjligheten att införa ett nationellt kompetenscenter där expertkunskap om avancerade hjälpmedel och barns hjälpmedelsbehov samlas. Hjälpmedel, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkandena 14, 15 och 17, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 26, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 13–15 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 36. Villkoren för hjälpmedel är alltför olika över landet, och landstingens förskrivning är inte sällan så snål att det kan ifrågasättas om det är i enlighet med lagstiftarens intentioner. Det behövs därför nationella riktlinjer som anger en lägstanivå. MFD bör ges ett samlat ansvar för hjälpmedelsfrågorna, och ansvaret för hjälpmedel bör samlas hos landstingen. Vidare bör lagen förtydligas så att skyldigheten att förskriva hjälpmedel bl.a. även omfattar hjälpmedel för normala fritids- och rekreationsaktiviteter. Att kunna leva ett aktivt liv också är en självklar del av ett värdigt liv och ofta nödvändigt för att kunna behålla hälsan. Bilstöd, punkt 14 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2018/19:1208 av (M), 2018/19:2100 av (S) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 63. Vi välkomnar att och på regeringens uppdrag har genomfört uppföljningar av de nya bestämmelserna om bilstöd som tillämpas . Rapporten av det reformerade bilstödets konsekvenser för enskilda lämnades till regeringen , och lämnades rapporten av administrativa konsekvenser av det reformerade bilstödet. Rapporterna bereds inom . Syftet med beredningen är bl.a. att ta ställning till hur de problem som finns i hanteringen av stödet kan avhjälpas och hur regelverket kan bli mer ändamålsenligt. Vi utgår från att beredningen sker skyndsamt och att regeringen därefter återkommer med förslag. Något tillkännagivande behövs därför inte. Mobilitetsstöd m.m., punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkandena 22–24. Kommuner kan ge mobilitetsstöd som komplement till färdtjänst. Dessvärre är det endast ett fåtal kommuner som infört en möjlighet till mobilitetsstöd. Kännedomen om stödet förefaller också vara låg. Därför anser jag att mobilitetsstödet bör göras obligatoriskt för kommunerna. Dessutom behövs informationsinsatser för att göra möjligheten känd. Vidare behövs det en bred översyn, där man ser över de många olika insatser som finns för att underlätta för personer med funktionsnedsättning att förflytta sig. Enligt min mening bör regeringen tillsätta en utredning som bl.a. ser över hur olika insatser kan samverka och komplettera varandra för största möjliga delaktighet och självständighet för den enskilde. Förändringar i LSS och assistansersättningen, punkt 6 (M, KD) Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M) och (KD) anför: LSS-reformen är en viktig frihetsreform som ska värnas. Tyvärr har det förekommit hjärtskärande exempel på hur barn och vuxna som har omfattande och varaktiga funktionsnedsättningar, och som inte kan andas eller äta själva, plötsligt har blivit av med de assistanstimmar de tidigare haft rätt till, eller nekas assistansersättning trots ett omfattande behov av stöd. Därför riktade , mot bakgrund av och budgetreservation i betänkande 2018/19:FiU1, ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör återkomma till med lagförslag som säkerställer att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Det är mycket angeläget att regeringen överlämnar en proposition om detta .