bet · H601KrU10 · 2019-05-09 00:00:00 — Per Åsling (C) framhåller i motion 2018/19:2497 vikten av en nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i . Motionären påtalar att det är angeläget att både regeringen och tydligt tar ställning. () och Paralympiska Kommitté (SPK) lämnade in en ansökan om att få arrangera och Paralympics 2026 till () – under namnet Åre 2026. Regeringen fattade beslut om att stödja ansökan. Även och Åre kommun har liksom idrottsrörelsen ställt sig bakom ansökan. IOK fattar beslutet om vilken stad som får arrangera och Paralympics 2026 . Motionärens förslag om en nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i får anses tillgodosedd, och motion 2018/19:2497 (C) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta en anläggningsfond i syfte att utveckla det svenska idrottslivet. (S) anser i motion 2018/19:2244 att man bör undersöka möjligheterna att inrätta en anläggningsfond som ska ha till syfte att utveckla det svenska idrottslivet och delfinansiera banbrytande anläggningsprojekt. Motionären påpekar att den förändring som pågår där fler väljer att utöva sporter som har få utövare och som kräver nya anläggningar, är en utmaning. På RF:s webbsida anges följande under Stöd till anläggningar och idrottsmiljöer: Tillgång till anläggningar och idrottsmiljöer är en avgörande faktor för att kunna bedriva idrottslig verksamhet. Ett av Idrottslyftets prioriterade områden är att öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer och därför avsätter medel till ett anläggnings- och idrottsmiljöstöd. beslutade Riksidrottsstyrelsen om ett nytt ramverk för anläggningsstödet som börjar gälla från . Det finns sju olika stöd som går att söka inom anläggningsstödet: • Stöd till nya aktivitetsytor, mindre projekt (i stöd) • Stöd till nya aktivitetsytor, större projekt (i stöd) • Stöd till energi- och miljöprojekt • Stöd till renoveringsprojekt • Stöd till säkerhetsprojekt • Stöd till utrustning för parasport • Stöd till speciella anläggningssatsningar Stöden administreras i första hand av respektive distriktsidrottsförbund. Utöver RF:s stöd till anläggningar och idrottsmiljöer kan föreningar ofta söka för anläggningar och idrottsmiljöer från flera organisationer och myndigheter. Hos Allmänna Arvsfonden kan du söka lokalstöd för en ny verksamhet för barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning. har ett stöd som syftar till att skapa och behålla anläggningar för idrotts- och fritidsaktiviteter på landsbygden. Det kan också finnas lokala stiftelser som delar ut stöd till anläggningar och idrottsmiljöer. Det mest vanligt förekommande är att det finns lokala sparbanksstiftelser som delar ut stöd till detta ändamål. och () har slutit ett avtal för att skapa mer plats för idrott och rörelse. RF anger på sin webbsida: Runt om i landet pågår byggprojekt som genererar överskottsmassor. Istället för att transportera massorna till en deponistation har och utvecklat ett koncept för att återanvända dem till att bygga motocrossbanor, cykelbanor, kuperade längdspår, skjutvallar och andra anläggningar för breddidrott. – Genom att använda massor förlänger vi livscykeln på materialet, tar bort tunga miljöpåverkande transporter och ger barn och ungdomar bättre möjligheter att röra på sig. Svenska skolbarn rör sig minst i . Trots det fastslår statistik från att endast en tredjedel av kommuner har en utvecklingsplan för idrottsanläggningar. – Vi för nu samtal med många kommuner och föreningar runt om i landet. Med vårt koncept kan vi hjälpa dem att rusta upp, flytta eller bygga nya anläggningar. har djup förståelse för idrottens betydelse i samhället för fysiskt, psykiskt och socialt välmående och som ett samhällskitt. å sin sida har lång erfarenhet av att utveckla och bygga samhället. Genom samarbetsavtalet vill vi dra nytta av varandras kompetenser [. I samband med landsbygdsprogrammet 2014–2020 beslutade regeringen att bl.a. skulle öronmärkas för stöd till idrotts- och fritidsanläggningar. RF har med anledning av motionen angett: Kommuner och Landsting och RF har tillsammans identifierat utvecklingsbehov inom området idrotts-, fritids- och även kulturanläggningar och menar att staten kan utveckla sin roll i att stödja utvecklandet av anläggningar via kunskapsuppbyggnad och ekonomiska stöd i enlighet med behov hos de som äger och driver anläggningarna samt nyttjare av dessa. Målbilden är att det skapas en utvecklingsfunktion med förebild i den danska Lokal og Anlæggningsfonden. Det vill säga en organisation som både delar ut ekonomiskt stöd och kan erbjuda inspiration, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och rådgivning till kommuner, ideella föreningar, myndigheter och andra samhällsfunktioner avseende anläggningar. Utskottet delar inte motionärens uppfattning att man bör undersöka möjligheterna att inrätta en anläggningsfond. Motion 2018/19:2244 (S) avstyrks. Ansvar för utrustning och säkerhetsföreskrifter för idrottsanläggningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av ansvarsförhållanden avseende utrustning på idrottsanläggningar och utveckling av säkerhetsföreskrifter för idrottsanläggningar. Jämför reservation 20 (V). m.fl. (V) anser i motion 2018/19:384 yrkande 2 att regeringen bör ta initiativ till en översyn av ansvarsförhållanden avseende utrustning på idrottsanläggningar och i idrottsmiljöer. Motionärerna påtalar bl.a. att det finns uppenbara brister i regelverk och riktlinjer kring ansvaret för tillfälliga läktare och tung idrottsutrustning som tas fram och bort vid träningar. Motionärerna anser i samma motion yrkande 3 att regeringen bör ta initiativ till utveckling av säkerhetsföreskrifter för idrottsanläggningar och i idrottsmiljöer. Motionärerna påtalar att det bl.a. saknas formella krav på besiktning av den utrustning som finns i en idrottsanläggning. SP har i en studie konstaterat att det inte alltid är helt uppenbart vem som bär ansvaret vid en olycka i samband med användning av tillfälliga läktare. I studien konstateras att det behövs ett tydligt regelverk och riktlinjer för tillfälliga läktare, och för att kunna ta fram detta krävs enligt studien forskning kring ett antal frågor. På RF:s webbsida anges att säkerhetsföreskrifter och ansvarsförhållanden i fråga om idrottsanläggningar och i idrottsmiljöer behöver tydliggöras. Enligt RF finns det väldigt få föreskrifter som reglerar den fysiska säkerheten på idrottsanläggningar. RF anser att det bör ut vem som ansvarar för säkerheten kring utrustning i idrottshallar och på idrottsplatser. saknas enligt RF även krav på formell besiktning av idrottsanläggningar, och huvudmännen för anläggningarna är enligt RF hänvisade till att genomföra besiktningar själva eller med hjälp av privata aktörer där en formell standard för besiktning saknas. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är av vikt att ansvarsförhållandena avseende utrustning och säkerhetsföreskrifterna för idrottsanläggningar och i idrottsmiljöer är tydliga. Utskottet förutsätter att berörda parter ser över frågorna. Motion 2018/19:384 (V) yrkandena 2 och 3 avstyrks. Värdegrunden för tävling med häst Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att värdegrunden för tävling med häst bör utvecklas med hänvisning till att det inte är en fråga för att ta ställning till. (M) anser i motion 2018/19:1326 yrkande 5 att värdegrunden för tävling med häst bör fortsätta att utvecklas. (SvRF) organiserar stora delar av den svenska hästsporten. Förbundet och dess föreningar arbetar enligt RF aktivt med den värdegrund som hela idrottsrörelsen vilar på i och idéprogrammet Idrotten vill. Genom omfattande utbildningsverksamhet, stöd till föreningsutveckling, särskilda satsningar som Trygg i stallet och Trygg i ridsporten utvecklar SvRF och dess föreningar en verksamhet som vilar på idrottsrörelsens fyra grundpelare – demokrati och delaktighet, glädje och gemenskap, allas rätt till idrott samt rent spel. Tolv av de större aktörerna inom svensk hästsektor samverkar i Hästnäringens Representationsråd (HRR). Rådet bildades på initiativ av (). I sitter representanter från Aktiebolaget och Galopp (ATG), () och SvRF. Syftet med HRR är att föra samman de stora aktörerna i ett gemensamt forum. Rådet möts och diskuterar då samt tar ut kompassriktningen för de stora gemensamma frågorna som rör svensk hästnäring. Hästnäringen enades , genom beslut i HRR, om en gemensam värdegrund för träning och tävling med häst enligt följande: • Hästens välbefinnande kommer alltid i första hand. • Alla som på ett eller annat sätt har hand om hästar ska agera på ett sådant sätt att hästen skyddas mot skada och inte far illa vid träning och tävling. • Ingen häst får tränas eller tävlas med metoder som skadar eller skrämmer hästen. • Hästen ska tränas och tävlas i enlighet med utbildningsnivå och förmåga. • Hästar får inte medicineras eller på andra sätt påverkas i syfte att förbättra prestationsförmågan eller för att dölja skador. • Hästen ska vara frisk, i god kondition och väl förberedd för tävlingstillfället. • Sportutövarnas förhållningssätt gentemot hästen ska präglas av kunskap och respekt. • Det är utövarnas ansvar att kontinuerligt utbilda sig själva och sina hästar. • Dopning, alkohol och andra droger hör inte hemma i hästsporten. • Vid tävling ska hänsyn tas till medtävlande och deras hästar. • Kamratskap och samarbetsvilja är av största vikt. Enligt uppgift från HRR arbetar hästnäringens organisationer kontinuerligt med att kompetensutveckling och med att säkerställa att den gemensamma värdegrunden för seriöst företagande inom hästnäringen finns med i befintliga utbildningar för företagare och verksamhetsledare. Utskottet anser att det inte är en fråga för att ta ställning till utvecklingen av värdegrunden för tävling med häst, men kan konstatera att hästnäringens organisationer kontinuerligt arbetar med att kompetensutveckla och säkerställa att den gemensamma värdegrunden för träning och tävling med häst följs. Därmed avstyrker utskottet motion 2018/19:1326 (M) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en särskild satsning på idrott på fritidshemmen med hänvisning till att fått ett uppdrag och anslag för en satsning på idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen. (M) föreslår i motion 2018/19:2171 en satsning på idrott på fritidshemmen där ges i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet. Idrottsrörelsen har länge samarbetat med skolan, inklusive fritidshem, och det finns enligt RF en rad olika samverkansprojekt runt om i landet. är ett av RF:s 71 medlemsförbund som gör satsningar för att få fler barn och unga att röra sig. har i uppdrag av regeringen att göra en satsning på idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen. Inom ramen för uppdraget avsattes inom anslaget 13:1 Stöd till idrotten. Rörelsesatsning i skolan syftar enligt RF till att förbättra folkhälsan, välbefinnandet och skolresultaten. I uppdraget ingår att RF ska kraftsamla för mer idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse i anslutning till skoldagen. Rörelseförståelse handlar enligt RF om att utveckla fysiska, sociala och psykiska förmågor för att vilja, våga och kunna vara aktiv genom hela livet. Satsningen riktar sig till alla barn i årskurs F till 6, men framför allt till de som inte rör på sig tillräckligt. skapar barn enligt RF vanor som har stor inverkan på deras mående och även hälsa senare i livet. RF arbetar rikstäckande med samordnare som är anställda i dess 19 distrikt. Enligt RF samarbetar de i första hand med kommuner och skolor i utvalda områden där behovet kan antas vara störst. Urvalet grundar sig bl.a. på statistik om socioekonomisk profil och föreningsidrottens utbredning. I mån av resurser stöder RF även andra skolor som söker samarbete. nätverkade RF i ca 300 skolor i 102 kommuner. Med hänsyn till att RF fått i uppdrag av regeringen att anslå på en satsning på idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen, anser utskottet att motion 2018/19:2171 (M) inte bör leda till någon åtgärd från sida. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utredning om ett nordiskt friluftslivsår med hänvisning till att bereder frågan. Jämför det särskilda yttrandet (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:2321 (SD) yrkande 1 att möjligheterna till ett närmare friluftslivssamarbete och en satsning på ett nytt nordiskt friluftslivsår bör utredas. utskott för kunskap och kultur har behandlat ett förslag om en nordisk handlingsplan för friluftslivet i . I förslaget finns bl.a. tankar om ett gemensamt nordiskt friluftslivsår. Utskottet har beslutat att bereda förslaget vidare. Med hänsyn till att frågan om ett gemensamt nordiskt friluftslivsår bereds inom får motion 2018/19:2321 (SD) yrkande 1 till stor del anses tillgodosett varför motionsyrkandet avstyrks. Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell översyn av hur friluftsliv kan integreras inom fler samhällssektorer, t.ex. skolan, med hänvisning till att friluftsliv finns integrerat inom bl.a. de områden som motionärerna tar upp. Jämför reservation 21 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:2321 yrkande 2 att Svenskt Friluftsliv bör ges i uppdrag och få resurser för att göra en nationell översyn av hur friluftsliv kan integreras inom fler samhällssektorer, såsom skola, vård och omsorg. har fastställt det övergripande målet för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Målet är att stödja kvinnors och mäns, flickors och pojkars möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Regeringen har vidare beslutat om tio mätbara mål för friluftslivspolitiken som redovisats till (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Ett mål rör ”ett rikt friluftsliv i skolan” och ett annat mål rör ”friluftsliv för god folkhälsa”. För varje mål utpekas en till två myndigheter som ansvariga för uppföljning och utveckling av respektive mål. Dessa rapporterar till , som i sin tur rapporterar till regeringen. ska verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas samt samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och samverka med andra berörda. har av regeringen fått samordningsansvaret för uppföljningen av de tio målen inom friluftslivspolitiken med tillhörande rapportering. redovisningar ska göras i samråd med berörda myndigheter. rapporterade första gången och har för avsikt att lämna in en rapport . Svenskt Friluftsliv fördelar och betalar ut statsbidrag till friluftsorganisationer enligt förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer. Med hänvisning till att friluftsliv finns integrerat inom bl.a. de områden som motionärerna tar upp, såsom skolan, anser utskottet att motion 2018/19:2321 (SD) yrkande 2 inte bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därför yrkandet. Knyta scoutrörelsen till försvaret Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör verka för en ökad samverkan mellan Försvarsmakten och scoutrörelsen med hänvisning till att det inte är en fråga för att besluta om. (SD) anser i motion 2018/19:357 att bör ge regeringen i uppgift att verka för ökad samverkan mellan Försvarsmakten och scoutrörelsen. Enligt motionären finns det en tydlig koppling mellan scoutrörelsen och den aktivitet som i mångt och mycket ska prägla Försvarsmakten, vilket gör att det enligt motionären vore fullt naturligt med en starkare koppling däremellan. Scouterna är riksorganisationen för scouting i . Den består av drygt 70 000 scouter i ca 1 000 scoutkårer som finns i hela . Scouternas folkhögskola samarbetar med Försvarsmakten –2020 med en utbildning, för en hållbar värld, om hållbarhet och ledarskap för unga personer i fjällmiljö och till sjöss. Vidare kan nämnas att Scouterna på militär mark arrangerar stora scoutläger. Scouterna hyr då på kommersiella villkor mark av . I övrigt finns enligt Scouterna inget samarbete med Försvarsmakten. Utskottet anser inte att det är en fråga för att besluta om en ökad samverkan mellan Försvarsmakten och scoutrörelsen, varför motion 2018/19:357 (SD) avstyrks. Måluppfyllelse, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 18. En enig riksdag har tydligt markerat att ett mål för statens stöd till idrotten är idrott för alla. I målformuleringen nämns särskilt personer med funktionsnedsättning. Trots detta är idrott för personer med funktionsnedsättning satt på undantag, och där det finns bedrivs det ofta som en verksamhet skild från andra. Liberalernas grundinställning är att statens stöd till idrotten bör styras genom mål, inte genom detaljregleringar och öronmärkningar, men det är under förutsättning att idrotten å sin sida respekterar de mål som satt upp för stödet. Jag anser att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrottsrörelsen om hur de följer uppsatta mål. Barnrättsperspektivet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2647 av (M) och 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 7. Inom idrotten görs fantastiska insatser som betyder mycket för hundra tusentals barn och ungdomar. Det finns dock barn som blir illa behandlade och utsätts för orimliga krav, pennalistiskt ledarskap och i vissa fall övergrepp. För att förhindra detta anser vi att idrottsrörelsen behöver fortsätta att utbildas i barnrättsfrågor. I ett första skede bör regeringen analysera hur en förstärkning av detta arbete skulle kunna se ut, med särskild tonvikt på att använda och sprida de kunskapsresurser som redan finns inom idrottsrörelsen och övriga civilsamhället. Barns tillgång till idrott, punkt 3 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13, 2018/19:2170 av (M) och 2018/19:2199 av (S) samt 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 1. Idrott har mycket att ge i form av hälsa, glädje och samvaro. Jag anser därför att ett brett idrottsliv bör främjas i hela landet där både etablerade och nya sporter, även digitala, blir tillgängliga för fler. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Barns tillgång till idrott, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:2170 av (M), 2018/19:2199 av (S) och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13. Idrottsrörelsen är största folkrörelse med sina cirka tre miljoner medlemmar och över en halv miljon ideella ledare. Idrotten är en viktig del av samhället som ger människor en känsla av sammanhang och kamratskap och främjar folkhälsan. har länge lyft fram problemen med ojämlikhet när det gäller barns och ungdomars tillgänglighet till idrottsutövande. styrs barns och ungdomars idrottsutövande av föräldrarnas ekonomiska förutsättningar. Tidigare studier visar att det som driver kostnader för barn och deras föräldrar är deltagaravgifter, utrustning och resor i samband med t.ex. tävlingar. Av årliga uppföljning av statens idrottsstöd framgår att barn med högskoleutbildade föräldrar idrottar i större utsträckning än barn till föräldrar med endast gymnasieutbildning. Barn till ensamstående idrottar i mindre utsträckning än barn till sammanboende föräldrar. Flickor med invandrarbakgrund är den grupp som idrottar minst. Alltför många lämnar även idrotten alltför . deltar som flest barn i idrottsföreningar, och därefter sjunker medlemskurvan kraftigt. Kostnaderna är ett av skälen till att barn och ungdomar lämnar idrotten. Barns och ungdomars deltagande i idrott har blivit en klassfråga. Det gäller både rätten till en meningsfull fritid och rätten till fysisk och psykisk hälsa. För framstår det som mycket angeläget att utjämna de växande klyftorna bland barn och ungdomar när det gäller meningsfull fritid och hälsa. föreslår att en idrottsskola införs för alla barn i åldersgruppen 6–. Förslagsvis kan idrottsskolor där minst tre idrottsföreningar (alternativt minst tre sektioner i en fleridrottsförening) tillsammans organiserar en till två träningar under minst en termin ge barn möjlighet att prova flera idrotter. Idrottsskolan ska vara avgiftsfri, och medlemskap i en förening ska inte krävas för deltagande. Att prova många idrotter ger barn möjlighet att utveckla rörelseförståelse och en större chans att hitta sina favoritidrotter. De föreningar som erbjuder avgiftsfri idrottsskola bör med stöd av processledning från arbeta fram policyer och riktlinjer för hela föreningens verksamhet för att minska risken för att barn, ungdomar och vuxna lämnar föreningen av ekonomiska skäl. Stödet bör täcka kostnader för planering, hyra av idrottsyta/lokal, utrustning, marknadsföring och eventuellt ledararvode. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag om att införa avgiftsfri idrottsskola för alla barn. Ridning och funktionsnedsättning, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2320 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1326 av (M) yrkande 3. Hästnäringen spelar en viktig roll inom många samhällssektorer, t.ex. inom civilsamhället och idrottsrörelsen och när det gäller rehabilitering. Den bidrar till god hälsa och välbefinnande för många människor oavsett ålder, kön, bakgrund och individuella förutsättningar. I en undersökning på uppdrag av 2016 uppskattades antalet hästar i till ca 355 000, och ungefär 1,5 miljoner människor i är knutna till hästnäringen. Ridsport är en av största sporter, och en stor sport för personer med funktionsnedsättning. Vi anser att ridsport, ridning som nöje och för rehabilitering och att ha hästar som sällskapsdjur bör få större uppmärksamhet. Jämställdhet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:479 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:1326 av (M) yrkande 4 och 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:479 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 4. Vägen till en jämställd idrottsrörelse anser vi är lång. I en analys av jämställdheten inom idrotten konstaterar kvinnors och mäns deltagande, förutsättningar och villkor inom idrotten är olika på i princip alla nivåer. Ojämlikheten framträder i andelen kvinnor och män som är medlemmar i olika idrottsföreningar, i andelen styrelseposter och förtroendeuppdrag, i fördelning av resurser och avseende idrottsliga normer och ideal. I samma analys framkommer att sju av tio flickor och pojkar med svensk bakgrund idrottar i en förening eller klubb. Samma siffra gäller för pojkar med utländsk bakgrund. När det gäller flickor med utländsk bakgrund är det dock bara fyra av tio som utövar idrott utanför skolan.