bet · H601UU8 · 2019-01-01 00:00:00 — Det är motsägelsefullt att vilja stå för fred i och och vilja erkänna ett där förutsättningarna för en relation till som präglas av fred och erkännande är så gott som obefintliga. Därför menar att regeringen tydligt bör deklarera att den inte kan betrakta en statsledning där Hamas ingår som legitim. Vårt förtroende för , PLO och palestinska myndigheten är också lågt. De har inte visat bättring utan avlönar terrorister, uppmanar till terrorhandlingar och bidrar till att sprida antisemitisk propaganda. om och 2015/16 ger en tydlig bild av ett skräckvälde, där grundläggande mänskliga rättigheter systematiskt kränks och våld och tortyr mot politiska motståndare tillhör vardagen. Palestinska myndigheten visar också stora brister i fråga om korruption, yttrandefrihet, rättssäkerhet och diskriminering av kvinnor. menar att regeringen bör inta en mer realistisk inställning till PLO och palestinska myndigheten, kritisera de uppenbara brister som finns och ställa mycket tydliga krav. erkände som huvudstad och det amerikanska fick direktiv att börja flytta den amerikanska ambassaden från det finansiella centret till huvudstaden . Denna åtgärd åtnjuter ett brett tvärpolitiskt stöd i kongressen, bl.a. uttryckt i Recognition Act som bekräftades av senaten så sent som bara innan erkännandet. av det brittiska Palestinamandatet innebar att hela med omnejd skulle betraktas som en internationell zon. Detta godtogs dock inte av araberna och när staten utropades anföll de intilliggande arabstaterna med syfte att utplåna staten. ockuperades av dåvarande Transjordanien, och judarna fördrevs medan västra blev en del av . I samma aggressionskrig ockuperade även Transjordanien , och intog . När det israeliska parlamentet höll sitt första ordinarie sammanträde 1949 beslutade man att är den judiska statens huvudstad, vilket det har varit då flyttade sin regering till västra . finns parlamentet, presidenten, högsta domstolen och departementen samt sociala och kulturella institutioner och myndigheter installerade i . När arabstaterna 1967 gjorde ett nytt försök att utplåna tog från , som då hade ockuperat det illegalt . Man tog även som lidit under samma ockupation och har varit en odelad huvudstad för . Att staden står under israelisk kontroll har inneburit att människor från alla religioner kunnat komma dit. Så var inte fallet när östra delen stod under arabisk kontroll. anser att bör göra det som redan är självklart och som judarna själva känt till i 3 (då kung köpte platsen som är ), nämligen att erkänna som huvudstad och flytta den svenska ambassaden från det finansiella centret till huvudstaden . Vårt lands ambassad bör givetvis vara förlagd i samma stad som styrs ifrån och är de facto huvudstad. 13.Fredsprocessen i m.m., punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 6 och avslår motionerna 2018/19:15 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 6 samt 2018/19:3091 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. har relationerna med enda demokrati varit så usla. På grund av regeringens ensidiga har anseende skadats och därmed även möjligheterna att agera som en konstruktiv part i framtida fredsförhandlingar med sikte på en tvåstatslösning. För att verka för en lösning mellan parterna krävs att det är möjligt för och EU att kontinuerligt ha kontakter med både och företrädare för den palestinska myndigheten. Detta kräver att omgående återupprättar relationerna med . Att ensidigt och onyanserat framställa som roten till allt ont i är verklighetsfrånvänt och kontraproduktivt. Konflikten mellan och har uppmärksammats under tid i säkerhetsrådet. står bakom en tvåstatslösning byggd på principerna om två fria och demokratiska stater som lever fredligt sida vid sida. Det är därför beklagligt att regeringen inte har klarat av att företräda en mer nyanserad linje i konflikten. Ett beslut som väckte stor uppmärksamhet var beslut att erkänna som huvudstad och direktivet att påbörja ambassadflytten från till . och EU verkade för att värna status. Värt att nämna är dock att aldrig har varit huvudstad för något annat land än eller för något annat folk än det judiska folket och att det i praktiken redan är huvudstad . uppfattning är därför att också ska flyttas från till . Det bör helst ske som en följd av direkta fredsförhandlingar mellan och den palestinska sidan och i samråd med övriga medlemsländer i EU. Ett annat tillfälle då tydligt borde ha stöttat initiativ var vid förhandlingarna inför förlängningen av mandatet för FN-styrkan i (Unifil) när det gällde initiativet att ge Unifil en mer proaktiv roll gentemot Hizbullah. Hizbullah bildades med hjälp av för att sprida den islamiska revolutionen och utrota staten . har organisationen ägnat sig åt internationell terror. borde verka för att såväl EU som FN fullt ut terroristklassar hela Hizbullah. Mot bakgrund av detta hade det också varit önskvärt att inom ramen för tagit liknande initiativ som för att sätta ökat fokus på Hizbullah. För israelerna är våld och terror vardag. Hotet om utplåning är , och människor tvingas leva med vetskapen om att livet snabbt kan bytas mot ett inferno av raketbeskjutningar, död och söndertrasade familjer. och EU ska därför vara en nära allierad till i kampen mot såväl islamistisk som palestinsk terror. 14.Raketbeskjutningar och våldsamheter i , punkt 6 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 5. präglades rådshanteringen av de våldsamma palestinska protesterna som ägde rum vid gränsen till . Våldsamheterna bemöttes av israeliska säkerhetsstyrkor och många människor rapporterades ha skadats eller dödats. Arabgruppen meddelade att man via avsåg att lägga fram ett utkast till säkerhetsrådsresolution om internationellt skydd för det palestinska folket. utsattes än en gång för raketbeskjutningar från , och inför omröstningen om resolutionstext borde likt ha verkat för att lyfta fram den palestinska terrororganisationen roll i och ansvar för konflikten mellan och . 15.Irak och , punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1364 av m.fl. (SD) yrkandena 11–14, 2018/19:1368 av m.fl. (SD) och 2018/19:1380 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5 och 7 samt avslår motionerna 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 8. Situationen för kristna grupper De fruktansvärda inbördeskrigen i och angränsande , som har smält samman till ett och samma krig och där den ena grymheten har avlöst den andra, har efter Islamiska statens (IS) fall gått in i en mindre intensiv fas. Situationen är fortfarande svår för alla drabbade civila i området men det finns anledning att lyfta just etniska och religiösa minoriteters situation som särskilt problematisk. Redan från konfliktens början har de kristna haft det särskilt svårt som utsatt religiös grupp eftersom de, till skillnad från exempelvis sunnitiska, shiitiska och kurdiska parter, har varit färre till antalet och varken haft några grannstater eller större organisationer som kan stödja eller försvara dem. När Islamiska staten intog näst största stad kunde vi läsa i världspressen om hemska övergrepp mot de uppskattningsvis 35 000 kristna invånarna. Enligt vittnesuppgifter märktes deras hem upp med speciella symboler. IS gav dem sedan tre alternativ: konvertera till islam, bli avrättade eller betala en särskild muslimsk skatt för att få tillfällig betänketid. Resultatet blev förödande: tömdes på sin kristna befolkning som fick fly för sina liv. I samband med övertagandet inledde även Islamiska staten sin kamp för att förbjuda och förinta alla former av kulturyttringar som inte stämde överens med deras egen stränga tolkning av islam. Bland annat jämnade man den bibliska profeten helgedom och andra heliga byggnader med marken. Exemplet är talande för de kristnas utsatta situation i och , som inte kan betecknas som något annat än ett religiöst och kulturellt folkmord. Från att det 2003 fanns ca 1,2 miljoner kristna bara i är det nu svårt att uppskatta hur många som finns kvar. Kanske är det så få som 150 000, kanske ännu färre. ser med stor oro på utvecklingen för kristna och andra minoriteter i och . Av respekt såväl för de enskilda människornas liv som för de uråldriga och skyddsvärda kulturerna är viangelägna om att framtiden för dem säkras möjligt. Vi önskar därför att regeringen i ett internationellt sammanhang intensifierar sina insatser och verkar för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå eller redan har gått förlorade i inbördeskrigens och . Vi önskar också att regeringen visar sitt tydliga stöd för de kristna minoriteterna. Sist men inte minst önskar vi att regeringen vidtar åtgärder för att arbeta för en säker zon för kristna minoriteter, där så fortfarande behövs och öka de humanitära insatserna i konfliktområdet. Inte minst den syriska kyrkan har visat på goda exempel där de stöttat kristna och andra utsatta människor i krigszonen, som flytt undan krig eller islamistisk terror. biföll () en resolution om resande stridande i och som förklarade terrorgruppen terrorkampanj som folkmord. Liknande förklaringar har kommit från stora församlingar så som och . IS systematiska förföljelse av etniska och religiösa minoriteter i och omkring de områden de har kontrollerat har med rätta chockat den civiliserade världen. Organisationen har exempelvis kidnappat hundratals kristna assyrier och tvingat dem att leva under ett fruktansvärt förtryck i IS egenhändigt utropade kalifat. IS-terrorister har även försatt ett stort antal yazidiska kvinnor i sexuellt slaveri medan männen eller de kvinnor som inte ansågs duga som sexslavar dödades och dumpades i massgravar. IS terrorkampanj hade som syfte att lämna bakom sig en inte bara mänsklig utan även kulturell öken. Deras mål har varit att förinta andra gruppers historia, deras religiösa identitet och allt som dessa grupper har kvar av sitt kulturarv då de har ansett att deras egen radikala tro står över alla andras. Den svenska juridiska definitionen av folkmordsbrottet är hämtat från Internationella brottmålsdomstolens Romstadga och definierar gärningen som att 1.med avsikt att helt eller delvis förgöra en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös folkgrupp som sådan 2.vidta vissa gärningar avseende folkgruppen eller medlemmar av folkgruppen, nämligen b.att tillfoga dem svår kroppslig eller själslig skada c.att uppsåtligen påtvinga folkgruppen levnadsvillkor som är avsedda att medföra dess fysiska undergång (helt eller delvis) d.att genomföra åtgärder som är avsedda att förhindra födelser inom folkgruppen, eller e.att med våld överföra barn från folkgruppen till en annan folkgrupp. Sedan har ingen organisation på ett sådant systematiskt och målmedvetet sätt prickat av rekvisiten. Även om IS härjningar nu verkar vara över bör riksdag visa sitt otvetydiga stöd för de överlevande, följa PACE:s resolution och erkänna IS terrorkampanj i och mot bl.a. assyrier/syrianer, druser, kristna, kurder, mandéer, shabaker, shiamuslimer, turkmener och yazidier som folkmord. Situationen för kurdiska grupper Den samlade kurdiska befolkningen utgör uppemot 35 miljoner människor. Detta gör dem till den största etniska gruppen i världen som formellt saknar ett eget land. När var över lovades kurder ett eget land av , och , vilket uteblev trots det första delningsavtalet som undertecknades i Sèvres . Den största gruppen kurder befinner sig i nuvarande och efter detta avtal gjorde ett antal turkar uppror. Resultatet blev att de tvingade fram ett nytt avtal där kurderna inte längre fick sitt eget land och fick chansen att påbörja sin turkifieringspolitik. har många kurder varit involverade i strider om självständighet, vilket har resulterat i att tusentals människor har förlorat sina liv. Hur de kurdiska grupperna har klarat sig och utvecklats har berott på vilket land de varit bosatta i eftersom de i många fall haft helt olika förutsättningar. Vad som är klart är att det kurdiska folket trots motsättningar har lyckats hålla ihop och dessutom fortsatt att utvecklas. De har dessutom i kontrast till stora delar av övriga haft en någorlunda god relation till västvärlden och har på sina håll startat ett flera fredliga och demokratiska politiska partier. Kurderna är ett starkt folk som trots motgångar har lyckats hålla ihop. Av den anledningen bör de så länge de kämpar för demokrati och fred få det stöd de förtjänar från omvärlden och då inte minst från ett land som säger sig vara en humanitär stormakt. Situationen för kurder ser av naturliga skäl olika ut beroende på var de bor. De irakiska kurderna skiljer ut sig från kurder i andra länder, då de har haft kurdiskspråkiga skolor, egna militära styrkor och andra nationella rättigheter som kurder i grannländerna saknat. Sedan fall har irakiska fått än mer självständighet och klassas som betydligt mer stabilt än övriga . De har dessutom haft en god ekonomisk och förhållandevis fredlig utveckling. I finns en stor minoritet kurder som förtrycks, även om de i många fall inte drabbats av samma begränsningar som i , där språket och andra kurdiska kännetecken har förbjudits. Kurderna utgör den största minoriteten i och de har varit aktiva i revolutionen mot utgör de en av de främsta och mest framgångsrika motståndarna till IS genom den militära gruppen YPG (med tillhörande kvinnomilis i YPJ). Denna grupp har sedermera blivit stommen i den väststödda demokratiska alliansen (Syrian Democratic Forces), som har kommit att bli Pentagons viktigaste allierade i och som även inkluderar sekulära araber, kristna och yazidier. bör stå upp för varje folks grundläggande rättigheter. Regeringen bör därför verka för åtgärder som syftar till mer självstyre och respekt för mänskliga rättigheter åt kurder i kurddominerade områden i bl.a. . Regeringen bör även verka för ett utökat stöd till kurddominerade områden i hela för att främja en stabil, fredlig och hållbar utveckling. har olika minoriteter i – däribland kristna – bebott Nineveslätten i det forntida assyriska riket. har antalet boende i området minskat drastiskt till följd av det försämrade säkerhetsläget i och . tog kontrollen över området förvärrades situationen ytterligare. IS fördrev och mördade ett stort antal människor, tog över deras tillgångar och förstörde deras hus, kyrkor och infrastruktur. Tusentals år gamla och ovärderliga kulturskatter förstördes. Många av invånarna i området har länge önskat mer självstyre, då historien tydligt har visat hur det kan gå när de inte varit självbestämmande. Resultatet blev att den irakiska regeringen skapade en självstyrande assyrisk provins på . IS har fördrivits från området men det mesta är lagt i ruiner. Trots detta vill många människor flytta tillbaka till sina hem och försöka bygga upp ett liv igen. Hus, kyrkor, sjukhus, skolor, vägar, elektricitet och det mesta av infrastrukturen behöver dock återuppbyggas. Utöver detta kämpar de syrianer, assyrier, kaldéer och andra grupper som bor i området för att få behålla sin identitet. De flesta talar fortfarande arameiska, det språk man talade i det assyriska riket, men i takt med att den kristna gruppen blir mindre finns också en risk för att deras språk, kultur och identitet hotas. Regeringen bör stötta minoriteterna som bor på att behålla sin identitet, bidra till återuppbyggnaden efter islamisternas fruktansvärda härjningar samt stödja de självförsvarsstyrkor som ger befolkningen skydd och trygghet. 16.Irak och , punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 8 och avslår motionerna 2018/19:1364 av m.fl. (SD) yrkandena 11–14, 2018/19:1368 av m.fl. (SD) och 2018/19:1380 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5 och 7. Varje lands politiska företrädare har såväl en möjlighet som en skyldighet att ta ställning till huruvida kriterierna i är uppfyllda och, om så är fallet, erkänna att folkmord har begåtts. i tog därför initiativ till och förhandlade fram det folkmordserkännande som en majoritet av ledamöter ställde sig bakom . Med hänvisning till erkännande togs därefter liknande beslut i ett stort antal nationella parlament, liksom av och . I riksdag valde en majoritet av ledamöterna att rösta nej till ett erkännande när frågan behandlades . Vi kristdemokrater beklagar detta då ett erkännande av folkmord folkrättsligt förpliktigar omvärlden att agera för att stoppa det kallblodiga och systematiska mördandet. Att erkänna folkmord är viktigt även av andra skäl – först och främst för att ge offren och deras anhöriga en möjlighet till upprättelse, men också för att undvika att historien upprepar sig. Erfarenhet och forskning visar att risken för upprepning ökar om allvarliga folkrättsbrott förtigs av omvärlden. Ett exempel på när tydligare borde ha stått upp för de mänskliga rättigheterna gavs efter kemvapenattacken i i . efter att mötet i säkerhetsrådet om kemvapenattacken hade avslutats inledde en robotattack mot den militära flygbasen i . menade att det var ett berättigat och måttfullt svar på kemvapenanvändning mot bakgrund av det dödläge som hade uppstått i och med att säkerhetsrådet var blockerat. Vid ett extrainsatt möte med säkerhetsrådet fick stöd för sitt agerande från , och . och visade förståelse. borde likt och ha valt att uttrycka sitt stöd för agerande. I stället valde att ifrågasätta dess förenlighet med folkrätten. kom uppgifter om en ny misstänkt kemvapenattack från den syriska regimens sida, den här gången i Douma, strax utanför . meddelade snart sin avsikt att agera oavsett beslut från säkerhetsrådet. höll också fast vid att ett svar måste vara i linje med folkrätten, men genomförde , och militära anfall mot mål i . Vid mötet fördömde med stöd av och vad man menade var en aggression. EU- länderna och visade stöd för , och svar på kemvapenanvändning. framhålla respekten för folkrätten och . Det är viktigt att framhålla vikten av folkrätten, men det ska i sammanhanget sägas att alla stater enligt folkrätten har en skyldighet att skydda sin egen befolkning. Om det är ställt bortom tvivel att en stat inte klarar av det ansvaret som i fallet ska världssamfundet agera och suveräniteten ställas åt sidan för att skydda utsatta människor från folkmord och andra grymheter. Det finns tillfällen då mänsklig säkerhet behöver prioriteras högre än nationell suveränitet för att stå upp för mänskliga rättigheter och försvara respekten för människovärdet. borde därför tydligare ha tagit ställning för , och svar på användning av kemvapen mot sin egen befolkning. 17.Internationell ad hoc-tribunal för brott begångna av IS, punkt 8 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 4. Under tid i gjorde Islamiska statens förbrytare sig skyldiga till några av de värsta brott som världen har bevittnat sedan . Det handlade om korsfästelser av kristna, våldtäkter mot kvinnor och barn samt brutala avrättningar. Det är känt att och den rödgröna regeringen har vägrat att erkänna IS folkmord på kristna minoriteter samt yazidier. Inte i en enda utrikesdeklaration har kristna minoriteters utsatthet omnämnts av regeringen, och inte heller i har man gjort tillräckligt. IS terrorister, som har bespottat andra människors frihet och förtrampat respekten för människovärdet på de mest fruktansvärda sätt, ska tas i förvar, ställas inför rätta och dömas till hårda och rättvisa straff. På samma sätt som nazistiska krigsförbrytare än eftersöks och åtalas för brott mot mänskligheten bör omvärlden säkerställa att IS-förbrytare aldrig kan förvänta sig annat än internationellt ansvarsutkrävande och åtal. Den rödgröna regeringen har haft chansen att på allvar väcka frågan om en internationell tribunal som hade ökat möjligheterna att ställa så många förbrytare som möjligt inför rätta och att skipa historisk rättvisa. En internationell ad hoc-tribunal för IS-brott hade kunnat vara en framkomlig väg. beslut om ett undersökningsteam för brott begångna av Isil/Daesh i (Unitad) tyder på att det åtminstone inte hade varit omöjligt att nå samsyn kring att inrätta en internationell ad hoc-tribunal för IS-brott. Ingenting i regeringens skrivelse tyder på att den vägen prövades. Tvärtom står att i förhandlingarna framhöll vikten av ansvarsutkrävande för samtliga förövare, inte enbart Isil/Daesh. ska självklart verka för ansvarsutkrävande för samtliga parter, men det hade inte varit omöjligt att verka för att IS-terroristerna ska dömas till ansvar i en internationell tribunal för IS-brott. Det är beklagligt att regeringen inte lyssnade på medan det ännu fanns tid och fortfarande var medlem av . 18.Iran, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 7. Under tid i valde att lämna den kärntekniska överenskommelsen med (Joint Comprehensive Plan of Action, JCPOA) som slöts 2015 tillsammans med , , , och . hade tidigare ställt sig bakom överenskommelsen genom resolution som upphävde större delen av de sanktioner som riktades mot . beslut att lämna den kärntekniska överenskommelsen med väckte stor uppståndelse över hela världen. De övriga rådsmedlemmarna, inklusive , försvarade överenskommelsens fortsatta genomförande. riktade redan när den kärntekniska överenskommelsen med ingicks skarp kritik mot att överenskommelsen inte lade tillräckligt stor vikt vid respekten för mänskliga rättigheter i . har massarresteringar, avrättningar och kränkningar av de mänskliga rättigheterna fortsatt i . beklagar därför den position att separera frågan om situationen för mänskliga rättigheter i från frågan om den kärntekniska överenskommelsens genomförande. anser att tydligare borde stå upp för mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. 19.Myanmar, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1379 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och avslår motion 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 11. gick militärdiktaturen i i en demokratisk riktning och man har genomfört vissa viktiga reformer. släpptes exempelvis oppositionsledare fri i samband med att allmänna val hölls . var ytterligare en milstolpe då en civil regering valdes. valdes även många medlemmar av oppositionen in i parlamentet. Det är dock lång väg kvar till en fullvärdig demokrati. Grundlagen förbjöd fortfarande Suu Kyi från att kandidera till presidentposten i valet , militären besitter en fjärdedel av platserna i båda kamrarna och det pågår fortfarande allvarliga brott mot mänskliga rättigheter i landet. Landets minoriteter saknar fortfarande verklig politisk representation, och våldsamma övergrepp mot olika folkgrupper förekommer. Enligt Human Rights Watch har demokratisering övergått till en massiv människorättskris och humanitär kris. har militären begått massmord, sexuellt våld och storskaliga mordbränder mot rohingyaminoriteten i Rakhine, handlingar som Human Rights Watch bedömer som brott mot mänskligheten.