bet · H601MJU12 · 2019-04-12 00:00:00 — bedömer att de insatser som gjorts har lett till ökade insikter om att e-handel, ekologiska produkter, kosttillskott och ursprung på kött och fisk är områden där fusk förekommer i hög utsträckning. Genom att har bistått kommunerna i deras kontroll av livsmedelsfusk har fusk upptäckts och omhändertagits på exempelvis större köttanläggningar och grossistverksamheter. genomförde två kontrollprojekt med inriktning på bedrägligt beteende. Det första var ett kontrollprojekt för viltkött, och i det andra projektet undersöktes spårbarheten hos spritdrycker på restaurang. stoppade flera illegala slaktverksamheter. Vidare anför att förmågan att upptäcka fusk har stärkts genom en ökad samverkan med andra myndigheter och genom att är aktivt i europeiska nätverk och lär av andra. har deltagit i internationella samarbeten såsom i Europols insats mot livsmedelsfusk Opson samt . inrättade en tipsfunktion för livsmedelsfusk som tar emot tips från branschföreträdare och allmänhet om fusk. vidarebefordrades 366 ärenden till kontrollmyndigheter, vilket är en ökning . Merparten av dessa tips handlar dock inte om livsmedelsfusk utan om hygienfrågor. Kontrollförordningen reglerar hur den offentliga kontrollen i medlemsstaterna ska organiseras och genomföras och riktar sig till medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter. Det finns även kompletterande nationell lagstiftning. Av lagstiftningen framgår att den offentliga kontrollen i livsmedelskedjan ska genomföras regelbundet och vara riskbaserad, ändamålsenlig och effektiv. Kontrollförordningen kommer att ersättas av en ny förordning om offentlig kontroll. Förordningen om offentlig kontroll ska tillämpas fr.o.m. . Enligt uppgift från innebär den nya förordningen att kraven på offentlig kontroll av livsmedelsfusk förtydligas. Till exempel specificeras det att offentliga kontroller ska utföras regelbundet och med lämplig riskbaserad frekvens för att identifiera eventuella avsiktliga överträdelser av bestämmelserna som begåtts genom bedrägligt eller vilseledande agerande. Kommissionen får även mandat att utse EU referenscentrum för den jordbruksbaserade livsmedelskedjans äkthet och integritet. Dessa ska ha i uppgift att stödja den verksamhet som kommissionen och medlemsstaterna utövar för att förebygga, avslöja och bekämpa överträdelser av bestämmelser som begåtts genom bedrägligt eller vilseledande agerande. Det förtydligas även när det gäller bestämmelser om administrativt stöd och samarbete mellan medlemsstaterna att dessa ska vidta åtgärder för att underlätta överföring från andra brottsbekämpande myndigheter, allmänna åklagare och rättsliga myndigheter till den behöriga myndigheten av information om en eventuell överträdelse av bestämmelser som begåtts genom bedrägligt eller vilseledande agerande. När det gäller straffen för livsmedelsbedrägerier överlämnade regeringen en proposition till om effektivare sanktioner i livsmedelskedjan (prop. 2017/18:165). I propositionen föreslogs ändringar i straffbestämmelserna i livsmedelslagen (2006:804) och i lagen (2006:805) om foder och animaliska biprodukter. Förslaget innebar att straffet skärptes för allvarliga brott till böter eller fängelse i högst . Som allvarliga skulle sådana gärningar betraktas som innebär eller kan innebära en fara för människors eller djurs liv eller hälsa, som innebär eller kan innebära ett omfattande vilseledande eller som på ett allvarligt sätt orsakar eller kan orsaka att möjligheten att spåra t.ex. ett livsmedel eller foder försvåras. Såväl uppsåtliga som oaktsamma gärningar ska kunna medföra fängelsestraff. Skälet till förslagen var att regeringen bedömde att det fanns ett behov av att skärpa straffskalorna för allvarliga brott mot livsmedelslagen och lagen om foder och animaliska biprodukter. Det fanns också ett behov av att kunna sanktionera mindre allvarliga överträdelser inom områdena livsmedel, foder och animaliska biprodukter på ett effektivare sätt. Därför föreslogs att ett system med sanktionsavgifter skulle införas för mindre allvarliga överträdelser. Exempel på överträdelser som skulle kunna leda till sanktionsavgift är bristande registrering, journalföring och annan dokumentation. antog regeringens proposition (bet. 2017/18:MJU20, rskr. 2017/18:313), och lagändringarna trädde i kraft . Utskottet noterar att det finns en generell möjlighet till avtalssamverkan i kommunallagen, vilket innebär att en kommun eller ett landsting kan ingå avtal om att dess uppgifter helt eller delvis ska utföras av en annan kommun eller ett annat landsting. Utskottet ser positivt på denna möjlighet att samarbeta och utnyttja kompetens på bästa sätt. Som redovisas ovan pågår ett omfattande arbete när det gäller livsmedelskontrollen. arbetar med kompetenshöjande åtgärder inom livsmedelskontrollen som bl.a. omfattar bemötandeaspekter. Myndigheten har även fokus på likvärdighet och effektiv användning av resurser och kompetens. Utskottet noterar även att det finns förslag om samverkan i livsmedelskontrollen och förslag om efterhandsdebitering av livsmedelskontrollen som bereds för tillfället. Utskottet välkomnar detta förbättringsarbete. Att kontrollen är ändamålsenlig, effektiv och likvärdig är viktigt för livsmedelsproducenternas förtroende för kontrollen och för de avgifter som är förknippade med densamma. Det är också viktigt att kontrollarbetet präglas av hög kompetens. Med det anförda och vad som redovisas ovan om pågående arbeten på området finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2018/19:196 (SD), 2018/19:1292 (SD) yrkande 7 och 2018/19:2896 (M) yrkandena 15–18. Utskottet konstaterar att det pågår många aktiviteter på området livsmedelsbedrägerier, både på nationell nivå och på EU-nivå. Samverkan har ökat både mellan nationella myndigheter och på europeisk nivå. Detta är positivt då livsmedelsbedrägerier ofta omfattar flera länder och områden. En ny förordning om offentlig kontroll kommer att träda i kraft där bl.a. kraven på kontroll av livsmedelsfusk förtydligas. Konsumenterna ska kunna lita på att livsmedel är säkra och att de inte blir lurade i fråga om vad maten innehåller. En fungerande livsmedelskontroll är viktig för konsumenternas förtroende för livsmedelsindustrin. Med hänvisning till det arbete som pågår på området kan motionerna 2018/19:1292 (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:2896 (M) yrkande 20 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller straff för livsmedelsbedrägerier konstaterar utskottet att lagändringar har trätt i kraft som innebär skärpta straffskalor för allvarliga brott mot bl.a. livsmedelslagen, exempelvis vilseledande av konsumenter. Detta förefaller vara väl i linje med vad som efterfrågas i motionerna 2018/19:1292 (SD) yrkande 6 och 2018/19:213 (SD). Mot bakgrund av att lagändringarna trätt i kraft föreslås inte någon vidare åtgärd med anledning av yrkandena. Exportfrämjande av svenska livsmedel Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om export av svenska livsmedel. Jämför reservation 10 (SD). Enligt kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 19 bör arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden prioriteras för att främja exporten av svenska livsmedel. Små och medelstora livsmedelsföretag bör få stöd för kompetensutveckling för att bli bättre på att exportera svenska livsmedel. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet har behandlat frågor om export av livsmedel tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Utskottet anförde då att ökad livsmedelsexport är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn och att har stor potential att exportera mer livsmedel. Utskottet föreslog följande tillkännagivande till regeringen: Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit åtgärder på området, bl.a. har Business fått ett uppdrag att genomföra ett exportprogram med särskilt fokus på små och medelstora företag, vilket är positivt. anser utskottet att det finns ett behov av ett än tydligare främjandeuppdrag med särskild tyngdpunkt på att göra det enklare för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta behöver den livsmedelsspecifika kompetensen förbättras på Business , och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Det är även av stor vikt att Business tillhandahåller information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt likväl som om potentialen och mervärdet i att förädla produkter för export. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:338). I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) anför regeringen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Regeringen har vidtagit flera åtgärder på området livsmedelsexport. lanserades Team Livsmedel för att underlätta samverkan mellan aktörer med målet att utveckla och öka den svenska livsmedelsexporten. En nationell exportsamordnare har anställts inom för att stärka livsmedelsföretagens exportförmåga. presenterade regeringen en förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport med ett uppdrag till (Business ) om att skapa ett regionalt livsmedelsexportprogram riktat mot små och medelstora företag, att ta fram en exportstrategi för ekologiska livsmedelsprodukter samt att ha personer på som ska bidra till en ökad livsmedelsexport på specifika tillväxtmarknader. En ytterligare satsning som presenterades var ett uppdrag till och att underlätta för företag som är intresserade att exportera till tredjeländer genom att stödja processen vid anläggningsinspektion. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen den förstärkta satsningen på svensk livsmedelsexport med fokus på små och medelstora företag. Satsningen på livsmedelsexport omfattar sammanlagt elva åtgärder och syftar till att öka den svenska livsmedelsexporten. export- och investeringsråds livsmedelsprogram Try Swedish! Programmets aktiviteter och utformningen av kommunikationsinsatser beslutas av näringslivet, vilket innebär att näringen har en tydlig position i marknadsföringen av . För att öka den livsmedelsspecifika kompetensen har tre heltidstjänster inrättats som livsmedelsexportansvariga på potentiella tillväxtmarknader. För att göra det enklare för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig har exportpotentialen i olika livsmedelskategorier analyserats tillsammans med livsmedelsbranschen. En av näringen efterfrågad satsning på export av ekologiska livsmedel har genomförts med konkreta aktiviteter för att positionera . Dessutom har ett regionalt exportprogram för livsmedelsföretag påbörjats som tillhandahåller information om potentialen med livsmedelsexport och som gör det enklare att ta sig in på nya marknader. Vidare framgår av budgetpropositionen att har fortsatt sitt arbete för att göra det enklare att ta sig in på nya marknader med information till företag om bl.a. regler exempelvis genom verkets upplysningstjänst, nya webbaserade import- och exportguider och ett nyhetsbrev till livsmedelsföretagare. Även , och vägledde livsmedelsföretag i exporttekniska frågor. Merparten av svensk livsmedelsindustri bedriver sin verksamhet på landsbygden. Därför riktas också åtgärder för att underlätta och främja livsmedelsexport till små och medelstora företag över hela landet. av svenska livsmedelsföretag är stora företag och därför är det naturligt att arbeta med insatser mot små och medelstora företag för att öka svensk livsmedelsexport. Det regionala exportprogrammet hos är ytterligare en aktivitet för att få regional spridning i åtgärderna och identifiera företag med outnyttjad kapacitet. Regeringen har även en nära dialog med om hur fler små och medelstora företag kan exportera mer. I budgetpropositionen redovisas att ökade värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter och uppgick till . Livsmedelsexporten, undantaget vidareexporten av norsk fisk, ökade från till – en ökning . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att främja export av livsmedel och jordbruksprodukter. I och med beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110) ökades och förvaltningsanslag för arbete med marknadsföring inom livsmedels- och jordbruksområdet. Det framgår av budgetpropositionen att det ökade förvaltningsanslaget har gett konkreta resultat genom att avslutade 147 exportärenden, i jämförelse med 49 ärenden . Det är en ökning och innebär att fler företag har fått möjligheten att exportera. har påbörjat sitt uppdrag att, i samråd med , inrätta ett samverkansforum för myndighetsarbetet med att öka livsmedels- och jordbrukssektorns marknadstillträde i tredjeländer. Det arbete som utförs av skogs- och lantbruksrådet i , tillsammans med berörda myndigheter i , för att underlätta för den svenska livsmedelsbranschen har bidragit till att skapa förutsättningar för en ökad export till . ökade exporten till . Inom ramen för export- och investeringsråds livsmedelsprogram Try Swedish! för små och medelstora livsmedelsföretag genomfördes ett tjugotal aktiviteter , och 205 företag deltog i olika aktiviteter. Vidare framgår av och regleringsbrev att av ramanslaget för respektive myndighet ska användas för arbete med att underlätta export av livsmedel och jordbruksvaror. får även använda högst och högst av anslaget för en konkurrenskraftig livsmedelssektor för att genomföra uppdraget att underlätta för export av livsmedel och jordbruksvaror genom att finansiera den verksamhet som syftar till att få svenska anläggningar godkända för export till tredjeländer (dnr N2017/07504/JM). Ökad livsmedelsexport är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn, och utskottet konstaterar att har stor potential att exportera mer livsmedel. Svensk livsmedelsproduktion har mervärden som starkt smittskydd och djurskydd, vilket är attraktivt på den internationella marknaden. Utskottet ser positivt på att värdet av exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter ökar, vilket borde innebära att det arbete som pågår för att underlätta och främja livsmedelsexporten ger resultat. Med hänvisning till redovisningen ovan konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att främja export av livsmedel och jordbruksprodukter med bl.a. fokus på små och medelstora företag och lands-och anläggningsgodkännanden. Därmed avstyrks motion 2018/19:1287 (SD) yrkande 19. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hållbara och medvetna val, ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger, ursprungsmärkning av animaliska produkter och honung, märkning av salt- och sockerhalt i livsmedel, innehållsdeklaration, kulturmärkning av livsmedel, plast i kontakt med livsmedel och innehållsdeklaration på förpackningar med alkoholhaltiga drycker. Jämför reservation 11 (KD), 12 (SD), 13 (KD), 14 (SD), 15 (KD), 16 (SD) och 17 (SD). Hållbara och medvetna val Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 27 bör politiken underlätta för konsumenterna att göra hållbara medvetna val. Konsumenters efterfrågan och köpvilja är i stor grad styrande för vilka livsmedel som konsumeras och vilka som säljer bäst. Politiken ska inte tvinga konsumenten till särskilda val, men däremot säkerställa att information finns tillgänglig för dem som är engagerade och underlätta möjligheten att själv välja mat som är bra för hälsa och miljö. Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger Ett antal motioner tar upp obligatorisk ursprungsmärkning av kött på restauranger, bl.a. motionerna 2018/19:748 av m.fl. (S) och 2018/19:1553 av (M). Även m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:981 yrkande 4 att ursprungsmärkning på menyer borde införas. Som konsument bör man ha rätt att veta vad man köper, även på restaurang. Det bör framgå redan av menyn vilket ursprung huvudingrediensen i maträtten har. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 21 anförs att kommuner och landsting/regioner på måltidsmenyerna ska uppge ursprungsland för de köttråvaror som använts. Även konsumenter som serveras mat inom de offentliga verksamheterna såsom skola, vård och omsorg bör få information om matens ursprung. Enligt motion 2018/19:207 av (SD) bör det i gällande lagstiftning införas en tvingande skyldighet att informera om innehållet i maten på restauranger. För att stärka konsumenternas rättigheter att känna till vad de konsumerar bör lagen ändras så att alla som hanterar livsmedel blir skyldiga att deklarera vad det är de säljer i enlighet med gällande lagstiftning för livsmedel i övrigt. Ursprungsmärkning av animaliska produkter m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:1292 yrkande 2 att ursprungsmärkning av animaliska produkter borde vara obligatorisk. Alla animaliska produkter bör märkas med ursprung i varje led i produktionskedjan, inklusive mejeriprodukter som står helt utanför märkningskraven. Det är viktigt med ursprungsmärkning av svenska mejeriprodukter och bättre kommunikation av svenska mervärden till konsumenterna. Även kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 45 behandlar ursprungsmärkning, och motionärerna anför att de EU-gemensamma reglerna om ursprungsmärkning för nötkött också ska gälla för kött från andra djurslag. Bra ursprungs- och innehållsmärkning ökar konsumentmakten och chanserna att göra medvetna val. Enligt motion 2018/19:390 av (KD) bör frågan om ursprungsmärkningsregler för honung utredas så att de stämmer överens med gällande EU-regler. EU har genom beslut gjort det möjligt att använda nationella märkningsregler som lyfter fram det egna landets produkter och att importerade produkter ska kunna märkas med ursprungsland. Vidare uppstår det stora möjligheter till förfalskningar av honung vid import och när produkter från flera olika länder blandas. Märkning av salt- och sockerhalt i livsmedel (SD) anför i motion 2018/19:349 yrkande 5 att regeringen borde lagstifta om märkning av salthalt i livsmedel där halten är hög. Detta borde göra att livsmedelsföretag arbetar för att sänka salthalten i sina produkter, inte minst de produkter som flest konsumenter väljer att köpa. Yrkande 6 i samma motion handlar om lagstiftning om märkning av tillsatt socker i livsmedel. Regeringen bör verka för att fler konsumenter påminns om att för mycket socker är farligt genom att säkerställa en särskild märkning av produkter med tillsatt socker. Enligt motion 2018/19:2884 av (M) bör regeringen se över möjligheten att ställa tydligare krav på en enkel innehållsdeklaration på livsmedelsförpackningar för att underlätta för konsumenten att välja hälsosamma alternativ. I kommittémotion 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 3 efterfrågas en kulturmärkning av svenska matprodukter av stort kulturhistoriskt värde. En sådan märkning skulle enligt motionärerna medföra positiva effekter inte bara för konsumenten utan också för både besöksnäring och landsbygdsutveckling. (SD) anför i motion 2018/19:2800 att medvetenheten om riskerna med plast relaterat till förvaring och upphettning av mat bör öka. Genom att lära sig vad de olika plastmärkningarna betyder kan fler undvika den farligaste plasten. Enligt kommittémotion 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör innehållet i alkoholhaltiga drycker redovisas i en innehållsförteckning. Som konsument ska man inte bara ha rätt att veta vad man äter utan även vad man dricker. I likhet med vad som gäller för övriga livsmedel bör konsumenterna ha rätt att få kunskap om vad vin och övriga alkoholhaltiga drycker innehåller. behandling och kompletterande uppgifter Hållbara och medvetna val Frågan om hållbara och medvetna val behandlas bl.a. i propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). Regeringen konstaterar att en förutsättning för att konsumenterna ska kunna göra informerade och medvetna val är att de har en god faktabaserad kunskap om livsmedel och hur de produceras. För att kunna göra faktabaserade val mellan olika livsmedel behöver konsumenten vidare ha kunskap om vad olika slags livsmedelsinformation och symboler står för. Det anges även att det ur ett samhällsperspektiv är viktigt att alla konsumenter får en faktisk möjlighet att välja hälsosam och god mat som har producerats på ett hållbart sätt. Det betonas även att konsumenter ska känna sig trygga, ha förtroende för både myndigheter och företag och kunna lita på att alla livsmedel och måltider på marknaden är säkra. Regeringen anser att berörda myndigheter har en viktig roll i att presentera information om livsmedel, bra matvanor och fakta om produktionsförhållandena på ett enkelt och lättillgängligt sätt. Vidare anser regeringen att nyckelhålsmärkningen är ett viktigt verktyg för de medvetna konsumenterna och framhåller att det är angeläget att göra en nysatsning i för att öka förståelsen för och kännedomen om nyckelhålsmärkningen. Nyckelhålsmärkningen är ett hjälpmedel som informerar om vad som är ett hälsosamt livsmedel inom olika grupper av livsmedel. Regeringen gav i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att vidareutveckla konceptet nyckelhålet (N2017/01028/SUN). Syftet är att nyckelhålet ska vara ett hjälpmedel dels för att göra det lättare för alla konsumenter oavsett bakgrund att göra medvetna hälsosamma val vid köp av livsmedel, dels för företag i utvecklingen av hälsosamma livsmedel, i ett nationellt och internationellt perspektiv, och att utifrån erhållen kunskap vidta adekvata åtgärder för att göra det lättare för konsumenterna att äta hälsosamt. Särskilt fokus ska läggas på de konsumentgrupper som har sämst matvanor. får för uppdragets genomförande använda högst –2019. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare anför regeringen i livsmedelsstrategin att samverkan mellan de olika leden i livsmedelskedjan, inklusive berörda myndigheter, är viktig, och en utvecklad samverkan bör kunna leda till bättre information om svenska livsmedels styrkor i relation till hälsa, hållbarhet och andra samhällsnyttor. Regeringen välkomnar således de initiativ som branschen har tagit för att öka efterfrågan och synliggöra svenska livsmedel, t.ex. märkningen Från . Regeringen anser att det är värdefullt att branschen utvecklar gemensamma märkningar. Dessa behöver dock inte begränsas till en nationell ursprungsmärkning utan kan även spegla konsumenternas efterfrågan på annan slags information. Utskottet föreslog i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för ett tillkännagivande till regeringen om att göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) anför regeringen att de redan före tillkännagivandet vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till det område som tillkännagivandet avser och nämner bl.a. uppdraget till om nyckelhålet. Regeringen välkomnar den frivilliga märkning som finns, vilken ger konsumenterna verktyg att göra medvetna val. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Regeringen gav i uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin kartlägga och analysera förhållanden som begränsar konkurrensen inom den svenska livsmedelskedjan (dnr N2017/04768/JM). redovisade myndigheten uppdraget i rapporten i livsmedelskedjan (rapport 2018:4). gör bl.a. bedömningen att konsumenterna har goda förutsättningar att göra aktiva och välinformerade val. Rapporten bereds nu inom . Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger Generella bestämmelser om information och märkning som gäller alla livsmedel finns huvudsakligen i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (den s.k. informationsförordningen) samt i föreskrifter (LIVSFS 2014:4) om livsmedelsinformation. Nuvarande generella regler anger att uppgift om ursprungsland eller härkomstplats måste anges om det skulle vara vilseledande att utelämna sådan uppgift.