bet · H601UbU12 · 2019-03-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vuxenutbildning, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående beredning och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om den kommunala vuxenutbildningen inklusive svenska för invandrare (sfi), utbud av vuxenutbildning, m.m. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kvalitet och granskning av den kommunala vuxenutbildningen Svenska för invandrare (sfi) m.m. 1.Kvalitet och valfrihet inom vuxenutbildningen, punkt 1 (M, C, KD, L) 2.Granskning och tillsyn av vuxenutbildningen, punkt 2 (M) 3.Ersättningsmodell för vuxenutbildningen, punkt 3 (M) 4.Behov och utbud av vuxenutbildning, punkt 4 (M) 5.Behov och utbud av vuxenutbildning, punkt 4 (SD) 6.Yrkesvux och vuxenutbildningspeng, punkt 5 (C) 7.Särskilda utbildningar, punkt 6 (M) 8.Särskilda utbildningar, punkt 6 (SD) 9.Särskilda utbildningar, punkt 6 (V) 10.Särskilda utbildningar, punkt 6 (KD) 11.Utveckling av , punkt 7 (M) 12.Utveckling av , punkt 7 (V) 13.Utbyggnad av och fördelning av platser, punkt 8 (C) 14.Validering av utbildning, punkt 9 (KD) 15.Validering av utbildning, punkt 9 (L) 16.Sfi-undervisningen m.m., punkt 10 (M, C, KD, L) 17.Utveckling av sfi-utbildningen, punkt 11 (M) 18.Utveckling av sfi-utbildningen, punkt 11 (C) 19.Kunskaps- och resultatkrav inom sfi, punkt 12 (M) 20.Kunskaps- och resultatkrav inom sfi, punkt 12 (L) 21.Sfi för asylsökande, punkt 13 (KD) 22.Jobbsprånget, punkt 14 (M) 23.Gymnasiekurser inom m.m., punkt 15 (M) 24.Eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning, punkt 16 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kvalitet och valfrihet inom vuxenutbildningen 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 12 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 30. Reservation 1 (M, C, KD, L) Granskning och tillsyn av vuxenutbildningen 2018/19:553 av (L), 2018/19:554 av (L), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 2 (M) 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 3 och 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 3 (M) Behov och utbud av vuxenutbildning 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:975 av och (båda M), 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:1161 av (S), 2018/19:1179 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1180 av m.fl. (S), 2018/19:1186 av m.fl. (S), 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 7, 2018/19:2001 av (S), 2018/19:2019 av (S), 2018/19:2114 av m.fl. (S), 2018/19:2385 av och (båda C) och 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 6 (C) 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 48, 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2018/19:1513 av (M), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 12–14, 2018/19:1764 av (S) och 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Reservation 11 (M) Reservation 12 (V) Utbyggnad av och fördelning av platser 2018/19:115 av (KD), 2018/19:1080 av och (båda S), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 9, 2018/19:2676 av m.fl. (S) och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 13 (C) 2018/19:2552 av (C) yrkande 10, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 14 (KD) Reservation 15 (L) 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkandena 8 och 9. Reservation 16 (M, C, KD, L) 2018/19:1054 av (S), 2018/19:2115 av (S), 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 17 (M) Reservation 18 (C) Kunskaps- och resultatkrav inom sfi 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 11, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 19 (M) Reservation 20 (L) 2018/19:1533 av (M) och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 21 (KD) 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 22 (M) 2018/19:1538 av (M), 2018/19:1626 av (M) och 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 23 (M) Eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 24 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (KD), (MP), (L), Noria Manouchi (M), (SD), (S), (S), (L) och (C). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 65 motionsyrkanden som rör vuxenutbildningen från allmänna motionstiden /19. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna tar upp frågor om den kommunala vuxenutbildningen inklusive svenska för invandrare (sfi), utbud av vuxenutbildning, m.m. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Kvalitet och granskning av den kommunala vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet, valfrihet, granskning och tillsyn av vuxenutbildningen samt om ersättningsmodeller för vuxenutbildningen. Jämför reservation 1 (M, C, KD, L), 2 (M) och 3 (M). Enligt kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 12 bör kvaliteten på utbildningar inom vuxenutbildningen förbättras och valfriheten öka. Motionärerna vill verka för högre kvalitet på utbildningsanordnare, bl.a. genom att se över hur ersättningssystemet kan göras prestationsbaserat, samt verka för att den studerande i högre grad kan få välja anordnare. Även i kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 30 framförs motsvarande yrkande. I kommittémotion 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås att Skolinspektionen får i uppdrag att granska den kommunala vuxenutbildningen även på enhetsnivå, i likhet med vad som görs på grund- och gymnasieskolor. Även i kommittémotion 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås detta. I kommittémotion 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 6 framförs att en resultatbaserad ersättning i all vuxenutbildning bör införas. Det är viktigt att säkerställa en mångfald av aktörer och en hög kvalitet i undervisningen och verksamheterna. Därför är det viktigt att ersättningen till anordnarna ger rätt incitament att uppnå en god kvalitet och resultat, enligt motionärerna. I motion 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 3 förordas införandet av ett resultatbaserat ersättningssystem för anordnarna, med bonus för godkända elevresultat och arbete efter utbildning. I samma motion yrkande 1 framförs att det bör införas ett friskolesystem inom vuxenutbildningen och att Skolinspektionen bör vara tillsynsmyndighet, både för fristående och kommunala utförare. I yrkande 2 anger motionärerna att det bör införas tydligare kvalitetsuppföljning av utbildningar samt externa examinatorer på vuxenutbildningen. I motion 2018/19:553 av (L) påpekas att det inte finns krav på kommuner att erbjuda elevhälsa i vuxenutbildning men att detta bör ändras med tanke på den nuvarande elevgruppens behov. I motion 2018/19:554 av (L) efterfrågas en utredning för ett reformerat grundvux. Motionären menar att kvaliteten i undervisningen behöver förbättras, det systematiska kvalitetsarbetet stärkas och likvärdigheten öka. Bakgrund och gällande rätt har slagit fast att målet för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens för att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 113, med hänvisning till prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Enligt skollagen (2010:800) är målet för den kommunala vuxenutbildningen att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten ska vara den enskildes behov och förutsättningar (20 kap. 2 §). Den kommunala vuxenutbildningen (komvux) ska tillhandahållas på grundläggande nivå, gymnasial nivå samt som svenska för invandrare (sfi) (20 kap. 3 §). Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kunskaper de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet och att möjliggöra fortsatta studier. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge (20 kap. 4 §). När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå ska de som har fått minst utbildning prioriteras (20 kap. 2 §). En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå men som inte har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller utbildning inom har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet (20 kap. 19 §). På motsvarande sätt har man rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå en särskild behörighet eller flera särskilda behörigheter till högskoleutbildning liksom i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildningar inom (20 kap. 19 a–19 b §§). Utbildning i svenska för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana (20 kap. 4 §). En speciell form av vuxenutbildning benämns Särskild utbildning för vuxna (särvux) och riktar sig till vuxna med en intellektuell funktionsnedsättning. Kommunerna ska tillhandahålla sådan utbildning för denna grupp av vuxna. Målet för utbildningen är att vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten ska vara den enskildes behov och förutsättningar, och de som har fått minst utbildning ska prioriteras. Utbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå och gymnasial nivå (21 kap. 2–3 §§). Kommuner och landsting är huvudmän för vuxenutbildning (2 kap. 2 § skollagen). Enligt 23 kap. skollagen är det möjligt för dessa huvudmän att med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal om att någon annan ska utföra uppgifter inom utbildning enligt skollagen (1 §). Inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna är det möjligt att överlämna uppgifter på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (2 §). Det gäller även uppgifter som rör undervisningen och i sådana fall även lärarens myndighetsutövning, såsom betygssättning (6 §). Även rektorns uppgifter som innefattar myndighetsutövning får överlämnas om entreprenören har fått betygsrätt av Skolinspektionen (1 kap. 4 § förordning om vuxenutbildning). Enligt 23 kap. 8 § skollagen är det även möjligt med samverkan med annan kommun eller landsting. En kommun får sluta avtal med en annan kommun eller ett landsting om att denna eller detta ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom vuxenutbildning eller inom särskild utbildning för vuxna. Under förutsättning att vissa bestämmelser är uppfyllda får utbildning motsvarande vuxenutbildning i svenska för invandrare ges vid folkhögskola (24 kap. 11–15 §§). Andelen kursdeltagare som läser vuxenutbildning (exklusive sfi) hos en annan anordnare än kommunen uppgick . Variationen mellan olika regioner är dock stor (Elever, kursdeltagare och studieresultat i grundläggande och gymnasial vuxenutbildning , PM , ). Andelen elever som läser sfi i kommunens egen regi uppgick (Elever och studieresultat i vuxenutbildning i svenska 2017, PM , ). I 2 kap. 8 § skollagen anges att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med gällande bestämmelser. I 26 kap. skollagen finns särskilda bestämmelser om tillsyn, kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering. Skolinspektionen har tillsyn över skolväsendet och ska också granska kvaliteten i sådan utbildning, t.ex. den kommunala vuxenutbildningen. ska på nationell nivå följa upp och utvärdera bl.a. skolväsendet. Enligt Skolinspektionens instruktion (2011:556) ska kvalitetsgranskningen och den tillsyn som utövas löpande genomföras med utgångspunkt dels i en behovsanalys, dels i att de ska omfatta sådana aspekter som kräver en kvalitativ bedömning av undervisningen och verksamheten. Den löpande tillsynen över vuxenutbildning ska i huvudsak utövas på huvudmannanivå. Enligt uppdrag i regleringsbrev (senast ) ska myndigheten redovisa erfarenheter från tillsyn och kvalitetsgranskning inom vuxenutbildnings-området. Enligt regleringsbrevet (senast ) ska Skolinspektionen också genomföra central rättning av nationella prov inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och redovisa resultatet till regeringen. Resultatet ska även användas i myndighetens tillsyn och kvalitetsgranskning. Skolinspektionen avslutade en granskning av flexibilitet och individanpassning inom vuxenutbildning på gymnasial nivå (vuxenutbildning på gymnasial nivå – Granskning av huvudmäns och rektorers arbete för flexibilitet och individanpassning). En granskning av kvaliteten i yrkesinriktad vuxenutbildning på entreprenad pågår och beräknas avslutas . Myndigheten presenterade 2017 en s.k. riktad tillsyn inom särskild utbildning för vuxna. (U 2017:1) har enligt sitt direktiv haft i uppdrag att undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen, huvudsakligen när det gäller komvux och särvux (dir. 2017:21). I utredningens slutbetänkande (SOU 2018:71) föreslås bl.a. att dagens prioriteringsregel i 20 kap. 2 § skollagen ändras till att den med störst behov av utbildning ska prioriteras. Utredningen föreslår även att urvalsreglerna i 3 kap. 7 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning ändras så att hänsyn ska tas till den sökandes behov av utbildningen för att etablera sig på arbetsmarknaden, pågående yrkesverksamhet och planerat yrkesval. Vidare behandlas även gällande regelverk, bl.a. ur kvalitetssynpunkt, för vuxenutbildning på entreprenad respektive utbildning motsvarande vuxenutbildning, dvs. Utredningen föreslår också att det ska införas en förenklad betygsskala för bl.a. komvux på grundläggande nivå (grundvux), bl.a. i syfte att öka effektiviteten och elevgenomströmningen. Remisstiden för betänkande avslutades . Betänkandet bereds inom . Utredningen och dimensionering av gymnasial utbildning Denna utredning (dir. 2018:17) har i uppdrag att föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov, bl.a. för att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande (dir. 2018:17). En fråga som ska behandlas är hur samordningen inom vuxenutbildningen bör gå till mellan den gymnasiala nivån och övriga delar av komux, i syfte att öka effektiviteten i utbildningssystemet. Uppdraget ska redovisas . Utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (Kliva) Denna utredning (U 2018:06) ska enligt sitt direktiv utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i sfi och sfi i kombination med annan utbildning. Syftet är att analysera förutsättningarna för att sfi-elever ska kunna erbjudas en utbildning av god kvalitet som motsvarar elevernas behov och förutsättningar samt att förbättra genomströmningen inom sfi och underlätta övergången till och kombinationer med andra vuxenutbildningar. Syftet är även att utreda hur utbildning kan erbjudas för nyanlända som omfattas av utbildningsplikt, dvs. de nyanlända som tar del av Arbetsförmedlingens etableringsinsatser (dir. 2018:73, 2019:3). Uppdraget ska i sin helhet redovisas . Utskottet vill framhålla den viktiga roll den kommunala vuxenutbildningen har för vuxnas lärande, både för den enskildes personliga utveckling och för den enskildes möjligheter i arbets- och samhällslivet, och påminna om det mål för vuxnas lärande som har slagit fast. Alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). När det gäller frågan om valfrihet inom den kommunala vuxenutbildningen vill utskottet peka på den möjlighet som finns enligt skollagen för kommuner att lämna över uppgifter inom utbildningen till andra aktörer på entreprenad. En stor andel av kursdeltagarna studerar i annan regi än i kommunens. I fråga om kvalitet inom den kommunala vuxenutbildningen vill utskottet påminna om att huvudmannen har ett övergripande ansvar för att utbildningsverksamheten genomförs i enlighet med gällande författningar och att Skolinspektionen har ett utpekat ansvar för tillsyn och granskning av densamma. Utskottet kan konstatera att i sitt slutbetänkande föreslår bl.a. vissa förändringar när det gäller prioriterings- och urvalsregler för komvux och att individens behov av utbildning ska styra i högre grad. Utredningen behandlar även gällande regelverk, bl.a. ur kvalitetssynpunkt, för vuxenutbildning på entreprenad respektive utbildning motsvarande vuxenutbildning, dvs. Vidare läggs förslag om en förenklad betygsskala, vilket antas leda till en mer effektiv utbildning och en ökad elevgenomströmning. Utskottet noterar även att den pågående utredningen om planering och dimensionering av gymnasial utbildning bl.a. har i uppdrag att se över aspekter som särskilt anknyter till vuxenutbildningen samt att den pågående bl.a. ska se över kvalitet och genomströmning inom sfi-utbildningen. Utskottet ser ingen anledning att nu behandla frågor om behov av regelförändringar för de aktuella verksamheterna utan vill avvakta beredningen av förslag liksom övriga aktuella utredningar. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2018/19:553 (L), 2018/19:554 (L), 2018/19:1437 (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 12, 2018/19:2825 (M) yrkande 10, 2018/19:2835 (M) yrkande 30 och 2018/19:2836 (M) yrkandena 6–7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behov och utbud av vuxenutbildning, om särskilda utbildningar samt om yrkesvux och vuxenutbildningspeng. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (M), 8 (SD), 9 (V) och 10 (KD). I motion 2018/19:1056 av och (båda S) yrkande 2 menar motionärerna att det behöver skapas utbildningssystem för livslångt lärande. I motion 2018/19:1161 av (S) framförs att det för att klara kompetensförsörjningen i en ny tid behövs fler utbildningsplatser inom alla utbildningar som det behövs fler åtgärder, t. ex. bättre studiefinan-siering eller nya modeller för omställning. I motion 2018/19:1179 av m.fl. (S) yrkande 1 påpekas att bl.a. yrkesvux, collegecertifierad utbildningssamverkan och validering kan lösa företagens svårigheter att hitta rätt kompetens vid behov av nyanställningar. I yrkande 2 påpekas att även bl.a. lärcentrum är viktiga för företagens behov av kompetens. Motionärerna uppmärksammar särskilt behoven i . I motion 2018/19:1180 av m.fl. (S) framförs att det behövs investeringar i utbildning och kompetensutveckling i samband med byggandet av Ostlänken. I motion 2018/19:1186 av m.fl. (S) påpekas att det krävs utbildningsåtgärder med ett tydligt jämställdhetsperspektiv, som fokuserar på att möta arbetsmarknadens behov av yrkesutbildad arbetskraft. I motion 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 2 framförs att det när det uppkommer behov av yrkesomställning är viktigt att staten säkerställer att det finns sådana möjligheter genom olika typer av utbildningsinsatser. I motion 2018/19:2001 av (S) uppmärksammas behovet av en stärkt regional kompetensförsörjning. Motionären uppmärksammar särskilt frågan om fler utbildningsplatser i län. I motion 2018/19:2019 av (S) framförs att den snabba tekniska utvecklingen kräver ett mer flexibelt utbildningssystem så att människor vill och kan studera. I motion 2018/19:2114 av m.fl. (S) förespråkas att tillgången till eftergymnasial utbildning i hela landet ska förbättras och att det ska finnas en väl utbyggd infrastruktur av lärcentrum. I kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 20 efterfrågas reformer för att anpassa utbildningsväsendet bättre till arbetsmarknadens efterfrågan och yrkesverksammas behov av omställning och kompetensutveckling. Motionärerna vill se en ökad mångfald av utbildningsanordnare och att den studerande fritt ska få välja att läsa vuxenutbildning inom eller annan regi. Inom behöver tillgängligheten för yrkesverksamma förbättras, enligt motionärerna. I motion 2018/19:975 av och (båda M) framförs att det finns skäl att se över fördelningen av statsbidrag till lärcentrum så att det blir en likvärdig tillgång på kompetensförsörjning i hela landet. I motion 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 7 förespråkas en kommunalisering av vuxenutbildningen. Motionärerna anser att kommunerna bör få helhetsansvaret för yrkesutbildningar. I kommittémotion 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 4 understryks att vuxenutbildning ska vara väl utbyggd och erbjuda ungdomar en reell möjlighet att läsa in ämnen för att kunna gå till högre studier. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 23 vill motionärerna att det ska ses över hur yrkesvux kan ges en större roll för dem som saknar eller som behöver komplettera sin gymnasieutbildning. Vidare efterfrågar motionärerna ett system med vuxenutbildningspeng så att studerande själva får välja utbildningsanordnare. I motion 2018/19:2385 av och (båda C) efterfrågas ett system för regional prioritering av nationella resurser för kompetensförsörjning och kompetensmatchning. Motionärerna anser att den regionala nivån har begränsade möjligheter till inflytande . I motion 2018/19:1513 av (M) framförs att det kan behövas en handlingsplan för hur vi kan säkra att utbildar fler hantverkare och får fler hantverksutbildningar. I kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 29 menar motionärerna att det behövs en bred översyn av utbildningarna inom primär- och livsmedelsproduktionen samt viltvårdsutbildningarna i gymnasieskolan, yrkesvux och . I kommittémotion 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 2 framförs att det behövs satsningar på utbildningar kopplade till gruvnäringen. I kommittémotion 2018/19:166 av m.fl. (SD) yrkande 3 anges att det behövs en förstärkning av utbildningsinsatser kopplade till stålindustrins kompetensbehov. I kommittémotion 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 48 förordas att antalet utbildningsplatser för yrkesförare ska utökas. I kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 23 yrkas på att behovet av utbildade specialister inom skogssektorn utreds, att utbildningsplatser säkras för att fylla detta behov och att utbildningar i möjligaste mån förläggs utanför de största städerna. I kommittémotion 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 4 framförs att de utbildningar till elev- och lärarassistent som finns bör utredas och utvärderas så att det säkerställs att de studerande får rätt kunskaper. I kommittémotion 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 4 efterfrågas fler utbildningar inom besöksnäringen inom bl.a. och yrkesvux. Bakgrund och gällande rätt I budgetpropositionen föreslog regeringen att skulle byggas ut så att det skulle omfatta omkring 93 000 utbildningsplatser . beräknades omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning, , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor.