bet · H601UU9 · 2019-06-05 00:00:00 — Det ska givetvis gälla. Jag har svårt att ge ett mer konkret svar än så. Jag ska återkomma till regeringens representant. Han kan redan nu förbereda sig för att det kommer en fråga till honom. I militära sammanhang brukar man använda uttrycket pang för pengarna. Här blir det lite samma fråga till Liberalerna. Man har skrivit under en överenskommelse tillsammans med regeringen. Man säger att man inte vill ha någon krigsmaterielexport. Men vi ser inte regeringen göra någonting i denna fråga. Det har inte kommit några initiativ. Man lyfte inte in det i regeringsförklaringen. Man lyfte inte heller in det i den utrikespolitiska deklarationen. Trots att det nu har gått har Liberalerna, och inte fått någonting från den socialdemokratiska regeringen i fråga om punkt 70. Det är en punkt som de facto inte har börjat gälla. Jag undrar hur ser på det. Ni har ingått detta avtal. När vi budgetförhandlade med regeringen ville vi att de skulle göra saker. Har ni på något sätt satt press på regeringen för att se till att de ska uppfylla punkt 70? har inte någon replik kvar, men motfrågan blir: Sker det någon export till krigförande länder? Om det inte sker någon export och det är en tydlig punkt i januariavtalet att ingen export ska ske är ju detta tillgodosett. Om någon vill exportera till något land som ägnar sig åt att kriga i ska givetvis den ansökan avslås. Jag kan inte ge något annat svar på frågan än detta. Jag utgår helt enkelt från att den punkt som vi nu diskuterar följs. Alltsedan 1985 har olika regeringar gett skrivelser till där krigsmaterielexporten har redovisats. Det här är, om jag har räknat rätt, den 35:e skrivelsen av det slaget. Det torde vara en unik öppenhet kring krigsmaterielexporten som har, jämfört med alla andra länder i världen som ägnar sig åt krigsmaterielexport. Det kan vara värt att påminna om när det ibland i debatten framställs som att detta är väldigt hemligt och svårtillgängligt. Visst finns det saker som är hemliga, men även de hemligheterna har insyn i genom särskilda kontrollorgan där partier finns representerade. i debatten har flera på ett förtjänstfullt och bra sätt beskrivit varför har en krigsmaterielexport. De har pekat på att det handlar om att vi till en rimlig kostnad ska kunna utrusta och beväpna det svenska försvaret. Då behöver vi kunna sprida kostnaderna på fler enheter, helt enkelt. Det handlar också om att har ett mycket högteknologiskt försvar, och för att kunna ha det behöver vi den högteknologiska industrin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Strategisk export-kontroll 2018 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Det finns dock ett argument för att vi har en svensk krigsmaterielexport som inte har framkommit i debatten. Det handlar om vikten av att ha den för att fortfarande ska kunna vara militärt alliansfritt. Vi socialdemokrater och en del andra partier i vill att ska vara militärt alliansfritt och inte gå med i Nato. Då är det viktigt att ha en egen krigsmaterielproduktion, och export, av denna högteknologiska karaktär. Utan den skulle vi betydligt tydligare stå inför att det skulle vara närmast absolut nödvändigt att gå med i Nato. Det är värt att fundera på för dem som är kritiska mot krigsmaterielexport och som ofta också vill att ska stå utanför Nato. Den export vi har regleras av lagstiftning här i , av FN-beslut och av EU-beslut. Jag vill särskilt lyfta fram punkt 7.4 i vapenhandelsfördraget, som också handlar om att motverka könsrelaterade våldshandlingar. Jag tycker att en del av regleringen som glöms bort i debatten, både här i kammaren och rent allmänt, är att även detta kvinnoperspektiv ska finnas med. Det är värt att notera när det handlar om att föra en feministisk utrikespolitik. Avslutningsvis, fru talman: Hur stor är den svenska exporten, och vart går den? Mer än en tredjedel av exporten går till EU-länder. När man lyssnar på denna debatt kan man få intrycket att tyngdpunkten i svensk export ligger någon helt annanstans i världen, men av exporten går till länder i . Av denna export är den övervägande delen det som kallas övrig krigsmateriel, alltså produkter med vad man kallar dubbla användningsområden. Det kan till och med handla om filtar och tyger. En gång i världen räknades träkol dit. Vi kan se att bland de största länder som vi exporterar till hittar vi , , , , , , , och . Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag till beslut och betänkande. Efter att ha stått i princip handfallna inför vapenexport och annan inblandning när det gäller de stridande parterna i blev januariöverenskommelsens skrivning i punkt 70 en positiv ändring av regeringens politik. Trots att vi har haft en socialdemokratiskt ledd regering nu har vi inte sett några initiativ när det gäller punkt 70 och ett stopp för vapenexport till de länder som deltar i . Jag har lagt ned mycket möda på att förstå vad det är de olika partierna vill, och genom skriftliga frågor och liknande har vi fått klarhet i att det spretar ganska mycket. Att regeringen inte har gjort något får konsekvenser och bidrar till att fortfarande aktivt stöder de krigförande parterna. önskade ett exempel, och jag ska ta ett sådant. arrangerades vapenmässan i i . Bland de företag som marknadsförde sig i landet fanns svenska , och under vapenmässan fördjupade ett samarbete med sin emiratiska partner . Det avtal som skrevs under på plats är nästa steg mot en produktions- och utvecklingsverksamhet i . Vid signeringen på IDEX liksom vid Saabs öppnande av verksamhet i landet 2017 deltog den svenska ambassadören i som en del av det svenska exportstödet. Enligt ambassadören påverkar inte överenskommelsen i 73-punktsprogrammet ambassadens uppdrag att stödja export av krigsmateriel till eftersom ställningstagandet inte finns inkluderat i regeringsförklaringen eller den utrikespolitiska deklarationen. Ambassaden har täta förbindelser med och ger stöd till företagets försäljning i landet, i möten mellan och ledande emiratiska näringslivsrepresentanter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Strategisk export-kontroll 2018 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden har socialdemokratin möjlighet att visa tydlighet. Betyder punkt 70 någonting? Har regeringen gjort något för att förverkliga dess genomförande? Till att börja med kan vi konstatera att den skrivelse vi har handlar om vapenexporten 2018. Under det året beviljades inget nytt utförseltillstånd till . Till beviljades tre följdleveranser, men inga nya affärer. Dessa följdleveranser uppgår till , och alla tre handlar om övrig krigsmateriel, alltså materiel med dubbla användningsområden. När det gäller ambassadörens utsaga att ambassadens verksamhet inte påverkas av punkten i 73-punktsprogrammet måste jag hålla med ambassadören. Det är inte svenska ambassader som sköter svensk exportkontroll, utan det har vi en särskild myndighet för. Detta tror jag att är väl bekant med. Det som våra ambassader ska ägna sig åt är bland annat exportfrämjande verksamhet. Sedan ska de eventuella affärer som kommer ut ur detta prövas i den gängse ordning vi har. Detta är en ordning som vi ska fortsätta att ha. Det är viktigt att vi, med ett beslut här i , har skärpt exportkontrollagstiftningen och fört in ett demokratikriterium. Vi kan konstatera att Krigsmaterielinspektionen, redan innan vi fattade beslutet, sa att det förslag som var för handen hade en normerande effekt på både de tillstånd de gav och de förfrågningar de fick. Den nya lagstiftningen är alltså starkare och bättre än den tidigare. Den kommer att få effekt även i dessa fall när det gäller länder som deltar i kriget i . Naturligtvis ska också den punkt som finns i januariavtalet beaktas. Man kan fundera över lagstiftningens normativa effekt när ambassadören ändå går vidare med att vara med vid undertecknandet av den typen av avtal. Det blir ett rätt konstigt användande av svenska resurser från statens sida om våra ambassader först ska användas till att främja exporten av vapen och vår myndighet sedan säger: Nej, det följer inte lagstiftningen. Jag tycker att vi slänger ambassadens resurser i sjön, om jag får vara ärlig. Även om jag tycker att vi ska följa den ordning som väldigt noggrant säger att vi borde följa och jag inte har något emot det tycker jag kanske att man ska använda sig av ambassader på ett bättre sätt. Ett annat exempel som står nära ett beslut handlar om försäljningen av Global till . Det är en planerad försäljning som inte har genomförts . Det finns läckta dokument som visar att det tidigare systemet Erieye har använts i blockaden av och gjort att man inte har fått in bland annat humanitärt bistånd och mat till i den utsträckning som skulle behövts. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Strategisk export-kontroll 2018 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Försäljningen kan stoppas utifrån det regelverk som finns, men regeringen måste fatta ett beslut. Detta kokar ned till vad man egentligen tycker och tänker om denna lagstiftning och vad man menar att punkten betyder och om man tänker gå vidare med denna typ av försäljningar trots att man har sagt i en överenskommelse med tre andra partier att man inte ska sälja vapen till de krigförande parterna. tar ned vilken nivå det handlar om, för svensk export till exempelvis har gått från jättehöga nivåer till nästan ingen export alls . Jag tackar och tycker att det mycket är vår förtjänst att det har blivit en debatt om de olika typer av händelser som har skett med . Men vi får inte glömma bort att och ett antal andra arabstater i den koalition som leder också får en betydande vapenexport från och från . När det gäller hur ambassaderna använder sina resurser och det exportfrämjande arbetet är det en diskussion som får föras inom UD och med ambassaderna. Jag har ingen närmare kunskap om exakt vad det var för produkter och tjänster som man möjligen försökte bidra till marknadsföringen av. Det kan finnas en hel del i den portföljen, vet vi ju. När det gäller Global och leveransen till av det som är beställt har och absolut en poäng. Vi har en delikat fråga framför oss när det är leveransklart, men man ska vara klar över att det är en affär som är godkänd . Det är inte utrustning som skruvas ihop från till en annan. Avslutningsvis, fru talman, vill jag peka på att den ringa export av följdleveranser som haft till trots allt har en väsentligt mindre påverkan på den konflikt som pågår i än det arbete med fred och medling som har utförts här i och som har varit pådrivande för i . Det tror jag påverkar konflikten långt mycket mer än export av övrig krigsmateriel för . När jag lyssnade in argumentation för krigsmaterielexport tänkte jag nästan att nu vill han ha en replik. När han motiverar den svenska krigsmaterielexporten med att inte är med i någon militärallians och inte är medlem i Nato har jag lite svårt att riktigt förstå hur detta går ihop. Det skulle ju leda till en spännande diskussion med våra andra samarbetsländer som är Natoländer. Vi har också en särskild relation i exportsammanhang med Natoländerna. Låt oss tänka tanken. Skulle det vara så att vi har krigsmaterieltillverkning och att vi behöver det för att vi inte är Natomedlem? Titta då på de stora Natomedlemmarna som har mycket av den vitala krigsmaterieltillverkning som också vi i behöver för vår verksamhet. Det är helt solklart så att utan ett nära samarbete med till exempel är en hel del av vårt svenska försvar inte funktionsdugligt. Vi är helt beroende av Natoländerna. Det är klart att ett Natomedlemskap inte skulle försvåra detta samarbete. Men i grunden har vi egentligen en Natonärvaro i hela vårt försvar, i vår krigsmaterieltillverkning och i vår export. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Strategisk export-kontroll 2018 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Jag undrar därför hur argumentet med Nato kommer in i frågan om regelverket för krigsmaterielexport. Det finns inte redovisat, och det finns inte något särskilt material. Möjligen uttryckte jag mig otydligt. Det som jag menar är att för att ska kunna vara alliansfritt, vilket jag anser att ska vara, behöver vi - om vi vill ha ett högteknologiskt försvar - också ha en egen försvarsindustri. Ska vi kunna bekosta inköp från denna industri med rimliga priser till den svenska försvarsmakten behöver det också finnas en export. Det behöver alltså finnas en försvarsindustri i , och den behöver kunna exportera för att ska kunna stå utanför Nato. Utan försvarsindustri och utan export skulle trycket vara mycket hårt på - om vi vill fortsätta att ha ett högteknologiskt försvar, och det tycker jag att vi ska ha - att i så fall gå med i Nato för att kunna köpa den högteknologiska utrustning som vi rimligen behöver till det svenska försvaret. Det är det som är min tankebana. Detta handlar inte om regleringarna i sig, utan det är en praktisk konsekvens av att vilja vara alliansfri, som vi socialdemokrater vill vara, och se en koppling till behovet av att kunna ha en försvarsindustri för att försörja den svenska försvarsmakten. och har en annan ambition när det gäller alliansfriheten och vill numera gå med i Nato. Möjligen är det då ett mindre problem om vi inte skulle ha en export. Vi är helt överens om att behöver både en försvarsindustri och en export, eftersom vi är en del av en större gemenskap för att bygga, utveckla och säkra att vi har möjligheter att försvara oss i en svår omvärld. Då behöver vi göra gemensamma insatser. Det är också därför som vi jobbar tillsammans i EU med att försöka utveckla vårt arbete. För mig blir argumentet om den militära alliansfriheten i detta fall väldigt krystat. Oavsett hur man väljer i fråga om Natomedlemskap eller inte är det viktigt att vi har en krigsmaterielindustri i som kan bidra till den gemensamma nyttan, och den gemensamma nyttan når vi tillsammans i EU och med Natovännerna. Det är utgångspunkten för att fortsatt hävda export och att fortsatt hävda en svensk krigsmaterielindustri men också ett gott samarbete. Strategisk export-kontroll 2018 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden sa i sin tidigare replik att vi var helt beroende av dessa samarbeten och handeln med omvärlden. Jag skulle beskriva det som att vi är mycket beroende. Men om vi inte skulle ha en vapenexport och inte skulle ha en egen krigsmaterielindustri skulle vi vara helt beroende, och då skulle våra valmöjligheter drastiskt minska vad gäller vårt förhållande till Nato och om vi ska vara medlemmar eller inte. Det var någonting som jag ville peka på i mitt huvudanförande, eftersom det finns partier i denna riksdag som varken vill ha vapenexport eller Natomedlemskap. Jag hävdar att de två ståndpunkterna inte går att förena. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.)