bet · H601NU11 · 2019-05-02 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 16, 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 21, 2018/19:1732 av (M), 2018/19:2310 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 11, 2018/19:2559 av (C) och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 47. Vi vill inledningsvis framhålla att gruvnäringen är en viktig industri i , vars konkurrenskraft måste stärkas så att kan behålla och förstärka sin position som EU:s ledande gruvland. Gruv- och mineralnäringen bidrar med tiotusentals svenska arbetstillfällen, och det är värt att påpeka att har en god geologisk grund och att prospekteringar visar att den svenska gruvproduktionen 2025 skulle kunna vara så stor som . Vi vill påpeka att mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt, där ekologiska, sociala och kulturella dimensioner beaktas så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Brytning av mineraler påverkar tveklöst miljön, och har kommit långt i arbetet med att minska denna miljöpåverkan. Vi vill framhålla att den svenska gruvnäringen – även med fler aktiva gruvor – ska vara miljömässigt hållbar. För att öppna en gruva krävs först en rad olika kontroller och utredningar för att se över hur miljön påverkas. Gruvavfallet är t.ex. den största avfallstypen i . Det är därför bra att dessa kontroller görs för att man ska kunna vara trygg med att miljön inte tar skada. får dessa kontroller inte hämma gruv- och mineralnäringens konkurrenskraft. Vi har i det föregående t.ex. framhållit vikten av att dessa tillståndsprocesser är enkla, korta och förutsebara. Vid en ansökan om bearbetning görs en lönsamhetsbedömning av om en fyndighet har ekonomisk bärkraft. Utformningen av dagens regelsystem leder dock till att det finns en risk att tillstånd ges till en verksamhet som inte blir ekonomiskt bärkraftig eftersom avfallshanteringskostnaderna inte inkluderas i lönsamhetsbedömningen. Det riskerar att leda till att gruvverksamheten inte har tillräckliga resurser att hantera sitt avfall. SGU har på grund av detta fått i uppdrag att utreda möjligheterna att inkludera avfallskostnader vid prövningar, och vi menar att resultaten av denna undersökning bör följas upp noggrant. Mot bakgrund av det anförda menar vi att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att se över möjligheterna att inkludera avfallskostnader vid prövning av en fyndighets brytvärdighet. Motion 2018/19:2891 (M) tillstyrks därmed i berörd del. Det ovan anförda överensstämmer till viss del med vad som anförs i motion 2018/19:2332 (MP) om kostnader för efterbehandling varför motionen delvis tillstyrks. Övriga motioner avstyrks i berörda delar. Vissa miljö- och ersättningsfrågor m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 21, 2018/19:1732 av (M), 2018/19:2310 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkandena 5, 8 och 11, 2018/19:2559 av (C), 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 47 samt 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 16. Den svenska gruvnäringen har långa anor. innebär högre efterfrågan från tillväxtländer tillsammans med en strävan inom EU att bli mer självförsörjande när det gäller och mineraler en långsiktig trend mot högre priser. vill stimulera den svenska gruvnäringens tillväxt på flera sätt och presenterar i motion 2018/19:157 (SD) flera olika förslag med denna inriktning. Ett av dessa förslag, som vi anser vara särskilt viktigt för att lägga grunden för en stark svensk mineral- och gruvnäring , är att staten bör avsätta mer resurser för riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Vi vill vidare framhålla att har rikliga förekomster av mineraler och att gruvnäringen är mycket betydelsefull såväl för vissa regioner som för nationen som helhet. Landets mineralresurser är det svenska folkets tillgångar, och vi anser därför att det är rimligt att det värde som dessa tillgångar genererar ska komma medborgarna till del. Mot den bakgrunden står vi bakom förslaget i den nämnda motionen om att reformera mineralersättningen. Genom mineralersättningens nuvarande konstruktion får staten en alldeles för liten del av det värde som gruvnäringen genererar, som staten tvingas stå för tunga investeringar i bl.a. infrastruktur. Vi anser att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen i dessa frågor och att en reformerad mineralersättning skulle kunna göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik. Vi föreslår därför att mineralersättningen höjs från nuvarande till totalt . Markägarens andel bör kvarstå på den nuvarande nivån, medan resterande del ska tillfalla staten. I detta sammanhang vill vi klargöra att vi är angelägna om att ett offensivt förhållningssätt till gruvindustrins utveckling inte äventyrar den storslagna svenska naturen eller hotar levnadsförutsättningarna för dem som verkar i eller bor i närheten av en gruva. Vi instämmer därför i det som sägs i den ovannämnda motionen om att platser där det har förekommit mineralutvinning ska efterbehandlas till en god miljöstandard när gruvbrytningen har upphört. Sådan efterbehandling är emellertid ofta mycket kostsam, och det händer att det blir skattebetalarna som får stå för notan i de fall verksamhetsutövaren av olika skäl inte kan bära dessa kostnader. Detta anser vi vara olyckligt, och vi förordar därför en lagändring som säkerställer att verksamhetsutövarna kan finansiera återställningen av ett gruvområde. En variant som vi tror kan vara lämplig är att villkora bearbetningskoncessionen med att koncessionshavaren löpande avsätter medel som ska kunna täcka de sanerings- och återställningskostnader som bedöms återstå när verksamheten är avslutad. Det anförda är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker vi motion 2018/19:157 (SD) i de aktuella delarna. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i berörda delar. Vissa miljö- och ersättningsfrågor m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 21, 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2018/19:1732 av (M), 2018/19:2310 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 11, 2018/19:2559 av (C), 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 47 samt 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 16. De regionala skillnaderna i ökar på ett alarmerande sätt. Livsvillkoren försämras, och det blir allt svårare att bo och verka på landsbygden. Nya gruvetableringar kan skapa framtidstro i regioner som har drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning en stor påverkan på omgivningen, vilket kan förvärras av att minerallagen är exceptionellt förmånlig för gruv- och prospekteringsbolagen utan att på ett godtagbart sätt värna den natur och de människor som påverkas negativt av verksamheten. En gruva eller ett kalkbrott medför ofta en stor negativ påverkan på naturvärdena i ett område som exploateras. Därför behöver berörda parters möjligheter till påverkan stärkas och skyddet av unika natur- , turist- eller renbetesområden tidigt värnas i en exploateringsprocess – från undersökningstillstånd till brytning. Jag menar att sådana hänsynstaganden även skulle innebära ekonomiska fördelar för gruv- och prospekteringsbolagen eftersom de tidigt i processen kan få besked om huruvida brytning kommer att godkännas. För min del är det en självklarhet att gruv- eller prospekteringsverksamhet inte ska få bedrivas i vissa områden, och ett förbud mot sådan verksamhet i naturreservat, Natura 2000-områden och världsarvsområden skulle inte bara rädda känsliga natur- och kulturmiljöer utan även underlätta handläggningen av ärenden som berör sådana områden. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att Bergsstaten inte ska kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden. Det som jag här har anfört är något som jag anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2018/19:669 (V) i den aktuella delen. Även det som framförs i motion 2018/19:2332 (MP) ligger till viss del i linje med vad jag här anfört. Den motionen tillstyrks därmed i dessa delar. Övriga motioner som är aktuella i detta avsnitt avstyrks i berörda delar. Vissa miljö- och ersättningsfrågor m.m., punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 47 samt 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 21, 2018/19:1732 av (M), 2018/19:2310 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkandena 5, 8 och 11, 2018/19:2559 av (C) och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 16. Gruvnäringen är onekligen en mycket viktig industri för , som skapar arbetstillfällen och intäkter till statskassan. Gruvdriften påverkar dock mark och vatten, och det behövs i allmänhet saneringsåtgärder efter att gruvverksamheten har avslutats. Saneringen är emellertid ofta dyr och kan inte alltid finansieras av den ansvariga verksamhetsutövaren. De krav på ekonomiska säkerheter som har ställts som villkor för att få bearbetningstillstånd är ofta otillräckliga, och i slutändan är det skattebetalarna som kan tvingas stå för kostnaden. Jag kan konstatera att regeringen har utrett om det finns insatser eller åtgärder som på ett mer ändamålsenligt sätt än kan säkerställa att det finns tillräckliga säkerheter för efterbehandling och återställning vid gruvverksamhet. Några konkreta förslag för att komma till rätta med problemen har dessvärre ännu inte presenterats av regeringen. Jag noterar även att regeringen överväger frågor kopplade till mineralersättningens utformning, men inte heller här finns några konkreta förslag. Jag ser det därför som angeläget att tydliggör följande genom ett tillkännagivande till regeringen: För det första finns det brister exempelvis i hanteringen av borrhål efter prospektering som måste få en lösning. Det förekommer att sådana hål överges utan tillfredsställande efterbehandling, och risken att det kommer att läcka ut olika slags gifter i naturen ökar därmed. Kraven på och uppföljningen av återställning efter prospektering bör därför skärpas. För det andra bör mineralersättningen ses över så att den också tar hänsyn till behovet av finansiering av mark- och vattensaneringsåtgärder efter gruvbrytning. Jag anser således att bör ställa sig bakom det anförda och bifalla motion 2018/19:2726 (KD) i aktuella delar. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i berörda delar. Markägares rättigheter, punkt 3 (M, C, KD) av (M), (M), (KD), (C), Per Schöldberg (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32 samt 2018/19:1262 av (M) och 2018/19:2219 av (C). Vi står för en politik som ger ägande och ägare goda villkor. För oss är äganderätten en grundläggande byggsten i ett demokratiskt samhälle. Den är också en nödvändig förutsättning för ekonomisk tillväxt och för att det ska skapas resurser till gemensamma angelägenheter. Äganderätten är dock mer än bara det materiella. Det kan handla om generationer som knyts samman på en gemensam plats eller en känsla av att skapa något för kommande generationer. I längden är en sådan inriktning avgörande för stark tillväxt och hållbart hög sysselsättning. Äganderätten är stark i men kan förstärkas inom vissa sektorer, däribland på mineralpolitikens område. Vi instämmer därför i det som sägs i motion 2018/19:2783 (M) om att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att tillsätta en utredning som syftar till att dels förstärka äganderätten i gruvnäringen och ge markägarna en rimlig avkastning, dels förstärka markägarens rättigheter som fordringsägare när det gäller markägarens del av mineralersättningen vid en konkurs. Motionen tillstyrks därmed i berörda delar. De övriga motionsyrkandena avstyrks. Vissa frågor om utvinning av olja och gas, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:128 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:2778 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:172 av Skånberg (KD), 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2018/19:2778 av m.fl. (MP) yrkande 3. Hotet mot klimatet måste tas på allra största allvar. Om ska kunna vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs det enligt min uppfattning en politisk handlingskraft som baseras på en tydlig målsättning att ställa om energisystemet till att helt baseras på förnybara energikällor. Denna grundläggande hållning är oförenlig med prospektering efter eller utvinning av fossila bränslen i . Jag noterar att regeringspartierna tillsammans med vissa andra riksdagspartier uttalat att ett förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska införas. Jag ser positivt på ett sådant förbud och är angelägen om att det kommer på plats . Jag noterar även att regeringen avser att skärpa regelverket för när mineraler från alunskiffer får utvinnas. Jag menar att brytning av alunskiffer medför så pass allvarliga konsekvenser för miljön att ett nationellt förbud mot sådan brytning bör införas. För att ska upprätthålla en konsekvent och aktiv linje i klimat- och miljöfrågorna bör enligt min uppfattning därför i ett tillkännagivande uppmana regeringen att införa ett nationellt förbud dels mot utvinning av fossil energi, dels mot brytning av alunskiffer. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:128 (V) och 2018/19:392 (V) i berörda delar. Det som jag här anfört om ett förbud mot utvinning av fossil energi överensstämmer även med vad som anförs i motion 2018/19:2778 (MP). Därför tillstyrks även denna motion i berörda delar. Med det föreslagna förbudet sätter kampen mot klimatförändringarna före kortsiktiga ekonomiska nationella intressen. Därutöver motiveras ett förbud av att själva utvinningen av fossila bränslen har stora negativa miljöeffekter. I avvaktan på att ett nationellt utvinningsförbud av fossila bränslen kan komma på plats kan en vetorätt mot sådan utvinning vara ett alternativ. Motion 2018/19:392 (V) tillstyrks därmed även i denna del. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i berörda delar. Vissa frågor om utvinning av olja och gas, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2018/19:2778 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2778 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2018/19:128 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:172 av Skånberg (KD), 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:2778 av m.fl. (MP) yrkande 3. Klimatutmaningen är i högsta grad global, och utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Genom att visa att det går att kombinera låga utsläpp med god ekonomisk utveckling kan bidra till att slå hål på den internationellt sett förhärskande myten om motsatsen. Beroendet av fossila bränslen belastar miljön på många olika sätt, och det är bekymmersamt att flera EU-länder inte har lyckats ställa om från kolberoende utan i stället har ökat sitt beroende av fossila energikällor genom att stänga ned kärnkraft eller investera för lite i förnybara energikällor. har en viktig roll att spela när det gäller att driva på för att EU och dess medlemsstater ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. Med detta grundläggande synsätt vill jag understryka värdet av att genom ett lagstadgat förbud redan har tagit tydlig ställning mot möjligheterna att utvinna olja och gas till havs på svenskt vatten. Detta är särskilt välkommet när det gäller ett så pass unikt och känsligt bräckvattenhav som . Det är angeläget att liknande förbud även införs i andra Östersjöstater, och jag står därför bakom det som sägs i motion 2018/19:2726 (KD) om att regeringen bör verka inom EU och för att uppnå ett förbud mot oljeutvinning i . Denna motion tillstyrks därmed i den aktuella delen. Det som framförs i den nämnda motionen ligger i linje med vad som anförs i motion 2018/19:2778 (MP). Därför tillstyrks även delar av denna motion. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Nationellt förbud mot frackning, punkt 5 (V, KD) av (V) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:128 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:2408 av och (båda C), 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2018/19:2778 av m.fl. (MP) yrkande 4. Skiffergas består av metan och är en typ av naturgas som återfinns i berggrund som består av skiffer. I många länder utvinns skiffergas ur alunskiffer med hjälp av hydraulisk spräckning, s.k. frackning. Det är en mycket miljöskadlig metod där man med hjälp av kemikalier skapar sprickor i marken och delar av berggrunden sprängs sönder med riskabla utsläpp som följd. Utvinningen kräver också stora mängder vatten. Skiffergas är dessutom ett fossilt energislag som i sig medför påfrestande växthusgasutsläpp och är ett farligt stickspår som låser fast världen i ett förödande fossilbränsleberoende. Vi kan dock konstatera att förutsättningarna för att utvinna skiffergas i är begränsade eftersom den alunskiffer som förekommer i olika delar av landet inte uppnår den kvalitet som krävs för att det ska vara möjligt att utvinna vare sig termiskt bildad skiffergas eller biogen gas i någon högre utsträckning. Vi menar trots detta att de skadliga effekter som utvinning av skiffergas med hjälp av frackning medför påkallar att ett förbud mot sådan utvinning införs. Detta menar vi att bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:128 (V) och 2018/19:2726 (KD) i berörda delar. Även det som anförs i motionerna 2018/19:2408 (C) och 2018/19:2778 (MP) ligger i linje med vad vi här anfört och tillstyrks därmed i berörda delar. Utvinning av uran, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:157 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:1738 av (M) samt 2018/19:1340 av (M). Det införda förbudet mot utvinning av uran i bör hävas. Det är vår bestämda uppfattning. Förbudet skapar osäkerhet för de företag som är etablerade här och äventyrar potentiella nyetableringar. Förbudet riskerar att ge en negativ bild av som gruvnation, vilket inte är bra för vårt land. Uran är mycket vanligt förekommande tillsammans med sällsynta och innovationskritiska jordartsmetaller. Uran är så pass vanligt att det ofta används som ledmetall för att hitta sådana innovationskritiska metaller som används bl.a. vid batteritillverkning, s.k. batterimetaller. Förbudet mot utvinning av uran försämrar därmed allvarligt möjligheterna att prospektera och utvinna sådana metaller. Då den föregående riksdagsmajoriteten inte närmare motiverade sitt beslut att förbjuda uranbrytning menar vi att det är uppenbart att starka ideologiska motiv låg till grund för beslutet. Den rimliga positionen för ett kärnkraftsland som är den som lagstiftningen tidigare byggde på, dvs. att under kontrollerade former tillåta prospektering och brytning av uran. Vi menar därför att ska ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag för att åter göra det möjligt att ge tillstånd enligt till gruvdrift för att utvinna uran. Vidare ska det vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Därmed tillstyrks motion 2018/19:157 (SD) i berörd del. Om beslutar i enlighet med vad vi här har anfört får även motion 2018/19:1738 (M) anses vara tillgodosedd och tillstyrks därmed. Motion 2018/19:1340 (M) avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:128 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minerallagen bör ändras så att ett nationellt förbud mot brytning av alunskiffer införs och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud mot frackning i syfte att bryta fossila bränslen bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:157 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av tillståndsprocessen och införandet av en one stop shop för densamma och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka resurserna till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera mineralersättningen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera lagstiftningen över bolagens ansvar för sanering och efterbehandling av mark i samband med avslutad gruvverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det återigen ska vara möjligt att ge tillstånd enligt till gruvdrift för att utvinna uran, vidare att det ska vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:172 av Skånberg (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett kommunalt veto mot prospektering av alunskiffer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör införas och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Bergsstaten inom geologiska undersökning (SGU) inte ska kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1262 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt i minerallagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1340 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över eventuella miljökonsekvenser av uranbrytning i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1732 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av Royalties for Regions vid gruvverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1738 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphäva förbudet mot uranutvinning i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1987 av m.fl. (S):