bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — Att EU:s institutioner tillåts representera samtliga EU:s medlemsländer i FN är ett tydligt steg mot en federal europeisk stat, något som kraftigt motsätter sig och till vilket det svenska folket aldrig gett sitt medgivande. Vi befarar dessutom att det slutgiltiga målet är att helt ersätta medlemsländernas representation i FN. är av uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete bidragit med, 2018/19:UU10 RESERVATIONER kommer att gå miste om en betydelsefull röst om den här utvecklingen tillåts att fortsätta. Vi anser därför att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i EU upphör alternativt att den begränsas för att inte inskränka på medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. Möjligheten att upprätthålla egna diplomatiska representationer är ett av de mest grundläggande kännetecknen för en suverän stat. Enligt vår mening bör vise konsulära frågor som ett område där och de övriga medlemsstaternas nationella kompetens strikt ska värnas och där regeringen ska motverka att det konsulära samarbetet går mot en gemensam EU- representation. Vi motsätter oss därför EU-direktivet som formaliserar det konsulära samarbetet. ser med oro på att vill driva EU till en alltmer sammanvävd militär organisation. När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. anser att det är tveksamt om denna förändring i svensk utrikespolitik är förankrad hos det svenska folket. Därför menar att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik ska vara ett ansvar för respektive medlemsland samt motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Utöver detta menar att det är ett oundgängligt behov för det svenska försvarets framtida utveckling att ha tillgång till en tekniskt välutvecklad försvarsindustri med bred kompetens. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har en viktig försvarsindustri. Regeringen bör därför upprätthålla en linje som håller fast vid möjligheten att ta sådana hänsyn om ett medlemslands säkerhetsintressen står på spel. Detta är nödvändigt om vi vill att försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. anser inte att en utveckling av det svenska brandförsvaret bäst organiseras på EU-nivå, då det är olämpligt med ytterligare maktförskjutning till . Det finns även en risk att en ny EU- myndighet skulle inrättas för att hantera denna fråga. En annan risk är att inte bygger upp de resurser som krävs för att hantera kriser nationellt eller för att bistå andra nationer. riksdag och regering har en skyldighet gentemot folket att se till att ett adekvat brand- och civilförsvar existerar. 14.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 11 samt avslår motionerna 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 12 samt 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6, 11 och 12. För är demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt lägger vi på sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändig för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. Respekten för rättsstatens principer är central för varje demokratiskt samhälle liksom respekten för de mänskliga rättigheterna. tillbaka har regimer på flera håll i världen börjat begränsa det demokratiska utrymmet, och särskilt civilsamhällets utrymme, både genom att inskränka möjligheterna att finansiera sin verksamhet och genom hot, våld och begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter. antog över 60 länder snarlika varianter av lagar som på olika sätt försämrar eller förhindrar organisationers möjligheter att ta emot internationellt stöd. Omfattningen är mycket oroväckande, men det är också oroväckande att stater verkar inspireras av varandra och ibland även samarbeta i försöken att tysta obekväma röster. är på inget sätt undantaget i den oroväckande utvecklingen med demokratins krympande utrymme. En tydlig slutsats från de organisationer som granskar det krympande demokratiska utrymmet är att utvecklingen på flera områden är värst i just , dock från en bättre utgångsnivå. menar att måste arbeta aktivt inom , inte minst i 2018/19:UU10 RESERVATIONER EU och , för att vända denna negativa och oroväckande utveckling. Under tid vid makten har haft en oroande utveckling med begränsningar av friheten för medier, universitet och civilsamhälle. En lag som antogs hindrar organisationer från att ta emot bidrag från utlandet. är ytterligare ett exempel. Lagändringar som begränsar demonstrationsrätten har presenterats, och rapporterar om hur polis trakasserar demonstranter och försöker hindra människor från att delta i protester. och pekas ofta, och med rätta, ut som de EU- stater som har mest oroväckande utveckling, men de är inte ensamma. antog 2014 en lag som reglerar organisationers möjligheter att driva kampanjer i samband med val. Lagens syfte sägs vara att hindra företag och lobbyister från att påverka valresultatet, men även människorätts- och välgörenhetsorganisationer har tystats. I har demonstrationsrätten begränsats genom införandet av straff mot organisationer och genom utökat polisvåld. upphävde det långa undantagstillståndet , men först efter att ha inkluderat flera av delarna i undantagstillståndet i ny lagstiftning. politik för att möta utvecklingen med ett krympande demokratiskt utrymme utvecklas i motionen Demokratins krympande utrymme (mot. 2018/19:723). vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara ett sådant land. För att nå dit krävs att slutar att beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi måste också agera i samma anda inom EU. har i ett flertal motioner klargjort vår position om den svenska vapenexporten och behovet av ett förbud mot export av vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, till diktaturer och till krigförande stater. vill vi avveckla den svenska vapenexporten helt. politik när det gäller vapenexport utvecklas i motionen med anledning av proposition 2017/18:23 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (prop. 2017/18:3920). Även på EU-nivå måste vi sträva mot ett regelverk som förbjuder export av krigsmateriel till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, till diktaturer och till krigförande stater. Regeringen bör verka för att EU:s riktlinjer för export av krigsmateriel ska innebära ett förbud mot export till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, till diktaturer och till krigförande stater. inledde en militärallians under ledning av flyganfall mot huthirebellerna i , vilka i sin tur får stöd från ärkefiende . Kriget i har skapat världens värsta humanitära katastrof. Över 22 miljoner människor behöver humanitärt stöd, och fler än 3 miljoner befinner sig på flykt i landet. 85 000 barn tros ha dött av är en av världens största vapenköpare, i särklass störst i regionen. kom av de vapen importerade från just EU, enligt fredsforskningsinstitutet . Den koalition som strider mot huthirebellerna i består förutom av av , , , , , , och . Koalitionen får också stöd av bl.a. , , , och . har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den saudiskledda koalition som krigar i . menar att exporten av vapen till exempelvis strider mot EU:s egna regler. Parlamentets beslut innebär att EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetsfrågor, , har fått i uppdrag att ta fram ett förslag på vapenembargo. Beslutet är också en tydlig signal till medlemsstaterna att sluta exportera vapen till . delar kravet i resolutionen och menar att regeringen bör stötta och agera i enlighet med EU- parlamentets rekommendation. ska verka för att EU inför ett vapenembargo mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen. Att strypa vapentillförsel är ett effektivt verktyg för att sätta press på parter i konflikt. förekommer ingen vapenexport från EU till de palestinska parterna, men flera EU-medlemmar exporterar vapen till . All vapenexport från EU-länderna till måste upphöra. bör ta initiativ till att EU inför ett vapenembargo mot . 15.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt avslår motionerna 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 12, 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 11 samt 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6, 11 och 12. EU är och ska vara det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s styrka ligger i en utrikespolitik baserad på normer och 2018/19:UU10 RESERVATIONER Som världens näst största ekonomi, världens största handelspart och världens största biståndsgivare har EU möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler. vill att regeringen driver på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. EU kan och ska spela en central roll i omvärlden och verka för fred, frihet och säkerhet. För att det ska vara möjligt krävs tydligare visioner, förstärkt samarbete och högre effektivitet i genomförandet av den gemensamma utrikespolitiken. Att EU talar med en röst i utrikespolitiken är väsentligt för medlemsländernas intressen. Att regioner i EU:s både direkta och indirekta närhet stabiliseras och reformeras med mänskliga rättigheter som kärnvärden är av största vikt för unionen. Insatsen visar exempelvis vad EU kan uppnå när unionen samlar sig och agerar för gemensamma mål. Sedan insatsen påbörjades har antalet attacker mot civila fartyg i kraftigt reducerats tack vare EU-ländernas insatser. ser positivt på EU:s globala strategi som antogs 2016 och är det strategiska ramverket för EU:s externa agerande. Strategin bygger på insikten att inget europeiskt land är starkt nog att på egen hand möta de säkerhetspolitiska utmaningar vi står inför. Aktiveringen av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) är ett led i uppföljningen av strategin. Syftet är att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Enligt Lissabonfördragets artikel 42 (6)och 46 kan de av EU:s medlemsstater som så önskar upprätta ett permanent strukturerat samarbete för att bidra till att utveckla unionens operativa förmåga att genomföra militära krishanteringsuppgifter. anser att det i grunden är positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område men också att EU måste bli bättre med det förebyggande arbetet och att genomföra krishanteringsuppgifter innan spänningar eskalerar till väpnad konflikt. I en orolig omvärld, med alltmer aggressiva uppträdande, expansiva inflytande i och krigföring i , är det nödvändigt att tillvarata Europasamarbetets möjligheter när det gäller exempelvis militär forskning och utveckling av kostsam försvarsmateriel. Mer kan också göras för att effektivisera lednings- och samordningssystem för EU-gemensamma försvarsinsatser. Däremot ser vi inte fördelarna med att unionen utvecklar egna militära kapaciteter. För att kunna se effekterna av EU:s globala strategi vill se kontinuerliga utvärderingar och avstämningar av strategin, i syfte att se om den uppfyller ändamålen. ska även i fortsättningen ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. 16.En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (C, KD, L) av (C), (KD), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. Magnitskijsanktioner har införts i flera länder och har visat sig vara effektiva eftersom de riktar sig specifikt mot de personer som ansvarar för korruption och brott mot mänskliga rättigheter och som kan använda sig av de pengarna i andra länder. Personliga sanktioner är effektiva och rättvisa. Vi vill se att EU-länderna agerar gemensamt för att införa Magnitskijsanktioner i EU. 17.En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 6 (C, KD, L) av (C), (KD), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och avslår motion 2018/19:1369 av m.fl. (SD). Vi vill att i samverkan med andra länder utreder förutsättningarna för att införa Magnitskijsanktioner i för att tillsammans med likasinnade driva på EU och säkra ett så brett stöd som möjligt bland EU-länderna och därmed maximal effekt. Genom att forma en sådan lösning riskerar inte att förlora tid om det blir en långdragen EU-process. 2018/19:UU10 RESERVATIONER 18.En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2018/19:1369 av m.fl. (SD) och avslår motion 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. skrev dåvarande president under den s.k. Magnitskijlagen. Lagen hade som avsikt att straffa ryska tjänstemän som ansvarat för död i ett fängelse i . har den amerikanska regeringen infört sanktioner för människorättsbrott såsom att frysa tillgångar för och förhindra personer som begått människorättsbrott från att resa in i landet. Även om det inte är enkelt att förhindra brott mot mänskliga rättigheter i länder som inte har ett fungerande rättssamhälle eller demokratiska institutioner finns det sätt att minska risken för korruption eller brott mot mänskliga fri- och rättigheter. Olika varianter av en Magnitskijlag har antagits av flera länder, däribland , , , och , i syfte att straffa personer som gjort sig skyldiga till brott mot mänskliga rättigheter, oavsett nationalitet. Så kallade Magnitskijsanktioner anses vara mycket effektiva eftersom de straffar just de som är ansvariga som vanliga medborgare inte drabbas. Lagstiftningen kan också verka avskräckande eftersom sanktionen för den enskilde blir kännbar. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag på en svensk Magnitskijlagstiftning. 19.Den gemensamma handelspolitiken, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1379 av m.fl. (SD) yrkande 5 och avslår motionerna 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9. föreslår att regeringen inom EU tar initiativ till ett projekt för att hjälpa bönder i delstat som deltar i det skördeutbytesprogram som mot brott och narkotika (UNODC) håller i. Programmet syftar till att byta ut opiumodlingar mot odlingar av kaffe och gummi. Genom att t.ex. införa viss produktmärkning skulle bönderna lättare kunna sälja sina produkter i EU. Vi vill också att regeringen tar initiativ till en reform av EU:s allmänna preferenssystem (GSP) för att minska tarifferna på sådana produkter. Om metoden slår väl ut bör den kunna expanderas till att omfatta alla UNODC:s skördeutbytesverksamheter. 20.Den gemensamma handelspolitiken, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt avslår motion 2018/19:1379 av m.fl. (SD) yrkande 5. Efter att de senaste handelsförhandlingarna inom () körde fast har EU övergått till en strategi där man tecknar omfattande associationsavtal med olika länder. Dessa avtal inkluderar handelspolitiska delar med tullättnader och även frågor om mänskliga rättigheter. I flera av de länder som EU förhandlar med är kränkningarna av de fackliga rättigheterna omfattande och grova. anser inte att det är rimligt att EU:s inre marknad öppnas för företag som skapat sig konkurrensfördelar genom att inskränka de fackliga rättigheterna. Vi menar att EU i stället bör använda dessa förhandlingar till att stärka de fackliga rättigheterna och understödja krav från ländernas fackföreningsrörelser. 2018/19:UU10 RESERVATIONER bör verka för att EU ska ställa tydliga krav på ratificering av åtta kärnkonventioner vid förhandlingar om associationsavtal och andra former av handelsavtal. Företag ska aldrig få företräde före demokratin. Därför vill stoppa den maktförskjutning från folket till storföretag som många av dagens internationella handelsavtal i praktiken innebär. Det är helt orimligt att viktiga politiska beslut som påverkar vårt klimat, vår ekonomi och vår välfärd avhandlas utan demokratisk insyn och därefter inte kan påverkas. vill ha rättvisa handelsavtal där företag aldrig kan stämma stater för demokratiskt fattade politiska beslut. Regeringen ska verka för att inga fler odemokratiska och miljöfarliga EU-handelsavtal tecknas. vill att EU för en feministisk handelspolitik som bygger på en genomgripande feministisk analys och som syftar till att utjämna skillnader i inkomst, levnadsvillkor m.m. mellan könen världen över och förbättrar kvinnors villkor. Regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik. 21.EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 31 och avslår motionerna 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 13, 14 och 33, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2018/19:2061 av m.fl. (L) yrkande 3. Ett kontinuerligt och långsiktigt bistånds- och utvecklingsarbete är nödvändigt för att få bukt med den migrationskris som ännu dröjer sig kvar i , och inte minst i . Däremot anser att biståndspolitik i första hand ska vara en nationell angelägenhet, varför EU bör fråntas möjligheten till egen biståndspolitik, såvida den inte innebär klara fördelar för biståndet som annars skulle gå förlorade. 22.EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 13, 14 och 33 samt avslår motionerna 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 15, 2018/19:2061 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 31. EU:s medlemsländer står för av världens samlade bistånd och är många fattiga länders största handelspartner. Trots att EU- kommissionen är världens fjärde största biståndsgivare och kanaliserar av den nationella biståndsbudgeten genom EU lyser unionen med sin frånvaro i den svenska biståndsdebatten. satte FN målet att av givarländernas BNI ska gå till bistånd. EU:s målsättning att nå 0,7-procentsmålet till 2015 har reviderats till ett kollektivt åtagande om att nå för Agenda 2030, med förbehållet att de äldre medlemsstaterna får ta hänsyn till budgetära omständigheter och att de nyare endast måste sträva mot målet av BNI. EU ska dessutom till 2025 uppnå målet om att 0,15–0,av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna samt uppnå till 2030. Concord är en plattform för europeiska biståndsorganisationer. De beskriver utvecklingen inom EU:s bistånd i den årliga Aidwatchrapporten. rapport visar att EU:s bistånd missar målen eftersom det styrs av egenintressen i stället för mottagarländernas intressen. Det är framför allt säkerhets- och migrationspolitiska intressen som prioriteras framför stöd till de som lever i de mest fattigdomsdrabbade länderna. En femtedel av EU:s bistånd stannade enligt Concord inom unionen 2017. Detta resulterade i att unionens bistånd endast nådde av BNI, vilket är en minskning jämfört med . Om EU inte ökar takten kommer man att missa sitt eget uppsatta mål med och uppnå det först . När det gäller de minst utvecklade länderna nådde EU endast halvvägs till 0,2- procentsmålet. EU:s oförmåga att nå upp till de uppsatta målen och sätt att skjuta dem och ändå se ut att missa dem med stor marginal är mycket oroväckande. I en värld där behoven av verkligt bistånd är mycket stora är detta agerande av världens rikaste världsdel ett svek. 2018/19:UU10 RESERVATIONER verka för att EU och dess medlemsländer tar fram en tydlig färdplan för hur de ska nå sina biståndsmål. EU har antagit en policy för samstämmighet i utvecklingspolitiken, Policy Coherence for Development, som motsvarar PGU i svensk utvecklingspolitik. finns dock grundläggande brister i samstämmigheten mellan EU:s olika verksamheter. Unionens handels-, jordbruks- och fiskeripolitik är exempel på verksamheter som försvårar, och i vissa fall helt slår sönder, förutsättningarna för att biståndet ska kunna ge resultat genom att vara utformade utifrån medlemsstaternas behov snarare än för att främja utveckling. Ytterligare en stor utmaning i EU:s utvecklingspolitik är att ett mindre antal medlemsstater med , och i spetsen har kunnat blockera mycket av arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i unionens bistånd. anser att bör verka för att EU:s klimatbistånd ska vara additionellt, alltså läggas till redan existerande åtaganden för biståndet. Klimatet är en ödesfråga, och omställningen i den fattiga delen av världen är central. bör även stoppa de förslag som vidgar definitionen av privatsektorbistånd. En vidgad definition av privatsektorbiståndet riskerar att leda till att biståndet i större utsträckning finansierar företag i givarländer i stället för biståndets verkliga målgrupper. Likaså är det viktigt att klargöra att samstämmigheten inom utvecklingspolitiken är ett överordnat mål. Det finns också ett behov av att tydliggöra det civila samhällets roll för EU:s utvecklingspolitik, bl.a. genom deltagande i beslutsprocesser, och att öka finansieringen av det civila samhällets verksamhet. bör utifrån principerna ovan verka för en ökad samstämmighet och effektivitet i EU:s utvecklingspolitik. öppnade för att biståndspengar ska kunna användas till militär verksamhet. En stor majoritet av EU- parlamentarikerna har röstat för att gå vidare i förhandlingen med ministerrådet. Det innebär att det finns stark uppslutning bakom förslaget inom EU.