bet · H601SoU13 · 2019-03-18 00:00:00 — I yrkande 22 föreslår motionärerna vidare ett tillkännagivande om att grundläggande kunskaper i svenska ska vara ett krav vid nyanställningar för personal inom äldreomsorg och hemtjänst. I partimotion 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om årsrika hbtq-personer. Motionärerna vill att årsrika hbtq-personer ska känna sig trygga och välkomna på landets alla äldreboenden, som bör hbtq-certifieras eller på annat sätt ha personal som genomgått hbtq-kompetenshöjande utbildning. Vidare uppmuntrar motionärerna förekomsten av fler boenden med hbtq-profil. I motion 2018/19:1055 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om utbildning inom vård och omsorg. Enligt motionären bör utbildningarna för yrken inom äldreomsorgen få en tydligare struktur med stärkta möjligheter för vidareutbildning och specialisering. I motion 2018/19:1095 av m.fl. (S) föreslår motionären ett tillkännagivande om behovet av insatser för att stärka kompetensen bland personalen inom äldreomsorgen om psykisk ohälsa. Motionären anför att det är av stor vikt att regeringen arbetar för att omsorgspersonal får kompetensutveckling, att kunskap om psykisk ohälsa ska ingå i undersköterskeutbildningen och att det införs nationella riktlinjer för hur kommuner och landsting hanterar personer med psykisk ohälsa inom äldreomsorgen. I motion 2018/19:1235 av och (båda M) föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att öka attraktiviteten inom vissa yrkesgrupper och överväga hur tillgången på deltidsbrandmän kan ökas. Personalförsörjningen kan underlättas genom att hemtjänstyrket utvecklas och blir mer attraktivt, bl.a. genom att vidareutbilda hemtjänstpersonal att även bli deltidsbrandmän, anför motionärerna. I motion 2018/19:702 av (S) föreslås ett tillkännagivande om bemanning dygnet runt i äldreomsorgen. Motionären anför att regeringen bör överväga behovet av att utvärdera det nya regelverket om bemanning dygnet runt i äldreomsorgen och vilka effekter det fått. Det är viktigt att bemanningen är tillräcklig så att de äldres säkerhet kan garanteras, framför motionären. Omsorgen om äldre och äldre personers rätt till insatser regleras i socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Av 3 kap. 3 § SoL följer att insatser inom ska vara av god kvalitet, att det för alla uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet samt att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Enligt 2 kap. 3 § socialtjänstförordningen (2001:937) ska det i särskilda boenden för äldre, utifrån den enskildes aktuella behov, finnas tillgång till personal dygnet runt som utan dröjsmål kan uppmärksamma om en boende behöver stöd och hjälp. Den boende ska ges det stöd och den hjälp som behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa. Bakgrund och pågående arbete publicerar allmänna råd (SOFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos befintlig personal som arbetar i omsorg om äldre. Myndigheten tar även fram och sprider kunskapsstöd och metodstöd för att fortlöpande öka möjligheten för yrkesverksamma inom äldreomsorgen att öka sin förmåga att ge äldre kvinnor och män god vård och omsorg. Rekommendation om ökad kvalitet i särskilda boenden för äldre Kommuner och Landsting (SKL) har i samarbete med kommunerna tagit fram en rekommendation om ökad kvalitet i särskilda boenden för äldre. Rekommendationen handlar om att stötta kommunerna i deras kvalitetsarbete på särskilda äldreboenden. Fokus ligger bl.a. på hur man med hjälp av välfärdsteknik kan förbättra tillsyn och bemanning, t.ex. genom att använda larmmattor, kameratillsyn och gps-klocka. SKL har även tagit fram en rekommendation för att stötta kommunerna i kvalitetsarbetet på särskilda boenden för äldre med fokus . Publikationen Kvalitet i särskilt boende – Rekommendation för arbete med ökad kvalitet i särskilt boende för äldre publicerades . har därefter rekommenderat samtliga kommuner att anta dessa rekommendationer. Ökad bemanning i äldreomsorgen I syfte att förbättra äldreomsorgens förutsättningar avsatte regeringen 2015 och 2016–2018 för en satsning på stärkt bemanning inom äldreomsorgen. Målet var att höja kvaliteten inom äldreomsorgen, öka tryggheten för äldre samt förbättra förutsättningarna för en jämställd, likvärdig och jämlik äldreomsorg i hela landet. 2016/17:1 utg.omr. 9, bet. 2016/17:SoU1, rskr. 2016/17:127.) En ökad bemanning inom äldreomsorgen kan enligt regeringen skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde, vilket kan bidra till att exempelvis förebygga psykisk ohälsa, bryta isolering och höja kvaliteten på måltiderna. har i uppdrag att fördela medlen till kommunerna (S2015/4099/FST, S2015/04636/FST). Medlen får användas för personal som utför stöd och omvårdnad och som tillhör en personalkategori som arbetar nära de äldre. Personalen förväntas ha adekvat utbildning eller erbjudas introduktion, handledning och utbildning. ska redovisa en uppföljning av satsningen . I uppföljningen av medel (Stimulansmedel för ökad bemanning inom äldreomsorgen) framkommer att samtliga kommuner rekvirerade stimulansmedel , och användes av de tillgängliga medlen. Sedan satsningen påbörjades har den finansierat ca 5 000 årsarbetare inom olika yrkeskategorier hos såväl kommunala som enskilda utförare av äldreomsorg. Vidare framkommer när det gäller måluppfyllelsen att uppföljningsresultaten tyder på att stimulansmedlen i många verksamheter har bidragit dels till ökad trygghet och kvalitet för den enskilde, dels till utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde. fick Statskontoret i uppdrag att analysera utformning, styrning och arbetssätt för regeringens satsning på en ökad bemanning inom äldreomsorgen. I den delrapport som överlämnades till (2016:27) bedömde Statskontoret att satsningens utformning är ändamålsenlig, att medlen fördelas utifrån kriterier som fångar kommunernas behov och att satsningen ger förutsättningar för en generell förstärkning av bemanningen inom äldreomsorgen. Vidare bedömde Statskontoret att de aktiviteter som kommunerna har genomfört stöder satsningens mål om ökad kvalitet och trygghet för de äldre. Utredningen visade även att satsningen är förenad med vissa risker, främst att den inte får några långsiktiga effekter och att kommunerna minskar sina egna medel till äldreomsorgen. För att motverka detta föreslår Statskontoret åtgärder som kan främja ett strategiskt och långsiktigt arbete hos kommunerna som återstår av satsningen. Uppdraget ska slutredovisas (S2015/08192/FST). Kompetenssatsning för personal inom äldreomsorgen Som ett komplement till en ökad bemanning fick i uppdrag att fördela medel för en kompetenssatsning riktad till baspersonal inom bl.a. äldreomsorgen (S2015/08191/FST). ska också utveckla och sprida relevanta kunskapsstöd riktade till kommunerna med syfte att stödja effektiv verksamhetsutveckling. Satsningen, som pågår , ska bl.a. bidra till en ökad kunskap och medvetenhet om myndighetsutövning, särskilt ur ett jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv. överlämnade för baspersonal inom äldreomsorgen och funktionshinderområdet (2017-6-12) till regeringen. I rapporten skriver att av de avsatta medlen användes för utbildningsinsatser . Nästan 65 000 personer deltog, varav arbetar som vårdbiträden, undersköterskor och motsvarande. Vidare arbetar av deltagarna inom äldreomsorgen och övriga inom funktionshindersomsorgen. Majoriteten, , är kvinnor. I redovisningen framkommer även att kommunerna genomförde över 1 200 utbildningsinsatser, exempelvis inom lagstiftning, värdegrund, etik, bemötande, kommunikation, psykisk ohälsa och demens. Inom ramen för satsningen avslutade även ca 8 500 personer kurser inom vård- och omsorgsprogrammet samt barn- och fritidsprogrammet . Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan I regeringens skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan redogjorde regeringen bl.a. för sin syn på äldreomsorgen och på vilka områden som bör prioriteras under kommande mandatperiod. Regeringen anförde bl.a. att en viktig förutsättning för att kommuner och landsting ska kunna erbjuda vård och omsorg av god kvalitet är att verksamheterna är bemannade med medarbetare med rätt kompetens. Regeringen angav att den permanenta höjningen av det generella statsbidraget till kommuner och landsting med , tillsammans med bemanningssatsningen och professionsmiljarden, innebär att kommuner och landsting har fått ökade förutsättningar att arbeta med både kompetensförsörjning och verksamhetsutveckling. Vidare gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur yrket undersköterska kan regleras i syfte att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen (dir. 2017:103). Uppdraget ska redovisas . Skrivelsen behandlades av utskottet . Utskottet såg positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit för att klara rekryterings-utmaningen, bl.a. till utbildningssatsningar för anställda inom äldreomsorgen och satsningarna på fler permanenta utbildningsplatser inom yrkesutbildning för vuxna (yrkesvux). beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Motionsyrkanden om att stärka kunskaperna om hörselnedsättning och om bemanning dygnet runt inom äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU9 Äldrefrågor (s. 29 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:213). Ett liknande yrkande om bemanning dygnet runt behandlades även i betänkande 2018/19:SoU6 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan (s. 10 f.). beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Yrkanden om hörselnedsättning och om bemanning dygnet runt inom äldreomsorgen har därefter även behandlats i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. I betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor (s. 21 f.) behandlades ett motionsyrkande om att äldreomsorgens personal ska ges goda förutsättningar att delta i vidare- och specialistutbildning. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:190). Äldreomsorgens viktigaste resurs är personalen. Utskottet kan konstatera att det har genomförts ett flertal satsningar, bl.a. en kunskapssatsning för baspersonal inom äldreomsorgen som har bidragit till kompetensutveckling för ett stort antal medarbetare inom exempelvis värdegrund, etik, bemötande och psykisk ohälsa. Utskottet ser mycket positivt på genomförda och pågående insatser. Motionerna 2018/19:857 (SD) yrkandena 20–22, 2018/19:1055 (S), 2018/19:1095 (S), 2018/19:1565 (M) och 2018/19:2597 (L) yrkande 6 bör därmed avslås. Regeringen har vidare genomfört en satsning på stärkt bemanning inom äldreomsorgen. Utskottet är medvetet om de utmaningar som äldreomsorgen står inför, bl.a. orsakade av den demografiska utvecklingen och svårigheten att rekrytera personal. Utskottet ser därför mycket positivt på satsningen och ställer sig bakom regeringens bedömning att en ökad bemanning inom äldreomsorgen både kan skapa mer tid för personalen med de äldre men även bidra till att nå målet att höja kvaliteten i äldreomsorgen, öka tryggheten för äldre och förbättra förutsättningarna för en jämställd, likvärdig och jämlik äldreomsorg i hela landet. När det gäller bemanning dygnet runt vill utskottet påminna om den rekommendation om ökad kvalitet i särskilda boenden för äldre som Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram. Utskottet ser positivt på det arbete SKL bedriver för att sprida information om och stödja genomförandet av rekommendationen. Utskottet anser därmed inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2018/19:702 (S) och 2018/19:1235 (M). Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden dels om valfrihet inom äldreomsorgen, dels om äldres inflytande och valfrihet. Jämför reservation 10 (SD), 11 (KD) och 12 (M, C, KD, L). Valfrihet inom äldreomsorgens verksamheter I kommittémotion 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att verka för att lagen om valfrihet görs obligatorisk för äldre i alla landets kommuner. I motion 2018/19:361 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att samtliga kommuner i bör erbjuda kommuninvånare valfrihet inom äldreomsorgen. I kommittémotion 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att landets alla kommuner ska kunna garantera valfrihet inom äldreomsorgen. I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att valfrihetssystem ska användas i alla kommuner för att upphandla välfärdstjänster. Motionärerna framför att offentlig verksamhet som inte är myndighetsutövning bör upphandlas i konkurrens. Äldres inflytande och valfrihet I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 75 begärs ett tillkännagivande om att införa vårdval för seniorvård. Motionärerna föreslår att valfriheten utvecklas. Införande av vårdval för seniorvård skulle underlätta för äldre med omfattande vårdbehov att erbjudas en mer sammanhållen vård, menar motionärerna. I motion 2018/19:1739 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över hur äldres rätt att välja mat, boende och omvårdnad kan stärkas. I motion 2018/19:1905 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att stärka äldres inflytande och valfrihet i omsorgen när det gäller äldrecoacher. Dessa ska enligt motionären hjälpa de äldre att göra ett upplyst val och informera om olika omsorgsverksamheter. insatser för den enskilde ska enligt 3 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Vidare ska den äldre personen, så långt som möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges (5 kap. 5 § SoL). Lagen om valfrihetssystem och hälso- och sjukvårdslagen infördes lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Syftet är att skapa ökad valfrihet för den enskilda brukaren genom att öka mångfalden av aktörer samt mångfalden i utbudet inom bl.a. äldreomsorgen och stödet till personer med funktionsnedsättning. Enligt 7 kap. 3 § hälso- och sjukvårdslagen (HSL) ska organisera primärvården så att alla som omfattas av ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster samt få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom . Vidare ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När har beslutat att införa ett vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. kommuner och landsting (SKL) sammanställer uppgifter om kommunernas användning av LOV. Till en början införde ett stort antal kommuner LOV, främst inom hemtjänst. har antalet kommuner med LOV varit relativt stabilt. som nya kommuner infört LOV, har det skett en ökning av antal kommuner som avslutar sina LOV-system. Enligt SKL är de främsta anledningarna till att kommuner avslutar LOV att det har varit få brukare som har valt andra utförare eller att få företag har valt att etablera sig i kommunen. breddar många kommuner som redan har infört LOV valfrihet även till andra verksamhetsområden. Det verksamhetsområde som ökat mest är LOV inom särskilt boende för äldre. hade 167 av landets 290 kommuner infört eller beslutat att införa valfrihetssystem inom en eller flera verksamheter. hade 14 kommuner beslutat att avbryta LOV och 109 kommuner saknar beslut om att införa LOV. hade 158 av kommunerna valfrihetssystem inom hemtjänst, där vissa kommuner endast erbjuder hemtjänstservice, andra även omsorg och/eller hälso- och sjukvårdsinsatser. Vidare hade 21 kommuner anpassat valfrihetssystem inom särskilt boende för äldre (SKL, Valfrihetssystem i kommuner 2018). Motionsyrkanden om att kommunerna bör garantera valfrihet inom äldreomsorgen och om att stärka äldres inflytande och valfrihet när det gäller äldrecoacher behandlades i betänkande /17:SoU9 Äldrefrågor (s. 20 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:213). Motionsyrkanden om valfrihet och inflytande, däribland ett yrkande om att se över äldres rätt till att välja mat, boende och omvårdnad, behandlades även i betänkande 2014/15:SoU11 Äldrefrågor (s. 15 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:91). Liknande yrkanden har därefter även behandlats i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. Äldre personer ska ha samma rätt som alla andra att påverka sitt liv och sin vardag. Det är också viktigt att alla äldre och deras anhöriga kan känna trygghet oavsett utförare. Utskottet är emellertid inte berett att ställa sig bakom ett krav på att kommunerna ska införa och tillämpa LOV. Uppgifter från SKL visar att antalet kommuner som tillämpar LOV är relativt stabilt, och kommuner som väljer att införa respektive avsluta sina LOV-system varierar . Enligt SKL är de främsta anledningarna till att kommuner avslutar LOV att det har varit få brukare som har valt andra utförare eller att få företag har valt att etablera sig i kommunen. breddar många kommuner som redan har infört LOV valfrihet även till andra verksamhetsområden. Utskottet anser att det är viktigt att kommunerna själva kan göra denna avvägning när LOV ska införas eller avbrytas och att det därför inte bör införas krav på att alla kommuner ska tillämpa LOV när det gäller verksamheter inom äldreomsorgen. Utskottet anser inte heller att några initiativ bör tas med anledning av motionsyrkanden om att stärka äldres inflytande och valfrihet när det gäller äldrecoacher, mat, boende och omvårdnad samt om att införa vårdval för seniorvård. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2018/19:361 (SD), 2018/19:857 (SD) yrkande 2, 2018/19:1739 (M), 2018/19:1905 (M), 2018/19:2444 (C) yrkande 6, 2018/19:2913 (KD) yrkande 10 och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 75. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att förenkla biståndsbedömningen för äldre. Jämför reservation 13 (M) och 14 (SD). I kommittémotion 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att förenkla biståndsbedömningen för äldre. Motionärerna framhåller att socialtjänstlagen ska utformas så att den ger goda möjligheter till förenklad biståndsbedömning, bl.a. i samband med prövning av äldres rätt till hemtjänst. Ett motsvarande yrkande framförs i motion 2018/19:1423 av (M). I motion 2018/19:1193 av (M) föreslår motionären ett tillkännagivande om att trygghetsprövning när det gäller larm- och brandskydd ska ingå i biståndsprövningar. Av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Av 4 kap. 2 a § SoL framgår att socialnämnden utan föregående behovsprövning får erbjuda hemtjänst till äldre personer. Ett sådant erbjudande förutsätter att den äldre personen dels har informerats om i vilken utsträckning och på vilket sätt han eller hon kan påverka utförandet av insatserna, dels på vilket sätt kommunen följer upp insatserna, dels rätten att alltid kunna ansöka om bistånd enligt 1 §. Kommunen ska följa upp insatserna med utgångspunkt i kommunens riktlinjer, insatsernas kvalitet enligt 3 kap. 3 § och värdegrunden i 5 kap. 4 §. De nya bestämmelserna i 4 kap. 2 a § SoL trädde i kraft (prop. 2017/18:106, 2017/18:SoU32, rskr. 2017/18:308). insatser för den enskilde ska enligt 3 kap. 5 § SoL utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Enligt 3 kap. 6 § SoL bör socialnämnden genom hemtjänst, dagverksamheter eller någon annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller någon annan liknande verksamhet. Bakgrund och pågående arbete har i uppdrag från regeringen att närmare analysera och ge förslag på hur kommunerna på ett lämpligt sätt kan redovisa uppgifter om insatser som beviljas utifrån de nya bestämmelserna i 4 kap. 2 a § SoL (S2018/04677/FST, delvis). Syftet är att kunna följa utvecklingen på området när det t.ex. gäller antalet kommuner som valt att tillämpa och hur många äldre som får hemtjänst enligt den nya bestämmelsen. Ett annat syfte är att möjliggöra jämförelser mellan och inom kommuner. I uppdraget ingår även att ska analysera och ta fram metoder för hur kommunerna på lämpligt sätt kan redovisa sina egna uppföljningar i syfte att få en bild av vilka typer av insatser som ges med stöd av den nya bestämmelsen samt insatsernas kvalitet. ska uppgiftsinlämningen också göra det möjligt att följa upp och utvärdera tillämpningen av den nya bestämmelsen om förenklat beslutsfattande, bl.a. med fokus på förslagets effekt på en jämlik och jämställd äldreomsorg och på hur den nya bestämmelsen påverkar äldre kvinnor och män med nedsatt kognitiv förmåga. Uppdraget ska redovisas till . meddelandeblad Ny bestämmelse om förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre Av meddelandeblad Ny bestämmelse om förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre (nr 3/2018) framgår att den nya bestämmelsen i 4 kap. 2 a § SoL syftar till att ge de kommuner som så önskar möjlighet att bevilja äldre insatser inom äldreomsorg på ett enklare sätt och med större utrymme för delaktighet. Det blir möjligt för kommunen att minska det resurskrävande inledande utredningsarbetet till förmån för att utveckla uppföljning av kvalitet, nöjdhet och effektivitet. Ett annat syfte är att öka den äldres rätt till självbestämmande och delaktighet, genom att den äldre personen ges större möjlighet att välja mellan de insatser som erbjuds och hur de praktiskt ska genomföras. Bestämmelsen är frivillig för kommunerna att tillämpa. Motionsyrkanden om att trygghetsprövning när det gäller larm- och brandskydd bör ingå i biståndsprövningar behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU9 Äldrefrågor (s. 24 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:213). Ett liknande yrkande har därefter behandlats i förenklad ordning i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. infördes en ny bestämmelse i 4 kap. 2 a § socialtjänstlagen som innebär att socialnämnden utan föregående behovsprövning får erbjuda hemtjänst till äldre personer. Syftet med lagändringen var att ge de kommuner som så önskar möjlighet att bevilja äldre personer insatser inom äldreomsorg på ett enklare sätt och med större utrymme för delaktighet och självbestämmande. Vid socialutskottets beredning av lagförslaget välkomnade utskottet regeringens förslag om förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre. Någon anledning för att nu ta något initiativ finns således inte. Därmed anser utskottet att motionerna 2018/19:1193 (M), 2018/19:1423 (M) och 2018/19:2794 (M) yrkande 2 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motioner bl.a. om vite och kompensation för sent verkställda beslut om särskilt boende, om en översyn av satsningen på trygghetsboenden samt om den sociala aspekten vid planeringen av boendeformer och vid biståndsbedömning. Jämför reservation 15 (SD) och 16 (KD). I motion 2018/19:1501 av och (båda M) föreslår motionärerna ett tillkännagivande om en översyn av resultatet av satsningen på trygghetsboenden.