bet · H601SfU13 · 2019-02-28 00:00:00 — rapporter om bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa och försäkringsmedicinskt beslutsstöd Utskottet föreslår med anledning av fyra yrkanden i följdmotioner att gör ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och av modell för försäkringsmedicinsk analys. Översynen ska avse handläggningen vid psykiatriska diagnoser och särskilt vid samsjuklighet. Utskottet föreslår att övriga motionsyrkanden avslås och att lägger regeringens skrivelser till handlingarna. I betänkandet finns sju reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Skrivelse 2018/19:14 om bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa. Skrivelse 2018/19:27 om försäkringsmedicinskt beslutsstöd. Nio yrkanden i följdmotioner. Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut rapporter om bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa och försäkringsmedicinskt beslutsstöd 1.Översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys, punkt 1 (S, MP) 2.Information och bemötande, punkt 2 (SD) 3.Information och bemötande, punkt 2 (C, L) 4.Information och bemötande, punkt 2 (V) 5.Information och bemötande, punkt 2 (KD) 6.Läkarintyg, punkt 3 (M, KD) 7.Läkarintyg, punkt 3 (C, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2018/19:14 Skrivelse 2018/19:27 Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2018/19:1883 av m.fl. (M), 2018/19:1948 av (C) yrkande 3, 2018/19:2149 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:3013 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Reservation 1 (S, MP) 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:1948 av (C) yrkande 2, 2018/19:2149 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:3002 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V). Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C, L) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2018/19:1948 av (C) yrkande 1, 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:3013 av m.fl. (M, KD) yrkande 2. Reservation 6 (M, KD) Reservation 7 (C, L) lägger skrivelserna 2018/19:14 och 2018/19:27 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (C), Nooshi Dadgostar (V), (M), (SD), Kadir Kasirga (S), (KD), (MP), (M), (SD), (L), (SD), (S) och (S). I detta betänkande behandlar utskottet två skrivelser från regeringen: 2018/19:14 om bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa och 2018/19:27 om försäkringsmedicinskt beslutsstöd. I skrivelserna redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i rapporterna Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa – en process med stora utmaningar (RiR 2018:11) och Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – ett stöd för vid psykisk ohälsa? (RiR 2018:22). Utskottet behandlar även fem motioner som har väckts med anledning av regeringens skrivelser och tre motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Förslagen i motionerna finns i bilagan. överlämnade granskningsrapporterna till respektive . Riksrevisor med medarbetare presenterade rapporterna vid utskottets sammanträde . rapporter om bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa och försäkringsmedicinskt beslutsstöd Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys. Översynen ska avse handläggningen vid psykiatriska diagnoser och särskilt vid samsjuklighet. Därmed bifaller delvis fyra motionsyrkanden. avslår motionsyrkanden om bl.a. bemötande och ökad information till försäkrade, förenklade läkarintyg och granskning av läkares intygsskrivande. lägger skrivelserna 2018/19:14 och 2018/19:27 till handlingarna. Jämför reservation 1 (S, MP), 2 (SD), 3 (C, L), 4 (V), 5 (KD), 6 (M, KD) och 7 (C, L). rapporter om bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa och om försäkringsmedicinskt beslutsstöd I om bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa granskas varför det finns kvalitetsbrister i läkarintygen och vilka hinder läkare upplever i sin bedömning av arbetsförmågan vid sjukskrivning med psykiatriska diagnoser. Av rapporten framgår att ger ut ett informationsmaterial om vad ett läkarintyg ska innehålla. I materialet redovisas läkarens försäkringsmedicinska uppdrag, vissa begrepp och olika fält i läkarintyget. Här finns också en modell för försäkringsmedicinsk analys som ska hjälpa läkaren att fylla i läkarintyg och att bedöma arbetsförmågan. I en checklista anges bl.a. att orsakssambanden i läkarintyget ska vara rimliga med en klar koppling mellan diagnos, funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning. Uppgifterna ingår i den s.k. DFA-kedjan som utgår från vid den försäkringsmedicinska analysen. Enligt rapporten upplever sjukskrivande läkare emellertid en osäkerhet om vilka krav ställer inom ramen för sjukskrivningsprocessen. Läkare har också svårt att beskriva patientens funktionsnedsättning i läkarintygen eftersom det finns brist på undersöknings- och provresultat. Läkare har enligt rapporten inte heller tillräcklig kunskap inom försäkringsmedicin och psykiatri och de har svårt att på ett tydligt sätt förklara för patienten hur regelverket och villkoren för sjukskrivning fungerar. Enligt rapporten är det ofta tidsbrist vid mötet med patienter och läkare upplever att arbetet med sjukskrivningsärenden är administrativt betungande. I om försäkringsmedicinskt beslutsstöd granskas om det försäkringsmedicinska beslutsstödet påverkar hur läkare anger sjukskrivningsdiagnoser och hur handlägger och utreder sjukpenningärenden vid psykisk ohälsa. ger ut ett vägledande material om försäkringsmedicinskt beslutsstöd, som innehåller generella rekommendationer för och hälso- och sjukvårdens arbete med sjukskrivningar. granskning visar att handläggare på tolkar beslutsstödets tillämplighet vid samsjuklighet på olika sätt. Enligt bör en osäker diagnosticering där två eller fler diagnoser används för att ringa in vissa symtom betraktas som samsjuklighet. anser därför att och , gärna tillsammans med hälso- och sjukvården, ska se över användningen av beslutsstödet vid samsjuklighet. Vidare anser att det försäkringsmedicinska beslutsstödet inte alltid används på ett likformigt sätt. Den rekommenderade sjukskrivningstiden överskrids i en tredjedel av ärendena med diagnoser som ingår i beslutsstödet. I drygt hälften av dessa ärenden motiveras avsteget av sjukskrivande läkare, i resterande motiveras detta inte alls. anser också att brister i sin utredningsskyldighet eftersom de bara begär komplettering i vart fjärde ärende när sådan motivering saknas. Enligt är det viktigt att avsteg från den rekommenderade sjukskrivningstiden i beslutsstödet motiveras av sjukskrivande läkaren, och att annars begär en komplettering. Vidare informerar inte alltid den försäkrade när myndigheten begär komplettering, trots att detta enligt ska ske i varje sådant ärende. pekar även på att det försäkringsmedicinska beslutsstödets kategorisering av utmattningssyndrom (F43.8) inte överensstämmer med den i ICD-10 (F43.8A), vilket enligt innebär att sjukskrivande läkare och handläggare på vid sjukskrivning riskerar att använda rekommendationerna för utmattningssyndrom på andra specificerade reaktioner på svår stress än utmattningssyndrom. – regeringen att inom ramen för och gemensamma uppdrag verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården förbättras när det gäller sjukskrivningsprocessen och läkarintygen och även ge myndigheterna i uppdrag att se över modell för försäkringsmedicinsk analys, den s.k. DFA-kedjan, när det gäller psykiatriska diagnoser. – att användningen av vägledningen Försäkringsmedicinskt beslutsstöd vid psykiatriska diagnoser bör ses över, särskilt vid förekomst av samsjuklighet. – att uppdatera registret för analys av mikrodata (MiDAS) med bidiagnoser och sistadiagnos i sjukfall. Detta för att underlätta framtida analys av sjukfrånvaro med hänsyn till sjukskrivningsdiagnoser, eftersom samsjuklighet och diagnosförändring är vanligt förekommande vid långtidssjukskrivning. – att ge diagnoserna i det försäkringsmedicinska beslutsstödet samma beteckning som de har i ICD-10 (F43.8A). – regeringen att ge och i gemensamt uppdrag att kontinuerligt följa upp och utvärdera det försäkringsmedicinska beslutsstödet om sjukskrivning samt hur rekommendationerna används i handläggningen. Regeringen instämmer i att det finns behov av åtgärder för att förbättra bedömningen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Regeringen och Kommuner och Landsting har därför kommit överens om att ge landstingen stimulansmedel för åtgärder som ska bidra till att utveckla sjukskrivningsprocessen samt underlätta kommunikationen mellan hälso- och sjukvården och . Vidare har och i gemensamt uppdrag att verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården förbättras för sjukskrivningsprocessen och läkarintygen (S2018/00530/SF). I uppdraget ingår att skapa en samsyn om kompetens, möjligheter inom gällande lagstiftning och mål, inklusive behov av underlag respektive landstingens faktiska förutsättningar att leverera sådana underlag och att ge stöd i sjukskrivningsprocessen. Myndigheterna lämnade en första delrapport . Uppdraget ska slutredovisas . Enligt regeringen bör ingå som ett underlag i detta fortsatta arbete. Vidare anger regeringen att har haft i uppdrag att kontinuerligt följa upp, uppdatera och utvärdera det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Regeringen understryker att har fått särskilda medel för att genomföra uppdraget och i budgetpropositionen fick en permanent förstärkning av sitt anslag för det arbetet. I en återrapport till regeringen redovisade både genomförda och planerade insatser för beslutsstödet (S2018/01232/SF), bl.a. har påbörjat ett arbete med att ta fram långsiktiga mål för beslutsstödet utifrån användarnas behov samt utveckla processbeskrivningar för att arbetet ska ske systematiskt och att informationen ska utgå från bästa tillgängliga kunskap och redovisas transparent. Vidare har landstingens och regionernas digitalisering gjort det möjligt att integrera den diagnosspecifika delen av beslutsstödet i intygssystemen. pågår en utvärdering av digitaliseringen. Dessutom har följt upp tillämpningen av beslutsstödet och de rekommenderar att stödet görs enhetligare och enklare, att vissa diagnosgrupper delas upp i ytterligare diagnoser samt att det tas fram beslutsstöd för nya diagnoser och att målgruppen utökas. I uppdraget att förbättra samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården för sjukskrivningsprocessen och läkarintygen, ska och bl.a. göra en fördjupad analys av förekommande skillnader mellan faktiska sjukskrivningstider och rekommendationer i beslutsstödet, särskilt uppmärksamma och analysera hur beslutsstödet kan bidra till en bättre kommunikation mellan dem och lämna förslag till hur stödet kan utvecklas. I delrapporten framgår att analysen kommer att omfatta såväl variationer inom rekommendationerna, som andelen sjukfall som är längre än vad som följer av rekommendationerna, med fördjupningar inom vissa områden och diagnoser samt vid förekomst av samsjuklighet. Dessutom anger regeringen att och avser att göra en fördjupad analys av användning av och syn på det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Tidigare studier har endast analyserat hur sjukskrivande läkare använder sig av och uppfattar beslutsstödet. Regeringen anser därmed att ärendena är slutbehandlade. I kommittémotion 2018/19:3013 av m.fl. (M, KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att och bör få ett gemensamt uppdrag att se över användningen av beslutsstödet vid samsjuklighet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att får bättre verktyg och tydligare riktlinjer för att granska läkarintyg på ett mer likvärdigt sätt. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2018/19:1883 ett tillkännagivande om läkarkårens arbete med sjukskrivningar. Motionärerna delar rekommendationer och anser att osakliga skillnader och avvikelser från det försäkringsmedicinska beslutsstödet måste upptäckas och utredas snabbt och åtgärder vidtas. I kommittémotion 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om behovet av att stärka ansvar för granskning och uppföljning av läkares arbete med sjukskrivning. I kommittémotion 2018/19:2149 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att stärka kompetensen för ett bättre bemötande av enskilda med psykisk ohälsa. Hälso- och sjukvårdens och bemötande av enskilda har allvarliga brister och måste enligt motionärerna stärkas när det gäller psykisk ohälsa. Enligt motionärerna måste utrymmet för individuella bedömningar öka så att försäkrade får adekvat bemötande och rehabilitering. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en översyn av bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa. Motionärerna anser att en översyn av modell för försäkringsmedicinsk analys när det gäller psykiatriska diagnoser måste göras. m.fl. (SD) begär även i kommittémotion 2018/19:1641 yrkande 7 ett tillkännagivande om bättre bemötande vid psykisk ohälsa. I motion 2018/19:1948 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att systemet vid kortare sjukskrivningar med förenklade läkarintyg bör ses över för att förbättra sjukskrivningsprocessen och läkarintygen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en översyn eller utredning av sjukförsäkringen vad gäller psykiatriska diagnoser. Hela den försäkrades problembild bör belysas liksom arbetsmiljön och jämställdhetsaspekterna. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att låta utreda när det gäller psykiatriska diagnoser. Motionärerna vill ha en översyn av modell för försäkringsmedicinsk analys och anser att ansvar för att genomföra processen och samordningen brister. I kommittémotion 2018/19:3002 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet vid psykiatriska diagnoser och anpassa beslutsstödet och tillämpningen bättre till personer med dessa diagnoser. Individuella bedömningar där hänsyn tas till den enskildes omständigheter måste alltid ligga till grund för beslut om sjukpenning. Det kan också finnas ett behov av att handläggare och medicinska rådgivare på träffar den försäkrade. I kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om behovet av åtgärder när det gäller de medicinska underlagen för bedömning av rätten till sjukpenning. Motionärerna anser att de försäkrade behöver få tydligare information om vad som utgör grund för bedömningen och vilka medicinska underlag som ingår vid prövningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa. I granskningen av sjukskrivningsprocessen och av det försäkringsmedicinska beslutsstödet vid psykiatriska diagnoser lyfter fram flera områden som behöver utvecklas. Utskottet kan konstatera att en rad åtgärder har vidtagits, bl.a. har regeringen och Kommuner och Landsting kommit överens om att ge landstingen stimulansmedel för att utveckla sjukskrivningsprocessen samt underlätta kommunikationen mellan hälso- och sjukvården och . Vidare arbetar och med att förbättra samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården när det gäller sjukskrivningsprocessen och läkarintygen. har också haft i uppdrag att kontinuerligt följa upp, uppdatera och utvärdera det försäkringsmedicinska beslutsstödet och fick i budgetpropositionen en permanent förstärkning av sitt anslag för det arbetet. I till regeringen framkommer att det tas fram långsiktiga mål för beslutsstödet utifrån användarnas behov och processbeskrivningar för att systematiskt förbättra arbetet genom att bl.a. utgå från bästa tillgängliga kunskap och redovisa informationen transparent. Av rapporten framkommer att har följt upp hur beslutsstödet tillämpas och rekommenderar att beslutsstödet görs enhetligare och enklare, att vissa diagnosgrupper delas upp i ytterligare diagnoser, att det tas fram beslutsstöd för nya diagnoser och att stödets målgrupp utökas. I rapporten framkommer också att och analyserar skillnaderna mellan faktiska sjukskrivningstider och rekommendationerna i beslutsstödet och att de tittar på hur stödet kan utvecklas och bidra till en bättre kommunikation dem emellan. genomför myndigheterna dessutom en fördjupad analys av förekomsten av samsjuklighet och användning av och syn på beslutsstödet. Tidigare studier har endast analyserat hur sjukskrivande läkare använder sig av och uppfattar beslutsstödet. Utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs. Givet svårigheterna att bedöma arbetsförmågan vid psykisk ohälsa, som också granskningarna visar på, finns det emellertid en risk för att regelverket för sjukförsäkringen inte tillämpas på ett rättssäkert sätt. En ändamålsenlig sjukskrivningsprocess ställer krav på hur läkare i hälso- och sjukvården bistår i sjukskrivningsärenden. Som anger bör dessa krav och förväntningar vara väl förankrade inom hälso- och sjukvården och läkarkåren. Även arbete i processen har brister. Om hälso- och sjukvården och inte har ett gemensamt förhållnings- och arbetssätt i sjukskrivningsprocessen innebär det bl.a. risk för tidskrävande administration och onödiga kostnader i många sjukskrivningsärenden. Enskilda personer kan också komma i kläm och utsättas för onödig oro i väntan på beslut om sjukpenning. Om processen för arbetsförmågebedömningar inte genomförs och tillämpas på ett rättssäkert sätt riskerar den försäkrade som har rätt till sjukpenning att få avslag på sin ansökan. I förlängningen kan det leda till ett minskat förtroende för aktörerna i sjukskrivningsprocessen och en lägre tilltro till sjukförsäkringssystemet. När det gäller de psykiatriska diagnoserna bedömer utskottet i likhet med att kraven på båda parterna att sköta sin del av ansvaret bör stärkas. Kraven och förväntningarna som ställs på behandlande läkare i sjukskrivningsprocessen bör förtydligas. Vidare måste båda parters användning av det försäkringsmedicinska beslutsstödet bli mer förutsebar och likvärdig. Mot den bakgrunden anser utskottet att regeringen bör initiera en översyn av modell för försäkringsmedicinsk analys och användningen av det försäkringsmedicinska beslutsstödet, särskilt vid samsjuklighet. Detta bör ge regeringen till känna. Motionerna 2018/19:3013 (M, KD) yrkande 1, 2018/19:1883 (M), 2018/19:2149 (SD) yrkande 2 och 2018/19:1948 (C) yrkande 3 tillstyrks därmed delvis. Utskottet noterar att det i betänkandet För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa föreslås åtgärder för ett sektorsövergripande arbete för psykisk hälsa (SOU 2018:90). Bland annat föreslås evidensbaserade och kompetenshöjande arbetssätt samt ökat fokus på delaktighet och inflytande för dem det gäller. Vidare betonas i betänkandet Samspel för hälsa – finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring bl.a. att hälso- och sjukvårdens och kompetens och informationsansvar bör utvecklas (SOU 2018:80). I delbetänkandet Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum föreslås bl.a. vidare att det ska införas ett lägre beviskrav vid prövning av sjukskrivnas återgång i arbete hos arbetsgivaren och att tidpunkten för prövning av sjukskrivna mot ett normalt förekommande arbete senareläggs (SOU 2019:2). I delbetänkandet föreslås också att äldre försäkrades rätt till sjukpenning ses över. Utredningarna bereds inom . Utskottet anser att pågående arbeten bör avvaktas. Det saknas därför skäl för att göra något tillkännagivande med anledning av yrkanden om bl.a. att stärka och hälso- och sjukvårdens bemötande av enskilda vid psykisk ohälsa och att ge tydligare information. Motionerna 2018/19:2149 (SD) yrkande 1, 2018/19:1641 (SD) yrkande 7, 2018/19:1948 (C) yrkande 2, 2018/19:3002 (V) och 2018/19:2995 (KD) yrkande 8 avstyrks därför. Utskottet anser inte heller att det finns anledning att tillstyrka yrkanden om att bl.a. stärka granskning av läkares intygsskrivande vid psykiatriska diagnoser. Motionerna 2018/19:2758 (M) yrkande 4 och 2018/19:3013 (M, KD) yrkande 2 avstyrks därför. När det gäller förenklade läkarintyg konstaterar utskottet att har genomfört förändringar i verksamhetsstyrningen och inlett ett arbete för att åtgärda en del av de brister som fanns vid införandet av de förenklade läkarintygen. Motion 2018/19:1948 (C) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelser till handlingarna. Översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys, punkt 1 (S, MP) av (S), (S), Kadir Kasirga (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2018/19:1883 av m.fl. (M), 2018/19:1948 av (C) yrkande 3, 2018/19:2149 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:3013 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Vi kan konstatera att en rad åtgärder har vidtagits, bl.a. har regeringen och Kommuner och Landsting kommit överens om att ge landstingen stimulansmedel för att utveckla sjukskrivningsprocessen samt underlätta kommunikationen mellan hälso- och sjukvården och . Vidare arbetar och för att förbättra samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården när det gäller sjukskrivningsprocessen och läkarintygen. har också haft i uppdrag att kontinuerligt följa upp, uppdatera och utvärdera det försäkringsmedicinska beslutsstödet och fick i budgetpropositionen en permanent förstärkning av sitt anslag för det arbetet. I till regeringen framkommer att det tas fram långsiktiga mål för beslutsstödet utifrån användarnas behov och processbeskrivningar för att systematiskt förbättra arbetet, utgå från bästa tillgängliga kunskap och redovisa informationen transparent. Av rapporten framkommer att har följt upp hur beslutsstödet tillämpas och rekommenderar att beslutsstödet görs enhetligare och enklare, att vissa diagnosgrupper delas upp i ytterligare diagnoser, att det tas fram beslutsstöd för nya diagnoser och att beslutsstödets målgrupp utökas. I rapporten framkommer också att och analyserar skillnaderna mellan faktiska sjukskrivningstider och rekommendationerna i beslutsstödet och att de tittar på hur stödet kan utvecklas och bidra till en bättre kommunikation dem emellan. genomför myndigheterna dessutom en fördjupad analys av förekomsten av samsjuklighet och användning av och syn på beslutsstödet. Tidigare studier har endast analyserat hur sjukskrivande läkare använder sig av och uppfattar beslutsstödet. Vi kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete utifrån de frågor som har påtalat. Vi välkomnar detta och förutsätter att de åtgärder som regeringen aviserat kommer att vidtas. Med hänsyn till det anförda anser vi att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen. Motionerna bör därför avstyrkas. Information och bemötande, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2149 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1948 av (C) yrkande 2, 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:3002 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V). har identifierat allvarliga brister i hälso- och sjukvårdens och bemötande av enskilda med psykisk ohälsa. Parternas kompetens när det gäller bemötande i dessa ärenden bör därför skyndsamt stärkas. Utrymmet för individuella bedömningar bör öka så att försäkrade kan få adekvat bemötande och rehabilitering. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med det anförda. Information och bemötande, punkt 2 (C, L)