bet · H601SoU15 · 2019-04-15 00:00:00 — Frågor om psykisk ohälsa Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. • Regeringen bör stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin (s. 25). • Regeringen bör se över frågan om hur ansvaret för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom kan samlas hos en huvudman. Regeringen bör efter det att översynen har gjorts utreda möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer med psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom. Därutöver bör regeringen se över hur det ska kunna finnas tillgång till farmakologisk behandling i hela landet för personer med beroendesjukdom (s. 39). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om insatser på området psykisk ohälsa, psykisk ohälsa bland barn och unga, psykiatrisk tvångsvård samt rättspsykiatrisk vård. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och tre särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Insatser på området psykisk ohälsa Psykisk ohälsa bland barn och unga Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård Psykisk ohälsa och beroendeproblematik 1.Nationell strategi för området psykisk ohälsa, punkt 1 (M) 2.Nationell strategi för området psykisk ohälsa, punkt 1 (C, L) 3.Nationell strategi för området psykisk ohälsa, punkt 1 (V) 4.Utredning av orsaker till ökad psykisk ohälsa m.m., punkt 2 (M, C, KD, L) 5.Utredning om förebyggande av psykisk ohälsa m.m., punkt 3 (SD) 6.Utredningar om psykisk ohälsa, punkt 4 (V) 7.Studier och kartläggningar, punkt 5 (SD) 8.Tillsyn och uppföljning av psykiatrin, punkt 6 (M, SD) 9.Samordning m.m., punkt 8 (SD) 10.Samordning m.m., punkt 8 (V) 11.Första linjen vid psykisk ohälsa, punkt 10 (KD) 12.Ungdomsmottagningar m.m., punkt 11 (M) 13.Samordning med elevhälsan, punkt 12 (M, SD, KD) 14.Uppföljningskrav inom psykiatrin, punkt 13 (SD) 15.Psykiatrisk tvångsvård, punkt 15 (V) 16.Rättspsykiatrins organisation, punkt 16 (SD) 17.Boenden för barn och ungdomar, punkt 19 (SD, KD) 18.Utredningar om beroendeproblematik, punkt 20 (V) 19.Läkemedelsberoende, punkt 21 (L) 1.Tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin, punkt 7 (S, MP) 2.Samordning med elevhälsan, punkt 12 (C, L) 3.Ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m., punkt 18 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Program med inbjudna deltagare från offentlig utfrågning Bilaga 3 Uppteckningar från offentlig utfrågning Bilaga 4 Bilder från offentlig utfrågning Utskottets förslag till riksdagsbeslut Insatser på området psykisk ohälsa Nationell strategi för området psykisk ohälsa 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2018/19:2793 av m.fl. (M). Reservation 1 (M) Reservation 2 (C, L) Reservation 3 (V) Utredning av orsaker till ökad psykisk ohälsa m.m. 2018/19:1251 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:1578 av och (båda M) yrkande 1 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 69. Reservation 4 (M, C, KD, L) Utredning om förebyggande av psykisk ohälsa m.m. 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:1916 av (C). Reservation 5 (SD) Utredningar om psykisk ohälsa 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5, 6, 12 och 13. Reservation 6 (V) 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 7 (SD) Tillsyn och uppföljning av psykiatrin 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 8 (M, SD) Psykisk ohälsa bland barn och unga Tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin ställer sig bakom det som utskottet anför om tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 68. 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 5, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2018/19:2125 av m.fl. (S) och 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) 2018/19:1359 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1578 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3 och 13. Första linjen vid psykisk ohälsa 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 47. Reservation 11 (KD) 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14. Reservation 12 (M) 2018/19:2135 av och (båda S) och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 72. Reservation 13 (M, SD, KD) 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 4. Reservation 14 (SD) Våld mot barn m.m. 2018/19:2414 av (C) yrkandena 1 och 2. Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 15 (V) 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17. Reservation 16 (SD) 2018/19:1248 av (M) och 2018/19:1316 av och (båda S). Psykisk ohälsa och beroendeproblematik Ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m. och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2018/19:541 av (SD), 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 27, 2018/19:1667 av (M), 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 6, 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkandena 9, 10, 12 och 13, 2018/19:2534 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:2803 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29. Boenden för barn och ungdomar 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 76. Reservation 17 (SD, KD) 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11. Reservation 18 (V) 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 19 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (V), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S), (M), (SD) och (C). I betänkandet behandlar utskottet ca 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena handlar bl.a. om insatser på området psykisk ohälsa, psykisk ohälsa bland barn och unga, psykiatrisk tvångsvård samt rättspsykiatrisk vård. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottet anordnade en offentlig utfrågning med titeln i kombination med beroendeproblematik – offentlig utfrågning i socialutskottet om samsjuklighet. Program med inbjudna deltagare, uppteckningar från utfrågningen och bilder som visades av föredragshållarna finns i bilaga 2–4. Insatser på området psykisk ohälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nationell strategi för området psykisk ohälsa, utredning av orsaker till ökad psykisk ohälsa och utredning om förebyggande av psykisk ohälsa. Jämför reservation 1 (M), 2 (C, L), 3 (V), 4 (M, C, KD, L), 5 (SD), 6 (V), 7 (SD) och 8 (M, SD). Nationell strategi för området psykisk ohälsa I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell strategi för att stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2018/19:2793 av m.fl. (M). I kommittémotion 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur en långsiktig plan kan utformas för att säkra adekvat och likvärdig behandling inom psykiatrin i hela landet. I partimotion 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att införa regionala . Motionärerna föreslår att en nationell psykiatristrategi tas fram där regionala förs samman i en nationell samordning. En centraliserad vårdutveckling vid psykiatriska centrum förbättrar bl.a. förutsättningarna för en jämlik vård för personer med psykiatriska diagnoser. Utredning av orsaker till ökad psykisk ohälsa m.m. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 69 föreslås ett tillkännagivande om att utreda orsakerna till den ökade psykiska ohälsan. I motion 2018/19:1251 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om psykisk ohälsa. Motionären anför att mer måste göras för att stoppa den illavarslande utvecklingen av psykisk ohälsa. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att överväga att ge närstående till myndiga personer med upprepade psykiska sjukdomsskov rättsliga möjligheter att på ett tidigt stadium agera för patientens bästa. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att öka kännedomen om s.k. nätverkskontrakt i vården av psykiskt sjuka. Motionären anför att några vårdgivare tillåter att det tecknas s.k. nätverkskontrakt där patient, vårdgivare, anhöriga och vänner tillsammans kommer överens om en på förhand uppgjord plan, i händelse av att patienten skulle vara på väg att insjukna. Kontraktet ger fullmakt åt nätverket att agera, något som ska framgå av sjukjournalen. I motion 2018/19:1578 av och (båda M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om öppenvårdspsykiatrin. Enligt motionärerna krävs det fortsättningsvis en väl fungerande öppenvårdpsykiatri med bättre specialistkompetens för att möta dagens psykiska ohälsa. Utredning om förebyggande av psykisk ohälsa m.m. I motion 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om hur psykisk ohälsa ska förebyggas. I motion 2018/19:1916 av (C) föreslås ett tillkännagivande om personlig utveckling och förebyggande av psykisk ohälsa. Det bör enligt motionären bli lättare för personer med lindrig psykisk ohälsa att tidigt få tillgång till terapi och samtalsstöd. Utredningar om psykisk ohälsa I kommittémotion 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra en översyn av de nationella riktlinjerna för behandling inom området psykisk ohälsa och implementeringen av dessa. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att utreda hur en rättighetskatalog för personer som söker vård för psykisk sjukdom kan utformas. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att göra en översyn av vårdgarantin för psykiatriska diagnoser och föreslå åtgärder för att de som har allvarliga psykiska tillstånd ska få vård omgående. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda och utforma en kompetensförsörjningsplan för personal inom psykiatrin. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur en ökad implementering av forskning inom psykiatrin kan tillgodoses. I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur uppföljningen av medicinering inom psykiatrin kan förbättras och öka patientsäkerheten. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att uppmuntra till studier och pilotprojekt som syftar till att nya arbetssätt och metoder prövas. I motion 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga regionala skillnader inom den psykiatriska vården och hur dessa skillnader kan överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet. Tillsyn och uppföljning av psykiatrin I kommittémotion 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att stärka tillsynen och uppföljningen av psykiatrin. De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och i patientlagen (2014:821). Bakgrund och pågående arbete Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 I överenskommelsen om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016 mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) redovisade regeringen en ny strategi för statens insatser inom området psykisk hälsa –2020 (S2015/08176/FS). Den nya strategin omfattar dels personer som har drabbats av psykisk ohälsa och som behöver tidiga, effektiva och tillgängliga insatser, dels personer utan psykiska besvär som behöver hälsofrämjande och förebyggande insatser för att inte utveckla psykisk ohälsa. Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 utgår från fem fokusområden: – förebyggande och främjande arbete – tidiga, tillgängliga insatser – delaktighet och rättigheter – ledarskap och organisering. Varje fokusområde omfattar personer i alla åldrar: barn, unga, vuxna och äldre, liksom flickor och pojkar, män och kvinnor. Syftet med strategin är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete, med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Målet är att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom området psykisk hälsa Genom överenskommelser med SKL inom området psykisk hälsa har regeringen avsatt 2016 och 2017. beslutades om en ny överenskommelse för insatser inom området psykisk hälsa (S2017/07520/FS). Totalt avsattes 1 . Överenskommelsen fokuserar på såväl vuxna som barn och unga. Någon överenskommelse har inte träffats. I överenskommelsen ingick medel att fördelas till landsting/regioner för att genomföra utvecklingsinsatser på området. Landstingen och kommunerna ska göra kompletterande, och vid behov förnyade och fördjupade, analyser av befolkningens behov inom respektive fokusområde, revidera kortsiktiga och långsiktiga mål samt följa upp och vid behov revidera handlingsplaner lokalt och regionalt. Huvudmännen ska utvärdera de insatser som genomförts och vid behov revidera det långsiktiga arbetet för att utveckla insatserna inom de fem fokusområdena. Vidare ingick medel att fördelas till landstingen/regionerna för att skapa förutsättningar för en ändamålsenlig och effektiv primärvård för att främja psykisk hälsa och möta personer med psykisk ohälsa i alla åldrar. Insatserna kan t.ex. vara inriktade på att stärka kompetensen om psykisk ohälsa och kopplingar till missbruk och beroende samt främja användandet av sjukdomsförebyggande riktlinjer i primärvården. Insatserna kan också vara inriktade på att säkerställa att det finns goda förutsättningar i verksamheterna att arbeta utifrån bästa tillgängliga kunskap. Uppdrag om överenskommelserna 2016–2018 på området psykisk hälsa har i uppdrag att beskriva och följa upp det utvecklingsarbete som kommuner samt landsting och regioner genomför inom ramen för överenskommelserna 2016–2018 på området psykisk hälsa (S2016/06530/FS). Lägesrapporter ska lämnas till , och uppdraget ska slutredovisas . publicerade rapporten till riktade insatser inom området psykisk hälsa – Uppföljning av 2016 och överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting – delrapport . Lägesrapporten fokuserar på att utifrån olika perspektiv belysa det arbete som har bedrivits inom ramen för överenskommelserna 2016 och 2017. Analysen av de länsgemensamma handlingsplanerna inriktade på den vuxna befolkningen visar att det 2017, precis som 2016, fanns en stor variation i handlingsplanerna beträffande både innehåll, omfattning, struktur, målformuleringar, uppföljningar av arbetet från det gångna året och utvecklingen av handlingsplanerna . betänkande Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Av socialutskottets betänkande 2018/19:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg framgår att utskottet föreslog att anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri ökas med jämfört med regeringens förslag. Vidare framgår att anslaget 1:8 ökade med 2018 för förstärkningar till bl.a. psykiatrin. I budgetpropositionen aviserades att anslaget skulle öka med ytterligare 2019. Till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen uteblev denna satsning. Utskottet föreslog därför att anslaget ökas med respektive 2020. Totalt anvisades 2 till anslaget 1:8. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:111). Av regeringsförklaringen framgår att psykiatrin ska byggas ut. Vidare framgår att den psykiska ohälsan måste brytas och att en ny vårdform för patienter med lättare psykisk ohälsa ska utredas. Slutbetänkande med förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) Den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) överlämnade sitt slutbetänkande För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) till statsrådet och chefen för (S2018/06126/FS). Utredningen gör bl.a. bedömningen att verksamhetsområdet psykisk hälsa bör omvandlas till ett nytt politikområde: politik för psykisk hälsa. Vidare bedömer utredningen att statens styrning av insatser inom området psykisk hälsa bör utgå från en samlad nationell strategi som bör gälla –2030. Strategin bör harmoniera med näraliggande strategier, främst Agenda 2030, och ta sin utgångspunkt i den folkhälsopolitik som beslutat. För att strategin ska få en generell tillämplighet över olika politikområden och samhällsområden föreslår utredningen att den formuleras i en proposition som antas av . Strategin bör utformas med ett övergripande mål, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik psykisk hälsa och ett ökat psykiskt välbefinnande bland kvinnor och män, flickor och pojkar. Det bör, så som Agenda 2030-delegationen föreslagit eller på något annat sätt, enligt utredningens bedömning skapas ett särskilt sekretariat i för övergripande samordning av arbetet med Agenda 2030 och frågor kring hållbar utveckling, däribland frågor som rör psykisk hälsa. Utredningen bedömer också att den sektorsövergripande målstruktur med åtta målområden som styr det nationella folkhälsoarbetet ska vara vägledande för strategin inom området psykisk hälsa –2030. Till respektive målområde ska knytas åtgärdsområden och resultatmål som anger angelägna samhällsutmaningar och förväntade resultat av ett samordnat arbete. Enligt uppgift från bereds ärendet. Uppdrag inom området psykisk hälsa Av regleringsbrev för framgår att ska bygga upp och utveckla samordningen av det nationella arbetet inom området psykisk hälsa. Uppdraget sammanförs med tidigare uppdrag att samordna det nationella suicidförebyggande arbetet, i enlighet med regeringsbeslut III:6 från (S2015/03986/FS). ska utveckla samordningen och samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer, utveckla kunskapssammanställning, genomföra utvecklingsarbete samt utveckla uppföljningen inom psykisk hälsa- och suicidpreventionsområdet. Närliggande områden med bäring på det främjande och förebyggande arbetet ska beaktas. Vidare framgår att ska stödja kunskapsutveckling på regional och lokal nivå samt inom den ideella sektorn inom området psykisk hälsa. Uppdraget ska genomföras i samverkan med den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) och de regionala resurscentrumen för psykisk hälsa som ska byggas upp i enlighet med överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2018, liksom i lämpliga delar med t.ex. när det gäller att stärka stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk ohälsa eller där våld förekommer, samt utvecklingen av hälso- och sjukvårdens arbete med våldsutsatta och våldsutövare. Uppdraget kan omfatta att främja samverkan, stärka framtagande av ny kunskap samt stödja kunskapsspridning och uppföljning. Uppdragen ska slutredovisas till () . En årlig delredovisning ska lämnas och . Uppdrag om ohälsosamma levnadsvanor beslutade regeringen att ge i uppdrag att stödja, analysera och utvärdera utvecklingsarbete i primärvården för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor hos personer med psykisk ohälsa (S2018/01947/FS [delvis]). Arbetet ska ske i nära samverkan med berörda verksamheter och SKL. Satsningen ska genomföras –2020. Uppdraget ska slutredovisas till . Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom publicerade nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Riktlinjerna ger rekommendationer om åtgärder för vård vid depression och ångestsyndrom och gäller såväl barn och ungdomar som vuxna. De omfattar bl.a. diagnostik, utredning och omhändertagande samt behandling. Syftet med riktlinjerna är att ge politiker, tjänstemän och verksamhetschefer vägledning för beslut på gruppnivå om vilken vård som ska finnas tillgänglig för personer med depression eller ångestsyndrom. genomförde 2018 en översyn av de nationella riktlinjerna för vård vid depression och ångestsyndrom. Syftet är att säkerställa att riktlinjerna är aktuella och bygger på bästa tillgängliga kunskap. bedömer att riktlinjerna är aktuella. kommer att på nytt bedöma om kunskapsläget har förändrats för att se om riktlinjerna behöver uppdateras. Kunskapsguiden är en nationell plattform som samlar kunskap inom bl.a. området psykisk ohälsa. Syftet med Kunskapsguiden är att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning samt att främja att personal som arbetar med hälsa, vård och omsorg använder den mest aktuella kunskapen och de bästa metoderna och modellerna. Kunskapsguiden är utgiven av i samverkan med , , , social utvärdering, SKL och . Inom området psykisk ohälsa finns en rad olika temasidor, t.ex. om depression och strategin inom området psykisk hälsa. Motionsyrkanden om vård och behandling vid psykisk ohälsa behandlades i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2015/16:SoU7). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:220). Ett likalydande yrkande behandlades därefter förenklat i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). Motionsyrkanden om en nationell handlingsplan för området psykisk ohälsa, stöd till personer med psykisk ohälsa samt utredningar om psykisk ohälsa behandlades senast i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet konstaterar inledningsvis att det av slutbetänkandet från den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa framgår att den psykiska ohälsan har ökat . Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla att förekomsten av psykisk ohälsa ofta innebär ett stort lidande för den som drabbas och dennes anhöriga. Utskottet noterar att regeringen fortsätter sitt arbete utifrån den nuvarande strategin för området psykisk hälsa. Syftet med strategin är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Vidare noterar utskottet att den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa i det ovan nämnda slutbetänkandet gör bedömningen att statens styrning av insatser inom området psykisk hälsa bör utgå från en samlad nationell strategi som bör gälla –2030. Strategin bör utformas med ett övergripande mål, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik psykisk hälsa och ett ökat psykiskt välbefinnande bland kvinnor och män, flickor och pojkar. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd när det gäller motionsyrkanden om en nationell strategi för området psykisk ohälsa. Motionerna 2018/19:2041 (L) yrkande 12, 2018/19:2230 (V) yrkande 3, 2018/19:2787 (M) yrkande 20 och 2018/19:2793 (M) bör därför avslås. Utskottet noterar vidare att statsministern i regeringsförklaringen uttalade att psykiatrin ska byggas ut och att en ny vårdform för patienter med lättare psykisk ohälsa ska utredas. Utskottet ser positivt på detta. avsatte regeringen för insatser inom området psykisk hälsa.