bet · H601KrU15 · 2019-04-15 00:00:00 — genomförde även särskilda informationssatser i syfte att få in fler ansökningar från utsatta områden. Detta omfattade en ny guide för ansökan, webbfilmer och ett seminarium. Som framgår ovan betalas ut investeringsbidrag och verksamhetsutvecklingsbidrag till allmänna samlingslokaler. Bidragen ökade med och uppgår till . Utskottet anser inte att det finns skäl att nu se över stödet och avstyrker därmed motion 2018/19:2387 (C). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden som rörde samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan (bet. 2018/19:KrU3). avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet avstyrker nu följande motionsyrkanden med hänvisning till detta. Motion 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkande 2. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att konsekvensutredningar ska göras gällande frågor som rör det civila samhällets organisationer Motion 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkande 6. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag i syfte att reda ut oklarheterna avseende ideella föreningars ekonomiska verksamhet i förhållande till konsumenträtten. Motion 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 9. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utveckla modeller för partnerskap mellan ideella organisationer, offentliga organ och näringslivet för att skapa möjligheter till fler samarbeten. Motion 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 10. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en föreningsrättsutredning med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart. Motion 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförts i motionen om att tillräcklig hänsyn tas till civilsamhällets särart i utredningar och regelgivning. Motion 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analys av konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning ska genomföras. Motion 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 8. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett tydliggörande av hur ett ideellt offentligt partnerskap (IOP) ska kunna genomföras inom ramen för dagens lagstiftning eller med de förändringar av lagstiftningen som krävs för att formen ska kunna användas och utvecklas. Motion 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 14. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att värna civilsamhällets ställning i förhållande till näringslivet och det offentliga. Motion 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 20. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara förslagen i utredningen för ett stärkt civilsamhälle för utveckling av bl.a. arbetsintegrerande sociala företag. Motion 2018/19:2822 av (KD) yrkande 17. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för små gemenskaper såsom familjer, nära relationer och civilsamhället i övrigt. Motion 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 2. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda idéburet partnerskap. Stöd till trossamfund m.m., punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:440 av och (båda SD) yrkandena 3, 8 och 9 samt 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:440 av och (båda SD) yrkandena 5 och 7, 2018/19:443 av och (båda SD) yrkandena 1–4, 2018/19:1008 av Boriana (M) och 2018/19:1332 av Boriana (M). Vi anser att det statliga stödet till de religiösa samfund som lär ut att kvinnan är underordnad mannen samt anvisar kvinnor till särskilda och sämre belägna platser under gudstjänsterna ska dras in. Vi anser vidare att svenska skattebetalare inte gynnas av att stödja Muslimska eller organisationer som ingår i dess nätverk. Vi vill därför att statliga- och kommunala stöd till Muslimska och dess underorganisationer stoppas. Vi är medvetna om kommunernas egna ansvar och mandat gällande kommunala stöd, men vi anser ändå att det är viktigt att man från statligt håll verkar för ett stopp i kommunerna. Vidare vill vi att regeringen utreder konsekvenserna av att organisationer som ingår i nätverket kring Muslimska fått del av offentliga medel. Nationell samordning av interreligiösa råd, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:411 av (KD). religiösa landskap har förändrats genom en global migration och vi har ett pluralistiskt religiöst landskap. Som ett svar på de utmaningar som det ställer på oss som individer och samhälle har en rad interreligiösa råd skapats runt om i . De utgör anser jag värdefulla verktyg i att skapa mötesplatser där vi lyssnar, lär och förstår varandra bättre. beskrivs ofta som ett av världens mest sekulariserade länder. Men vi ser att religionen spelar en allt större roll i media, politiska debatter och samhället. Det exemplifieras lätt med den gångna valrörelsens diskussioner om böneutrop, konfessionella friskolor och religionsfrihetens praktiska betydelse. För att få till en fungerande integration måste vi se att en sådan har ett djupare innehåll än arbete, bostadsort och språkkunskaper. Vid upprepade tillfällen har exempelvis religions- och yttrandefriheten hamnat i ett motsatsförhållande. Denna problematik löser vi inte genom att vända den ryggen. Här måste vi få till forum där människor kan mötas, lyssna, förklara och förstå. Det är mycket positivt att det ute i flera av landets kommuner nu finns interreligiösa råd där religionsdialogen får äga rum. Det är en viktig resurs för att ta itu med isolationism och främlingskap. Att uppmuntra fler kommuner att se interreligiösa råd som en del i arbetet med att få till ett fungerande integrationsarbete bör, anser jag, vara en nationell angelägenhet. Muslimska , punkt 3 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:440 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Vår uppfattning är att Muslimska etablering i främst består av ett antal associerade organisationer som får statligt stöd för sina respektive verksamheter. Vi har även sett antydningar till kopplingar mellan Muslimska och olika politiska företrädare. Då kunskapen kring Muslimska nätverk och etablering i är relativt liten, bör regeringen, anser vi, utreda omfattningen av dess etablering i . Vi anser även att Muslimska kopplingar till terrorism bör utredas. Bidrag till organisationer som sanktionerar hedersrelaterad brottslighet, punkt 4 (M, KD) av (M), (KD), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 60. Vi anser att det är oacceptabelt att organisationer och religiösa samfund på olika sätt accepterar hedersrelaterad brottslighet. Sådana organisationer ska enligt vår uppfattning aldrig stödjas av staten med offentliga medel. Åtgärder måste vidtas så att det säkerställs att inga offentliga medel utbetalas till föreningar eller religiösa samfund som genomför barnvigslar eller sanktionerar annan hedersrelaterad brottslighet. Vi är medvetna om att regeringen arbetar med denna fråga men vi anser att frågan är så viktig så den måste lyftas igen. Bidrag till det civila samhället m.m., punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1282 av i m.fl. (SD), 2018/19:1819 av (M), 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2926 av (L) och 2018/19:2967 av och (båda SD) yrkande 4 och 2018/19:530 av och (båda L) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 12. Vi anser att statens stöd till det civila samhället är viktigt och bör fortsätta. För att stödet ska uppfattas som legitimt måste dock systemet vara transparent. Kriterierna för att få stöd ska vara tydliga, och det ska finnas en grundlig granskning och uppföljning av hur stödet används. Skattepengar ska aldrig betalas ut till organisationer som inte delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Vi vill säkerställa att offentliga medel inte tilldelas verksamheter som riskerar att främja eller stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller hedersförtryck. Vi anser inte heller att det är acceptabelt att stöd slösas bort på projekt som inte genomförs. På detta område har tyvärr brister uppdagats. Vi ser mycket allvarligt på detta. är det förödande för legitimiteten i statens stöd till civilsamhället, men också för den samhälleliga gemenskapen. Regelverk och arbetssätt bör ses över i den mån det är nödvändigt för att säkerställa att stöd till civilsamhället används på ett ändamålsenligt sätt. Bidrag till det civila samhället m.m., punkt 5 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1282 av i m.fl. (SD), 2018/19:1819 av (M), 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2926 av (L) och 2018/19:2967 av och (båda SD) yrkande 4 och 2018/19:530 av och (båda L) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 12. En viktig faktor för att allmänhetens stöd för offentliga bidrag till det civila samhället ska kunna upprätthållas är att dessa bidrag fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av sådant skattefinansierat stöd ska uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Vi anser att det är ett återkommande problem i att organisationer erhåller skattefinansierat stöd trots att dessa haft våldsbejakande eller islamistiska tendenser. Detta har skett trots att det har förekommit att organisationer av nämnda slag uppmanar till lagbrott, inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper såsom yttrande- och mötesfrihet, inte ställer sig bakom män och kvinnors lika värde etcetera. Även om den förra regeringen började ta tag i denna problematik, så är vi övertygade om att man behöver gå betydligt mer kraftfullt fram. Terrorism och extremism är i grunden ideologiskt motiverade, varför det behövs ett regelverk som i ett tidigt skede upptäcker och motverkar framväxten av de extrema ytterkanterna när det gäller politik eller religion. Den svenska staten ska aldrig finansiera framväxten av eller underlätta och befrämja våldsbejakande extremism och antidemokratiska värderingar. Vi vill sammanfattningsvis att regeringen ska ta fram förslag om hur regelverk och tillsyn ska kunna skärpas ytterligare så att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer samt trossamfund inte ska kunna få skattefinansierat stöd. Bidrag till det civila samhället m.m., punkt 5 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 12 och 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:530 av och (båda L) yrkandena 1 och 3, 2018/19:1282 av i m.fl. (SD), 2018/19:1819 av (M), 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2926 av (L) och 2018/19:2967 av och (båda SD) yrkande 4. De som ideellt bidrar till samhället med sitt engagemang måste få goda förutsättningar för detta. Det finns, anser jag, ett problem med projektbidrag på bekostnad av grundstöd till ideella organisationer. Det gör en verksamhet svårstyrd eftersom det behövs grundstöd för att kunna söka projekt, inte minst för att utveckla sin verksamhet. För att stärka civilsamhällets möjlighet att vara än mer snabb och flexibel för att ta sig an samhällets utmaningar så vill jag se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga. Bidrag till det civila samhället m.m., punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:530 av och (båda L) yrkande 3, 2018/19:1282 av i m.fl. (SD), 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2926 av (L) och 2018/19:2967 av och (båda SD) yrkande 4 och 2018/19:530 av och (båda L) yrkande 1, 2018/19:1819 av (M) och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 12. Det finns många olika sorters civilsamhällesorganisationer, och de får många olika typer av statligt stöd. De får stöd från olika utgiftsområden i statsbudgeten, och olika departement och regelverk styr stöden. fördelas det av en myndighet, ibland av organisationerna själva genom en paraplyorganisation. Vissa typer av organisationer har särskilt förmånliga skatteregler, andra inte. En del av dessa skillnader är välmotiverade och handlar om att villkoren för olika typer av organisationer är olika. Andra skillnader är dock svårare att försvara och beror mer på att stödet har tillkommit och av olika orsaker. Jag vill se en samlad översyn av de olika statliga stöden till civilsamhället. Grundinställningen ska vara att de ska bygga på långsiktighet, tydliga mål och en skarp uppföljning av målen – men inte detaljstyrning. Regelverk och kontrollsystem behöver enligt min bedömning skärpas så att extremistiska och våldsbejakande rörelser inte kan få stöd. Förenklade regler för administration m.m., punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 9. Regeringen gav 2014 en särskild utredare i uppgift att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) presenterades 2016. Utredningens målsättning har varit att bidra till att stärka det civila samhället. Regeringen har i stället för att lägga en proposition med utredningen som utgångspunkt valt att presentera skrivelsen En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället (skr. 2017/18:246). Enligt regeringen utgår skrivelsen delvis från utredningen. Den aktuella skrivelsen innehåller dock i princip bara en uppräkning av de åtgärder som regeringen vidtagit –2018 i syfte att ge mer långsiktiga och stabila villkor för det civila samhället. Jag anser att de genomförda åtgärderna är vällovliga men långt ifrån tillräckliga. Det är också svårt att lägga en motion på en skrivelse som saknar konkreta förslag. Jag anser att regeringen bör lägga fram en proposition med konkreta förslag för att ta ställning till och som grundar sig på utredningen för ett stärkt civilsamhälle. I väntan på regeringens proposition bör följande konkreta förslag genomföras för att stärka civilsamhällets organisationer. Jag anser att det finns anledning att förenkla administrationen för ideella organisationer som ofta sköts av oavlönade personer . Bland annat () har framhållit att det är orimligt att samma krav ställs på ideella kassörer i mindre idrottsföreningar som på professionella ekonomer. Vidare menar RF att betungande administration är en bidragande orsak till problem med att rekrytera ledare som är villiga att ta på sig styrelseuppdrag i allmänhet och uppdraget som kassör i synnerhet. Många organisationer beskriver en ökad administrativ börda och svårtillgängliga regler. De menar framför allt att kraven på bidragsansökningar och redovisningar har ökat. I utredningen för ett stärkt civilsamhälle lyfts fram att det gjorts insatser för att förenkla regelverket och minska administrativa krav när det gäller företag men inte för ideella organisationer. Jag anser i likhet med utredningen att det finns anledning att se över hur administrationen för ideella föreningar kan förenklas. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle konstaterar att många av civilsamhällets organisationer behöver lättillgängligt administrativt stöd när det gäller exempelvis bildandet av en organisation, ansökan om offentliga bidrag och anställning av personal. Många organisationer driver verksamhet lokalt och för dem är det stöd kommunen erbjuder väsentligt. Dock visar utredningens undersökningar att det finns stora variationer när det gäller omfattningen på kommunernas information och stöd till civilsamhället. Utredningen gör bedömningen att det behövs någon form av samordning av befintlig information och befintligt stöd och att detta även kan behöva kompletteras. En sådan samordning kan bidra till att underlätta för alla de människor som på sin fritid sköter en organisations administration. Det underlättar också för fristående organisationer som inte är knutna till någon riks- eller paraplyorganisation. Jag delar utredningens bedömning att civilsamhällets organisationer behöver ett sammanhållet administrativt stöd och att regeringen bör återkomma med förslag om hur det administrativa stödet till civilsamhällets organisationer ska organiseras. Förenklade regler för administration m.m., punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 23. Samhällsutvecklingen har medfört en kraftig ökning av den byråkratiska bördan för ett stort antal organisationer under , inte minst bland de mindre. Även om syftet ofta är gott har det medfört att mer tid läggs på att styra verksamheten på ett korrekt sätt, vilket resulterar i minskad tid för själva verksamheten. Detta riskerar att kväva många av civilsamhällets viktiga bidrag till vårt samhälle. Ett exempel i utredningen för ett stärkt civilsamhälle som bör utredas ytterligare är att inkomster från ideella föreningar inte ska beskattas om värdet av ersättningar och förmåner från en och samma förening inte överstiger . En annan viktig del i att minska den byråkratiska bördan för organisationer är också att minska kunskapsbristen om civila samhället hos det offentliga. Det är positivt att regeringen nu förstärker arbetet med kunskapsutveckling och kunskapsspridning till gagn för det civila samhället, bl.a. genom en förstärkning till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). För att säkerställa en gemensam syn inom det offentliga på hur balansen mellan samhällets sektorer ska ut och vilka spelregler som ska gälla behöver dock arbetet med kunskapsspridningen noggrant följas upp. Hinder för engagemang, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkande 7. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle föreslog att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) skulle få ett par uppdrag som syftade till att öka mångfalden i civilsamhällets organisationer. Bland annat föreslogs att MUCF skulle få i uppdrag att utreda vad som hindrar underrepresenterade gruppers deltagande i det civila samhällets organisationer. Detta underlag skulle sedan kunna ligga till grund för civilsamhällets organisationer i arbetet med att engagera människor i deras verksamhet. För är det en avgörande demokrati- och tillgänglighetsfråga att alla som vill har möjlighet att engagera sig och delta i ideella organisationer. Att delta i ideellt arbete eller aktiviteter i civilsamhällets organisationer bidrar till att stärka sammanhållningen mellan människor från olika delar av samhället. Tyvärr finns det en mängd trösklar som gör att människor stängs ute. Det kan handla om allt från ekonomiska hinder i form av avgifter för medlemskap, nödvändig utrustning osv. till interna strukturer som omedvetet diskriminerar vissa grupper av människor. Dessa hinder för människors engagemang och deltagande i det civila samhällets organisationer bör i möjligast mån undanröjas. Regeringen bör därför ge MUCF i uppdrag att ytterligare utreda och se över vad som hindrar underrepresenterade gruppers deltagande i det civila samhällets organisationer. Sprida goda exempel på samverkan, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 1. Det goda samhället skapar vi tillsammans. Vi anser att en del av svaren på de utmaningar som vi ser i dagens samhälle finns i ett fördjupat och förbättrat samarbete mellan skola, sjukvård, socialtjänst, äldreomsorg, kultur och det civila samhället. Här finns stora möjligheter att använda sig av varandras kunskap och engagemang, och det är viktigt att ta fram och analysera de goda exempel som finns när det gäller ökad samverkan. Det kräver dock tydliga politiska signaler om att detta är ett prioriterat och viktigt arbete. Här kan staten spela en viktig roll genom att systematiskt sammanställa och sprida goda exempel på samverkan mellan civilsamhället och offentliga samhällsfunktioner. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Civilsamhällets bidag till integration, punkt 10 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 11. Jag anser att det finns hinder i systemen för ökad integration. Det är viktigt att alltid se till individen, oavsett om en person kommer att få stanna i eller inte. Jag vill att den enskilda människan ska få utvecklas genom samröre med andra. Det handlar om bildning, inte bara utbildning, och tillgång till civilsamhället, däribland folkbildningen. Jag anser att civilsamhället ska ges bättre möjligheter att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället. Säkerhet i lokaler, punkt 11 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 17. Antisemitism och annan intolerans sprider sig i samhället. Därför är det viktigt att vi tar tydliga steg för att komma ihåg historien och öka kunskaperna om extremism och Förintelsen. För att öka tryggheten för utsatta grupper anser jag att vi bör se över möjligheten att stärka säkerheten i lokaler som tillhör trossamfund och utsatta organisationer i civilsamhället. Ideella föreningar och konkurrensrätten, punkt 13 (V) av (V).