bet · H701UU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Hon uttryckte vidare att det är av vikt för utveckling att de grundläggande fri- och rättigheterna och rättsväsendets oberoende fortsättningsvis respekteras. Utskottet återkommer till andra frågor om mänskliga rättigheter i under avsnittet Mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att har ett gott samarbete med inom många områden, trots avsaknad av diplomatiska relationer. Bland annat håller årliga handelsöverläggningar med landet på statssekreterarnivå. är en välutvecklad demokrati med god efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. Utskottet vill påminna om att och EU har ett intresse av att säkra deltagande i internationella organisationer. är t.ex. medlem i WTO, Asiatiska och Internationella civila luftfartsorganisationen () och bidrar i dessa forum på ett positivt och meningsfullt sätt till internationell samverkan. Utskottet skulle välkomna en utveckling som t.ex. återigen möjliggjorde observatörskap för i WHO. Utskottet vill därmed uppmana regeringen att fortsätta utveckla relationerna med . Med anledning av motionsyrkandet om namnfrågan noterar utskottet att finansminister på riksdagsfråga 2018/19:493 har svarat att avgör hur länders och områdens namn anges i folkbokföringen och att vad som anges i folkbokföringen inte reglerar hur ska skrivas på svenska i andra sammanhang i . Utskottet konstaterar att regeringen använder den vedertagna benämningen . Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utskottet att motionerna 2019/20:2830 yrkande 8, 2019/20:3024 yrkande 4, 2019/20:3393 yrkandena 1, 2, 9 och 10, 2019/20:3394 yrkandena 1–3, 2019/20:3398 yrkande 1, 2019/20:3398 yrkande 2 i denna del, 2019/20:3399 yrkandena 1–3 och 8–10 samt 2019/20:3401 yrkandena 3 och 11 har blivit besvarade. I kommittémotion 2019/20:2818 yrkande 14 anför m.fl. (KD) att måste driva att EU och andra länder i största möjliga utsträckning når enighet i sitt förhållningssätt till , t.ex. när det gäller kinesiska investeringar, påverkansmetoder och den omfattande kinesiska underrättelseinhämtningen. I kommittémotion 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att behöver ha förmåga att skydda näringsliv och forskning mot industrispionage. Enligt samma motion yrkande 4 ska regeringen ge underrättelsemyndigheterna i uppdrag att utveckla en strategi för hur svenska universitet och högskolor ska kunna arbeta med screening och vid behov samarbeta om detta. Vidare i yrkande 6 anges att ökad samverkan om cybersäkerhet mellan offentliga och privata aktörer liksom samarbeten med andra länder är ett viktigt steg för att stärka cybersäkerheten. Det är betydelsefullt att nå en gemensam europeisk linje när nästa generations infrastruktur för mobil kommunikation byggs ut för att göra 5G-näten säkrare. Det finns också ett stort behov av att stärka samarbetet i i frågor om cybersäkerhet och 5G. I motion 2019/20:3394 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att den svenska staten bör ta ett större ansvar för stärkt skydd av olika värden inom det svenska näringslivet. För att värna vårt fria samhälle behövs nya restriktioner och förbud mot användning av strategiska verktyg såsom uppköp, statligt backade investeringar, ägande av känsliga tillgångar och ekonomisk kontroll över svenska företag. I motion 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att inte bör gå in i nya samarbeten med som bidrar till att uppnå globala strategiska målsättningar på bekostnad av rådande internationell rättsordning och demokratiska värderingar. I motion 2019/20:3399 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att den transatlantiska länken behöver stärkas politiskt, ekonomiskt och militärt för att de västerländska demokratierna tillsammans ska kunna stå emot konkurrensen och de säkerhetspolitiska hoten från . I samma motion yrkande 12 anförs att har ett intresse av att EU och andra länder i största möjliga utsträckning når enighet i sitt förhållningssätt gentemot när det gäller 5G, liksom när det gäller andra kinesiska investeringar, påverkansmetoder och den omfattande kinesiska underrättelseinhämtningen. Vidare anförs i yrkande 13 att ska ha ett robust system för granskning av utländska investeringar som kan hota säkerhet och allmän ordning. Regeringen bör säkerställa att det går att stoppa direktinvesteringar i digital infrastruktur eller andra samhällsviktiga anläggningar som kan skada säkerhet. Enligt yrkande 14 bör regeringen ta fram en strategi för hur ska hantera potentiell säkerhetsproblematik när det gäller att kinesiska studenter, forskare och utvecklare knutna till svenska universitet, högskolor och företag enligt kinesisk underrättelselagstiftning är skyldiga att bistå i underrättelseverksamhet. I motion 2019/20:3403 av m.fl. (L) yrkande 1 anförs att bör skärpa lagstiftningen vid internationell upphandling av känslig svensk infrastruktur. I samma motion yrkande 2 anförs att regeringen bör göra förebyggande insatser för att öka kompetensen hos företag och myndigheter om cyberkrigföring, påverkansarbete och informations-inhämtning av tredjeland. Vidare anförs i yrkande 3 att inom EU bör verka för att ta fram en gemensam strategi för att motverka kinesiskt inflytande över europeisk känslig infrastruktur. instämmer med regeringen om att de nationella svenska säkerhetsintressena, definierade i den svenska säkerhetsstrategin samt genom den svenska säkerhets- och försvarspolitiken, ska vara vägledande i alla aspekter av förbindelserna med som har bäring på säkerhet. Det är viktigt att EU och likasinnade länder samarbetar och agerar gemensamt när det gäller de säkerhets- och försvarsutmaningar som det ökade kinesiska globala inflytandet innebär. Utskottet anser även att kontakter med , inklusive den kinesiska försvarsmakten inom ramen för FN:s fredsbevarande insatser, är värdefulla på många sätt och ska bejakas. Regeringen behöver dock beakta geopolitiska målsättningar, inte minst i närområde och . När det gäller motionsförslag om att regeringen ska förbättra relationerna med och andra västerländska demokratier för att stärka den transatlantiska länken anser utskottet inte att det på försvarspolitiska grunder nu finns skäl att vidta åtgärder, med hänsyn till att regeringen bereder en försvarspolitisk proposition och att Försvarsberedningen betonar vikten av den transatlantiska länken. föreslås därför avstyrka motion 2019/20:3399 yrkande 7. Regeringen har genomfört en rad åtgärder relaterade till påverkanskampanjer, t.ex. tagit fram en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet, vilken utskottet har uttryckt sitt stöd för (skr. 2016/17:213, bet. 2017/18:FöU4, rskr. 2017/18:142). I betänkande 2018/19:FöU7 uttryckte sig utskottet också positivt till regeringens arbete med att verka för att säkerhetsskyddslagstiftningen bättre motsvarar de förändrade kraven på säkerhetsskydd inom informationssäkerhetsområdet. I yttrande 2019/20:FöU4y, som tillstyrkte proposition 2019/20:15 om skydd av säkerhet vid radioanvändning, betonade utskottet att förslagen i propositionen bedömdes ligga inom ramen för den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet och att förslagen kompletterade den lag om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster som tidigare stiftats för att genomföra EU:s direktiv om nät- och informationssäkerhet (NIS-direktivet) i svensk rätt (prop. 2017/18:205, bet. 2017/18:FöU14, rskr. 2017/18:375). Utskottet ser i sammanhanget också fortsatt positivt på det nationella center för att öka informations- och cybersäkerheten som aviserats av regeringen. Utvecklingen av ett nytt center förutsätts vara ytterligare ett sätt att bedriva förebyggande och kunskapsuppbyggande insatser i fråga om informationssäkerhet, cyberkrigföring, påverkansarbete och informations-inhämtning av tredje land. Utskottet vill inte föregripa centrets uppstart och utveckling, och föreslår därför att utrikesutskottet avstyrker motionerna 2019/20:3403 yrkande 2 om förebyggande och kunskapsuppbyggande insatser på området och 2019/20:3394 yrkande 5 om att kinesiskt påverkansarbete i ska förebyggas och motverkas. Det är vidare viktigt att har god förmåga att skydda näringsliv och forskning från industrispionage. Ett utvecklat informations- och cybersäkerhetsarbete är också viktigt i detta sammanhang. Mot bakgrund av vad utskottet har uttryckt om de initiativ som regeringen redan har tagit bör motion 2019/20:3393 yrkande 3 i ämnet också avstyrkas av utrikesutskottet. I betänkande 2018/19:FöU6 uttryckte utskottet ett stort behov av att på olika sätt och genom olika typer av åtgärder förbättra skyddet för totalförsvarsverksamheten. skydd för totalförsvarsverksamhet skulle bl.a. analysera möjligheterna till statlig förköpsrätt av viss fast egendom och bedöma om åtgärder krävs för att åstadkomma ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur. Då kommitténs betänkande är under beredning inom ser utskottet inte skäl för att föregripa det pågående arbetet och anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna 2019/20:3403 yrkande 1 om att skärpa lagstiftningen vid internationell upphandling av känslig svensk infrastruktur och 2019/20:3399 yrkande 13 om att direktinvesteringar i digital infrastruktur eller andra samhällsviktiga anläggningar som kan skada säkerhet ska kunna stoppas. De svenska underrättelsemyndigheterna spelar i sammanhanget en viktig roll. anser att det är viktigt att relevanta myndigheter samverkar i förhållande till främmande makt, bl.a. när det gäller underrättelseverksamhet och vid påverkanskampanjer. Utskottet anser dock att det bör göras noggranna överväganden innan nya uppdrag ges, med tanke på redan givna uppdrag och resursbehoven hos aktuella myndigheter, t.ex. i fråga om förslaget att underrättelsemyndigheterna ska utveckla en strategi för hur svenska universitet och högskolor ska arbeta med screening av kinesiska studenter och forskare. Utskottet anser sig inte berett att tillstyrka aktuella yrkanden. Utskottet föreslår därför att utrikesutskottet avstyrker motionerna 2019/20:3393 yrkande 4, 2019/20:3398 yrkande 1 och 2019/20:3399 yrkande 14. Som utskottet också uttryckte i yttrande 2019/20:FöU4y får det mot bak-grund av den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet och redan pågående samarbeten mellan de nordiska länderna och inom EU inte heller anses finnas anledning för utrikesutskottet att tillstyrka förslagen om ett ökat nordiskt samarbete eller EU-samarbete. Motionerna 2019/20:3393 yrkande 6, 2019/20:3399 yrkande 12 och 2019/20:3403 yrkande 3 bör således avstyrkas av utrikesutskottet. välkomnar att regeringen avser att alltid utgå från svenska och EU-gemensamma intressen och värderingar i samröret med liksom att verka för ett mer kraftfullt EU-samarbete i frågor som rör . Utskottet vill i likhet med regeringen även framhålla behovet av att öka samverkan om frågor som rör inom och mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att det finns utmaningar i betoning av statens ansvar för säkerhet och kontroll av internet och att det behövs goda kunskaper i om dessa förhållanden och om de avvägningar som kan bli aktuella. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att samarbetet inom EU behöver utvecklas när det gäller och frågor som rör teknik, innovationer och digitalisering för att såväl stärka europeisk konkurrenskraft som främja berörda europeiska intressen. Utskottet vill framhålla betydelsen av att nå en gemensam europeisk linje när nästa generations infrastruktur för mobil kommunikation byggs ut. När det gäller den femte generationens telekomnätverk (5G) och den fortsatta utbyggnaden av 5G-nät vill utskottet betona att detta kommer att utgöra en bärande del av framtidens samhälle och ekonomi. Därmed kommer det enligt utskottets mening att vara av största vikt att och EU upprätthåller en hög säkerhet kring denna utbyggnad och därmed förmår skydda känsliga data och kommunikation från intrång. Utskottet har berett regeringens proposition Skydd av säkerhet vid radioanvändning (prop. 2019/20:15). Enligt propositionen måste den framtida digitala infrastrukturen, som 5G-nät, vara säkrad mot tekniska, organisatoriska och rättsliga förhållanden som kan hota säkerhet, integritet och tillgänglighet och därigenom skada säkerhet. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att det är mycket viktigt för digitaliseringens utveckling att hitta en säkerhetsnivå som kan möta dagens och framtidens behov och att detta kommer att vara avgörande för den offentliga förvaltningen, näringslivet och enskilda individer. Infrastrukturen som ligger bakom viktiga samhälleliga ekonomiska funktioner skyddas bättre mot manipulering och andra it-angrepp som kan innebära skada för säkerhet genom att man inför ett anpassat skydd av t.ex. 5G-nät. Regeringen hänvisar vidare till Europeiska kommissionens rekommendation (EU) 2019/534 om it-säkerhet i 5G-nät som antogs där utgångspunkten är att framtida 5G-nät kommer att utgöra grunden för en rad tjänster som är nödvändiga för den inre marknadens funktion och för upprätthållandet och driften av vitala samhälleliga och ekonomiska system. Regeringen pekar även på kommissionens bedömning att följderna av systemomfattande och utbredda störningar kommer att bli särskilt allvarliga och menar att åtgärder bör vidtas för att underbygga en hög gemensam it-säkerhetsnivå i 5G-nät. Rekommendationen är inriktad på it-säkerhetsrisker i 5G-nät och på att ge vägledning om lämpliga riskbedömnings- och riskhanteringsåtgärder. Kommissionen påtalar att både tekniska faktorer och andra faktorer är viktiga att beakta vid hanteringen av it-säkerhetsrisker, bl.a. aspekter som rör behovet av att skydda näten under hela deras livscykel och behovet av att all relevant utrustning omfattas när det gäller 5G-nätens konstruktion, utveckling, upphandling, utbyggnad, drift och underhåll. Medlemsstaterna rekommenderas därför att göra en riskbedömning av 5G-nätinfrastrukturen som innefattar en kartläggning av de känsligaste elementen där säkerhetsbrister skulle få betydande negativa konsekvenser. Medlemsstaterna uppmanas även att se över nationella säkerhetskrav och riskhanteringsmetoder för att ta hänsyn till it-säkerhetshot som kan uppstå på grund av tekniska faktorer som 5G-nätens särskilda tekniska egenskaper och andra faktorer som den rättsliga och politiska ram som leverantörer av informations- och kommunikationsteknik kan vara föremål för i tredjeländer. Utskottet vill i sammanhanget även understryka behovet av riskbedöm-ningsanalyser kring 5G och cybersäkerhet och vikten av ett stärkt samarbete och ett gemensamt förhållningssätt inom EU liksom när det gäller 5G-nätens säkerhet. Utskottet anser att säkerhetsarbetet behöver fortsätta inom och EU, och kontrollen måste säkerställas över både infrastrukturen och leverantörsledet. När det gäller frågan om riskanalyser kan utskottet konstatera att regeringen gav () i uppdrag att lämna ett förslag till riskanalys för it-säkerhet i svenska 5G-nät i enlighet med kommissionens rekommendation (dnr I2019/01414/D). Uppdraget redovisades till regeringen . riskanalys lämnades därefter till kommissionen (dnr I2019/01992/D) . När det gäller nordiskt samarbete kan utskottet konstatera att de nordiska länderna har ingått ett fördjupat samarbete om 5G och att det under det nordiska statsministermötet i presenterades en avsiktsförklaring som slår fast de nordiska ländernas vision. Avsiktsförklaringen innebär att ska vara den första sammanlänkade 5G-regionen i världen och identifierar områden där det nordiska samarbetet behöver intensifieras. Utskottet välkomnar det förhållningssätt och de grundsatser som regeringen redogör för i sin skrivelse om infrastruktur för mobil kommunikation och tjänster. Med utgångspunkt från att 5G kommer att vara en bärande del av framtidens samhälle och ekonomi vill utskottet betona vikten av att fortsatt och kontinuerligt verka för ett stärkt samarbete och gemensamt förhållningssätt inom EU och i frågor om 5G-nätens säkerhet och cybersäkerhet. Regeringen pekar i skrivelse 2019/20:18 på att kinesiska investeringar kan bidra till att möta den globala efterfrågan på investeringar i infrastruktur men också på att finansiering ibland även åtföljs av krav på politiska motprestationer från mottagarländerna. Utskottet vill i detta sammanhang peka på den pågående utveckling där , genom statskontrollerade företag, investerar i känslig infrastruktur, vilket innebär att har ett mycket stort inflytande över infrastruktur som bl.a. vägar, hamnar, järnvägar och flygplatser över hela världen. Utskottet kan konstatera att på så sätt har skaffat sig ett strategiskt inflytande som och EU måste förhålla sig till. Utskottet anser därför att inom EU bör verka för att ta fram en gemensam strategi för att säkerställa och värna EU:s inflytande över europeisk känslig infrastruktur. När det gäller behovet av ändringar och skärpningar i lagstiftningen vid internationell upphandling av känslig svensk infrastruktur anser utskottet att detta är en fråga som har stor betydelse för den fortsatta utvecklingen i och att det därför bör uppmärksammas framgent för att freda svenska intressen från utländskt inflytande och påverkansarbete. Utskottet kan konstatera att regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över vissa frågor i regelverket som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet och att kommittén lämnade ett delbetänkande samt ett slutbetänkande . Till de förslag som kommittén lämnat hör bl.a. att införa ett statligt kontrollsystem med möjlighet för staten att granska och ytterst villkora eller förbjuda överlåtelser och upplåtelser av utpekad egendom som är av väsentligt intresse för totalförsvaret. Det gäller hamnar, flygplatser och fastigheter i områden med geografiska förhållanden av väsentlig betydelse för det militära försvaret. Förslag lämnas även om att införa krav på att fysiskt skyddade anläggningar som inrättats för behov inom civilt försvar endast får avvecklas, överlåtas eller upplåtas av en kommun eller ett landsting efter medgivande från staten. Kommittén föreslår även att det införs en generell uttrycklig skyldighet i lag för kommuner och landsting att beakta totalförsvarets krav i sin verksamhet samt att staten genom ges en utökad möjlighet att tillvarata totalförsvarets intressen i den fysiska planeringsprocessen. Utredningen är ute på remiss, men utskottet vill framföra att bör anamma flera av kommitténs förslag så att staten ges en större möjlighet att avslå överlåtelser och upplåtelser som kan ge inflytande till andra statsmakter. Utskottet vill i detta sammanhang även peka på att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas (dir. 2019:50). Syftet är att kontrollera uppköp och strategiska förvärv av bolag med säte i vars verksamhet eller teknologi har betydelse för säkerhet eller allmän ordning. I uppdraget till utredaren ingår bl.a. att analysera vilka utländska direktinvesteringar som ska omfattas av regler om granskning, att föreslå under vilka förutsättningar utländska direktinvesteringar ska kunna hindras och vilka förbehåll för sådana investeringar som bör kunna ställas upp, att föreslå vilken befintlig myndighet som ska ansvara för granskning av utländska direktinvesteringar, att föreslå de anpassningar och kompletterande bestämmelser som är nödvändiga för att EU-förordningen om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen ska kunna tillämpas i samt att lämna nödvändiga författningsförslag. Enligt direktiven ska uppdraget, i den del som det avser att lämna förslag på anpassningar och kompletterande bestämmelser till EU-förordningen, redovisas och i den del som det gäller att föreslå ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar redovisas . Utskottet noterar även att flera medlemsländer, t.ex. , och , redan har skärpt sina nationella lagstiftningar vid utländska direktinvesteringar, och utskottet vill därmed föreslå att även följer efter, genom att beakta de eventuella lagändringar som föreslås av den särskilda utredaren, med avsikten att stärka skyddet för känslig svensk infrastruktur från utländska investeringar. Utskottet uppmanar regeringen att verka för att inom EU ta fram en gemensam strategi för att säkerställa och värna EU:s inflytande över europeisk känslig infrastruktur. När det gäller behovet av ändringar och skärpningar i lagstiftningen vid internationell upphandling av känslig svensk infrastruktur anser utskottet att detta är en fråga som har stor betydelse för den fortsatta utvecklingen i och att det därför bör uppmärksammas framgent för att freda svenska intressen från utländskt inflytande och påverkansarbete. noterar med anledning av motion 2019/20:3393 att regeringen lämnat förslag till om ändringar i lagen om elektronisk kommunikation och offentlighets- och sekretesslagen för att kunna skydda säkerhet vid användning av radiosändare (prop. 2019/20:15). Förslaget har beretts av trafikutskottet (bet. 2019/20:TU4, rskr 2019/20:74). I likhet med motionärerna anser utskottet att det finns ett behov av att stärka samarbetet i och EU när det gäller skyddet för viktig infrastruktur. Utskottet vill utöver den digitala infrastrukturen tillägga vikten av att skydda annan vital infrastruktur i samhället, såsom energiinfrastruktur, och framhålla vikten av att inte minst söka ett gemensamt nordiskt förhållningssätt i dessa frågor. anser därför att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2019/20:3393 yrkande 6 delvis i berörd del och föreslå att riktar ett tillkännagivande till regeringen enligt det som förordas ovan. I den mån det som anförs sammanfaller med det som sägs i motion 2019/20:3399 yrkande 12 kan den anses tillgodosedd, och utrikesutskottet bör därför även delvis tillstyrka detta yrkande i denna del. anför vidare att ett stort antal svenska företag är etablerade i eller handlar med , och för många av dessa är den snabbväxande och dynamiska kinesiska marknaden central för den fortsatta utvecklingen. Kinesiska investeringar har även bidragit till att skapa och bibehålla ett stort antal arbetstillfällen i . Utskottet konstaterar att det finns en hel del risker och utmaningar förknippade med på innovationsområdet, exempelvis bristande skydd för immaterialrätten, industrispionage, sammanflätningen av det militära med det civila, bristande skydd för den personliga integriteten och betoning av statens ansvar för säkerhet och kontroll av internet. Det är därför utskottets mening att det är ytterst viktigt att de svenska företagens immateriella tillgångar skyddas. Utskottet finner det positivt att regeringen avser att arbeta för att få att delta i internationella multilaterala samarbeten för standardisering, öppenhet och etik när det gäller teknik och innovation samt immaterialrätt. Utskottet håller vidare med regeringen om att samarbetet inom EU behöver utvecklas när det gäller frågor som rör och teknik, innovationer och digitalisering, både för att stärka europeisk konkurrenskraft och för att främja berörda europeiska intressen. Vidare behöver även samverkan mellan svenska myndigheter, näringsliv och forskningsinstitutioner utvecklas när det gäller frågor som rör och teknik, innovationer och digitalisering. Kinesiska investeringar i infrastruktur i andra länder kan bidra till förverkligandet av Agenda 2030 och . Utskottet instämmer i regeringens syn att det är avgörande att dessa investeringar görs på ett öppet, ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt och följer internationell rätt och internationella standarder. Utskottet noterar även förhandlingarna om det omfattande investeringsavtalet mellan och som ska ersätta de 26 befintliga bilaterala investeringsfördragen mellan 27 enskilda EU-medlemsstater och genom ett enda övergripande investeringsavtal.