bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att fler karriärtjänster för lärare kommer att inrättas i utanförskapsområden. reglerar skollagen (2010:800) huvudmannens skyldighet vad gäller att låta nya lärare och förskollärare genomföra en introduktionsperiod. Av 2 kap. 22 a § första stycket skollagen följer att en huvudman som har anställt en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen ska se till att läraren eller förskolläraren i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas genomför en introduktionsperiod inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet, om inte läraren eller förskolläraren har genomfört en sådan introduktionsperiod. Av andra stycket i paragrafen framgår vissa undantag från huvudregel att en huvudman, en kommun eller en fristående skola, som anställt en lärare eller förskollärare ska se till att läraren eller förskolläraren genomför en introduktionsperiod på minst ett läsår eller motsvarande. Bland dem som är undantagna från huvudregeln om en introduktionsperiod finns bl.a. obehöriga lärare (se även förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare). har meddelat föreskrifter om introduktionsperiod för lärare och förskollärare (2014:44). har också tagit fram stödmaterial för den som är rektor eller förskolechef och ansvarar för att planera introduktionsperioden och för att utse en . Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner har i delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51) föreslagit att skollagen ska justeras för att tydliggöra att det är vid första anställningen som introduktionsperioden ska genomföras för lärare eller förskollärare med behörighetsgivande examen. Av skollagen ska det också framgå att huvudmannen ska sträva efter att läraren eller förskolläraren får genomföra introduktionsperioden inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet. Skolinspektionen bör enligt utredningen få i uppdrag att granska huvudmännens genomförande av introduktionsperioden (s. 281). Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). När det gäller yrkanden om minskad administration för lärare och skolledare vill utskottet hänvisa till det pågående arbetet på området, exempelvis uppdrag inom ramen för de nationella skolutvecklings-programmen samt flera propositioner som har bifallits av , nu senast proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala, där ett uttalat syfte varit att minska lärarnas administrativa börda. Utskottet vill också framhålla att Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner i sitt slutbetänkande (SOU 2018:17) har lämnat ett flertal förslag som handlar om lärarnas administrativa börda. Utskottet vill avvakta beredningen av dessa förslag. I den sakpolitiska överenskommelsen är partierna överens om ett flertal åtgärder som har bäring på de aktuella yrkandena enligt följande. Resurser tillförs för att anställa fler lärarassistenter. Vidare ska nationella riktlinjer tas fram för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärarna. Ett uppdrag till ska ges efter vårändringsbudgeten. Utskottet vill avvakta det fortsatta arbetet. Också i regeringsförklaringen anförde statsministern att resurser tillförs för att anställa fler lärarassistenter. Utskottet anser mot ovanstående bakgrund att någon åtgärd från inte är motiverad. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:378 (SD) yrkande 18, 2018/19:668 (V) yrkande 6, 2018/19:1541 (M), 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 96, 2018/19:2841 (C) yrkande 12, 2018/19:2893 (KD) yrkandena 10–13 och 25 och 2018/19:2918 (M) yrkande 16. Ett system med karriärtjänster med syftet att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat har genomförts. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen har initierat en översyn av karriärstegsreformen genom Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Utredningen har i sitt slutbetänkande lämnat förslag som berör karriärstegsreformen (SOU 2018:17). Utskottet vill inte föregripa den fortsatta beredningen av betänkandet. Utskottet vill också påminna om att partierna i den sakpolitiska överenskommelsen är överens om att ett professionsprogram för lärare och rektorer med grund i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) ska införas . Det fortsatta arbetet bör enligt utskottet avvaktas. Utskottet anser mot den bakgrunden att det inte är motiverat med någon åtgärd från med anledning av yrkanden om karriärtjänster och avstyrker därmed motionerna 2018/19:668 (V) yrkande 1, 2018/19:2046 (L) yrkande 3, 2018/19:2835 (M) yrkande 11 och 2018/19:2841 (C) yrkande 10. När det gäller yrkandena om att fler karriärtjänster ska inrättas i utanförskapsområden hänvisar utskottet till den sakpolitiska överenskommelsen där partierna är överens om att fler karriärtjänster ska inrättas i utanförskapsområden och att statsministern återkom till detta i regeringsförklaringen. Utskottet anser att det fortsatta arbetet ska avvaktas och avstyrker motionerna 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 88 och 2018/19:2918 (M) yrkande 15. Det är enligt utskottets mening mycket viktigt att nyutexaminerade lärare får en god introduktion till läraryrket. Utskottet ser dock ingen anledning att föregripa beredningen av förslagen i delbetänkandet från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (SOU 2017:51) som bl.a. sett över frågan om hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:2833 (M) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillfälligt undantag för pensionerade lärare från kravet på lärarlegitimation för att kunna sätta betyg och tydligare legitimations- och behörighetskrav för lärare. Jämför reservation 14 (M) och 15 (L). I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 17 efterfrågas ett tillfälligt undantag för pensionerade lärare från kravet på lärarlegitimation för att kunna sätta betyg. Enligt motionärerna innebär dagens stelbenta regler ett slöseri med kompetens och resurser. I motion 2018/19:2578 av (M) efterfrågas en granskning och översyn av . Enligt motionären finns det behov av att skyndsamt göra en översyn av verksamheten mot bakgrund av att i sina beslut i flertalet fall gått emot Skolinspektionens rekommendation och utredning. I partimotion 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås att legitimations- och behörighetskraven för lärare ska bli tydligare för att öka undervisningens kvalitet. Bakgrund och gällande rätt har tidigare genom ändringar i skollagen (2010:800) beslutat att införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Regleringen i skollagen kompletteras av bestämmelser i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighetsförordningen) och av föreskrifter från , som är den myndighet som meddelar legitimationen. Enligt huvudregeln i 2 kap. 13 § skollagen får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisning i skolväsendet. Vidare får i huvudsak endast legitimerade lärare eller förskollärare anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §). Det är endast lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen enligt behörighetsförordningen som efter ansökan ska meddelas legitimation av (2 kap. 16 § skollagen). Av 2 kap. 16 § tredje stycket skollagen framgår att prövning efter ansökan kan avse även ytterligare behörighetsgivande utbildning som läraren eller förskolläraren har slutfört med tillfredsställande resultat. Med ytterligare behörighetsgivande utbildning avses alla typer av utbildning som ger läraren eller förskolläraren behörighet att undervisa i ämnen, årskurser och skolformer utöver vad som följer av en behörighetsgivande examen. Utbildningen kan ha slutförts före, med eller efter den behörighetsgivande examen. Ansökan kan även avse ytterligare behörighet på annan grund än utbildning (prop. 2012/13:187 s. 42). Det ska anges på legitimationen vilken behörighet läraren eller förskolläraren har att bedriva undervisning i skolväsendet, dvs. vilken eller vilka skolformer eller fritidshem, årskurser eller motsvarande, ämnen eller ämnesområden som behörigheten avser (2 kap. 16 § fjärde stycket skollagen och 4 kap. 4 § behörighetsförordningen). Det är alltså inte legitimationen i sig utan behörigheten som styr var i skolväsendet läraren eller förskolläraren får undervisa. I skollagen finns vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 17 §). Bland annat får lärare som saknar legitimation och behörighet för undervisningen trots det bedriva undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har bemyndigats att meddela föreskrifter om vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses. Enligt förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare avses med särskild pedagogisk inriktning waldorfpedagogisk inriktning (1 kap. 4 §). Av 27 kap. 4 § första stycket skollagen framgår att efter anmälan av Skolinspektionen prövar frågor om lärares och förskollärares fortsatta rätt att inneha legitimation och om varning ska meddelas. Grunderna för disciplinpåföljd regleras i 2 kap. 23 § skollagen. I 28 kap. 4 § skollagen sägs bl.a. att beslut av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner, överlämnade delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). Av delbetänkandet framgår bl.a. att utredningen identifierat ett antal problem som följer av hur reglerna i behörighetsförordningen är utformade. Utredningen presenterar bl.a. följande förslag på ändringar (s. 134 f.): – Behörighet grundat på erfarenhet: En legitimerad lärare eller förskollärare som under sammanlagt minst 8 läsår före har bedrivit undervisning i fritidshemmet, i förskoleklassen, i utbildning i svenska för invandrare eller undervisning som avser särskilt stöd trots att hans eller hennes utbildning inte ger behörighet till detta ska vara behörig att bedriva undervisningen. En legitimerad lärare eller förskollärare som under sammanlagt minst 8 läsår har bedrivit undervisning i ett ämne eller ett ämnesområde men där undervisningen bedrivits i mer än en skolform ska vara behörig att undervisa i ämnet eller ämnesområdet i aktuella årskurser och skolformer förutsatt att ämnet eller ämnesområdet har samma ämnesplan i de olika skolformerna. För en legitimerad lärare eller förskollärare som är född är den tid som undervisningen ska ha bedrivits minst 4 läsår eller . – Behörighet att undervisa i årskurs 1–3 i praktiska och estetiska ämnen: Den som är behörig att undervisa i ett eller flera praktiska eller estetiska ämnen i någon av årskurs 4–9 eller gymnasieskolan ska vara behörig att undervisa i detta eller dessa ämnen även i årskurs 1–3. – Behörighet att undervisa i ämnen i årskurs 4–6: Det ska vara möjligt för legitimerade lärare att bli behöriga att undervisa som lärare i enstaka ämnen i årskurs 4–6. Det ska inte längre krävas att läraren kompletterar sina behörigheter med minst fyra ämnen, varav tre av ämnena är svenska, matematik och engelska, för behörighet att undervisa i årskurs 4–6. För att denna behörighet ska kunna ges ska det krävas att den kompletterande utbildningen i ämnet kan anses motsvara kraven i en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 4–6 både i fråga om poängomfattning och ämneskunskaper. – Behörighet att undervisa i gymnasieskolans introduktionsprogram: Den som är behörig att undervisa i ett eller flera ämnen i gymnasieskolan eller i årskurs 7–9 ska även vara behörig att bedriva undervisning i detta eller dessa ämnen i gymnasieskolans introduktionsprogram. – Behörighet för yrkeslärare att undervisa i andra ämnen än yrkesämnen i gymnasieskolan: En lärare som har avlagt en yrkeslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) ska, utöver att vara behörig att undervisa i det eller de yrkesämnen för vilka lärarens yrkeskunskaper är relevanta, även vara behörig att undervisa i andra ämnen för vilka lärarens kompetens är relevant. Utredningen har remissbehandlats och bereds inom (). Vissa övriga förslag från utredningen som berör legitimation och behörighet behandlades i proposition /18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas och i proposition 2017/18:182 Samling för skolan. beslutade med anledning av framlagda förslag att undantaget i skollagen för fritidspedagoger eller motsvarande att få bedriva undervisning i fritidshemmet utan legitimation eller behörighet ska tas bort fr.o.m. (bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:430). ställde sig också bakom förslaget att förlänga tiden till utgången av när det gäller övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna (bet. 2017/18:UbU27, rskr. 2017/18:310). Av Skolmyndighetsutrednings betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) framgår bl.a. följande. Lärar- och förskolläraryrkena behöver liksom rektors- och förskolechefsyrkena bli attraktivare så att alla elever och barn får sin utbildning av legitimerade och behöriga lärare eller förskollärare och så att rektorer och förskolechefer utövar ett gott ledarskap utifrån bl.a. kraven i skollagen och andra författningar. Professionerna behöver lyftas fram och ges likvärdiga möjligheter att utveckla sin professionalism. Utredningen föreslår därför att i skolväsendet ska inrättas och förläggas till . Det ska samverka med en ny föreslagen skolmyndighet i syfte att få regional anknytning. Institutet föreslås få i uppgift att utfärda legitimation till lärare och förskollärare, besluta om standarder för yrkesutvecklingen, erbjuda professionsprogram med en tydlig progression och även annan kompetensutveckling till rektorer, förskolechefer, lärare och förskollärare. Skolchefer eller motsvarande och lokala politiker inom skolväsendet bör komma i fråga för kortare kompetensutvecklingsinsatser. Pågående satsningar som Lärarlönelyftet, karriärstegsreformen och Lärarlyftet II föreslås föras över från till i skolväsendet. Detta medför hantering av statsbidrag som avser kompetensutveckling. Likaså föreslås att institutet ska ansvara för befattningsutbildningen för rektorer m.fl. föreslås bli förlagt till institutet. Betänkandet bereds i (). När det gäller yrkanden om att på olika sätt ändra legitimations- och behörighetsreglerna eller vidta åtgärder för att underlätta för en viss lärarkategori att undervisa i svensk skola och på så sätt ta till vara deras kompetens vill utskottet invänta beredningen som pågår av delbetänkandet från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (SOU 2017:51). I utredningens betänkande finns ett antal förslag om ändringar av reglerna för lärares legitimation och behörighet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:2046 (L) yrkande 2 och 2018/19:2835 (M) yrkande 17. När det sedan gäller yrkandet om en granskning och översyn av vill utskottet påminna om att Skolmyndighetsutredning i sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) föreslår att en ny myndighet, i skolväsendet, ska inrättas. Institutet föreslås få i uppgift att bl.a. utfärda legitimation till lärare och förskollärare. Vidare föreslås bli förlagt till institutet. Beredning av betänkandet pågår i () och utskottet ser inget behov av att föregripa beredningen och avstyrker motion 2018/19:2578 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. inrättandet av ett professionsprogram för lärare, regelbunden fortbildning av lärare, en statlig kompetensutvecklingsgaranti för lärare och fortbildning av obehörig personal inom förskola och skola. Jämför reservation 16 (M), 17 (SD), 18 (C) och 19 (V). I motion 2018/19:2117 av (S) yrkande 2 begärs en översyn av behovet av utbildning för att de som arbetar i skolan ska kunna ge rätt stöd till elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. I kommittémotion 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 5 efterfrågas kompetensutvecklingssatsningar om kränkande behandling, hot och våld för alla lärare och rektorer. I kommittémotion 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 1 framhålls att ett bättre genomförande av förskolans läroplan förutsätter en stärkt kompetens hos förskollärarna. Förskolelyftet bör därför enligt motionärerna permanentas och kompletteras med digital kompetens. Motionärerna i kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) efterfrågar fortbildningsinsatser i fler ämnen, likt Matematiklyftet. I yrkande 12 föreslås att alla lärare ska omfattas av en individuell kompetensutvecklingsplan. Enligt motionärerna är det rimligt med ett krav på regelbunden fortbildning för att behålla sin lärarlegitimation. I yrkande 13 framförs att ett professionsprogram för lärares fortbildning bör inrättas. I yrkande 19 föreslås att en webbaserad modell ska tas fram av berörda myndigheter för att kunna erbjuda ett kompetenslyft för lärare i frågor om att förebygga hot, våld och kränkande behandling i skolan. I motion 2018/19:1532 av (M) yrkande 2 efterfrågas utbildning i digital kompetens inom lärarfortbildningen. Motionärerna framhåller att lärare som klarar av att knyta samman en pedagogisk idé med moderna digitala hjälpmedel bidrar enligt skolforskningen till att elever presterar bättre i skolan. I motion 2018/19:1540 av (M) betonas behovet av god kompetens i fråga om adhd och dyslexi för lärare i förskolan, och gymnasieskolan. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att fortbildning av lärare ska ske regelbundet så att lärarna får ökad kompetens och inte bara vidmakthåller den kunskap de fick under sin lärarutbildning. Denna fortbildning ska ske via ett certifieringssystem på två nivåer: en basnivå och en mer avancerad nivå. I yrkande 3 begärs att en utbildningstrappa för lärare ska införas där tydliga krav ställs på att agera som för lärarkollegor längre ned på utbildningstrappan och skolor med sämre resultat för att kliva högre upp på utbildningstrappan. I yrkande 31 begärs bl.a. att utbildning i hedersproblematik ska erbjudas som obligatorisk fortbildning för skolpersonal i utsatta områden. I yrkande 39 förslås bl.a. att lärare ska besöka andra lärares lektioner och återkoppla till de besökta lärarna för att dessa ska kunna utvecklas i lärarrollen. I kommittémotion 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 20 betonas att alla lärare ska ha grundläggande kunskaper i hur de ska arbeta med elever med funktionsnedsättning. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 43. I motion 2018/19:30 av och (båda SD) föreslås en utbildning för skolpersonal i heders- och radikaliseringsproblematik motsvarande 80–i de områden och kommuner där en sådan utbildning är relevant. Skolpersonalen behöver enligt motionärerna fortbildning för att kunna upptäcka och hjälpa enskilda elever som befinner sig i en utsatt situation. I kommittémotion 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs bl.a. intensifierade insatser när det gäller lärarna i naturvetenskapliga ämnen i . I motion 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 3 föreslås att all skolpersonal ska utbildas i psykisk ohälsa för att tidigt kunna uppmärksamma barn som är drabbade av psykisk ohälsa. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 11 föreslås en översyn av möjligheterna att införa ett nationellt digitalt lärarlyft och införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti för förskollärare, lärare och skolledare för att säkerställa att dessa yrkesgrupper får den kompetensutveckling de behöver. I yrkande 15 föreslås dels att det ska bli enklare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare de arbetar i förskolan, dels att möjligheterna till kompetensutveckling för pedagoger i förskolan ska förbättras. I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 14 efterfrågas en översyn av möjligheterna att ge elever en bra sex- och samlevnadsundervisning genom att bl.a. lärare och rektorer får fortbildning på området. I kommittémotion 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås en utredning av möjligheten att ställa högre krav på huvudmännen att möjliggöra fortbildning av obehörig personal inom förskolan till förskollärare och av obehörig personal inom skolan till lärare. Enligt motionärerna saknas tillräckliga incitament för många huvudmän att hjälpa sina vikarier att bli behöriga förskollärare eller lärare. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 13 föreslås att det ska införas ett professionsprogram för lärare och rektorer i linje med förslagen från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (SOU 2018:17). I motion 2018/19:1403 av (MP) yrkande 3 begärs en utbyggnad av kompetensutvecklingsinsatsen Specialpedagogik för lärande. I motion 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslås att den utbildningsinsats som Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling erbjuder bör förlängas och förstärkas till att omfatta språk-, läs- och skrivutvecklare i alla skolformer från förskolan till gymnasieskolan samt fritidshemmet. Bakgrund och gällande rätt Av 2 kap. 34 § skollagen (2010:800) framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Huvudmannen ska vidare se till att förskollärare, lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Enligt förordningen (2015:1047) med instruktion för ska verket svara för nationellt prioriterad fortbildning och ge stöd i form av annan kompetensutveckling för personal (7 §). Myndigheten ska vidare särskilt ansvara för den statliga befattningsutbildningen enligt förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer (8 §). Med stöd av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor får lärosätena på uppdrag av myndigheter anordna uppdragsutbildning för andra än anställda hos uppdragsgivaren. Exempel på sådan utbildning är den utbildning som lärosätena anordnar på uppdrag av , t.ex. fortbildning av lärare och förskollärare och befattningsutbildningen för rektorer. I skolkommissionens delbetänkande (SOU 2016:38) redovisar kommissionen sin långsiktiga plan när det gäller kompetensförsörjning. Kommissionen gör bl.a. bedömningen att ett nationellt professionsprogram för lärare bör införas och att kompetensutvecklingen av lärare och rektorer ska systematiseras och göras mer likvärdig.