bet · H601JuU13 · 2019-04-15 00:00:00 — Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om kriminalvårdsfrågor. Förslagen rör i korthet följande frågor: • Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall bör förstärkas. • Införande av ett nationellt exitprogram. • En särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott. • Kriminalvården ska öka samarbetet med andra länder för att få fler utländska medborgare att avtjäna straffet i hemlandet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, i första hand med hänvisning till att frågorna redan är uppmärksammade. I betänkandet finns 26 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hot mot kriminalvårdens personal Kriminalvårdens organisation och kapacitet Intensivövervakning med elektronisk kontroll 1.Sociala utfallskontrakt, punkt 1 (KD) 2.Avhopparverksamhet, punkt 4 (C) 3.Genomlysning och utvärdering av straffens innehåll, punkt 5 (M) 4.Verkställighet av fängelsestraff, punkt 6 (M) 5.Oövervakade besök, punkt 7 (SD) 6.Kamerabevakning i cellen, punkt 8 (SD) 7.Tillgängligheten på kriminalvårdsanstalter, punkt 9 (V) 8.Nolltolerans mot narkotika, punkt 12 (KD) 9.Likvärdig kriminalvård för män och kvinnor, punkt 13 (L) 10.Program för personer som begått hedersrelaterade brott, punkt 14 (V) 11.Rätt till grundskoleutbildning, punkt 15 (V) 12.Kriminalvårdens roll i de nationella insatsteamen mot extremism, punkt 16 (KD) 13.Kriminalisera rymningar, punkt 17 (SD) 14.Skärpta regler för när permission kan beviljas och målsägandens inflytande, punkt 18 (SD) 15.Elektronisk övervakning vid permission och transport, punkt 19 (M) 16.Uppdrag till om barn som har föräldrar intagna i anstalt, punkt 22 (V, L) 17.Anpassa anstalterna för familjeliv, punkt 23 (KD) 18.Fängelser anpassade för dem som ska av- eller utvisas samt för livstidsdömda, punkt 24 (SD) 19.Plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar, punkt 25 (M, SD, KD) 20.Hyra fängelseplatser utomlands, punkt 26 (SD) 21.Särskild enhet för unga som begått grova brott, punkt 28 (S, V, MP) 22.Frivårdens närvaro i utsatta områden, punkt 29 (M) 23.Utökad användning av intensivövervakning med elektronisk kontroll, punkt 30 (V) 24.Ökat samarbete med andra länder, punkt 31 (S, C, V, MP) 25.Uppdrag till Kriminalvården att öka antalet överföringar, punkt 32 (M) 26.Statistik om intagnas ursprung och nationalitet, punkt 34 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:2474 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (KD) Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott ställer sig bakom det som utskottet anför om att Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall bör förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 28, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 28 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 6.1. ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa ett nationellt exitprogram och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 36 och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 21. 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 2 (C) Genomlysning och utvärdering av straffens innehåll 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 3 (M) 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkandena 3–5. Reservation 4 (M) 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 5 (SD) 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 6 (SD) 2018/19:295 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 7 (V) Samhällstjänst för personer dömda till fängelse 2018/19:399 av (SD) yrkandena 1 och 2. Hårdare tag mot gängkriminaliteten 2018/19:1650 av (M) yrkandena 3 och 4. 2018/19:2474 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 8 (KD) Likvärdig kriminalvård för män och kvinnor 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 9 (L) Program för personer som begått hedersrelaterade brott 2018/19:295 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 10 (V) 2018/19:295 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 11 (V) Kriminalvårdens roll i de nationella insatsteamen mot extremism 2018/19:2474 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 12 (KD) 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 13 (SD) Skärpta regler för när permission kan beviljas och målsägandens inflytande 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkandena 7–10. Reservation 14 (SD) Elektronisk övervakning vid permission och transport 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 15 (M) Alla skulder ska vara betalda före frigivning 2018/19:399 av (SD) yrkande 3. Hot mot kriminalvårdens personal Endast förnamn på namnbrickan 2018/19:319 av (KD). Uppdrag till om barn som har föräldrar intagna i anstalt 2018/19:759 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 16 (V, L) Anpassa anstalterna för familjeliv 2018/19:2474 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 17 (KD) Fängelser anpassade för dem som ska av- eller utvisas samt för livstidsdömda 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 18 (SD) Kriminalvårdens organisation och kapacitet Plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 19 (M, SD, KD) 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 20 (SD) Åtgärder för att Kriminalvården ska kunna genomföra sitt samhällsuppdrag 2018/19:953 av Kadir Kasirga och (båda S). Särskild enhet för unga som begått grova brott ställer sig bakom det som utskottet anför om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 10, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 37, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 6.2 och 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 21 (S, V, MP) Frivårdens närvaro i utsatta områden 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 22 (M) Intensivövervakning med elektronisk kontroll Utökad användning av intensivövervakning med elektronisk kontroll 2018/19:295 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 23 (V) Ökat samarbete med andra länder ställer sig bakom det som utskottet anför om att Kriminalvården ska öka samarbetet med andra länder för att få fler utländska medborgare att avtjäna straffet i hemlandet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 24 (S, C, V, MP) Uppdrag till Kriminalvården att öka antalet överföringar 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 25 (M) Överföring av kostnadsansvaret för kontraktsvård till Kriminalvården 2018/19:474 av (L). Statistik om intagnas ursprung och nationalitet 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 26 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (MP), (M), (C), (KD) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet ca 50 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. De behandlade yrkandena rör kriminalvården och tar upp frågor om bl.a. återfallsförebyggande arbete, kriminalvårdens kapacitet och överförande av straffverkställighet. Motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall bör förstärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om att införa ett nationellt exitprogram och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. sociala utfallskontrakt och om genomlysning och utvärdering av straffens innehåll. Jämför reservation 1 (KD), 2 (C) och 3 (M). I kommittémotion 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 8 begärs att man i ska pröva det system med sociala utfallskontrakt, s.k. social impact bonds, som finns i och . Systemet innebär att civilsamhället får ekonomisk ersättning från staten i förhållande till hur väl man lyckas med att återanpassa tidigare brottslingar. Motionärerna anför att det borde inrättas en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt samt införas en nationell fond för att göra det attraktivare att investera. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2018/19:2474 av m.fl. (KD) yrkande 4. I partimotion 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om samverkan med socialtjänst och frivilligorganisationer inför frigivning från kriminalvårdsanstalt. Motionärerna anför att inför frigivningen behövs nära kontakter mellan Kriminalvården och , t.ex. för att säkerställa att den frigivne om möjligt har bostad och för att ge honom eller henne råd om försörjning och ekonomi. Även stödorganisationer där före detta kriminella hjälper andra att bryta med kriminalitet fyller en mycket viktig funktion. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att förstärka Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall. Enligt motionärerna handlar det bl.a. om att stärka avhopparverksamheten och samverkan mellan berörda myndigheter och civilsamhället, för att få till stånd en adekvat utslussning. I yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om att införa ett nationellt exitprogram, som ska vara ett adekvat stöd för personer som vill lämna kriminaliteten bakom sig. Även i kommittémotion 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att överväga införandet av ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar. I kommittémotion 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 6.1 begärs ett tillkännagivande om Kriminalvårdens arbete och ansvar för att förebygga återfall i brott bl.a. hos unga brottslingar. Enligt motionärerna måste en översyn göras av Kriminalvårdens åtgärder för att stärka avhopparverksamheten, förstärka tidigare dömdas möjligheter på arbetsmarknaden, förhindra att skulder uppstår för de intagna och stärka samverkan mellan berörda myndigheter för att få till stånd en adekvat utslussning. Enligt samma motion yrkande 14 vill motionärerna se ett ökat arbete med avhopparverksamhet. Vidare vill motionärerna att det görs en samlad översyn av all avhopparverksamhet och en grundlig genomgång av metoder och resultat. I kommittémotion 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en bred genomlysning och utvärdering av straffens innehåll i syfte att stärka Kriminalvårdens arbete mot missbruk och för att hjälpa intagna att få ett jobb när de släpps från fängelset. Vare sig det handlar om korta eller långa fängelsestraff ska målet vara att straffet markerar slutet på den dömdes kriminella bana. Enligt motionärerna finns det därför skäl att utvärdera och vidareutveckla straffens innehåll. om återfall i brott har granskat samhällets insatser för att förebygga återfall i brott. Granskningen redovisades i rapporten i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? (RiR 2015:4) som överlämnades till . sammanfattande slutsatser är att samhällets insatser inte täcker de behov som finns, att insatserna är för få i relation till bedömda behov och att de inte i tillräcklig utsträckning görs koordinerat eller tillräckligt snabbt. bedömning är vidare att det finns betydande brister i myndigheternas planering av och samverkan om de återfallsförebyggande insatserna. Detta bidrar till en risk för dålig hushållning med samhällets resurser och ett ineffektivt system för det återfallsförebyggande arbetet. Forskningen visar att flera faktorer har betydelse för risken för återfall. Det handlar bl.a. om möjligheterna att kunna försörja sig genom arbete, vara fri från missbruk och ha en egen bostad. En tydlig struktur för samverkan om de insatser som har relevans för att förebygga återfall i brott skulle kunna underlätta för myndigheter och andra aktörer att utföra sina respektive grunduppgifter i sammanhanget. Regeringen redovisade sin bedömning av ovannämnda rapport i skrivelsen om återfall i brott (skr. 2015/16:27). Av skrivelsen framgår att regeringen instämde i övergripande slutsats om att det återfallsförebyggande arbetet måste utvecklas ytterligare och att det är särskilt angeläget att hitta nya utvecklade former för samverkan mellan berörda aktörer. Regeringen avsåg enligt skrivelsen att höja ambitionsnivån på en rad områden inom det återfallsförebyggande området. Utskottet instämde i regeringens bedömning av vilka åtgärder som borde vidtas med anledning av iakttagelser och rekommendationer (bet. 2015/16:JuU8). Regeringen ser det som angeläget att stödja organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet, s.k. avhopparverksamhet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4 s. 58). För att göra det möjligt för att lämna bidrag till sådan verksamhet ökades anslaget med . Enligt regleringsbrevet för ska lämna en redovisning till regeringen av vilka organisationer som fått bidrag och vad bidragsmedlen har använts till. (Brå) lämnade rapporten till avhoppare från kriminella grupperingar (rapport 2016:6). Syftet med rapporten var att öka kunskapen om det stöd som erbjuds avhoppare runt om i landet samt att bidra till att utveckla insatserna så att fler personer kan lämna ett liv i kriminella grupperingar. Brå bedömer i rapporten att antalet myndighetsdrivna specialiserade avhopparverksamheter är tillräckligt men att man behöver förbättra förutsättningarna för avhoppare som vänder sig till polisen eller i andra delar av landet än där de myndighetsdrivna avhopparverksamheterna finns. Vidare anser Brå i rapporten att det finns skäl för de myndighetsdrivna specialiserade verksamheterna att se över möjligheten att vidga sina upptagningsområden så att fler avhoppare kan tas emot. Brå anser också att utbytet av erfarenheter i landet behöver öka. I rapporten lämnas ett antal förslag på hur avhopparverksamheten kan förbättras. , efter det att ovannämnda rapport lämnats till regeringen, beslutade om interna riktlinjer för avhopparverksamhet och tillsatte även en nationell samordnare för avhopparverksamhet. inledde i en uppföljning av den avhopparverksamhet som bedrivs inom stadens enhet mot organiserad brottslighet. På uppdrag av socialförvaltningen i gjorde kriminologiska institutionen vid en utvärdering av (sociala insatsgrupper). Vid nationella operativa avdelning finns en nationell samordningsfunktion för avhopparverksamhet vid brottsoffer- och personsäkerhetsverksamheten, som har fått i uppdrag av myndigheten att fördela det tilldelade verksamhetsstödet. Fördelningen har beslutats enligt följande. • fördelas till kommunala förvaltningar som via ansökan kan få ta del av det statliga stödet till avhoppare. • i verksamhetsstöd fördelas till avhopparverksamheterna Passus och Exit vid Stiftelsen . Uppdrag att lämna förslag på en modell för samverkan om återfallsförebyggande insatser Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att lämna förslag på en modell för lokal samverkan på individnivå för att förebygga återfall i brott (Ju2016/08506/). Arbetet skulle enligt beslutet bedrivas i samråd med Kriminalvården, men även med , , och Arbetsförmedlingen samt med andra myndigheter och aktörer som berörs av uppdraget, bl.a. Kommuner och Landsting. I promemorian om uppdraget anges att av de som frigetts från fängelse återfaller enligt Brås återfallsstatistik. Övergången från anstalt till frihet är en kritisk tidpunkt när det gäller risken för återfall. En av regeringens centrala kriminalpolitiska åtgärder är att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Arbetet för att förebygga återfall i brott är en del i detta, och regeringen har för avsikt att höja ambitionsnivån på en rad områden inom det återfallsförebyggande arbetet. Flera åtgärder har redan vidtagits; Kriminalvården har bl.a. fått i uppdrag att utveckla och förstärka insatserna för utslussning. redovisade utredningen, som antagit namnet , sin rapport – en idéskiss (Ju 2016:E). Sammanfattningsvis föreslår följande: • Intagna i fängelse som vill sluta begå brott erbjuds att delta i ett inslussningsprogram som de står under övervakning efter villkorlig frigivning. • Programmet innebär ett samordnat stöd från Kriminalvården och lokala samhällsaktörer på den intagnes hemort (inslussningsgrupp). Det innebär bl.a. att frigivningen är noga förberedd och att det finns en tydlig fortsättning på behandlings- och utbildningsinsatser från anstaltstiden. Någon form av sysselsättning den är garanterad. Skuldrådgivning och hjälp av en stödperson från någon av det civila samhällets organisationer erbjuds. Programmet hålls samman av en tjänsteman (inslussningssamordnare). • Inslussningsarbetet prövas i en försöksverksamhet. Frivilliga kommuner, varav ett antal med s.k. socialt utsatta områden, deltar. I försöks-verksamheten prövas olika möjligheter: frivårdshandläggare eller socialsekreterare som inslussningssamordnare, och hälso- och sjukvårdens planeringsverktyg Samordnad individuell plan (SIP) för kriminalvårdsklienter och ett strukturerat samarbete mellan kommunerna kring de frigivna som behöver byta bostadsort. • Kriminalvården får i uppdrag av regeringen att i nära samverkan med deltagande kommuner och Brå förbereda en försöksverksamhet som kan starta . Brå får i uppdrag att utvärdera verksamheten. Uppdrag till Kriminalvården om försöksverksamhet med inslussningsprogram beslutade regeringen att ge Kriminalvården i uppdrag att förbereda och inrätta försöksverksamhet med inslussningsprogram med utgångspunkt i inslussningsutredningens förslag (Ju2018/02430/). Försöksverksamheten ska vara möjlig att starta och ska pågå t.o.m. . Kriminalvården ska vid planeringen av försöksverksamheten, inklusive dess omfattning, samverka med Brå i syfte att möjliggöra en utvärdering av verksamheten. Minst ett av de områden som har definierat som särskilt utsatta ska ingå i urvalet. I uppdraget ingår att identifiera och involvera relevanta aktörer för uppdragets genomförande som kommuner, landsting, Arbetsförmedlingen, , organisationer i det civila samhället, m.fl. I uppdraget ingår också att tillsammans med dessa aktörer sätta upp former och ramar för arbetet. Utgångspunkten ska vara att så långt möjligt utgå från de inblandade aktörernas kärnverksamhet, befintliga arbetssätt och samverkansformer. Kriminalvården anför följande i årsredovisningen (s. 38). Vi är nöjda med förberedelserna kring regeringsuppdraget om inslussning. Kontakt är etablerad med representanter från kommuner och landsting, samt andra myndigheter och organisationer. Tre försöksverksamheter med inslussningsgrupper kommer att starta i , och . Uppdrag till att utvärdera försöksverksamheten Genom en ändring av regleringsbrevet för Brå beslutade regeringen att ge Brå i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten med inslussningsprogram. I Brås uppdrag ingår att redovisa hur och i vilken omfattning försöksverksamheten har bedrivits. Brå ska även redovisa om och i sådana fall på vilka sätt förutsättningarna för samverkan på individnivå har förändrats samt vilka skillnader i förhållande till ordinarie strukturer som bedöms utgöra nyckelfaktorer i detta sammanhang. Av redovisningen ska framgå berörda aktörers erfarenheter av verksamheten och vilka förutsättningar det finns för att fortsätta bedriva verksamheten nationellt. I den mån det är möjligt ska Brå även göra en bedömning av om verksamheten skapat bättre förutsättningar för att minska återfall i brott samt om den kan förväntas bidra till ett förbättrat utslussningsarbete, särskilt med avseende på de särskilda utslussningsåtgärderna. Uppdraget ska redovisas . I årsredovisningen anför Kriminalvården bl.a. följande om extern samverkan (s. 53). har Kriminalvården tagit fram en strategi för extern samverkan och nya riktlinjer för samverkan med civilsamhället. Dokumenten tydliggör ansvarsområden, identifierar viktiga forum för samverkan och anger inriktning för att skapa större enhetlighet. Implementering och uppföljning av strategidokumenten återstår. Vidare anförs följande (s. 54). Frivården i har bjudits in som en part i två samarbeten om medborgarlöften. Det ena handlar om förstärkt stöd till personer som vill lämna kriminalitet. I fokus är ett område som definierar som särskilt utsatt och som har stora problem med kriminalitet och organiserad brottslighet. Arbetet innebär en förtätad samverkan mellan kriminalvård, socialtjänst och polis i området. Det är också ett sätt att kommunicera Kriminalvårdens verksamhet till allmänheten och synliggöra Kriminalvården som aktör i arbetet för ökad trygghet. Det andra samarbetet riktar sig till personer med missbruksproblem som begår ett stort antal brott, men som inte är så grova. Frivilligorganisationers samverkan med Kriminalvården I i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? (RiR 2015:4) rekommenderar Kriminalvården att verka för att frivilligorganisationer kopplas in i högre grad än . Regeringen anför följande i skrivelsen om om återfall i brott (skr. 2015/16:27 s. 12 f.). Eftersom merparten av de klienter som tas in i anstalt avtjänar fängelsestraff som är kortare än har Kriminalvården endast möjlighet att vidta åtgärder som är anpassade till klienternas behov. Samverkan med andra aktörer, t.ex. Arbetsförmedlingen, , kommuner och landsting är därför en avgörande framgångsfaktor för ett väl fungerande återfallsförebyggande arbete. Regeringen bedömer dock att det finns förutsättningar att i större utsträckning involvera även socialt ansvarstagande företag och civilsamhällets organisationer i arbetet. Regeringen avser därför att genomföra vissa ändringar i förordningen (2002:954) om statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område för att förtydliga utgångspunkterna för bidragsgivningen och därmed skapa bättre förutsättningar för samarbetet. Regeringen överväger vidare att ytterligare höja statsbidragets storlek. För att involvera flera aktörer i det återfallsförebyggande arbetet har justitie- och migrationsministern tagit initiativ till en utvecklad samverkan mellan Kriminalvården och näringslivet genom att bjuda in till ett rundabordssamtal om socialt ansvarstagande företag som del i arbetet. Syftet med samtalet var att utbyta erfarenheter samt identifiera möjligheter och utmaningar för ett samarbete mellan aktörerna. Regeringen utesluter inte att det även på andra områden kan komma att krävas ytterligare åtgärder för att skapa tydligare incitament för samverkan. Vidare övervägs behovet av särskilda regeringsuppdrag, tydligare regleringar i myndighetsinstruktionerna eller uppdrag i myndigheternas regleringsbrev om samverkan med Kriminalvården. Frågorna bereds i . Enligt uppgift från bereder regeringen fortfarande frågan om de ovannämnda ändringarna i förordningen om statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område. I 11 kap. fängelselagen (2010:610) finns bestämmelser om särskilda utslussningsåtgärder. Av 1 § framgår att en intagen får beviljas tillstånd till vistelse utanför anstalt genom olika utslussningsåtgärder som frigång, vårdvistelse, vistelse i halvvägshus och utökad frigång, detta för att minska riskerna för att han eller hon återfaller i brott eller på annat sätt underlätta hans eller hennes anpassning till samhället. Av 6 § framgår att ett tillstånd till en utslussningsåtgärd ska förenas med de villkor som behövs för att syftet med åtgärden ska uppnås eller för att Kriminalvården ska kunna utöva nödvändig kontroll. Elektroniska hjälpmedel får användas för att kontrollera meddelade villkor. Regeringen gav Kriminalvården i uppdrag att utveckla och förstärka myndighetens arbete med utslussning i syfte att öka klienternas förutsättningar att inte återfalla i brott (Ju2015/09899/). I uppdraget ingick såväl den stegvisa utslussning som kan ske inom egna miljöer som den utslussning som kan ske genom olika former av vistelser utanför anstalt, bl.a. de särskilda utslussningsåtgärderna. Vidare ingick det i uppdraget att utveckla den externa samverkan som sker i utslussningssyfte.