bet · H601KU30 · 2019-05-10 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:124 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:124 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 4. , eller Lagrådet bör, på motsvarande sätt som anser sig ha tolkningsföreträde över svensk grundlag, ha till uppgift att pröva huruvida anhängiggjorda påbud och dekret från EU är förenliga med svensk grundlag. Målet i denna del är dock inte att införa en renodlad författningsdomstol där alla författningar eller beslut från alla myndigheter ska kunna överprövas. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Normprövning, punkt 22 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:124 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Förutom inrättandet av en författningsdomstol bör det övervägas att ge en sådan domstol rätt till abstrakt normprövning. Därutöver bör Lagrådets framtida roll och funktion vid inrättandet av en författningsdomstol analyseras. Lagrådets granskning och normprövning, punkt 23 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2812 av m.fl. (M) yrkande 4. Det finns behov av ett tydligare system för att kontrollera om en viss bestämmelse i lag eller annan författning strider mot en grundlag. Exempelvis skulle det kunna införas ett krav på förnyad lagrådsgranskning när ett lagförslag har avstyrkts av Lagrådet och regeringen återkommer med ett reviderat lagförslag. Vidare bör ett krav på kvalificerad majoritet i övervägas vid behandlingen av ett lagförslag som Lagrådet har ansett oförenligt med grundlag, eller rättssäkerhetens krav. Vidare bör en vanlig domstol kunna slå fast att en bestämmelse i lag strider mot grundlag eller . Sammantaget anser vi att det finns ett behov av att utreda redovisade frågeställningar kring Lagrådets granskning och normprövning. Domstolarnas oberoende, punkt 24 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2812 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1240 av (M) delyrkande 2. Vi anser att den kommande utredningen med uppdrag att se över behovet av att ytterligare stärka domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt bör utreda ytterligare några frågor. Bland annat bör inrättandet av ett från riksdag och regering fristående domstolsråd övervägas. En annan fråga rör domstolsanslagets placering i statens budget. Även tillsynen av domstolarna bör ses över. Det bör vidare övervägas om och ska ges ett ökat inflytande över vilka som utnämns till justitieråd. I denna del bör även övervägas om nämnda domstolar bör ges en lagstadgad rättighet att under beredningsprocessen framföra synpunkter till och även till regeringen om regeringen överväger att utse någon annan till justitieråd än den som domstolen förordat. Rättskipningens självständighet, punkt 25 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2812 av m.fl. (M) yrkande 3. Det har visat sig att domstolarnas självständighet är mer begränsad än vad regeringsformens bestämmelse därom kan ge intryck av. Som exempel i denna del kan nämnas ett avgörande från (HFD 2014 ref. 32). En tingsrätt hade lagt ut domstolens uppropslistor på sin webbplats, och Datainspektionen förelade tingsrätten att ta bort listorna eftersom förfarandet enligt Datainspektionen stred mot bestämmelser i den då gällande personuppgiftslagen. , som delade Datainspektionens bedömning, uttalade bl.a. att domstolarnas självständighet inte omfattar sådana beslut som en domstol fattar i den egna verksamheten och som rör domstolens administration. Eftersom det skulle kunna uppfattas som att det föreligger en diskrepans mellan Högsta förvaltningsdomstolens avgörande och ordalydelsen i 11 kap. 3 § RF anser vi att det finns anledning att utreda om regeringsformen bör förtydligas så att det klargörs hur självständiga domstolarna är i förhållande till förvaltningsmyndigheterna. Mot bakgrund av det anförda menar vi att det finns ett behov av att utreda hur långt domstolarnas grundlagsstadgade självständighet sträcker sig och om det finns anledning att i detta hänseende förtydliga regeringsformen. Bestämmelser om och det svenska språket, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5 samt 2018/19:1351 av (SD) yrkande 3. Det fundament på vilket regeringsformen vilar utgörs av folkstyret, men i grundlagen sägs det inget om det folk som härigenom ska styra riket. Eftersom folkstyret och regeringsformen är till för och svenskarna anser vi att grundlagen bör inledas med en berättelse om som land och svenskarna som folk. Mot bakgrund av det anförda anser vi att det i regeringsformen bör införas en ny programskrivning med innebörden att är svenskarnas land samt att den svenska kulturella särarten, det svenska språket och den svenska historien är avgörande för framväxten av det moderna och att det nutida är en fortsättning på den svenska historien. Vidare bör det i regeringsformen regleras att svenskan är huvudspråk i . Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Bestämmelse om helgdagar, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 7. Vi vill införa en bestämmelse i regeringsformen där det anges vilka de svenska helgdagarna är och att de vilar på en historisk grund som kan vara både icke-konfessionell, och hednisk. I uppräkningen av helgdagar bör första maj inte ingå, utan den dagen bör ersättas av exempelvis eller Engelbrektsdagen som nationell helgdag. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 29 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkande 1. Uppräkningen i regeringsformen om vissa grundläggande värden bör ändras på så sätt att det endast regleras att ingen får utsättas för otillbörlig särbehandling när det gäller omständigheter som rör den enskilde som person. Den nuvarande uppräkningen i regeringsformen är överflödig och dessutom inte heltäckande. Bland annat undantas diskriminering på grund av politisk uppfattning. Därutöver bör regleringen i regeringsformen om att det allmänna ska främja minoriteters egen kultur och samfundsliv i utgå. Sådana kulturella undantag bör endast vara förbehållna de nationella minoriteter i som har erkänts genom lag. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 4. För att förebygga otillräckligt förankrade förändringar när det gäller erkännandet av de nationella minoriteterna och minoritetsspråken bör dessa nämnas i regeringsformen. Denna fråga behöver uppmärksammas i en kommande grundlagsöversyn. Bestämmelser om svenskt medborgarskap, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 2. Svensk grundlag ska i första hand åsyfta och åtnjutas av svenska medborgare. Vi vill därför ta tillbaka senare grundlagsrevisioners utmönstringar av begreppet svenska medborgare. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Penningenheten, punkt 31 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 11. kan en enkel majoritet i besluta att ska gå med i valutaunionen. För att undvika detta bör regleringen om penningenheten i finnas i regeringsformen. Den nuvarande bestämmelsen i lagen om riksbank bör alltså flyttas till regeringsformen. Formerna för grundlagsändringar m.m., punkt 9 (L) (L) anför: Med de nuvarande bestämmelserna om grundlagsändringar ges det inte ett fullgott skydd för demokratin i en situation där landet befinner sig i en allvarlig kris och det bör därför göras en bred analys av dessa bestämmelser. Vid en sådan analys bör olika alternativ till lösningar övervägas. En lösning kan vara att en grundlagsändring ska förutsätta mellanliggande ordinarie riksdagsval. En sådan lösning skulle eliminera risken för att en tillfällig politisk kris utnyttjas till att utlysa ett extra val för att inskränka demokratin. En annan lösning kan vara ett krav på kvalificerad majoritet för att ändra de centrala grundlagsbestämmelserna om , regeringen, domstolarnas oberoende, individuella fri- och rättigheter, tryck- och yttrandefrihet m.m. En annan fråga som bör övervägas är om det ska krävas en folkomröstning vid en grundlagsändring som påtagligt inskränker nämnda centrala grundlagsbestämmelser. Det bör vidare övervägas om det för antagande av en grundlagsändring ska krävas att ett visst minsta antal riksdagsledamöter deltar i beslutet. Enligt en sakpolitisk överenskommelse med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska det bl.a. göras en parlamentarisk översyn för att stärka grundskyddet för de demokratiska strukturerna samt domstolarnas och public services oberoende. En parlamentarisk översyn ska även göras av valsystemet för att göra det motståndskraftigt mot manipulationer. Med hänsyn till januariavtalet avstår jag från att ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation till förmån för vårt motionsyrkande. Jag kommer dock att noggrant följa upp det pågående arbetet och de förslag som regeringen lämnar för att säkerställa att januariavtalet genomförs på ett godtagbart sätt. Lagrådets granskning och normprövning, punkt 23 (SD, KD) (SD), (SD), Skånberg (KD) och (SD) anför: Lagrådet fyller en viktig funktion i förhandsgranskningen av regeringens lagförslag innan de läggs fram för . Det är också enligt regeringsformen obligatoriskt för regeringen att inhämta yttrande från Lagrådet om lagförslagen faller inom granskningsområdet. Det kan finnas skäl att ytterligare stärka Lagrådets roll vid granskningen av regeringens lagförslag. Exempelvis skulle det kunna införas ett krav på förnyad lagrådsgranskning när ett lagförslag har avstyrkts av Lagrådet och regeringen återkommer med ett reviderat lagförslag. Det skulle vidare kunna övervägas om det bör införas ett krav på kvalificerad majoritet i vid behandlingen av ett lagförslag som Lagrådet har ansett oförenligt med grundlag, eller rättssäkerhetens krav. I finns det inte några möjligheter till en abstrakt normprövning. Det är alltså inte möjligt att i väcka talan i en domstol och begära att domstolen ska upphäva en viss bestämmelse i en viss lag med hänvisning till att bestämmelsen strider mot en bestämmelse i en grundlag. Det är inte heller möjligt för , eller en minoritet i , att hänskjuta ett lagförslag till en domstol och begära att domstolen ska avgöra om förslaget strider mot en grundlag eller inte. Frågan om en abstrakt normprövning behandlades endast kortfattat av (SOU 2008:125 s. 375) och det kan därför finnas behov av ytterligare utredningsåtgärder. Som exempel kan nämnas att närmare analysera skälen för och emot att införa en möjlighet till en abstrakt normprövning, antingen före eller efter det att en lag eller annan föreskrift antagits. Normkontrollsystemet har dock relativt utretts av . Kommitténs betänkande var resultatet av en överenskommelse mellan företrädare för samtliga dåvarande riksdagspartier som enats om att inte lämna några reservationer eller särskilda yttranden. Mot bakgrund därav avstår vi från att nu ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation men vill understryka att det vid nästa övergripande grundlagsöversyn är angeläget att Lagrådets granskning och abstrakt normprövning utreds på nytt. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:14 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:51 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra regeringsformen så att statschefen åter får ansvaret att föreslå ny statsminister för , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:76 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:109 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att ett granskningsförfarande upprättas för det underlag som har för sina domar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:124 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta , och domstolarna närmare varandra och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statsråd, innevarade såväl som avgångna, och andra ska kunna föreläggas att vid vite infinna sig till utfrågningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanningsplikt och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett abstrakt normprövningssystem och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om normprövning av EU-rättsakter och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ansvar kan utkrävas av regeringen om den agerat genom ombud, som t.ex. en nationell samordnare eller en ombudsman, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:126 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en bortre tidsgräns för regeringsbildningsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny programskrivning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reversera sentida grundlagsrevisioners utmönstringar av begreppet svenska medborgare och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om etniska, språkliga och religiösa minoriteters kultur- och samfundsliv och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenska språket och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla helgdagar, utom första maj, som anges i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar ska lyftas in på lämplig plats i regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utmönstra uppräkningen av organisationer i 1 kap. 10 § regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med engelsk förebild folkomrösta om medlemskapet i EU och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundlagsfästa att valutan i är svensk krona och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skrivning om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar, och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra monarkens uppgift att utse regering och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra statsrådsförsäkran och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:192 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyldighet att genomföra folkomröstningar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:208 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:214 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda folkomröstningar som ett mer generellt verktyg i stora och avgörande frågor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:224 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den kommande parlamentariska kommittén bör få ett tilläggsdirektiv om att utreda det svenska statsskicket i syfte att införa republik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den kommande parlamentariska kommittén bör få ett tilläggsdirektiv som syftar till att utreda ett system för att granska och öka insynen i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda monarkens totala åtalsimmunitet i syfte att den ska upphävas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:341 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot förtroendevaldas skolk och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:345 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett införande av e-petitioner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:445 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att partitillsatta positioner i bör bli partimandat och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:502 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska apanagets storlek och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram tydliga regler för vem som får ta del av apanaget och till vad det får användas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ifall statschefen i stället för apanage bör få samma lön som statsministern och talmannen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:514 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och sedermera införa medborgerlig förslagsrätt till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:755 av m.fl. (S, C, L, MP, V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning om avskaffande av monarkin och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till avskaffande av statschefens åtalsimmunitet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till avskaffande av bekännelsetvånget för statschefen (dvs. en religionsfrihet för alla medborgare) och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till avskaffande av successionsordningens krav på att prinsar och prinsessor av det svenska kungahuset inte ingår äktenskap i det fall att regeringen inte efter hemställan från kungen lämnat sitt samtycke därtill, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till avskaffande av förbudet för tronföljare att lämna riket utan konungens vetskap och samtycke och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till krav på insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1017 av Boriana (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av genom att minska antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1022 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda inrättandet av en författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1103 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få pröva utnämningen av statsråden, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1192 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den riksdagsledamot, ledamot i landstings- eller regionfullmäktige eller ledamot i kommunfullmäktige som vill lämna sitt ursprungsparti ska bli tvungen att lämna sitt riksdagsämbete eller sitt uppdrag i aktuell fullmäktige och att en ny person ska få möjlighet att träda in hos det parti som berörs, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en lag som hanterar politiska vildar ska införas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1240 av (M): Del 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka sätt att stärka och trygga demokratin och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser formerna för grundlagsändringar m.m. 2018/19:1240 av (M): Del 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka sätt att stärka och trygga demokratin och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser domstolarnas oberoende. 2018/19:1255 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge de respektive politiska församlingarna och deras partier möjlighet att i större grad kunna hantera representationen av de mandat som tilldelats partierna genom allmänna val, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1260 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra erforderliga grundlagsändringar som möjliggör att ny mandatperiod påbörjas efter genomfört extra val och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1351 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda det svenska språket i lag, klassificerat som nationalspråk, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1619 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1620 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att fasa ut monarkin till förmån för ett demokratiskt statsskick och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1849 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om bör inrätta en konstitutionsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1942 av (C):