bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Om förseelsen är av ringa karaktär kan beslutet bli att inom skälig tid åtgärda bristen. Om det är fråga om ett aktiebolag ska myndigheten kunna besluta om ett utdelningsförbud om bristen är allvarlig eller inte åtgärdas. I allvarligare fall, eller där bristen trots påpekanden inte åtgärdas, kan myndigheten besluta om statlig tvångsförvaltning och i sista hand om indragande av själva tillståndet för att över huvud taget bedriva verksamheten. Dessa tydliga sanktionsbefogenheter tillsammans med en kraftig ökning av antalet oanmälda inspektioner tillsammans för ordning och reda i välfärdens verksamheter och en hög kvalitet för våra vårdtagare och andra brukare. Regeringen bör återkomma med förslag i dessa delar. Idéburet offentligt partnerskap (IOP), punkt 18 (M, V, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M), (KD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 12. Enligt Röda Korset, som bedriver behandlingscentrum för traumabehandling, fungerar arbetet som bäst när det finns ett nära samarbete med kommunerna och landstingen och där ett s.k. idéburet offentligt partnerskap (IOP) används. Regeringen bör återkomma med förslag på hur samarbetsformen IOP kan förstärkas och spridas som föredöme till kommuner och landsting. Vårdvalssystem – LOV, punkt 19 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1243 av och (båda M), 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 33. har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården. I detta sammanhang noterar vi utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08) med uppdraget att med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning analysera och överväga olika alternativ vad gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen. Uppdraget innefattar även att se över lagen (2008:962) om valfrihet, och utredningen ska slutredovisa sitt resultat . Mot den bakgrunden anser vi inte att det nu finns skäl för ytterligare ett tillkännagivande. Vi anser att alla motionsyrkanden bör avslås. Vårdvalssystem – LOV, punkt 19 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1243 av och (båda M), 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 33. I delar av landet, framför allt i , finns ett brett utbud av öppen specialistvård som erbjuds genom LOV. Det har inneburit en avgörande maktförskjutning från landstingen till de enskilda patienterna. Jag anser att LOV ska breddas så att fler områden än primärvårdens vårdcentraler omfattas av kravet på patientens eget val. Principen ska vara att all vård som är lämplig för vårdval också erbjuds i den formen. Regeringen bör se över frågan. Vårdvalssystem – LOV, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2018/19:1243 av och (båda M), 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 33. alla är alla regioner i skyldiga att ha vårdvalssystem med full etableringsfrihet inom sin primärvård. Jag anser att lagen om valfrihet inte handlar om valfrihet för patienten utan om den totala etableringsfrihet som råder inom primärvården. Det är inte vårdbehoven utan de ekonomiska incitamenten som styr. Flera rapporter visar att vårdcentraler eller andra verksamheter etableras i områden där det är mest ekonomiskt lönsamt för ägaren. Detta innebär i praktiken att mer vård ges till rika och relativt friska, medan det är glest med verksamheter både i glesbygd och i fattiga utsatta stadsdelar. Jag anser därför att regeringen bör utreda hur det fria vårdvalet och etableringsfriheten påverkat tillgänglighet och organisering av sjukvården. Valfrihet i slutenvården – patientlagen, punkt 20 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 74. Vi kan konstatera att den enskilde genom patientlagen ges möjlighet att välja utförare i offentligt finansierad öppen vård såväl inom som utom sin hemregion medan valmöjligheten när det gäller sluten vård regleras genom en rekommendation från Kommuner och Landsting. När det gäller förslaget om att reglera även valfriheten för slutenvården i patientlagen noterar vi att utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:97) har i uppdrag att analysera ändamålsenligheten med uppdelningen i öppen respektive sluten vård och att redogöra för vilka konsekvenser en förändring respektive en borttagning av dessa begrepp skulle få (dir. 2017:97). Av utredningens delbetänkande God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) framgår att utredningen kommer att presentera ovan nämnda analys och eventuella förslag till förändring i sitt slutbetänkande. I samband med detta kommer också de ekonomiska konsekvenserna att redovisas, då sådana förslag kan förutses påverka omfördelningen av resurser mellan dagens vårdformer (se s. 304). Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Redan mot den bakgrunden är vi inte beredda att ställa oss bakom några förslag som rör begreppen öppen respektive sluten vård. Det är också angeläget att säkerställa att eventuella förändringar i patientlagen utformas helt i enlighet med sjukvårdsuppdraget för patienter i hela landet. Regionerna behöver ha förutsättningar och verktyg för att uppfylla sjukvårdsuppdraget på bästa sätt, och deras analyser behöver tas till vara i utvecklingsarbetet. Därtill kan nämnas att regeringen avser att återkomma till i samband med budgetpropositionen med anledning av tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning (se skr. 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder ). Sammantaget är vi inte beredda att ställa oss bakom förslaget om tillkännagivande. Ersättningssystem, punkt 21 (M, SD) av (M), (M), Per Ramhorn (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi anser att det är viktigt att se över och utveckla ersättningssystemen för att uppmuntra och stimulera kvalitetsutveckling, kostnadskontroll och digitalisering genom hela vårdkedjan. Regeringen bör se över frågan. Nationell samordning av kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården, punkt 22 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), Per Ramhorn (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 19, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 66 och 2018/19:2882 av m.fl. (M). statistik visar att det fortfarande råder brist på ett flertal yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. Det råder bl.a. brist på läkare och sjuksköterskor, däribland med specialistkompetens. Enligt vår mening behöver mer göras för att möta behoven för den allmänna och långsiktiga kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården. Vi noterar skrivningarna om personal- och kompetensförsörjning i vården i överenskommelsen men anser att det finns oklarheter om vad regeringen närmare avser att göra när det gäller detta. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma till . Långsiktig ekonomisk plan, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 8. Regeringen bör ta fram en nationell ekonomisk plan där det tydligt framgår hur kostnader för hälso- och sjukvården på lång sikt kommer att utvecklas i fråga om personal och fortbildning för personal. Ledarskapsfrågor, punkt 24 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 5. Ledarskap och mentorskap har avgörande betydelse för vårdens långsiktiga förmåga att bedriva verksamhet av hög kvalitet. Vi vill därför inrätta en nationell ledarskapsutbildning avsedd för framtidens ledare inom vården i syfte att ge professionen en ännu starkare och tydligare roll. Det är fortfarande viktigt att landsting och regioner ger chefer och ledare kontinuerlig kompetensutveckling. Regeringen bör arbeta för detta. Inhyrd personal, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:406 av m.fl. (V) yrkande 7. har överanvändningen av inhyrd personal gjort att systemet med fasta läkarkontakter har urholkats som vården dräneras på resurser. Regionerna har tillsammans med SKL haft målet att vara oberoende av inhyrd personal, men dessvärre har målet inte nåtts. Det behöver därför tas ett långsiktigt grepp om kompetensförsörjningen för att vården ska bli oberoende av inhyrd personal. Jag noterar att utredningen för en mer jämlik vård väntas lämna förslag till ett minskat beroende av inhyrd personal i hälso- och sjukvården, men befarar att det är för avgränsat. Regeringen bör därför ge utredningen ett tilläggsdirektiv som breddar uppdraget. Kompetenslyft för sjuksköterskor, punkt 26 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 37. Bristen på sjuksköterskor är ett problem inom den svenska sjukvården, och den beror till viss del på att sjuksköterskor själva får bekosta sin egen specialistutbildning. Vi noterar skrivningarna om bättre villkor och karriärmöjligheter för specialistsjuksköterskor i överenskommelsen , men anser att det finns oklarheter om vad regeringen närmare avser att göra när det gäller detta. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma till . Kompetenslyft för undersköterskor, punkt 27 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 40 och 2018/19:1554 av (M). Vi anser att undersköterskor ska ha möjlighet att vidareutbilda sig och specialisera sig på betald arbetstid. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Minskad administration för vårdpersonal, punkt 28 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2018/19:579 av (SD). Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en kartläggning och en nationell åtgärdsplan för att komma till rätta med vårdpersonalens administrativa börda. Metalldetektorer på sjukhus, punkt 29 (M, SD, L) av (M), (M), Per Ramhorn (SD), (M), (L), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 25. Förekomsten av hot och våld mot medarbetare inom svensk hälso- och sjukvård är oacceptabel. För att skapa en tryggare miljö för vårdpersonal och patienter anser vi att det bör bli möjligt att i förebyggande syfte använda metalldetektorer på sjukhus och andra vårdinrättningar när säkerhetsläget kräver det. Regeringen bör se över frågan. Registerkontroll, punkt 30 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 50. För patienternas trygghet vill vi att lagen om registerkontroll ska utökas så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande inom sjukvården. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Geriatrik, punkt 32 (SD, L) av Per Ramhorn (SD), (L), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:2092 av m.fl. (S). Vi anser att det är av stor betydelse att hälso- och sjukvårdspersonal har tillräcklig kunskap om geriatrik och läkemedelsbehandling. Regeringen bör därför ta initiativ för att hälso- och sjukvårdens personal ska ha tillräcklig kunskap om geriatrik och läkemedelsbehandling. Våld i nära relationer, punkt 33 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2018/19:841 av (S) yrkande 1, 2018/19:1202 av Kopparklint (M) och 2018/19:2414 av (C) yrkande 3. Det är viktigt att hälso- och sjukvården blir bättre på att upptäcka, bemöta och ge stöd till personer som drabbas av våld. Regeringen bör stärka och utveckla det uppdrag som Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har inom området. Endometrios, punkt 34 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1574 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:1653 av (M) och 2018/19:2212 av m.fl. (S). Det behövs bättre kunskap om endometrios inom hälso- och sjukvården för att patienter tidigt ska få rätt diagnos och behandling. Kunskap om endometrios och dess symtom och effekter bör ges i samband med vårdutbildningar och till vårdgivare. Regeringen bör ta initiativ för ökad kunskap och kompetens inom området. Sepsis och vårdrelaterade infektioner, punkt 35 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 28 och 2018/19:1674 av (M) yrkandena 1 och 2. Vårdrelaterade infektioner är den vanligaste vårdskadan i . Som en konsekvens av vårdrelaterade infektioner följer ofta antibiotikabehandling, vilket i sin tur är problematiskt med tanke på problemet med antibiotikaresistens. Regeringen bör låta utreda eventuella behov av att arbeta mer strategiskt med kompetensen i fråga om vårdrelaterade infektioner för att säkra kunskapsnivån hos samtliga medarbetare inom hälso- och sjukvårdssektorn. Legitimation och förskrivning, punkt 37 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:545 av (SD), 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:2095 av m.fl. (S). Vi anser att en läkare som medvetet skriver falska läkarintyg, och därigenom bidrar till felaktiga utbetalningar av stöd och ersättningar, inte längre bör få arbeta som läkare och ska fråntas sin läkarlegitimation. Regeringen bör i detta avseende se över regelverket för läkarlegitimationer. Legitimation och förskrivning, punkt 37 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:545 av (SD), 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:2095 av m.fl. (S). Sjukvården ska bara använda metoder vars effekter har bevisats vetenskapligt och som bygger på beprövad erfarenhet. Tyvärr är denna princip inte så självklar som man kan tro. Healing, homeopati och oklara formuleringar om komplementärmedicin hör inte hemma i svensk hälso- och sjukvård. Enligt min mening ska kravet på vetenskaplighet vara ett grundvillkor för att få ha läkarlegitimation. Lagen måste skärpas så att innehav av en läkarlegitimation tydligt förknippas med ansvar för den behandling och de råd man ger. I 5 kap. 1 § patientsäkerhetslagen anges tillstånd som det är förbjudet för annan än hälso- och sjukvårdspersonal att yrkesmässigt behandla. ingår inte psykiska tillstånd i den listan. Vem som helst kan efter några dagars utbildning kalla sig för certifierad, auktoriserad eller licensierad terapeut – ibland med speciell inriktning mot psykisk ohälsa eller sorgeterapi. Det är en allvarlig brist. Psykisk sjukdom kan vara lika allvarlig som cancer och de övriga uppräknade sjukdomarna, och människor med psykisk sjukdom eller ohälsa är ofta sköra och i en utsatt situation. Därför bör 5 kap. 1 § patientsäkerhetslagen utvidgas till att även omfatta psykiska sjukdomar. Prioriteringsplattformen, punkt 38 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 17. I den prioriteringsplattform som antogs av 1997 rangordnas kostnadseffektivitetsprincipen sist. har det emellertid skett en glidning av tolkningen av plattformen så att kostnadseffektiviteten kommit att rangordnas högre, vilket medför att patientgrupper ställts mot varandra. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning om sjukvårdens framtida prioriteringar, finansiering och behovet av justering av patientavgifter. Prioriteringarna bör regleras i hälso- och sjukvårdslagen. Nationella riktlinjer, punkt 39 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 54 och 2018/19:469 av Gulan Avci (L) yrkande 1, 2018/19:561 av (L), 2018/19:1341 av (M), 2018/19:1470 av (C), 2018/19:1576 av (M), 2018/19:2131 av m.fl. (S) och 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 10. Psykisk ohälsa ökar i hela och förekommer i alla samhällsgrupper och ålderskategorier. Vi anser att det behövs nationella riktlinjer för den psykiatriska vården, och regeringen bör därför tillsätta en utredning om detta. Vidare anser vi att det behövs en tydligare nationell reglering av den svenska hälso- och sjukvården för att denna ska bli mer jämlik. Vi anser därför att regeringen bör verka för att göra de nationella riktlinjerna mer bindande. Nationella riktlinjer, punkt 39 (V, KD) av Acko Ankarberg (KD), (KD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:469 av Gulan Avci (L) yrkande 1, 2018/19:561 av (L), 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 54, 2018/19:1341 av (M), 2018/19:1470 av (C), 2018/19:1576 av (M) och 2018/19:2131 av m.fl. (S). Det är av största vikt att tillgången till vård är jämlik runt om i ; det är inte rimligt att patienter ska behöva resa långt för att kunna få adekvat vård. Därför bör regeringen uppdra åt en lämplig myndighet att ta fram nationella riktlinjer för en tillgänglig vård i hela landet för flickor och kvinnor som utsatts för könsstympning. Åldersgränser vid screening, punkt 40 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 33 och 2018/19:2703 av (C) yrkande 1, 2018/19:711 av (S), 2018/19:1149 av (S) yrkande 1, 2018/19:2139 av (S) och 2018/19:2703 av (C) yrkande 2 och 2018/19:1454 av (M), 2018/19:1863 av (M) och 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 4. Cancer drabbar även kvinnor men dessa kvinnor erbjuds inte mammografi. Vi anser att det bör bli obligatoriskt att erbjuda mammografi åt kvinnor i åldern . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder. Åldersgränser vid screening, punkt 40 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2039 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:711 av (S), 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 33, 2018/19:1149 av (S) yrkande 1, 2018/19:1454 av (M), 2018/19:1863 av (M), 2018/19:2139 av (S) och 2018/19:2703 av (C) yrkande 2 och 2018/19:2703 av (C) yrkande 1. Mammografi för tidig upptäckt av bröstcancer erbjuds kvinnor i åldersgruppen 40–trots att bröstcancer är vanligt hos kvinnor . För en tidig upptäckt av cancer i änd- och tjocktarm rekommenderas screening för kvinnor och män i åldersgruppen 60–. Det finns dock studier som visar att screening kan vara värdefull också för dem som är . Enligt Smer kan de studier som rekommendationer bygger på vara åldersdiskriminerande. Jag anser att de etiska aspekterna på åldersgränser vid screening måste tas med när man utfärdar rekommendationer om vilka som ska få tillgång till screening. Därför bör åldersgränsen för att erbjuda mammografi justeras upp och den för änd- och tjocktarmscancer justeras ned. Regeringen bör se över frågan. Vård och behandling av olika sjukdomar och tillstånd, punkt 42 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:537 av (SD) och 2018/19:1574 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:1100 av m.fl. (S) yrkande 3, 2018/19:1146 av (S) och 2018/19:2265 av och (båda C). Genom tidig diagnos kan patienter med endometrios få adekvat behandling. Det är viktigt att huvudmän inom primärvård, ungdomsmottagningar och skolläkare säkerställer rutiner så att alla kvinnor som söker vård tidigt kan få en korrekt diagnos och behandling. Prostatacancer kan behandlas med kirurgi, strålning, hormoner och cytostatika. finns även stereotaktisk strålbehandlingsform på en privat klinik i . Vi anser att möjligheten att införa sådan behandling också i bör utredas. Regeringen bör vidta åtgärder i dessa frågor. Handlingsplan för diabetesvården, punkt 43 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2790 av m.fl. (M).