bet · H601FöU6 · 2019-02-15 00:00:00 — Enligt motionärerna finns det en uppenbar blandning av kommersiella och strategiska (i en del fall geopolitiska) motiv bakom detta. Den öppna och regelstyrda ordning som gäller i vår del av världen kan uppenbart utnyttjas av aktörer som inte begränsas av motsvarande egna regler. har inget nationellt regelverk för utländska direktinvesteringar, förutom när det gäller definierad försvarsteknologi. Enligt motionen skiljer det från många andra EU-länder och gör sårbart i en värld där auktoritära stater som och använder investeringar för att skapa politiskt inflytande över andra länder. behöver därför gå vidare med ett nationellt regelverk som ytterst ger möjligheter att stoppa investeringar. Sådana möjligheter saknas i . Motionärerna betonar dock att regelverket inte ska vara en åtgärd för protektionism utan bara användas för att trygga rikets säkerhet. Även när det gäller fastighetsköp saknas kontroll av i vilken utsträckning som utländska medborgare förvärvar mark eller fastigheter i anslutning till känsliga områden som t.ex. skyddsobjekt. I har detta problem uppmärksammats, och det finns förslag på att ge staten förköpsrätt på områden som är viktiga för rikets säkerhet. Denna möjlighet bör enligt motionärerna även utredas i . I motion 2018/19:45 av (SD) framhåller motionären att försvaret och staten ska ha förköpsrätt framför utländska intressen när det gäller infrastruktur av strategisk betydelse. I motionen anges att en generös bedömning av vad som är av strategisk betydelse ska göras av regering och riksdag och att en sådan lag ska stå över det kommunala självstyret. Motionären föreslår därför att direktinvesteringar och köp av strategisk infrastruktur ska godkännas av regeringen. I motion 2018/19:832 av m.fl. (S) beskrivs hur Pargas utanför Åbo har hamnat mitt i storpolitikens centrum sedan en stor insats genomförts mot en rysk affärsman som målmedvetet köpt upp fastighet efter fastighet vid djupfarleder i skärgården. Enligt motionärerna handlar det totalt om ett tiotal öar. Omfattande nybyggnationer av hus och helikopterplattor har sedan skett på öarna som av allt att döma sedan stått övergivna. Områden som omfattas av allemansrätten har börjat skyltas som förbjudna områden, och kameraövervakningen har varit omfattande. Allt har skett inför öppen ridå och med byggnadstillstånd. Motionärerna menar att det skulle ha kunnat vara i . Därför förslår de att utländska köp av tomter och fastigheter på strategiska platser ska kunna stoppas om köpet kan anses få negativa konsekvenser för säkerhet. I motion 2018/19:1335 av Boriana (M) föreslås en begränsning av möjligheterna för utländska aktörer att köpa strategiska fastigheter i . I motionen beskrivs att det saknas möjligheter i att begränsa utländska aktörer att köpa eller hyra strategiskt belägna fastigheter. Det rysk-tyska bolaget 2 hyr hamnen i , i ett område nära såväl marinbasen i och flygflottiljen i som stridsgruppen på . Enligt motionärerna visar det på såväl sårbarheten som naiviteten i inför ett eventuellt hot österifrån. För att garantera den nationella säkerheten anser motionärerna att staten behöver ha större insyn i utländska aktörers köp och hyra av strategiskt belägna fastigheter. Motionärerna anser även att staten behöver kunna ingripa om utländska aktörer som äger fastigheter ägnar sig åt brottslig verksamhet eller spionage. Bakgrund och tidigare beredning beslutade regeringen om direktiv till en utredning om förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet (dir. 2017:31). Som utgångspunkt beskrivs behovet av en översyn om vilka författningsändringar som behöver göras för att bättre tillgodose statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. Den parlamentariskt sammansatta kommittén ska bl.a. analysera möjligheterna till statlig förköpsrätt av viss fast egendom och bedöma om åtgärder krävs för att åstadkomma ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur. överlämnade skydd för totalförsvarsverksamhet sitt delbetänkande Några frågor om skyddslagstiftningen (SOU 2018:26). Kommittén föreslog att skyddslagens uppräkning av möjliga skyddsobjekt utvidgas något för att inkludera bl.a. livsmedelsförsörjning och försörjning med andra förnödenheter av betydelse för försörjningsberedskap. En möjlighet att besluta om militära fordon som skyddsobjekt föreslogs dessutom och att Försvarsmaktens beslutanderätt i fråga om tillfälliga skyddsobjekt ska förlängas tidsmässigt. Förslaget innebär också ett förtydligande av skyddslagens tillträdesförbud i förhållande till drönare och andra obemannade farkoster samt en uttrycklig befogenhet för skyddsvakter att ingripa mot dessa. Utredningens förslag bereds inom . Parallellt med denna parlamentariska kommitté arbetar en särskild utredare med en översyn av det offentliga främjandet av utländska investeringar i . Regeringen fattade beslut om direktiv till utredningen (dir. 2018:3). Utredaren ska bl.a. ta fram underlag och förslag på hur den samlade strategiska marknadsföringen av som destination för utländska investeringar kan förbättras. Utredaren ska därför identifiera framgångsfaktorer för som destination för utländska investeringar inom de nyckelområden som prioriteras av (Business ). Investeringsfrämjandet bygger enligt direktivet på att information om svenska bestämmelser och förhållanden finns lätt tillgängliga och att lagstiftningen och dess praxis inte skapar hinder som särskilt och utan anledning försvårar utländska investeringar. Utredaren ska under arbetet bl.a. hålla sig informerad om och beakta arbetet i skydd för totalförsvarsverksamhet (Fö 2017:02). Utredningstiden har förlängts, och slutredovisningen ska ske . I regleringsbrevet fick Försvarsmakten i uppdrag att redovisa arbetet med att utveckla skyddet för de mest skyddsvärda verksamheterna inom försvarssektorn mot de allvarligaste hoten. Samarbetet med och Säkerhetspolisen ska framgå av redovisningen. Utskottet ser ett stort behov av att på olika sätt och genom olika typer av åtgärder förbättra skyddet för totalförsvarsverksamheten. Utskottet välkomnar därför den översyn som görs i syfte att tillgodose statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. Behovet ökar, både av att förstå de strategiska motiv som kan ligga bakom vissa utländska investeringar och av att kunna vidta åtgärder för att skydda totalförsvarsverksamhet. Utskottet välkomnar därför regeringens krav på att utredningen om att främja utländska investeringar i ska beakta arbetet i skydd för totalförsvarsverksamhet. Utskottet konstaterar att kommittén har lämnat ett delbetänkande som är föremål för beredning inom . Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet ser inga skäl för att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför samtliga motionsyrkanden. En liberal grund för den försvarspolitiska inriktningen, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2062 av m.fl. (L). Jag anser att det krävs ett samlat grepp om anslagen till försvaret och dess materiella och personella förutsättningar, och att den helheten bör ligga till grund för nästkommande försvarsbeslut –2025. Jag anser att det inför nästa försvarspolitiska inriktningsperiod bör läggas stor vikt vid att behålla JAS C/D, att utöka förmågan till indirekt eld och att utvidga värnplikten. är det uppenbart att regeringen köper långt mer materiel än vad den anslår medel till. I planerade investeringar saknas 29 miljarder till 2025. Därtill behövs ytterligare 18 miljarder för att inte tappa försvarsförmåga. Jag anser därför att en utredning bör tillsättas för att klargöra hur man kan undvika att regeringar beställer vapensystem utan att först säkra finansieringen. Utöver behovet av att hantera underfinansieringen vill jag betona behovet av att prioritera basplattan, dvs. personlig utrustning, övningsverksamhet och ammunition under den kommande inriktningsperioden. Jag föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den inriktning Liberalerna föreslår för den kommande försvarsinriktningsperioden och tillkännager det för regeringen. Totalförsvarets utveckling, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 7. Jag anser att det försämrade säkerhetsläget i vårt närområde kräver kapacitetshöjande åtgärder i närtid. Jag vill understryka vikten av att totalförsvaret fortsätter att utvecklas och anser att åtgärder krävs för att snabbt stärka vår egen förmåga, såväl militärt som civilt. Jag föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den inriktning föreslår för den kommande försvarsinriktningsperioden och tillkännager det för regeringen. Totalförsvaret och granskning av måluppfyllelse, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Jag anser att alla delar av totalförsvaret, såväl militära som civila, är nödvändiga för att säkerställa viktiga samhällsfunktioner vid ett skymningsläge. Jag bedömer att det finns både ekonomiska och strukturella problem som det är nödvändigt att arbeta vidare med inom försvaret under den kommande försvarsinriktningsperioden. Mot den bakgrunden menar jag att Försvarsmaktens arbete måste granskas i större utsträckning. Jag föreslår därför att det genomförs en oberoende analys av Försvarsmaktens verksamhet och förmåga och att den redovisas offentligt. I redovisningen bör faktorer som bemanning, materieluppfyllnad, genomförd utbildning, kostnader och bedömd förmåga relaterat till förbandsmålsättningarna redovisas för varje krigsförband. Jag föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om offentliga redovisningar av Försvarsmaktens måluppfyllelse under den kommande försvarsinriktningsperioden och tillkännager det för regeringen. Förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 1. Jag anser att svensk försvarsförmåga måste utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar. Det är viktigt att hela landet försvaras även om geografiska prioriteringar kan behöva göras utifrån rådande hotbild, och därför anser jag att det är av särskild betydelse att säkerställa förmågan hos arméns krigsförband. Med fokus på armén och på att hela landet ska försvaras anser jag att ett mål för den fortsatta förmågeutvecklingen bör vara att de två armébrigaderna kan agera med godtagbar förmåga och att krigsdugligheten hos de förband som har lägst förmåga nu prioriteras. Jag föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om prioriterad förmågeutveckling och tillkännager det för regeringen. Utveckling av försvarsförmåga och anfallsförmåga, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 15–18 och 24. Eftersom den svenska säkerhetsdoktrinen bygger på att vi ska få hjälp i händelse av att vi blir angripna anser jag att det finns behov av att se över den förmågan. Jag anser att det måste vara möjligt att ta emot hjälp om doktrinen ska ha den minsta trovärdighet. Jag anser vidare att det är nödvändigt att se över möjligheten att öka arméns anfallsförmåga och bedömer att marinstridskrafternas basorganisation ger alltför stora begränsningar. Därför är det även nödvändigt att se över möjligheterna att kunna ombasera snabbt från en kuststräcka till en annan. Det finns även skäl att betona vikten av att bemanna fartygen med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap. När det gäller det begränsade antalet radarspanings- och ledningsflygplan menar jag dessutom att det är omöjligt att bedriva en kontinuerlig kvalificerad övervakning av och att även den förmågan bör ses över. Jag föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om översyner av vissa prioriterade förmågor och tillkännager det för regeringen. Utveckling av cyberförmågan, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi anser att måste ha ett trovärdigt cyberförsvar inklusive en aktiv cyberförmåga. Därmed krävs även en svensk cyberdoktrin. Vi anser således att nationella strategier för cybersäkerhet bör tas fram och utvecklas kontinuerligt. Inom ramen för det arbetet är det nödvändigt att ta fram ett förhållningssätt för hur, var och när den aktiva cyberförmågan ska användas. Det är viktigt att de nationella strategierna för cybersäkerhet utgår från tydliga analyser om vad som är skyddsvärt och med fokus på kraftfulla insatser där de gör mest nytta, snarare än analyser som utgår från den senaste krisen och insatser som ska åtgärda alla hot oavsett storlek. Vi anser att ska ha en trovärdig nationell säkerhetsstrategi och anser att cybersäkerhet utgör en mycket viktig beståndsdel i denna. Vi föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om utvecklingen av cyberförmåga och tillkännager det för regeringen. Mobilisering och krigsduglighet, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 3. Jag anser att krigsförbanden bör öka sin krigsduglighet. Förmågan att kunna mobilisera krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap är av grundläggande betydelse och behöver stärkas. Därför föreslår jag att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om krigsduglighet och mobilisering och tillkännager det för regeringen. Krigsförbandsövningar, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 15. Vi anser att en större krigsförbandsövning bör genomföras för att bibehålla krigsduglighet. Det är nödvändigt med regelbundna krigsförbandsövningar för att kunna uppnå målet om användbara, tillgängliga och väl samövade fältförband för nationella uppgifter, och därför föreslår vi att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om krigsförbandsövningar och tillkännager det för regeringen. Beredskapsövning och beredskapskontroll, punkt 9 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 10. Vi anser att kvalificerade militära resurser och inte bara hemvärnet bör övas för att kunna ställas till andra myndigheters förfogande för att bidra t.ex. vid naturkatastrofer, stora olyckor eller andra händelser som kan påverka människors säkerhet. Vi föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om kvalificerade beredskapsövningar och tillkännager det för regeringen. Nordiskt samarbete, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco bör fördjupas. och har starka kulturella och politiska band och en lång gemensam historia. Genom ett försvarsförbund kan tröskeleffekten höjas och nya strategiska djup skapas, vilket skulle stärka ländernas försvarsförmåga. Ett försvarsförbund med ska syfta till att motverka att våra länder utsätts för eventuella yttre politiska och militära påtryckningar. Vi anser vidare att bör medverka till gemensamt ägande av försvarsmateriel endast med de nordiska länderna och att all materiel ska vara tydligt öronmärkt i händelse av krig. Vi lägger stor vikt vid att det bör vara bestämt i förväg hur sådan materiel ska disponeras vid höjd beredskap och i krig. Vi föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om nordiskt samarbete och tillkännager det för regeringen. Forskning och utveckling, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi anser att forskning och utveckling inte bara handlar om teknik och materiel. Det är också viktigt att kunna förstå omvärldsutvecklingen, och forskarsamhället kan utgöra ett viktigt beslutsstöd för både politiken och Försvarsmakten. Det som brukar kallas den fjärde industriella revolutionen med autonoma system, digitalisering, robotik och artificiell intelligens kommer även att genomsyra plattformarna och systemen på försvarsområdet. Vi anser därför att det är nödvändigt att ställa högre krav på satsningar på såväl forskning och utveckling som omvärldsbevakning inom teknologiområdet. Vi föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager det för regeringen. Utveckling av materielförsörjningen, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 10. Vi anser att det trots satsningar på basplattan i försvarsuppgörelsen fortfarande finns stora brister. Vi anser att det är oroväckande att kunskapen är bristfällig om exakt vad för materiel som finns, var den finns och vilken status den har. Behovet av att skapa operativ förmåga här och gör att dessa brister måste åtgärdas, bl.a. genom att stärka behovs-, tillgångs- och differensredovisningen av materiel. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning som gör en inventering av situationen, framför allt för mängdmateriel. Utredningen bör lämna förslag på hur behovs-, tillgångs- och differensredovisningen kan stärkas och hur ansvarsfördelningen när det gäller materieltillgången kan tydliggöras. När det gäller materielförsörjningen i stort har flera utredningar analyserat verksamhet. Trots detta anser vi att det är nödvändigt med en översyn av vilka åtgärder som kan vidtas i närtid för att få ordning på ekonomisk styrning och effektivitet hos FMV, bl.a. på grund av att FMV:s omkostnader har ökat kraftigt . Den nya översynen bör ske snabbt och även handla om hur försvarsmyndigheternas kostnader för materielanskaffningen ska bli mer förutsägbara. Vidare bedömer vi att det är oklart om effektiviseringar alltid gjorts utifrån ett helhetsperspektiv där man har Försvarsmaktens operativa förmåga i fokus. Det är således viktigt i det fortsatta arbetet med t.ex. logistikförsörjningen att beakta de frågetecken som rests av centrala aktörer. Försvarsmakten hade ett större ansvar före logistikförändringen 2012, och det var brister i den dåvarande ordningen som gjorde att logistiken överfördes till FMV. Vi anser att utformningen av den nya organisationen kommer att vara central för att undvika att samma problem uppstår igen. Vi föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om materiel- och logistikförsörjning och tillkännager det för regeringen. Reformer inom försvarslogistiken, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 7. Vi anser att försvarslogistiken ska anpassas till flera olika konfliktnivåer. Regeringens utredning, Logistik för högre försvarsberedskap, pekade på behovet av att rulla tillbaka reformer som inneburit att Försvarsmakten förlorat kontrollen över logistikverksamheten. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om anpassad försvarslogistik och där ta särskild hänsyn till remissvaret från Försvarsmakten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen om en reform av logistikförsörjningen och tillkännage det för regeringen. Utredning av försvarslogistiken, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 34. Jag anser att sjukvårdsresurserna är otillräckliga för att ta hand om ett större antal skadade och att dagens lilla logistikorganisation inte tillåter att hela . Jag menar dessutom att det är oklart hur försvaret kan säkerställa tillgången till utländsk försvarsmateriel vid kriser och konflikter i vår omvärld. Därför anser jag att en samlad logistiktjänststrategi bör utredas och föreslår i enlighet med det att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om en utredning av logistikförsörjning och tillkännager det för regeringen. Försvarsindustri och samverkan, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 11. Vi anser att det ligger i intresse att ha en stark försvarsindustri, främst mot bakgrund av att det stärker försvarsförmåga men också för att det gynnar svensk ekonomi och innovationskraft. Det faktum att satsar ökade medel på försvaret kommer att få positiva effekter för försvarsindustrin genom ökade beställningar men kommer också att generera positiva spin off-effekter på ekonomi och jobb i övriga näringslivet. Vi anser inte att staten ska subventionera industrin, men det finns ett antal områden där statens agerande är viktigt för att upprätthålla kompetensen i den svenska försvarsindustrin. ska som exportberoende land i internationella forum, som EU, verka för en transparent marknad där olika aktörer får marknadstillträde på lika villkor. Vi anser vidare att exportstöd och främjande är viktiga verktyg som den svenska staten bör bidra med. Andra viktiga åtgärder för att stärka exportstödet inkluderar bl.a. en tydligare prioritering av försvarspolitiska samverkansavtal, ytterligare resurser till Försvarsdepartementet för materiel- och exportfrågor, ett mer aktivt agerande i EU:s försvarssamarbete när det gäller försvarsindustri, forskning och utveckling samt upphandling och att tydliggöra vad begreppet försvarsnytta faktiskt innebär. Vi föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager det för regeringen. Utveckling av svensk försvarsexport, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 13. Vi vill se en fortsatt satsning på och utveckling av svensk försvarsexport. Vi anser att försvarsexporten är en förutsättning för ett starkt och kostnadseffektivt inhemskt försvar.