bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — När det gäller det ovannämnda tillkännagivandet om specialenheter inom anför regeringen att har haft regeringens uppdrag att redovisa hur de resursförstärkningar som myndigheten har fått ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. Det hör till uppgifter att planera för och rekrytera rätt kompetens. Regeringen anför vidare att man har klargjort att det är verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av kompetenser i och att myndigheten i linje med detta har fått i uppdrag att ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns i organisationen. har beslutat om att inrätta specialiserade utredningsgrupper för att hantera internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn. Grupperna ska vara en del av de regionala it-brottscentrum som håller på att inrättas i . Etableringen av regionala it-brottscentrum ska vara klar . Med hänsyn till de åtgärder som vidtagits och de ställningstaganden som görs anser regeringen att tillkännagivandet om specialenheter kan anses slutbehandlat. Regeringen återrapporterar också ett antal tillkännagivanden som inte är slutbehandlade tillsammans med en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits. Detta rör följande tillkännagivanden: – straffvärdesbedömning (bet. 2016/17:JuU16 punkt 19, rskr. 2016/17:211, s. 50) – arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1 punkt 22, rskr. 2014/15:77, s. 52) – fler lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1 punkt 10, rskr. 2014/15:77, s. 52 f.) – en lokalt förankrad polis (bet. 2016/17:JuU1 punkt 9, rskr. 2016/17:90, s. 52 f.) – en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 36, rskr. 2017/18:92, s. 52 f.) – en effektivare polis (bet. 2015/16:JuU1 punkt 3, rskr. 2015/16:106, s. 53 f.) – polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2015/16:JuU1 punkt 7, rskr. 2015/16:106 och bet. 2016/17:JuU1 punkt 17, rskr. 2016/17:90, s. 57–59) – utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer (bet. 2015/16:JuU1 punkt 44, rskr. 2015/16:106 och bet. 2017/18:JuU1 punkt 73, rskr. 2017/18:92, s. 61 f.) – brottsförebyggande arbete (bet. 2016/17:JuU15 punkt 5, rskr. 2016/17:321, s. 62 f.) – bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella (bet. 2017/18:JuU16 punkt 9, rskr. 2017/18:184, s. 63) – beredskap att hantera avhoppare och individer som lämnar extremistiska miljöer samt kunskapshöjande åtgärder (bet. 2015/16:KU4 punkt 9, rskr. 2015/16:137, s. 63 f.) – ensamagerande våldsverkare (bet. 2016/17:KU23 punkt 10, rskr. 2016/17:294, s. 64 f.) – ett nationellt exitprogram (bet. 2018/19:JuU13 punkt 3, rskr. 2018/19:192, s. 65). I kommittémotion 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 16 anför motionärerna att de anser att de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivande om specialenheter inom (bet. 2018/19:JuU10 punkt 12, rskr. 2018/19:191), som regeringen nu anser är slutbehandlat, inte är tillräckliga. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 tog man upp behandlingen av tillkännagivanden och anförde följande (bet. 2016/17:KU21 s. 37 f.): har tidigare välkomnat att regeringen tydligt redovisar när den behandlar ett tillkännagivande i t.ex. budgetpropositionen. Vissa utskott, t.ex. justitieutskottet och näringsutskottet, tar i sina yttranden till om den nu aktuella skrivelse 75 upp frågor där regeringen hänvisar till behandlingen i en tidigare framlagd proposition. Det kan gälla både ej slutbehandlade och slutbehandlade tillkännagivanden. vill framhålla att det är angeläget att regeringen är tydlig i den aktuella propositionen huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Utskotten ges därmed en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning. Frågan kan därmed behandlas i sitt sakliga sammanhang. Lämpligen kan berört utskott således redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. Det finns dock inget formellt hinder mot att ett utskott som av något skäl inte uppmärksammat regeringens redovisning återkommer i samband med behandlingen av skrivelse 75. Utskottet har inget att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivanden om rättsväsendet. Av detta följer att utskottet inte delar den uppfattning som förs fram i motion 2019/20:3319 (M) yrkande 16 om att tillkännagivandet om specialenheter inom borde redovisas som öppet och inte som slutbehandlat. Utskottet avstyrker således motionen. Det kan vidare nämnas att flera av de frågor som berörs i tillkännagivandena tas upp på andra ställen i betänkandet. Prioritering av arbetet mot olika slags brott Utskottets förslag i korthet avslår motioner om prioritering av arbetet mot olika slags brott. Jämför reservation 2 (M, KD), 3 (V), 4 (V), 5 (SD) och 6 (KD). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 s. 65) att för att skapa ett tryggt samhälle krävs såväl ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete som ett brottsbekämpande arbete. Det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det demokratiska samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Möjligheten att leva ett tryggt liv utan brottslighet ska inte vara beroende av i vilket område eller vilken del av landet man bor eller vem man är. Regeringen satsar på att genom breda och långsiktiga åtgärder bygga ett samhälle där rättsväsendet förstärks och tillsammans med andra aktörer tar ansvar för att ge människor en tryggare tillvaro. I propositionen framhåller regeringen arbetet mot vissa brottstyper som särskilt angeläget. Regeringen anför (s. 67) att hedersrelaterat våld och förtryck måste bekämpas med kraft. I bereds nu förslag på bl.a. en ny straffbestämmelse om barnäktenskap, en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv och ett utreseförbud för barn som riskerar att föras utomlands för att ingå äktenskap eller könsstympas. Regeringen beslutade även att tillsätta utredningen för hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2019:43). Som anförts tidigare är kvinnors upplevda otrygghet betydligt större än mäns. Regeringen prioriterar arbetet med att skapa ett mer jämställt samhälle högt, och i detta arbete är insatser mot mäns våld mot kvinnor centralt. Även ökat skydd för barn och unga är centralt (s. 65 f.). Regeringen anför att alla barn har rätt till en trygg uppväxt och en trygg hemmiljö. Förslag om att stärka det straffrättsliga skyddet för barn som bevittnar våld eller andra brottsliga handlingar är ute på remiss. Regeringen anför vidare att det är viktigt att har tillräcklig kapacitet och förmåga att i samverkan med andra myndigheter hantera brott som har begåtts mot särskilt utsatta brottsoffer, exempelvis personer utsatta för brott i nära relationer, hedersrelaterade brott, sexualbrott och människohandel (s. 66). Det är enligt regeringen även angeläget att ta krafttag mot de problem som finns med tillgreppsbrottslighet, inte minst när det gäller internationella stöldligor. I bereds nu förslag som tar sikte på bl.a. tillgrepp av egendom efter intrång i en bostad och systematiska stölder respektive hälerier. Regeringen pekar (s. 68) vidare på att det är viktigt med tydliga och konsekventa ungdomspåföljder som kan bidra till att förebygga och hindra att unga fortsätter begå brott. Det finns behov av ett nytt påföljdsalternativ för de fall då varken ungdomsvård eller ungdomstjänst är lämpliga eller tillräckligt ingripande. Regeringen arbetar med förslag om att införa en ny ungdomspåföljd, ungdomsövervakning, som föreslås innefatta tydliga inskränkningar i den unges rörelsefrihet. Regeringen anger också att det är viktigt att myndigheterna fortsätter att bidra till och utveckla samverkan inom ramen för arbetet med att bekämpa organiserad brottslighet, inte minst i särskilt utsatta områden. Även övriga delar av rättsväsendet liksom kommuner och andra aktörer behöver genomföra insatser inom ramen för sina ansvarsområden. Att bekämpa narkotikabrottsligheten är ett viktigt led i arbetet med att försvåra finansieringen av den organiserade brottsligheten och öka tryggheten hos befolkningen t.ex. i socialt utsatta områden. Regeringen gav i uppdrag att stärka bekämpningen av illegal handel med narkotika och kommer att ge Brå i uppdrag att studera narkotikamarknaden i . Även ett fortsatt arbete mot vapenbrott är centralt för att bl.a. minska det dödliga skjutvapenvåldet i kriminella miljöer och öka människors trygghet. Regeringen ser även behov av förstärkta åtgärder mot återfall i brott. bereds i förslag om att i fler fall än kunna skjuta upp den villkorliga frigivningen på grund av den dömdes beteende under anstaltsvistelsen. När det gäller bekämpandet av terrorism pekar regeringen (s. 69) på att det just nu görs en systematisk översyn av hela den straffrättsliga terrorismlagstiftningen. Förutom skärpta straff ska det straffbara området för handlingar som främjar terrorism utökas. Regeringen arbetar med ett förslag som ska kriminalisera vissa former av samröre med en terroristorganisation om gärningen är ägnad att främja, stärka eller understödja terroristorganisationen. Regeringen anför att rättsväsendet även fortsättningsvis kommer att lägga stor vikt vid arbetet för att motverka och bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. I arbete med att bekämpa brottsligheten vid gränser understryker regeringen (s. 69) vikten av god samverkan med andra brottsbekämpande myndigheter som och . Regeringen avser också att utreda frågan om effektiva polisiära kontroller i gränsnära zoner, som kan ha stor betydelse för bekämpningen av gränsöverskridande brottslighet. Regeringen anför (s. 67) att ska tillföras ytterligare resurser, bl.a. för att säkerställa myndighetens förmåga att hantera särskilt resurskrävande ärenden, t.ex. systematiska brott mot välfärdssystemen. Regeringen pekar (s. 50 f.) på att i regleringsbrevet fick i uppdrag att identifiera och redogöra för vilka åtgärder som myndigheten vidtar för att stärka förmågan att bekämpa människohandel i hela landet. Av slutredovisningen av uppdraget framgick att har identifierat framgångsrika arbetssätt och arbetar för att utveckla och sprida metoderna, att tagit fram en plan mot människohandel och att kompetenshöjande insatser har genomförts bl.a. för de regionala människohandelsgrupperna och för gränspolisen. Även har vidtagit ett flertal åtgärder för att höja kompetensen och ge åklagarna bättre förutsättningar att utreda och lagföra brott som rör människohandel. Vad gäller bedrägerier anför regeringen (s. 59 f.) att i regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa och bedöma effekten av vidtagna åtgärder mot bedrägeribrott och brott mot äldre. Polisen har inrättat ett nationellt bedrägericenter för att effektivisera och strukturera arbetet mot bedrägerier. arbetar också aktivt i samverkan med andra aktörer inom bl.a. bank- och finanssektorn samt e-handelsbranschen. tillsatte regeringen en utredning för att se över frågan om bedrägerier som begås med falska eller stulna id-handlingar. Utredningen redovisade sina resultat i SOU 2019:14 Ett säkert statligt – med e‑legitimation, där en ny lag föreslås om statliga identitetshandlingar med bestämmelser om ett statligt identitetskort och en statlig e‑legitimation. Regeringen har vidare lämnat förslag till ny lagstiftning i propositionen Finansiella företags uppgifter till brottsutredande myndigheter (prop. 2017/18:291) som beslutade om . Lagändringen innebär att bankerna ska svara de brottsutredande myndigheterna skyndsamt och i digital form fr.o.m. . Regeringen framhåller även (s. 70) att den har låtit en utredning se över och föreslå en modernisering av reglerna om beslag och husrannsakan, bl.a. för att det ska bli lättare att få fram och säkra bevisning som finns lagrad elektroniskt. Det är angeläget att regelverken på dessa områden är uppdaterade med den tekniska utvecklingen. Inom ramen för ett regeringsuppdrag riktat till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap deltog i en nationell informationskampanj för att öka allmänhetens samt små och medelstora företags kunskap om vilka grundläggande säkerhetsåtgärder som kan och bör vidtas för att skydda sig mot it‑incidenter inklusive id-stölder. Fokusområden var lösenordshantering, kortbedrägerier samt identitetskapningar med koppling till företagande. Regeringen redogör (s. 52) även för att den gav i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Redovisningen ska lämnas . Frågor om att prioritera arbetet mot olika slags brott behandlas i ett flertal motioner. I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att det ska råda nolltolerans mot all form av brottslighet, även den som ibland anses vara bagatellartad. I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 57 krävs ett tillkännagivande om behovet av att förbättra skyddet mot bedrägerier för enskilda personer och företag. I motion 2019/20:891 av (M) anförs att regeringen bör överväga att i exempelvis regleringsbrevet till poängtera vikten av att även vardagsbrott mot företagare ska prioriteras högre. I partimotion 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att stärka rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott. I kommittémotion 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att satsa på arbetet med att motverka gränsöverskridande stöldligor och trafficking. I motion 2019/20:1946 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att aktivt arbeta för att stoppa utländska stöldligor. En likalydande begäran finns i motion 2019/20:2945 av (M). I motion 2019/20:1310 av (M) begärs att arbetet mot utländska stöldligor prioriteras bl.a. genom fler poliser och ökade befogenheter för tullen. I kommittémotion 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om Sverigebilden. Motionärerna anför att exempelvis oseriös taxiverksamhet, svarttaxi, förekomsten av tiggeri och dobbel på gator och torg inte bara är negativt för invånare utan allvarligt riskerar att skada besökares syn på . I kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 49 anför motionärerna att lagstiftningen om svarttaxiverksamhet ska skärpas. I motionerna 2019/20:2973 och 2019/20:2983 av (M) begärs tillkännagivanden om att uppmärksamma förmedlingen av svarttaxi via nätet för att prioritera stävjandet av detta. Motionären anser att det bör övervägas att ge rättsvårdande myndigheter i uppdrag att prioritera stävjandet av svarttaxi. I kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 25 begärs en nationell handlingsplan mot mutor och korruption. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 58 anförs att det behövs ökade resurser till utredning och lagföring av miljöbrott. I motion 2019/20:1317 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 anförs att mer måste göras för att stävja id-kapningar. I samma motion yrkande 3 anför motionärerna att personuppklaringsprocenten då det gäller id-kapningar måste öka. I motion 2019/20:1704 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om hur identitetsstölder effektivare ska beivras. och Kopparklint (båda M) anför i motion 2019/20:1343 yrkande 1 att antalet öppna våldtäktsärenden måste minska. I samma motion yrkande 2 anförs att personuppklaringsprocenten måste höjas avsevärt och i yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att den oacceptabla utvecklingen med ett stort antal sexualbrott och våldtäkter måste brytas. I motion 2019/20:1923 av Gulan Avci (L) begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att öronmärka resurser för att utreda sexbrott, trafficking, människohandel och prostitution. I kommittémotion 2019/20:600 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att ska åläggas att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism. I motion 2019/20:2165 av (M) begärs att s.k. djurrättsaktivism tydligare ska bekämpas. (M) anför i motion 2019/20:2500 yrkande 2 att samhällets skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning måste utvecklas. I samma motion yrkande 3 anförs att samhällets skydd för forskare som arbetar med djurförsök och deras forskningsresultat måste utvecklas. I motion 2019/20:1767 av och (båda C) anför motionärerna att regeringen bör se över möjligheten att skärpa åtgärderna mot brott begångna av djurrättsaktivister och därmed öka tryggheten och skyddet för utsatta bönder. (M) anför i motion 2019/20:1967 yrkande 4 att det bör säkerställas att anmälningar om bidragsbrott också utreds och lagförs. Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att arbetet mot olika typer av brott ska prioriteras, senast budgetbetänkande 2017/18:JuU1 (s. 44 f.). Utskottet avstyrkte då samtliga motionsyrkanden. När det gäller bidragsbrott har regeringen gett och ett uppdrag om förbättrad hantering av bidragsbrott enligt följande: och ska kartlägga hur utredningar av bidragsbrott bedrivs , analysera hur handläggningen kan förbättras och effektiviseras samt vidta lämpliga åtgärder i syfte att uppnå en ökad uppklaring. Uppdraget redovisas gemensamt i en delredovisning och en slutredovisning (Ju2018/03037/). I en interpellationsdebatt om svarttaxi på nätet (ip. 2017/18:213) anförde dåvarande inrikes- och justitieminister bl.a. att taxiverksamhet precis som annan verksamhet ska bedrivas lagligt, annars skapas det en osund konkurrens. Regeringen var, enligt ministern, medveten om att det fanns problem med fusk inom taxibranschen, främst genom att taxametrar inte användes i enlighet med fastställda krav. När det gällde frågan om samåkning redogjorde ministern för att regeringen i grunden ser det som något positivt, men att sådan samåkning som kunde kategoriseras som svarttaxi skulle beivras. genomför kontroller av yrkestrafiken. I de fall där verksamhet med svarttaxi misstänks utreds brottet. Vidare hade regeringen tillfört medel för att stärka myndigheternas arbete mot osund konkurrens, varför ministern ansåg att regeringen vidtagit åtgärder som skulle komma att motverka fusk och oegentligheter inom bl.a. taxiverksamheten. I regeringens skrivelse 2018/19:148 om köp på saklig grund konstaterar regeringen att flera internationella undersökningar pekar på att är ett av de länder i världen som har lägst korruption, men att förtroendet för den offentliga förvaltningen inte kan tas för givet. Regeringen anser därför att det är viktigt att agera och ta krafttag mot varje misstanke om korruption, jäv, mutor eller andra oegentligheter. har Statskontoret i uppgift att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur i staten. Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att stärka arbetet mot korruption och andra oegentligheter i statsförvaltningen, bl.a. genom att inrätta ett statligt nätverk mot korruption (Fi2017/01595/SFÖ). Utskottet har inte någon invändning mot det som regeringen anför i propositionen om olika brottstyper och betydelsen av att de nämnda brotten på olika sätt uppmärksammas särskilt. Som regeringen anför måste det t.ex. ständigt vara högt prioriterat att bekämpa organiserad brottslighet. Av propositionen framgår att regeringen prioriterar arbetet mot flera av de brottstyper som motionärerna efterfrågar. Utskottet konstaterar att regeringen framhåller att det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det demokratiska samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Regeringen anför vidare att det är angeläget att ta krafttag mot de problem som finns med tillgreppsbrottslighet, inte minst när det gäller internationella stöldligor. Flera av motionerna betonar vikten av att brottslighet kopplad till djurrättsaktivism bekämpas. Utskottet konstaterar att regeringen har gett i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka denna typ av brottslighet. Att vissa brottstyper ska ägnas särskild uppmärksamhet innebär inte att arbetet mot annan brottslighet ska läggas åt sidan. Vilken sorts insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör enligt utskottet avgöras vid och inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Utskottet föreslår sammanfattningsvis att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. I de följande avsnitten behandlas ett stort antal motionsyrkanden som tar upp olika frågor om polisens organisation m.m. Yrkandena rör bl.a. frågor om en mer effektiv polis, en synlig polis i hela landet, rekrytering till , karriärvägar inom polisen, polislöner, deltidspoliser, beredskapspolis, trafikpoliser, polisens samarbete med Försvarsmakten och en trygghetsberedning. Därefter behandlas vissa frågor som rör andra myndigheter inom rättsväsendet. Motionsyrkandena om polisens organisation m.m. har ett sådant samband med många av de frågor som berörs i budgetpropositionen att utskottet anser att de bör behandlas i detta sammanhang. Inledningsvis redogörs därför översiktligt för vad som anförs i budgetpropositionen. Regeringen anför i propositionen att det ställs stora krav på rättsväsendet, som har fått allt fler ärenden att hantera (s. 14). Som framgår under avsnittet Resultatredovisning har antalet anmälda brott ökat . Vad gäller resultat konstaterar regeringen att antalet ärenden som redovisas till åklagare har efter tydliga ökningar efter 2007 följts av markanta minskningar (s. 20). Regeringen framhåller att de senaste årens försämrade utredningsresultat avser många olika brottsområden. Till de brottstyper som minskat mest i antal personuppklarade brott sedan den nedåtgående trenden startade hör misshandel, bedrägerier, vissa stöldbrott och trafikbrott. ökar dock såväl antalet ärenden som polisen redovisar till åklagare som misstankar som har kommit in till och antalet personuppklarade brott. Till stor del förklaras detta av ökningar av brottstyperna narkotika- och trafikbrott, men det finns även ökningar i andra brottstyper som exempelvis bedrägerier. Vad gäller andelen personuppklarade brott var denna lägre än . Att andelen ärenden som polisen redovisar till åklagare har minskat på ett liknande sätt indikerar att minskningarna kan härledas redan till detta led. har dock, som angetts ovan, såväl andelen ärenden redovisade till åklagare som andelen personuppklarade brott ökat något. Ärendebalansen hos i form av antal öppna ärenden minskade något men ligger fortfarande på en hög nivå (s. 30). Medelgenomströmningstiden för bearbetade ärenden hos , dvs. ärenden där en förundersökning eller någon annan slags brottsutredning bedrivits, minskade från 98 . Den brottskategori som upptar mest utredningstid i är våldsbrott. Enligt regeringen (s. 42) visar NTU att knappt hälften () av de personer som var i kontakt med polisen med anledning av utsatthet för brott var nöjda med polisens tillgänglighet 2018. Det är samma nivå som . Brottsutsattas upplevelse av polisens effektivitet och förmåga att utreda och klara upp brottet låg däremot fortfarande på samma låga nivå. Knappt en femtedel () uppgav att de var nöjda. Andelen som var nöjda med polisens effektivitet var dock något högre i fråga om brott som innehöll hot eller våld. Regeringen pekar på (s. 46) att rättsväsendet har fått betydande resursförstärkningar . Regeringen uppger att man också fortsätter att genomföra sådana satsningar, bl.a. genom betydande förstärkningar av . Under har dock rättsväsendets verksamhetsvolymer alltså präglats av minskningar trots ökade resurser.