bet · H601AU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Avslutningsvis noterar utskottet att inom ramen för den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan Socialdemokraterna, kan det civila samhället spela en roll när det gäller förslagen om integrationsår med bl.a. mentorskapsprogram riktade till nyanlända invandrare. Som framgår ovan pågår en rad aktiviteter för att samordna, samverka och stödja civilsamhället så att dess roll för att underlätta integrationen kan öka. Det pågår också ett berednings- och utredningsarbete för att utveckla och förbättra bidragsgivningen till det civila samhället som ligger i linje med motionsönskemålen, som därmed får anses delvis tillgodosedda. Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Insatser , punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 6 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:523 av och (båda L) yrkande 1, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 15, 2018/19:1436 av (M) yrkande 3 och 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkande 8. Språket är helt centralt för att komma in i det svenska samhället och för att möjliggöra arbete och egen försörjning. Den som söker asyl i ska också så snabbt som möjligt kunna börja jobba. Att insatser sätts in direkt när man kommer till är därför särskilt viktigt. När det gäller tidiga insatser anser att det behövs ett större fokus på språk, jobb och utbildning. I detta ligger bl.a. att samhällsintroduktion och undervisning i svenska bör vara obligatoriskt från dag ett i . Vi konstaterar att januariöverenskommelsen innehåller förslag om att samhällsintroduktion och undervisning i svenska ska bli obligatoriskt från dag ett i . Vi motsätter oss inte förslagen i sak men delar inte utskottets uppfattning att januariöverenskommelsen, som slöts mellan partier som egentligen bara förenas i vad de är emot, ger några förutsättningar för en framgångsrik integrationspolitik. Vi delar heller inte utskottets uppfattning att beredningen av förslag bör inväntas. Det behövs fler och snabbare åtgärder. Vi anser således att regeringen skyndsamt bör verka för fler integrationsinsatser med fokus på språk, jobb och utbildning från dag ett i . Bland annat bör samhällsintroduktion och undervisning i svenska göras obligatoriskt från dag ett i . Insatser , punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 6 och 2018/19:523 av och (båda L) yrkande 1, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 15, 2018/19:1436 av (M) yrkande 3, 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 1. Integration är mer än ett jobb, men utan ett jobb blir integrationen omöjlig. Att jobbskapandet och arbetsmarknaden fungerar är därför avgörande för att lösa integrationsproblemen. De som får uppehållstillstånd ska snabbt ges möjlighet att komma in i vårt land, stå på egna ben och lära sig svenska. Att insatser sätts in direkt när man kommer till är därför särskilt viktigt. Det ska vara möjligt att jobba , och samhällsintroduktion och undervisning i svenska bör göras obligatoriskt från dag ett i . Jag konstaterar att januariöverenskommelsen innehåller skrivningar om att samhällsintroduktion och undervisning i svenska ska bli obligatoriskt från dag ett i . Jag har inga invändningar i sak mot detta men delar inte utskottets uppfattning att januariöverenskommelsen ger några förutsättningar för en framgångsrik reformagenda. Jag anser att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder för att samhällsintroduktion och undervisning i svenska ska bli obligatoriskt för asylsökande från dag ett i . Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 25, 2018/19:1173 av m.fl. (S), 2018/19:1431 av (M), 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 12.1, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 35. Vi delar som bekant inte utskottets uppfattning om vad som är ett ansvarsfullt flyktingmottagande när det gäller kommunernas skyldigheter. För är det en självklarhet att kommunernas förmåga att ta emot nyanlända invandrare ska vara avgörande för deras mottagande. Bosättningslagen, som tvingar kommuner att ta emot nyanlända invandrare, är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Den nuvarande regleringen bör ersättas med ett system där kommuner frivilligt tecknar avtal med utifrån hur många nyanlända invandrare det finns utrymme för. Detta skulle innebära att kommuner som vill öka befolkningen och ser mottagandet som nödvändigt exempelvis för att säkra framtida arbetskraftsförsörjning kan skriva avtal på större volymer än vad som anvisas dem enligt bosättningslagen. Därmed anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om ett system med kommunala anvisningsavtal i enlighet med vad som sagts ovan. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 12.1 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 25, 2018/19:1173 av m.fl. (S), 2018/19:1431 av (M), 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 15. anser att det nuvarande systemet för statlig ersättning till kommuner för deras åtaganden inom mottagandet inte fungerar tillfredsställande. Jag delar inte utskottets uppfattning att beredningen av förslag i denna del bör avvaktas utan anser att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder för att förbättra rutiner för utbetalning och uppföljning av kommunersättningarna för mottagande av nyanlända invandrare. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2018/19:1173 av m.fl. (S), 2018/19:1431 av (M), 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 12.1, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 15. anser att den s.k. bosättningslagen till viss del har uppfyllt sitt syfte, men lagen har också visat sig ha vissa brister. är t.ex. mycket kritiskt till hur vissa kommuner har vägrat att ta emot nyanlända invandrare som anvisats dit, och en brist med bosättningslagen är att det inte finns några möjligheter att rikta sanktioner mot de kommuner som vägrar att ta emot de nyanlända som anvisats till kommunen. En annan brist är att bosättningslagens otydliga tidsgräns har lett till att vissa kommuner – framför allt borgerligt styrda kommuner – endast ordnat boende , medan andra kommuner tagit sitt fulla ansvar och ordnat permanenta boenden för de nyanlända. Jag beklagar djupt den slutsats som Kammarrätten i kommit fram till, och detta visar än mer på behovet av att lagen förtydligas så att det inte finns en tidsgräns för kommunernas ansvar. Jag delar inte utskottets uppfattning att beredningen av förslag bör inväntas innan frågan om en utvärdering av bosättningslagen väcks. Jag anser därför att regeringen, i enlighet med vad jag anfört ovan, bör genomföra en översyn av bosättningslagen, bl.a. för att åtgärda bristen på sanktionsmöjligheter mot de kommuner som inte följer lagen och för att förtydliga tidsgränsen för kommunernas åtagande när det gäller bosättning. När det avslutningsvis gäller förslaget om en begränsning av eget boende för asylsökande i områden med socioekonomiska utmaningar som utskottet hänvisar till vill jag understryka att är mycket kritiskt till alla förslag om att dra in bistånd eller försämra förutsättningarna för dem som väljer att bo i eget boende. Vi menar att det finns andra sätt att få asylsökande och nyanlända att välja andra boendeformer, vilket även beskriver på ett tydligt sätt. Det handlar om att asylboenden måste ha en bra standard, ge trygghet och möjlighet till meningsfulla aktiviteter. Jag anser att dessa insikter bör styra regeringens politik avseende asylsökandes boendesituation. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 25, 2018/19:1173 av m.fl. (S), 2018/19:1431 av (M), 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 12.1, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 15. Hemutrustningslånet är ett erbjudande för nyanlända och kan användas för att köpa möbler och exempelvis husgeråd. Lånet är amorteringsfritt men löper med ränta från första utbetalningsdagen. Räntan är avdragsgill i deklarationen. Efter de två åren ska lånet börja betalas tillbaka. Problemet med hemutrustningslånet är att arbetsmarknadsetableringen för de flesta inte sker utan dröjer betydligt längre. Följden märks i form av tusentals ärenden hos kronofogden. Låntagare uppger att de vid låne-tecknandet inte förstod vad de gav sig in på. har med uppsökande verksamhet kunnat reducera skulderna till kronofogden, men likväl innebär hemutrustningslånen för många en skuldfälla. Regeringen identifierade i budgetpropositionen ett behov av att se över kostnaderna för hemutrustningslån och meddelade då att den avsåg att se över regelverket. Följaktligen sänktes maxbeloppet för enpersonshushåll och tvåpersonershushåll. Till skillnad från utskottet anser jag att det finns skäl att ta initiativ till en utvärdering av systemet med hemutrustningslån. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder för att utvärdera effekterna av sänkningen när det gäller om den främjat andelen lån som betalas innan de förfaller. Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 13 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 11, 20 och 22, 2018/19:990 av (M), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:1615 av (S), 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkandena 12.2, 14 och 18 samt 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 6, 7, 9 och 17. Etableringstiden måste enligt mening användas på ett betydligt effektivare sätt. Arbetsförmedlingen har helhetsansvar för etablerings-insatserna, men myndigheten har konstaterade stora brister, och de uppvisade resultaten är inte tillfredsställande. De kommuner som vill bör därför kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända invandrare från Arbetsförmedlingen. Till skillnad från utskottet anser vi inte att det eventuella resultatet av januariöverenskommelsen bör avvaktas, inte heller beredningen av förslag. Vi menar att det behövs åtgärder nu och anser att regeringen bör verka för att kommuner som så vill ska ha möjlighet att ta över ansvaret för etableringen från Arbetsförmedlingen. Vidare när det gäller etableringen anser att kopplingen mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få ersättning behöver tydliggöras. Etableringsersättningen bör sänkas i större omfattning än vad som är fallet när man utan giltigt skäl är frånvarande från etableringsinsatser. På detta sätt kan aktivitetskraven skärpas. Vi konstaterar att under förra mandatperioden riktade ett tillkännagivande till regeringen om stärkta aktivitetskrav med anledning av ett liknande förslag från , , och . Regeringen har ännu inte vidtagit nödvändiga åtgärder för att efterkomma vad som begärdes i tillkännagivandet. Vi noterar att januariöverenskommelsen innefattar ett antal reformer med fokus på att nyanlända, bl.a. med hjälp av krav på ökat deltagande i etableringsinsatser, snabbare ska in på arbetsmarknaden. Den allmänna inriktningen har vi inga invändningar emot, men vi anser inte att januariöverenskommelsen är en garanti för en framgångsrik integrationspolitik. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att stärka aktivitetskraven . Närmare hälften av alla som är inskrivna i etableringsuppdraget har en förgymnasial utbildning. Vägen till ett jobb kommer därför ofta att behöva gå via den kommunala vuxenutbildningen. Inom ramen för migrationsöverenskommelsen drev på för en utbildningsplikt för vuxna nyanlända med kort utbildning. En form av utbildningsplikt har införts, men resultatet är blygsamt, och dessutom är utbildningsplikten i sig oklar och behöver förtydligas. Vi delar inte utskottets uppfattning om det lämpliga i att invänta eventuella åtgärder från regeringens sida. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för nyanlända invandrare med kort utbildning anser vi att regeringen bör förtydliga utbildningsplikten. ser att egenföretagandet är ett sätt för många nyanlända invandrare att komma in på arbetsmarknaden. Vi vill därför se över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. Vi delar inte utskottets uppfattning att regeringen gör tillräckligt i detta avseende utan anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder så att företagare, t.ex. genom entreprenörskapsspår, kan fungera som mentorer för att utveckla nyanlända invandrare i deras entreprenörskap. Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 11, 20 och 22 samt 2018/19:990 av (M), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:1615 av (S), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 13, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkandena 12.2, 14 och 18, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 6, 7, 9 och 17. Kommuner och Landsting har föreslagit en ny utbildningsform som bl.a. innebär att olika yrkesprogram som matchar regional efterfrågan på arbetskraft ingår som en del av de insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder alla nyanlända invandrare. står bakom förslaget och menar att det kan möta behov som dagens gymnasieskola och vuxenutbildning inte kan fylla. Till skillnad från utskottet kan jag inte se hur januariavtalet på något sätt skulle ge bättre förutsättningar för en kraftfull politik för nyanländas etablering. Detta gäller inte minst omläggningen av Arbetsförmedlingens verksamhet där man helt bortser från forskning på området och i stället går igång med en brådstörtad privatisering som riskerar att äventyra möjligheterna till insyn, likabehandling och rättssäkerhet. Jag anser att regeringen bör undersöka möjligheten att införa en ny utbildningsform i Arbetsförmedlingens regi enligt vad som beskrivs i motion. anser att det är viktigt att tidigt kartlägga nyanländas hälsotillstånd och prestationsförmåga och i större utsträckning anpassa insatserna därefter. I och har man inom projekten respektive Inspira arbetat just på detta sätt. Det krävs enligt en mer flexibel syn på vad som kan ingå i en etableringsplan. Regeringen bör därför se över hur projekten kan fungera som modeller för hela landet. En publicerad forskningsrapport från – Rätt jobb åt utrikes födda akademiker – visar att utrikes födda akademiker är överrepresenterade bland dem som har ett arbete under sin kvalifikationsnivå. Ett sätt att förbättra rörligheten, och matchningen, kan vara att införa ett valideringsår, som innebär att en person som har ett jobb som inte matchar hens kvalifikationer skulle få möjlighet att upplåta sin tjänst till någon som är arbetslös. skulle individens utbildningsbakgrund kartläggas, utbildningen kompletteras samt individen erbjudas praktik för att få in en fot i rätt bransch. Jag anser därför att regeringen bör utreda möjligheterna att införa ett valideringsår. Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 13 och 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 11, 20 och 22, 2018/19:990 av (M), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:1615 av (S), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkandena 12.2, 14 och 18, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 6, 7, 9 och 17. Många som deltar i svenska för invandrare inom etableringsprogrammet hoppar av sin utbildning. är av uppfattningen att frånvaro utan giltiga skäl ska få konsekvenser. Jag konstaterar att under förra mandatperioden riktade ett tillkännagivande till regeringen om stärkta aktivitetskrav med anledning av ett liknande förslag från , , och . Regeringen har ännu inte vidtagit nödvändiga åtgärder för att efterkomma vad som begärdes i tillkännagivandet. Jag noterar att januariöverenskommelsen innefattar ett antal reformer med fokus på att nyanlända, bl.a. med hjälp av krav på ökat deltagande i etableringsinsatser, snabbare ska in på arbetsmarknaden. En sådan inriktning är rimlig, men jag anser inte att januariöverenskommelsen ger några garantier för en framgångsrik integrationspolitik. Jag anser också att det behövs tydligare förslag för att förbättra deltagandet. Med det anförda anser jag att regeringen bör vidta åtgärder för att stärka aktivitetskraven , bl.a. genom att etableringsersättningen villkoras med deltagande i etableringsprogrammet. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 14, 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2723 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Det stora sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda kvinnor är en av största jämställdhetsutmaningar. Den svaga ställningen på arbetsmarknaden gör att många utrikes födda kvinnor fastnar i utanförskap. Att inte ha en egen försörjning innebär antingen ett bidragsberoende eller ett beroende av partnerns eller familjens inkomster, och det minskar kvinnors handlingsutrymme. Men det drabbar inte bara kvinnan i relationen. Studier bekräftar att barn som lever i familjer där mammorna inte jobbar löper stor risk för att själva hamna i arbetslöshet och utanförskap. En av de viktigaste åtgärderna för att både öka jämställdheten och lösa integrationsfrågan är därför att bryta bidragsberoende och säkra kvinnors och flickors frihet och trygghet. Här krävs det konkreta reformer, men vi kan konstatera att utskottet blir svaret skyldigt när det sätter sin tilltro till allmänna utfästelser i januariöverenskommelsen om ett jämställdhetsperspektiv i etableringsåtgärderna. Vad som inte heller verkar övertygande är när utskottet som det verkar förlitar sig på att Arbetsförmedlingen, en myndighet med återkommande problem i verksamheten, ska kunna åstadkomma någon verklig förändring när det gäller målsättningen att bättre nå gruppen utrikes födda kvinnor och öka deras deltagande på arbetsmarknaden. Vi anser att regeringen i enlighet med vad vi anfört ovan skyndsamt bör vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 14, 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2723 av Per Åsling och (båda C), 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 18. tar patriarkala strukturer och bristande jämställdhet på allvar, och det gäller även i fråga om myndighetsutövning. Undersökningar har visat att mannen är i insatser, akterna upprättas på männen när familjer kommer, männen får kreditkort och är kontaktpersoner. När det gäller Arbetsförmedlingen har som utskottet påtalar analyser visat att kvinnor tar del av myndighetens etableringsuppdrag i lägre utsträckning än män. Utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter har lett till en större genusmedvetenhet hos ett antal deltagande myndigheter, bl.a. . Enligt myndighetens egen redovisning finns nu små skillnader mellan hur män och kvinnor behandlas i asylprövningen. Nästa steg bör enligt vara att får i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen. På så sätt kan vi säkerställa att samtliga myndigheter och kommuners arbete gynnar jämställdheten, från till sfi-utbildningen och polisen. Jag delar inte utskottets uppfattning att januariavtalet – med dess i många avseenden högerliberala profil – kan bilda utgångspunkt för några verkligt jämställdhetspolitiska förslag. Som framgått ovan menar jag, till skillnad från utskottet, att regeringen bör sträva mot en mer feministisk migrationspolitik och ett feministiskt mottagande av människor på flykt. Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen. Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2813 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 7, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkandena 19, 20 och 25 samt 2018/19:2932 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:1436 av (M) yrkandena 1, 2 och 6 samt 2018/19:174 av och (båda KD) yrkande 3, 2018/19:1436 av (M) yrkandena 4 och 5, 2018/19:1628 av (M), 2018/19:2692 av m.fl. (SD) och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 18. Vi välkomnar att även utskottet inser att den samhällsorientering som kommuner erbjuder nyanlända invandrare är ett viktigt instrument för att öka kunskapen om det svenska samhället och för att tydliggöra rättigheter och skyldigheter. Vi konstaterar också att januariöverenskommelsen innehåller förslag om att samhällsorienteringen ska inledas och utökas från 60 . Vi har inga invändningar i sak mot detta men delar inte utskottets uppfattning att januariöverenskommelsen ger några garantier för en framgångsrik reformagenda. I sitt ställningstagande tar utskottet heller inte ställning till hur innehållet i samhällsorienteringen ska förbättras. Det samma gäller behovet av en avslutande examination eller nationella kursplaner där utskottet nöjer sig med en hänvisning till regeringens utvecklingsarbete, vilket vi beklagar. Vidare när det gäller behov av samhällsinformation konstaterar att många som kommer till härstammar från länder där mänskliga fri- och rättigheter, kvinnors rättigheter och barns rättigheter kränks allvarligt.