bet · H601SoU7 · 2019-02-27 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om den nationella läkemedelslistan. Enligt utskottet bör regeringen överväga om det går att tidigarelägga tidpunkterna för när bestämmelserna i lagen om nationell läkemedelslista ska träda i kraft. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, KD, L) och två särskilda yttranden (V, S, MP). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Effektiv och säker läkemedelsanvändning Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel 1.Utveckling av apotekens tjänster, punkt 3 (SD, KD) 2.Farmaceutsortiment och förskrivning i vissa fall, punkt 4 (KD) 3.Farmaceutsortiment och förskrivning i vissa fall, punkt 4 (L) 4.Returrätten, punkt 5 (M, SD, KD) 5.Läkemedel till unga, punkt 6 (SD) 6.Läkemedel till äldre, punkt 7 (C, L) 7.Generisk förskrivning, punkt 8 (L) 8.Läkemedelsförsäkringen, punkt 9 (SD, KD, L) 9.Olagliga läkemedel, punkt 10 (L) 10.Läkemedel och miljö, punkt 11 (M, C, KD) 11.Läkemedel och miljö, punkt 11 (L) 12.Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel, punkt 12 (SD) 13.Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel, punkt 12 (L) 14.Tillgänglighet till läkemedel, punkt 13 (SD) 15.Tillgänglighet till läkemedel, punkt 13 (C, L) 1.Nationell läkemedelslista, punkt 1 (S, MP) 2.Läkemedelsförsäkringen, punkt 9 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om ikraftträdande av lagen om nationell läkemedelslista och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 2.1. 2018/19:1242 av och (båda M). Utveckling av apotekens tjänster 2018/19:1239 av och (båda M) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 93. Reservation 1 (SD, KD) Farmaceutsortiment och förskrivning i vissa fall 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 94. Reservation 2 (KD) Reservation 3 (L) 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 95. Reservation 4 (M, SD, KD) 2018/19:542 av (SD). Reservation 5 (SD) 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkandena 6, 8 och 9. Reservation 6 (C, L) 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 7 (L) 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 8 (SD, KD, L) 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 13. Reservation 9 (L) 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:1662 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2307 av och (båda MP) yrkande 2, 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2942 av m.fl. (MP). Reservation 10 (M, C, KD) Reservation 11 (L) Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel 2018/19:352 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2136 av (S) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 2.2. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) 2018/19:344 av och (båda SD) yrkande 3, 2018/19:1084 av m.fl. (S), 2018/19:1085 av m.fl. (S), 2018/19:1720 av (M), 2018/19:2008 av (M) och 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C, L) 2018/19:352 av och (båda SD) yrkandena 3–5 och 2018/19:2799 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (C), (V), (M), (S), (SD), (MP), (S), (M), (SD), (KD), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet omkring 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /2019. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Effektiv och säker läkemedelsanvändning Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det utskottet anför om att regeringen bör överväga om det går att tidigarelägga datum för ikraftträdande av lagen om nationell läkemedelslista och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis två motionsyrkanden. avslår motionsyrkanden om gemensamma läkemedelsrekommendationer, utveckling av apotekens tjänster, returrätten, läkemedel till unga, läkemedel till äldre, generisk förskrivning, läkemedelsförsäkringen och olagliga läkemedel. Jämför reservation 1 (SD, KD), 2 (KD), 3 (L), 4 (M, SD, KD), 5 (SD), 6 (C, L) och 8 (SD, KD, L) samt särskilt yttrande 1 (S, MP) och 2 (V). I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 2 i denna del begärs ett tillkännagivande om den nationella läkemedelslistan. Motionärerna betonar vikten av att införa en nationell läkemedelslista för att ge fler tillgång till de bästa och mest verkningsfulla läkemedlen och minska risken för överförskrivning. I kommittémotion 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om tidsramen för att införa en nationell läkemedelslista. Motionärerna konstaterar att datumet då listan ska införas har flyttats fram, men anser att den beslutade tidsramen måste hållas och allra helst tidigareläggas. I motion 2018/19:1242 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över förutsättningarna att öka det nationella samarbetet om läkemedelsförskrivning i . Motionärerna anför att man genom att öka det nationella samarbetet och likrikta läkemedelsförskrivningen uppnår både en effektivisering och en besparing. Dessutom blir vården mer jämlik. Utveckling av apotekens tjänster I motion 2018/19:1239 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att effektivisera besöken i primärvården. Motionärerna anför att landets alla apotekare och farmaceuter bör få ge rådgivning och expediera mediciner mot enklare åkommor. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 93 begärs ett tillkännagivande om att stärka apotekens roll i hälso- och sjukvårdskedjan genom att ge farmaceuter möjlighet att genomföra strukturerade läkemedelssamtal även med personer som nyinsjuknat i kronisk sjukdom, ta del av provsvar från sjukvården som är relevanta för läkemedelsbehandlingen, utföra enklare laboratorieverksamhet och erbjuda hälsofrämjande och coachande samtal. I yrkande 94 begärs ett tillkännagivande om ett farmaceutsortiment och farmaceutförskrivning. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 95 begärs ett tillkännagivande om att följa upp frågan om att införa returrätt på kylvaror. I motion 2018/19:542 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att ta fram en strategi för att hantera den ökade förskrivningen av psykofarmaka till barn och unga. I kommittémotion 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om forskning om och utvärdering av befintliga läkemedel som förskrivs till de äldsta, sköraste patienterna. Motionärerna anför att många läkemedel som förskrivs årsrika patienter inte är utprövade på denna åldersgrupp. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att främja uppföljning av läkemedelsbehandling. Motionärerna anför att sådana genomgångar har visat sig framgångsrika, inte minst för årsrika patienter, och att detta bör ske regelbundet. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om information till patienter om läkemedelsbehandling. Motionärerna anför att denna typ av information bör införas permanent och erbjudas av hälso- och sjukvården. I kommittémotion 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om generisk förskrivning. Motionärerna anför att detta innebär att alla utbytesgrupper får namn baserade på det generiska substansnamnet och inte handelsnamnet, vilket skulle innebära flera fördelar. I kommittémotion 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om läkemedelsförsäkringen. Motionärerna anför att även om nästan alla läkemedel som säljs i omfattas av läkemedelsförsäkringen säljs hundratusentals förpackningar med oförsäkrade läkemedel. Därför anser motionärerna att det är hög tid för regeringen att ordna så att samtliga läkemedel på marknaden täcks av denna försäkring. I kommittémotion 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att och bör få i uppdrag att informera om riskerna med olagliga läkemedel. Av lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista följer att med automatiserad databehandling ska föra ett register över vissa uppgifter om förskrivna och expedierade läkemedel och andra varor för människor (en nationell läkemedelslista). Hälso- och sjukvårdspersonal, expedierande personal på öppenvårdsapotek och patienten får ges ändamålsenlig åtkomst till uppgifterna i registret. Lagen träder i kraft , med undantag för de bestämmelser som reglerar kraven på hälso- och sjukvårdens aktörer och uppgiftsskyldighet i samband därmed. I dessa delar träder lagen i kraft . Utveckling av apotekens tjänster Genom ändringar i lagen (2009:366) om handel med läkemedel infördes en ny bestämmelse (2 kap. 3 a §) där det framgår att det i öppenvårdsapotekens grunduppdrag ingår att verka för en god och säker läkemedelsanvändning genom att säkerställa att konsumenten så snart det kan ske får tillgång till förordnade läkemedel och varor, ge sakkunnig och individuellt anpassad information och rådgivning, och genomföra och upplysa om utbyte av läkemedel. Från kommer lagen även att innehålla krav att expediering av en förskrivning som huvudregel bör utföras av en farmaceut och att denne ska lämna information och rådgivning om läkemedel, hur läkemedel ska användas och om ett läkemedel kan bytas ut mot ett annat med lägre pris och utföra de övriga uppgifter som har särskild betydelse för en säker hantering och användning av läkemedel (bet. 2017/18:SoU24, rskr. 2017/18:353). har apotek rätt att under vissa förutsättningar returnera receptbelagda läkemedel till partihandeln enligt 3 b kap. lagen om handel med läkemedel. Rätten till retur gäller inte för läkemedel som ska förvaras enligt vissa kyl- eller frysförhållanden. trädde nya föreskrifter om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården i kraft (HSLF-FS 2017:37). Av 11 kap. 1 § framgår att en läkare ska ansvara för läkemedelsgenomgångar. I 3 § samma kapitel lyfts det fram att vårdgivaren ska erbjuda de patienter som är eller äldre och som är ordinerade minst fem läkemedel en enkel läkemedelsgenomgång vid besök hos läkare i öppen vård inskrivning i sluten vård inflyttning i en sådan boendeform eller bostad som omfattas av 12 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Det framgår vidare av föreskriften att patienter som är eller äldre och som är ordinerade minst fem läkemedel dessutom ska erbjudas en enkel läkemedelsgenomgång minst en gång under pågående hemsjukvård eller boende i en sådan boendeform eller bostad som omfattas av 12 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen. Skyldigheten att erbjuda läkemedelsgenomgångar gäller för de vårdgivare som har läkare anställda i sin verksamhet eller har läkare som arbetar där på uppdrag eller annan liknande grund. Av 11 kap. 4 § följer vidare att vårdgivaren även ska erbjuda patienter som har läkemedelsrelaterade problem eller där det finns misstanke om sådana problem en enkel läkemedelsgenomgång. I 21 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. finns bestämmelser om utbyte av läkemedel. Enligt lagen ska med vissa undantag ett läkemedel som har förskrivits inom läkemedelsförmånerna bytas ut mot det tillgängliga läkemedel inom förmånerna som det är utbytbart mot och som har lägst fastställt försäljningspris. När ett godkännande för försäljning av ett läkemedel har beviljats ska enligt 4 kap. 22 § läkemedelslagen (2015:315) besluta om läkemedlet är utbytbart mot ett annat läkemedel. gör en medicinsk bedömning där de grundläggande förutsättningarna för utbytbarhet är att läkemedlen innehåller samma aktiva substans (i samma mängd) i samma beredningsform och i övrigt är medicinskt likvärdiga. Även om de grundläggande kriterierna är uppfyllda kan bl.a. skillnader i produktresumé och bipacksedel medföra att utbyte inte bör ske (prop. 2017/18:223, s. 22). Genom ändring i lagen om läkemedelsförmåner m.m. kommer det fr.o.m. att vara möjligt att även byta ut läkemedel som inte ingår i förmånerna till det läkemedel inom förmånerna med det lägst fastställda försäljningspriset, se 4 kap. 21 a § (2017/18:SoU31). När en patient har drabbats av en vårdskada ska vårdgivaren enligt 3 kap. 8 § patientsäkerhetslagen (2010:659) informera patienten om möjligheten att begära ersättning enligt patientskadelagen (1996:799) eller från läkemedelsförsäkringen. Läkemedelsförsäkringen utgör ett frivilligt åtagande från läkemedelsbolagens sida. Den patient som i samband med sjuk- och hälsovård har drabbats av en läkemedelsbiverkan till följd av ett läkemedel som lämnats ut legalt i från apotek, butik eller i samband med en klinisk prövning, kan få ersättning för personskada om vissa fastställda villkor är uppfyllda. Genom lagändringar i bl.a. dåvarande läkemedelslagen (1992:859) genomfördes i svensk rätt och rådets direktiv /62/EU om ändring av direktiv /83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel. Ändringarna syftade till att förhindra att förfalskade läkemedel kommer in i den lagliga försörjningskedjan. Direktivet innehöll nya harmoniserade regler som ytterligare stärkte övervakningen av försörjningskedjan för humanläkemedel så att förfalskade läkemedel inte skulle nå ut till patienter via apotek och andra legala försäljningsställen (prop. 2012/13:40 och bet. 2012/13:SoU7). Lagändringarna innebär bl.a. att läkemedelslagen även ska omfatta aktiva substanser och hjälpämnen, att den som förmedlar läkemedel inom EES ska ha en fast adress i ett EES-land och att verksamheten ska anmälas till ansvarig myndighet i landet, att även framställning, förpackning eller ompackning av aktiva substanser ska räknas som tillverkning och därmed ska följa principerna och riktlinjerna för tillverkning av läkemedel, att läkemedel ska märkas så att det går att identifiera enskilda förpackningar och kontrollera deras äkthet, att den som förmedlar läkemedel är skyldig att försäkra sig om att läkemedlen är godkända samt att webbplatser som lagligt säljer läkemedel tydligt ska visa en EU-logotyp. Vad gäller informationsarbete har en samlad kompetens på läkemedel och medicintekniska produkter, såväl vad gäller regelverket som vetenskapligt. Enligt 1 § förordningen (2007:1205) med instruktion för ansvarar myndigheten för kontroll och tillsyn av läkemedel samt tillsyn av medicintekniska produkter. Verket ska enligt 2 § 8 särskilt svara för information inom sitt ansvarsområde till andra myndigheter och enskilda. Bakgrund och pågående arbete I propositionen Nationell läkemedelslista anges att ett övergripande mål med registret är att skapa en samlad källa av en patients förskrivna läkemedel och andra varor som patientens behov av integritetsskydd tillgodoses. Den nationella läkemedelslistan förväntas bidra till ökad patientsäkerhet och en effektivisering av arbetsmomenten vid ordination och förskrivning av läkemedel (prop. 2017/18:223 s. 1). I propositionen redovisas övervägandena och skälen till lagens ikraftträdandedatum (s. 200 f.). Regeringen anför med hänvisning till en förstudie av att det behövs en övergångsperiod då de befintliga registren är i drift parallellt med det nya registret. En sådan övergångsperiod bedöms vara nödvändig för att vård- och apoteksaktörerna behöver för att kunna anpassa sina system till nya krav på informationsöverföring. Baserat på antagandet att kan påbörja utvecklingen och framtagningen av den nationella läkemedelslistan bedömer regeringen, enligt det som har framfört i sin förstudierapport, att ett ikraftträdande av den nya lagen är en lämplig tidpunkt. Anslutning till den nationella läkemedelslistan ska, i alla fall när det gäller de verksamheter där förskrivning av läkemedel och andra varor förekommer, ske , fram till . Propositionen behandlades i bet. 2017/18:SoU35, där utskottet ställde sig bakom regeringens förslag. biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:369). Utveckling av apotekens tjänster I regeringens proposition Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden framgår att syftet med att förtydliga och sammanställa apotekens grunduppdrag i en ny bestämmelse var att sätta större fokus på apotekens huvuduppgifter, tydliggöra apotekens roll i vårdkedjan och förtydliga vad som ingår i de moment som ersätts genom handelsmarginalen (skillnaden mellan apotekens inköpspris och försäljningspris för läkemedel och andra varor inom läkemedelsförmånerna). Att tydliggöra apotekens uppdrag ger enligt regeringen också staten bättre möjligheter att styra apoteksmarknadens inriktning mot att möta det offentligas behov av säker läkemedelsanvändning och service på apotek (prop. 2017/18:157 s. 56). Regeringen konstaterar vidare att det vid tiden för lagförslaget saknades krav på att det skulle vara en farmaceut som tog emot konsumentens beställning, lämnade information och rådgivning eller lämnade ut läkemedlet till konsumenten. Det fanns inte heller några formella kompetenskrav på den som bistod farmaceuten i receptprocessen. Detta öppnar enligt regeringen upp för olika bedömningar av vad som var tillräcklig kompetens. Det är en central fråga för regeringen att höja kvaliteten i apotekens rådgivning. Farmaceuternas roll i receptexpedieringen bör stärkas, och regeringen anser att det är rimligt att kräva att den rådgivning som sker vid expedieringen ska lämnas av en farmaceut (s. 61 f.). I propositionen framgår också att vissa apotek redan erbjuder sina kunder rådgivning om läkemedel och läkemedelsanvändning. Regeringen anser att apoteken med sin tillgång till farmaceutisk kompetens har en stor potential att bidra till en bättre läkemedelsanvändning och att denna borde utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Regeringen bedömer därför att det bör genomföras en försöksverksamhet med en farmaceutisk tjänst på öppenvårdsapotek (s. 91 f.). Regeringen har därför gett () i uppdrag att genomföra en förstudie för att utreda förutsättningarna för att genomföra och utvärdera en sådan försöksverksamhet (S2018/04563). Meningen med studien är att uppnå ökad följsamhet till ordinerad behandling. TLV ska i förstudien bl.a. analysera de juridiska förutsättningarna, behov av tillgång till ytterligare data och samverkan med olika aktörer i samband med planering, genomförande och utvärdering av försöksverksamheten. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen har gett i uppdrag att arbeta med området barn och läkemedel. I verkets rapport (1.1.2-2018-004919) anges att i samverkan med genomför en registerbaserad kartläggning av barns och ungdomars användning av sömnläkemedel med fokus på melatonin. I kommande rapport ska man beskriva vilka barn som behandlas, hur länge de behandlas och vem som behandlar dem. Rapporten ska även belysa andra områden som kan behöva uppmärksammas eller utredas vidare. I årsredovisning 2017 anges att barn ofta får läkemedel som är ofullständigt dokumenterade när det gäller dosering, effekt och säkerhet. Ett kunskapsunderlag om läkemedelshantering inom barnsjukvården publicerades , och baserat på det underlaget har myndigheten tagit fram en webbutbildning som främst riktar sig till hälso- och sjukvårdspersonal. publicerade reviderade nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Riktlinjerna innehåller rekommendationer om effektivt omhändertagande, diagnostik och uppföljning samt olika behandlingar som kognitiv beteendeterapi, antidepressiva läkemedel och behandling med elchocker. De vänder sig till beslutsfattare och profession inom området. Bland riktlinjerna finns bl.a. avsnittet Behandling av barn och unga. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 9 framgår att regeringen har gett i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner för att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa (S2018/00368/FST). tog 2017 fram indikatorer för god läkemedelsterapi för äldre. Syftet med indikatorerna är att de ska användas som instrument för att mäta och följa upp kvaliteten i äldres läkemedelsbehandling, och ge stöd för att förbättra den, vid t.ex. läkemedelsförskrivning till äldre och läkemedelsgenomgångar. har även publicerat en vägledning om läkemedelsgenomgångar (). Åtgärderna i vägledningen gäller för patienter som är eller äldre och som är ordinerade fem eller fler läkemedel och för patienter som har misstänkta eller konstaterade läkemedelsrelaterade problem. social utvärdering har ett pågående projekt om läkemedelsbehandling av smärta hos äldre. Utvärderingens syfte är att utvärdera farmakologisk behandling av akut och långvarig smärta hos äldre ur ett medicinskt, hälsoekonomiskt och etiskt perspektiv. Projektet syftar även till att utvärdera hur äldre med smärta upplever mötet med hälso- och sjukvården samt hur de upplever läkemedelsbehandling mot sin smärta. Forte har ett särskilt regeringsuppdrag att bidra till forskning inom åldrande och hälsa. Forte har delat ut i forskningsmedel i syfte att stärka forskningen inom äldreområdet 2017–2019. Bland annat fick (, ARC) medel för att studera hälsoförändringar hos äldre kopplat till användning av medicinska och sociala tjänster. Regeringen gav 2014 i uppdrag att utreda och tydliggöra eventuella vinster med att införa generisk förskrivning i förhållande till andra åtgärder som också syftar till att åstadkomma förbättringar i patientsäkerhetshänseende kopplade till läkemedelsanvändning. I arbetet ingick att analysera erfarenheter från andra länder som infört liknande system. Även kopplingen mellan generisk förskrivning och och rådets direktiv /24/EU av om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (patientrörlighetsdirektivet) borde enligt uppdraget utredas närmare. skulle också analysera och komma med förslag på insatser som skulle kunna genomföras på kort sikt i syfte att förbättra patientsäkerheten vid generiskt utbyte. skulle ge en rekommendation i frågan om generisk förskrivning borde införas i eller inte. I (dnr 1.1-2014-045472) definierade myndigheten begreppet generisk förskrivning som att förskrivaren i stället för ett produktnamn använder sig av det generiska namnet vid förskrivningen, dvs. substansnamnet och överlåter till farmaceuten att välja vilken produkt som patienten får expedierad. Generiskt utbyte innebär i regel att ett förskrivet läkemedel som ingår i läkemedelsförmånen ska bytas ut på mot det billigaste likvärdiga läkemedlet som finns tillgängligt. För att öka priskonkurrensen på läkemedelsmarknaden och därmed hålla kostnaderna för läkemedel nere introducerades systemet med periodens vara. Periodens varor är de generiskt utbytbara läkemedel som är marknadens billigaste och som apoteken ska erbjuda vid ett utbyte. Under rubriken och förslag angående generisk förskrivning skriver bl.a. följande. LV har utrett fördelar och nackdelar med generisk förskrivning och finner inga belägg för ett införande av generisk förskrivning i . LV bedömer att det inte kan säkerställas att ett införande av generisk förskrivning skulle ge ökad patientsäkerhet eftersom kunskap saknas om generisk förskrivnings betydelse för patientsäkerheten. Effekten av generisk förskrivning på patientsäkerheten har heller inte följts upp i de länder som genomfört generisk förskrivning enligt de internationella kontakter som LV haft. Det finns inte heller några tvingande rättsliga krav för att införa generisk förskrivning enligt patientrörlighetsdirektivet. LV gör bedömningen att det saknas starka incitament för att införa generisk förskrivning på nationell nivå, främst med hänvisning till de konsekvenser och begränsade fördelar det medför för patienten samt med hänsyn till de komplexa stödsystem som kommer att krävas. För generisk förskrivning krävs tekniska systemförändringar i samtliga involverade stödsystem som hanterar information om läkemedel eller läkemedelssubstanser på lokal och nationell nivå. Kostnaderna för ett sådant införande kan också noteras. LV vill klargöra att ett införande av generisk förskrivning inte innebär att läkemedelsförpackningar blir generiska.