bet · H601KU24 · 2019-04-11 00:00:00 — Detta gör att frågan faller under Skolinspektionens tillsynsansvar och att Skolinspektionen också kan besluta om förelägganden och viten till kommuner som inte följer reglerna. Av motsvarande skäl bör bestämmelserna om äldreomsorg med minoritetsprofil flyttas till socialtjänstlagen. Det skapar en ökad tydlighet gentemot kommunerna och stärker tillsynen. om samer, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:393 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkande 1. Samers rättigheter har stärkts , men de övergrepp och den diskriminering som svenska staten har utsatt samer för och som fortfarande pågår på många plan är ofta okänd för både beslutsfattare och allmänhet. Internationella organ som FN och påtalar återkommande brister i hur respekterar samers rättigheter som urfolk och hur diskriminering påverkar samers situation. Vi anser att en bör etableras. En kan sammanställa och beskriva övergrepp och oförrätter som ägt rum genom att bl.a. låta enskilda som på olika sätt drabbats få berätta sin historia. Kommissionen bör utreda den svenska statens övergrepp mot samer och samers mänskliga rättigheter samt komma med förslag på lämpliga åtgärder för att stärka samers ställning och komma till rätta med det historiska traumat. En är nödvändig för att den svenska samepolitiken ska kunna utvecklas och måste kopplas till kompensatoriska och framåtsyftande åtgärder samt ha ett oberoende mandat. Flera andra länder, t.ex. , har arbetat med olika slags sannings- och försoningskommissioner i förhållande till sitt urfolk. Dessa erfarenheter kan användas för att skapa ett tillvägagångssätt som passar både samerna och svenska staten. Utan en ordentlig genomlysning där saker lyfts upp i ljuset kan inte göra sig fri från gamla föreställningar om samer. Samers rättigheter, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:393 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 11 och 12 samt 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 12. Regeringen har vid flertalet tillfällen under förra mandatperioden angett att de avser att arbeta i riktning mot en ratifikation av 169. Jag anser därför att det vore lämpligt om regeringen lade fram ett sådant förslag till att ta ställning till. Vidare bör regeringens åtagande avseende 169 skärpas och preciseras. Den sammantagna situationen för samerna kräver att regeringen på allvar tar tag i frågan för att kunna garantera samerna deras rättigheter som urfolk. Det krävs ett större engagemang från regeringens sida för att skapa det samförstånd mellan olika intressenter som är en förutsättning för en ratificering av . Jag anser att en ratificering av 169 är grundläggande för att syftet med en konsultationsordning ska kunna uppfyllas. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om att ratificera nr 169. antog 2007 en urfolksdeklaration. Detta kan ses som en historisk milstolpe i kampen för erkännandet av urfolkens mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Urfolksdeklarationen anger en miniminivå för hur urfolksfrågorna bör behandlas i de olika länderna, även om deklarationen inte är juridiskt bindande. Deklarationens tyngdpunkt ligger på rätten till självbestämmande och innehåller även skrivningar gällande urfolkens rätt att äga, bruka och kontrollera land, territorier och naturresurser. För att deklarationen ska nå sitt syfte är det viktigt att genomförandet av urfolksdeklarationen sker så att lokala konflikter och missuppfattningar kan undvikas. för mänskliga rättigheter noterade 2010 att stöder urfolksdeklarationen men inte tillämpar de rättigheter den innehåller. rekommenderades att genomföra deklarationen och etablera mekanismer för detta i samarbete med det samiska folket. har kritiserat bristerna när det gäller samernas inflytande och framför allt bristen på fritt informerat samtycke. har haft på sig att genomföra FN:s urfolksdeklaration och på sig att ratificera 169. Det är genant att ett land som bryter mot grundläggande folkrättsliga principer som ska ge urinvånare möjlighet att upprätthålla sin kultur. Jag anser även att ett genomförande av urfolksdeklarationen är grundläggande för att syftet med en konsultationsordning ska kunna uppfyllas. FN:s urfolksdeklaration bör därför genomföras i . Samepolitiken, samers inflytande och konstruktion, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:393 av m.fl. (V) yrkandena 4–7 och 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 4 och 5. Regeringen har tagit fram en promemoria med förslag till en konsultationsordning (Ds 2017:43). I promemorian föreslås en ny och särskild ordning för konsultation i frågor av särskild betydelse för samerna. Jag har tagit del av såväl förslaget som remissvar. Dessvärre är min sammantagna bedömning att regeringens föreslagna konsultationsordning inte ger samerna den rätt till inflytande som 169 och FN:s urfolksdeklaration kräver. Förslaget uppfyller därför inte de krav som ställs på enligt folkrätten. Vidare anser jag att det är en stor brist att varken , samebyar eller samiska organisationer föreslås få en särskild rätt att begära konsultation. I den norska motsvarigheten till konsultationsordning har rätt att ta upp frågor där tinget önskar att konsultation genomförs. Rimligen borde en motsvarande regel där förutom även samebyar och samiska organisationer har rätt att initiera konsultation införas i en svensk konsultationsordning. Vidare har jag i likhet med flera remissinstanser uppmärksammat att regeringen inte baserar sitt förslag till konsultationsordning på principen om rätt till fritt informerat förhandssamtycke. Regeringen bör ta fram ett förslag till konsultationsordning som baserar sig på principen om fritt informerat förhandssamtycke. Mot bakgrund av centrala roll för samernas rätt till självbestämmande m.m. kom i förra årets budgetproposition överens med regeringen om att öka anslaget till med och . Förstärkningen av anslaget till är viktigt, men behovet av att göra en ordentlig utredning av frågan om ett utökat samiskt självstyre och dubbla roller kvarstår. Det är av särskilt stor vikt att det samiska folket både representeras och på andra sätt involveras och är delaktigt i en sådan utredning. Regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning för att utreda ett utökat samiskt självstyre och dubbla roller. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn och analys av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt angränsande frågor. Utredaren skulle även föreslå åtgärder i syfte att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60) låg till grund för proposition 2017/18:199 En stärkt minoritetspolitik. Varken utredningens direktiv, utredningen eller propositionen har dock uppmärksammat den särskilda ställning samer har i egenskap av att vara ett urfolk. Jag anser att en översyn bör göras där utgångspunkten är samernas särställning som urfolk. En utredning som har till uppdrag att presentera förslag på en genomgripande och samlad samepolitik bör därför tillsättas. I denna process är det särskilt viktigt att det samiska folket både representeras och på andra sätt involveras och är delaktiga i utredningen. Något annat vore otänkbart och skulle bara innebära ett upprepande av majoritetssamhällets historia av att exkludera samer i avgörande frågor som handlar om samers liv, hälsa, kultur och framtid. Regeringen bör tillsätta en utredning som ska återkomma med ett förslag om en samlad samepolitik. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:4 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och erkänna språket älvdalska och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:393 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att en oberoende om relationen mellan svenska staten och det samiska folket etableras, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att ratificera 169 och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN:s urfolksdeklaration bör implementeras i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram ett förslag till konsultationsordning som baserar sig på fritt informerat förhandssamtycke och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om resurstilldelning till , samebyar och samiska organisationer för konsultation och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning för att utreda ett utökat samiskt självstyre och dubbla roller och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ska återkomma med ett förslag om en samlad samepolitik och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:521 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda ifall svenskt teckenspråk ska bli ett minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:556 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett romskt förvaltningsområde och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:902 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en mer effektiv samordning och styrning på det minoritetspolitiska området och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en ny myndighet för nationella minoriteter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:903 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samepolitisk färdplan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av en konsultationsordning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av konstruktion och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt samisk rätt till mark och vatten och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk samekonvention och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ratifikation av 169 och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2332 av m.fl. (MP): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att respektera samerna som urfolk och ratificera konvention 169 och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2423 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2526 av Per Åsling (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt se över diskriminering som samer utsatts för, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2707 av och (båda C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge minoriteter möjlighet att informera om sig själva och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2925 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda sanktionsmöjligheter mot de kommuner och landsting i förvaltningsområdena som inte använder minoritetspolitiska statsbidrag på avsett sätt, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mål och riktlinjer för kommuners och landstings minoritetspolitiska arbete och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om information i samhället och i skolan om urfolk, nationella minoriteter och minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg och äldreomsorg på minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta bestämmelserna om äldreomsorg med minoritetsprofil till socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2018/19:KrU1y [1] En mer uttömmande beskrivning av internationella åtaganden i fråga om nationella minoriteters rättigheter finns t.ex. i prop. 2017/18:199. [2] Hirschfeldt, Undersökningskommissioner – extraordinära inslag i ”the ”, till , s. 163. I betänkandet KU24 behandlas motioner från den allmänna motionstiden som berör minoritetsfrågor. Jag kommer att tala om reservationer som handlar om samers rättigheter. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 4 om att inrätta en oberoende . erkände samerna som ett urfolk. Enligt folkrätten har urfolk särskilda rättigheter utöver de rättigheter som följer av ställningen som nationell minoritet. Det handlar om rätt till självbestämmande och rätt till de landområden som de traditionellt bebor. Den svenska statens behandling av samerna och samiska frågor är en mörk historia som är okänd för många trots att det skedde för inte . Den svenska majoritetsbefolkningen har systematiskt försvårat samernas möjligheter att använda mark för renbete, jakt och fiske. har också använts för tvångsarbete, och de har tvångsförflyttats. Länge gick statens samepolitik ut på att splittra och stigmatisera samerna. Samerna ansågs endast lämpade för att leva på det traditionella samiska sättet och förhindrades att bedriva jordbruk och bygga fasta bosättningar. Barnen fick inte heller gå i den vanliga folkskolan. beslutade att de samer som inte var renskötare inte heller skulle ha några samiska rättigheter. De fick till exempel ingen rätt att jaga och fiska i de områden där deras förfäder levt. På så sätt drog staten en skarp gräns mellan de samer som lever på renskötsel och de som försörjer sig på annat sätt. har samernas rättigheter visserligen stärkts, men internationella organ såsom FN och påtalar återkommande de brister uppvisar vad gäller samers rättigheter som urfolk och hur denna pågående diskriminering påverkar samers situation. Till exempel visar en kartläggning att två av tre samer uppger att de utsatts för rasism utifrån att de är samer. Denna rasism pågår nu - , i . Civil Rights Defenders rekommenderar att inrätta en . och har också pekat på behovet av en förändring och efterlyst åtgärder som tar avstånd från och bryter med det koloniala arvet och diskriminerande strukturer. Även samiska organisationer har såklart lyft frågan. instämmer i detta och anser att en bör etableras. bör utreda den svenska statens övergrepp mot samer och samers mänskliga rättigheter samt komma med förslag på lämpliga åtgärder för att stärka samers ställning och komma till rätta med det historiska traumat. En är nödvändig för att den svenska samepolitiken ska kunna utvecklas och måste kopplas till kompensatoriska och framåtsyftande åtgärder samt ha ett oberoende mandat. Flera andra länder, till exempel , har arbetat med olika sannings- och försoningskommissioner i förhållande till sitt urfolk. Det finns väldigt mycket bra att lära av det arbetet. Vi skulle till exempel kunna låta de drabbade berätta sina historier och lyssna på dem och ta till oss av deras erfarenheter och de förslag på åtgärder som finns. Om inte det som har hänt kommer fram i ljuset kommer gamla föreställningar om samer att leva kvar. Därför behöver vi en framåtblickande som kan arbeta med ett oberoende mandat och även lägga fram tydliga förslag. Det är dags att samerna får en officiell ursäkt. har återkommande kritiserat för brister när det gäller samers rättigheter som urfolk. kritiserades för att inte ta tillräcklig hänsyn till samebyarna i samband med gruvetableringar. Under den senaste granskningen uttalade kommittén stark kritik mot att inte uppnått något resultat på området . I FN:s urfolksdeklarationen anges en miniminivå för hur urfolksfrågorna bör behandlas i de olika länderna. Tyngdpunkten i deklarationen ligger på rätten till självbestämmande. stöder urfolksdeklarationen men har, trots att det gått den antogs, ännu inte lyckats implementera den. Det är genant. I väntan på att implementerar urfolksdeklarationen anser jag och att de åtgärder och förändringar som berör samerna i möjligaste mån ska beslutas av samernas egna organisationer. Exempelvis anser vi att det är en principiellt viktig fråga att själva utser sin ordförande. Vi vill även ratificera 169, konventionen om ursprungsfolk. Det är hög tid, och det skulle visa att de vackra orden motsvaras av aktiv handling. Om man menar allvar med det man säger är detta vad som krävs framöver: mer aktiv handling och färre vackra ord. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Inledningsvis vill jag självklart betona att jag står bakom samtliga reservationer från Liberalerna i detta betänkande. För tids vinnande yrkar jag dock bifall endast till reservation 3, punkt 6. De nationella minoriteterna samer, sverigefinnar, romer, judar och tornedalingar har en lång historia i vårt land. Alla har de utsatts för en assimileringspolitik som har inneburit att de har varit förbjudna att tala sitt eget språk. De har inte haft rätt att utöva sin kultur, och de har inte rätt till sitt eget arv. Detta är grunden till att det behövs en särskilt minoritetspolitik, en politik som skyddar de nationella minoriteterna. Målet med minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna, att stärka deras möjligheter till inflytande och att stödja deras historiska anspråk på att kunna leva sina liv. Minoritetsspråken måste hållas levande. Individens möjligheter att använda sitt eget språk i kontakten med myndigheter måste därför stärkas. Vi liberaler är positiva till att det nu finns lagreglering om att kommuner och landsting ska anta mål och riktlinjer för sitt minoritetspolitiska arbete. Detta ger bättre förutsättningar för den långsiktighet i det lokala arbetet som saknas på många håll i vårt land. Dock brister regleringen i två vitala delar. Till att börja med bör det av målen och riktlinjerna också framgå hur verksamheten ska följas upp. Utan sådana mekanismer riskerar dessa dokument att enbart bli hyllvärmare. Om kravet på mål och riktlinjer ska vara meningsfullt behöver styrdokumenten också följas upp noggrant och ständigt rapporteras av. Vidare finns det ingen reglering som säkerställer att målen och riktlinjerna är politiskt beslutade ute i landet. Eftersom målen och riktlinjerna syftar till att uppfylla kommunens minoritetspolitiska åtaganden bör de också beslutas av förtroendevalda. Om detta sedan ska ske i kommunfullmäktige, kommunstyrelse, annan nämnd eller annat politiskt organ får givetvis avgöras av lokala förhållanden på den lokala orten. Det behövs fler insatser för att öka tillgängligheten till äldreomsorg och barnomsorg på minoritetsspråk. Bland annat bör frågan om skärpt lagstiftning övervägas för att ställa tydligare krav på kommunerna. handlar det snarare om hur verksamheten rent praktiskt organiseras och administreras än om att resurser behöver tillföras. Kommuner som har äldreombudsmän bör se till att dessa har minoritetskompetens. Vidare bör alla kommuner, landsting och regioner kunna bli bättre på att tillvarata den språkkompetens som ofta redan finns i personalgrupperna. Vid upphandling av service och omsorg inom till exempel äldreomsorgen bör kommunerna också kunna beakta behov som de nationella minoriteterna har. Jag anser att valfriheten och etableringsfriheten är av stor vikt för att framväxten av barnomsorg och äldreomsorg på minoritetsspråk ska få en fortsättning - och inte bara inom de områden som är förvaltningsområden utan i alla kommuner och landsting. Det betyder inte att detta skulle vara hela lösningen, men på de orter och i de områden där ett betydande antal invånare talar ett visst minoritetsspråk kan valfrihet och etableringsfrihet underlätta för fler verksamheter. Med detta yrkar jag bifall till reservation 3. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Minoritetsfrågor Jag vill sälla mig till födelsedagsgratulanterna när jag nu har chansen. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tack så mycket!) Det handlar om demokrati. Vi diskuterar demokrati ganska mycket just , av förståeliga skäl. Jag tror att vi är eniga om att demokrati inte bara handlar om att majoriteten ska bestämma utan om att det i demokratin också finns tydliga förhoppningar om och förväntningar på att vi ska respektera minoriteterna, lyssna på dem, vara bekymrade över deras behov och så vidare. Detta har lyckligtvis slagits fast i en lång rad internationella konventioner som spikar just minoriteternas rättigheter. De kanske två viktigaste i just det sammanhang som vi nu diskuterar är för det första ramkonvention om nationella minoriteter och för det andra en konvention från om stadgan om landsdels- och minoritetsspråk. Bägge dessa har ratificerat, och det är viktigt att vi verkligen genomför det som krävs i dessa konventioner och respekterar dem. En del av de motioner som har lagts fram här hänvisar till dessa regler, och det är positivt. Det är inte lätt att få igenom en motion i den här fabriken och att få den bifallen. Men jag måste säga att när man läser de motioner som har lagts fram ser man att det i flera av dem finns en ärlig vilja att föra vidare den svenska traditionen att verkligen respektera minoriteters rättigheter. Det är positivt. Jag tror att en del av de avslag som har kommit i utskottets behandling beror på att man har bedömt det som att saker redan är på gång och att man har startat arbetet för att säkerställa rättigheterna. Jag delar denna bedömning. Här finns också förväntningar på att det ska fortsätta. Jag vill särskilt understryka betydelsen av det som sägs i en motion om vikten av att förbättra samordningen i det systematiska genomförandet av konventionen. Det är viktigt. Det finns också en annan konvention som är betydelsefull, nämligen den om att vi måste säkerställa att det finns information ute i samhället, i skolor och på andra ställen, om minoriteters rättigheter. Jag skulle särskilt vilja ta upp frågan om romerna. Romerna har diskriminerats i vårt land. För precis lades en vitbok fram om vad som hade hänt med romerna under , . Det var skrämmande läsning om systematiskt förtryck påverkat av de teorier som fanns i början på om att romerna var en lägre stående sekt i vårt samhälle. Det blev inte heller bättre . Tänk bara på det faktum att som jakten på romer pågick i var det förbjudet för de romer som försökte få en tillflykt i vårt land att komma hit! Det var stopp vid gränserna, och detta var stiftat i lag. Denna lag fortsatte att gälla till 1954, alltså långt efter kriget. Det var en tankeställare som kom fram när man läste rapporten. som rapporten lades fram beslutade regeringen - och heder till den borgerliga regeringen, som tog detta steg - att man skulle tillsätta en särskild kommission för att inte bara sprida information om vad som faktiskt hade hänt i historien utan också titta på vad det var som gjorde att antiziganismen fortsatte i vårt samhälle. Och den har fortsatt.