bet · H601CU11 · 2019-04-04 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om åtgärder på bostadsmarknaden, finansiering av byggande, bostads–förmedling, allmännyttiga bostadsbolag, översyn av redovisningsreglerna, studentbostäder, bostäder till nyanlända, planering för ökad trygghet och innovativt, miljövänligt och hållbart byggande. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 2 särskilda yttranden (C, L). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för fler jourlägenheter och skyddade boenden Planering för ökad trygghet Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande 1.Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (M) 2.Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (SD) 3.Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (C) 4.Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (V) 5.Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (KD) 6.Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (L) 7.Finansiering av bostadsbyggande, punkt 2 (C, KD) 8.Kommunal bostadsförmedling, punkt 3 (V) 9.Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, punkt 4 (V) 10.Översyn av redovisningsregler, punkt 5 (V) 11.Studentbostäder, punkt 6 (M) 12.Studentbostäder, punkt 6 (SD) 13.Studentbostäder, punkt 6 (L) 14.Bostäder till nyanlända, punkt 7 (SD) 15.Åtgärder för fler jourlägenheter och skyddade boenden, punkt 8 (L) 16.Planering för ökad trygghet, punkt 9 (SD) 17.Bosparande för unga, punkt 10 (SD) 18.Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande, punkt 11 (M) 19.Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande, punkt 11 (SD) 1.Översyn av redovisningsregler, punkt 5 (C) 2.Översyn av redovisningsregler, punkt 5 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 7, 8 och 21, 2018/19:447 av (SD) yrkande 2, 2018/19:453 av (SD) yrkande 6, 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:674 av (S), 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 4, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 13 och 14, 2018/19:1460 av (M), 2018/19:1495 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1496 av (M), 2018/19:1527 av (M) yrkande 4, 2018/19:1906 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2081 av (S), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 10, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 5, 7, 8, 12 och 13, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 13, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 1, 25, 39, 40 och 49, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 17, 22 och 24, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 31 och 34. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) 2018/19:620 av m.fl. (S), 2018/19:1495 av (M) yrkande 3, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 5, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 48 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 7 (C, KD) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 19 och 20. Reservation 8 (V) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 12, 13 och 15–18. Reservation 9 (V) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 11, 2018/19:695 av och (båda S), 2018/19:837 av m.fl. (S), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 samt 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 23. Reservation 10 (V) 2018/19:1091 av (S), 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 44. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 14 (SD) Åtgärder för fler jourlägenheter och skyddade boenden 2018/19:243 av (L) och 2018/19:2598 av m.fl. (L) yrkandena 16, 17 och 19. Reservation 15 (L) Planering för ökad trygghet 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24, 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 16 (SD) 2018/19:447 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 17 (SD) Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande 2018/19:333 av (SD) yrkande 3, 2018/19:460 av (L), 2018/19:839 av och (båda S), 2018/19:1039 av (M), 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:1469 av (C) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:1476 av (C), 2018/19:1794 av och (båda S), 2018/19:1810 av och (båda S), 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 18 och 20 samt 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (S), (SD), (M), (S), (SD), (S) och (L). I betänkandet behandlar utskottet ca 100 motionsyrkanden med bostadspolitisk inriktning från allmänna motionstiden /19. Motionerna handlar bl.a. om åtgärder på bostadsmarknaden, finansiering av byggande, bostadsförmedling, allmännyttiga bostadsbolag, översyn av redovisningsreglerna, studentbostäder, bostäder till nyanlända, planering för ökad trygghet och innovativt, miljövänligt och hållbart byggande. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om åtgärder på bostadsmarknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till vidtagna åtgärder, pågående utredningar och uppdrag inom de aktuella områdena. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I detta avsnitt behandlar utskottet motioner med förslag om tillkännagivanden till regeringen om olika åtgärder på bostadsmarknaden. Motionsförslagen gäller bl.a. åtgärder för ökat bostadsbyggande, bristande konkurrens inom byggsektorn, behovet av regelförenklingar, särskilda satsningar på hyresrätter, en ny egnahemsrörelse, bostäder för äldre, sänkta trösklar till bostads–marknaden för vissa grupper i samhället samt åtgärder för minskad bostadssegregation och utveckling av vissa bostadsområden för att skapa mer blandade boendeformer. Nedan följer en kortfattad redovisning av motionsförslagen, först i partiernas parti- och kommittémotioner och sedan i övriga motioner. I kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen genom uppdrag i regleringsbrev och instruktioner ska säkerställa att myndigheter bidrar till att fler bostäder byggs. Vidare föreslår motionärerna att bör få ett uppdrag att utreda bostadsbyggandet och bostadsmarknaden (yrkande 25). I yrkande 39 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av uthyrningspolicyer. Motionärerna menar att vissa bostadsbolag ställer krav på bostadssökande som gör att vissa grupper har svårt att få en hyresrätt, t.ex. ungdomar med små ekonomiska marginaler. I yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör stärka arbetet för att motverka diskriminering på bostadsmarknaden. I yrkande 49 föreslås ett tillkännagivande om att utreda vilka sociala effekter den byggda miljön ger upphov till, t.ex. utanförskap. I partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta ett helhetsgrepp om bostadspolitiken som innefattar frågor som regelförenklingar, rörligheten, hyresmarknaden och nybyggnation samt finansiering och skuldsättning. I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att öka konkurrensen på byggmarknaden. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 13 ett tillkännagivande om att ge ett regionövergripande organ möjligheten att planera och stärka kommunerna i arbetet med en samordnad regional bostadsplanering och infrastruktur–planering. Motionärerna vill se en utökad och samordnad regional planering för att möta de behov som finns och för att bistå kommunerna med kompetens, vilket framför allt skulle hjälpa mindre kommuner. I yrkande 14 i samma motion föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att tillsätta en bostads- och infrastrukturberedning. Motionärerna menar att det generellt brister i samordningen mellan olika politikområden. I kommittémotion 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att det bör tas ett nationellt samlat grepp för en modern social bostadspolitik. I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan och tidsplan för en mer jämlik balans mellan hyresrätt och bostadsrätt. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att dels se över Wienmodellen med fokus på finansieringen av nyproduktion av hyresrätter, dels föreslå hur modellen skulle kunna tillämpas i . I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att pressa byggkostnaderna och öka konkurrensen i byggbranschen. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur ett statligt byggbolag kan upprättas med uppgift att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla ska ha råd att efterfråga. I yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att hyresvärdar, såväl privata som allmännyttiga, inte ska kunna ställa orimligt höga inkomstkrav som exkluderar stora grupper av människor vid uthyrning. Motionärerna menar att den vägledning för tillträdeskrav vid uthyrning av bostäder som tagits fram av (allmännyttiga bostadsföretag) och Fastighetsägarna inte är tillräcklig. I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en strategi för omvandlingar av hyresrätter i utsatta områden. Syftet är främja att personer som vill äga sin bostad bor kvar i området. Vidare föreslås i samma motion ett tillkännagivande om att utreda om lägenheter för årsrika kan definieras som en särskild boendeform i lagstiftningen (yrkande 10). En sådan definition skulle möjliggöra särskilda regler när det gäller krav och utrustning m.m. I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om åtgärder mot bostadssegregation och för mer blandade boendeformer även i utsatta områden. I samma motion föreslås ett tillkännagivande om att kommuner bör kunna ge sina bostadsbolag befogenhet att vara byggherre för projekt som innebär att bostadsrättsfastigheter eller ägarlägenheter byggs i utsatta områden (yrkanden 34). I kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att ge länsstyrelserna i uppdrag att peka ut områden för nya stadsdelar. Dessa områden kan enligt motionärerna bebyggas med främst bostäder som de boende själva äger i form av småhus, radhus m.m. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att erbjuda startlån för köp av småhus. Vidare föreslås i yrkande 22 ett tillkännagivande om att utreda en modell för sanktionsavgifter som påförs kommuner som inte uppfyller sina planeringstal för bostadsbebyggelse. Slutligen föreslås i yrkande 24 ett tillkännagivande om att inrätta en fond för anpassning av bostäder för personer med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om åtgärder som uppmuntrar till alternativa boenden i det befintliga bostadsbeståndet. Motionärerna anför bl.a. att det bör vara möjligt för enskilda att bereda rum för nyanlända i sina hem. Kommunerna bör bidra till att förbättra möjligheterna till att utveckla fastigheter så att det befintliga bostadsbeståndet kan användas bättre för andrahandsuthyrning. I kommittémotion 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om ett nytt mål för bostadspolitiken som innebär att 450 000 nya bostäder byggs till 2025. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att införa statliga hyresgarantier och i yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder som bidrar till att principen om blandade upplåtelseformer i alla bostadsområden säkerställs. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att införa nationella mått på boendesegregation för att möjliggöra en uppföljning av åtgärder och jämförelser. Vidare föreslås i yrkande 12 ett tillkännagivande om att utreda en statlig bostadsstiftelse. I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ för att stödja en större arkitektonisk variation, bl.a. genom en statlig innovationsfond för nyskapande arkitektur. I motion 2018/19:447 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för den s.k. småhusrörelsen. I motion 2018/18:453 föreslår samme motionär i yrkande 6 ett tillkännagivande om en modern egnahemsrörelse. I motion 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att tillsätta en parlamentarisk utredning för en bred och förutsättningslös översyn av regler, lagar och skatter på bostadsområdet. I motion 2018/19:674 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna till skärpta krav för att motverka oseriösa hyresvärdar för en god bostadspolitik. I motion 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa ekonomiska incitament för att säkerställa att kommunerna uppdaterar sina riktlinjer för bostadsförsörjning. I motion 2018/19:1460 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda och se över de hinder som försvårar en naturlig flyttkedja. I motion 2018/19:1495 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om åtgärder för att stimulera fler kommuner att arbeta långsiktigt med bostäder för seniorer. Det föreslås vidare i yrkande 2 ett tillkännagivande om en ändring av bostadsförsörjningslagen som innebär att socialnämnden ska medverka i planeringen av bostadsförsörjningen. Motsvarande motionsyrkanden förslås i motion 2018/19:1906 av och (Båda M) yrkande 1 och 2. I motion 2018/19:1496 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att införa ett större utbud av boendeformer. I motion 2018/19:1527 av (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om ökad rörlighet på bostadsmarknaden. I motion 2018/19:2081 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska fortsätta att verka för integrerade bostadsområden. I motion 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över gällande byggnormer och lagstiftning för att ge den enskilda individen ökade möjligheter att förbättra sin boendesituation genom egna arbetsinsatser. I motion 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en bostadspolitisk reform. Ett motsvarande motionsyrkande framställs i motion 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 3. I motion 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ge länsstyrelserna i uppdrag att följa upp bostadsförsörjningsplanerna. I motion 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur kommunernas ansvar för att tillhandahålla boendelösningar för barnfamiljer kan stärkas genom lagstiftning. I motion 2018/19:2822 av (KD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att det bör vara en bärande princip när man planerar och bygger att ett bostadsområde ska främja gemenskap och sociala kontakter. () publicerade preliminära uppgifter om bostadsbyggandet. Den definitiva statistiken kommer att publiceras . Enligt rapporten började preliminärt ca 53 000 nya lägenheter byggas . Det är färre lägenheter än 2017 då 62 879 lägenheter började byggas. I flerbostadshus påbörjades ca 42 250 lägenheter , vilket är färre än . Av dessa lägenheter är hyresrätter, vilket kan jämföras 2017. Även småhusbyggandet minskade enligt de preliminära uppgifterna. påbörjades 10 750 lägenheter i småhus, vilket är färre än . Därutöver tillkommer ca 3 000 lägenheter genom påbörjad ombyggnad . Det är ungefär 600 färre än innan. För att underlätta jämförelser mellan åren har SCB i sin prognos räknat upp siffrorna för att på så sätt hantera den eftersläpning som finns i rapporteringen. publicerade sin senaste analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos (indikatorer). Enligt analysen färdigställdes 51 500 bostäder , inräknat nettotillskott genom ombyggnad. bedömer att drygt 110 000 bostäder totalt kommer att färdigställas , ca 55 000 båda åren. Antalet påbörjade bostäder minskar med enligt prognos jämfört med . När det gäller antalet påbörjade bostäder är prognos att 54 500 bostäder kommer att påbörjas och bedöms 51 000 bostäder påbörjas. En stor del av de prognostiserade bostäderna 2019 är flerbostadshus där prognosen är 37 500 bostäder, varav 12 500 bostadsrätter och 24 500 hyresrätter. betonar att skillnaderna är stora mellan kommungrupperna. Antalet påbörjade bostäder i bedöms minska och med i gruppen övriga större kommuner. Antalet ökar med i och är i stort oförändrat i . I medelstora och mindre kommuner minskar antalet påbörjade bostäder . Enligt är antalet nya bostäder långt under det demografiska behovet som beräknas till ca 67 000 bostäder . Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande lämnade Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande () sitt slutbetänkande Plats för fler som bygger mer (SOU 2015:105). Utredningen konstaterade bl.a. att det finns en potential för ökad produktivitetsutveckling och att företag med mer industriella byggmetoder är viktiga. Ett mer industriellt byggande förutsätter en större enhetlighet så att byggnader kan uppföras på en större marknad än för att därigenom möjliggöra skalfördelar. Utredningen konstaterade vidare att det krävs en större enhetlighet mellan landets kommuner när det gäller plan- och markanvisningsprocesserna för att undvika fragmentering. Utredningen föreslog bl.a. att regeringen skulle ta initiativ till en nationell strategi som involverar kommunerna och som syftar till att säkerställa enhetliga kommunala krav som gör det möjligt att bygga typgodkända flerbostadshus i hela landet. Regeringen har med anledning av betänkandets slutsatser och förslag gett och särskilda regeringsuppdrag (se nedan). fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att beskriva konkurrenssituationen i andra länder, särskilt inom EU, när det gäller konkurrens och kostnadsutveckling inom bygg- och byggmaterialindustrierna, i synnerhet med avseende på bostadsbyggandet, och redovisa hur man i dessa länder verkar för en sund konkurrens inom sektorn. Uppdraget redovisades i rapporten inom bygg- och byggmaterialindustrierna i andra länder (2018:34). Rapporten består av två delar där den första har sammanställts av ett konsultföretag på uppdrag av . Konsultföretagets studie utgör huvuddelen av rapporten och innehåller en kartläggning och beskrivning av konkurrensen i , och . Inledningsvis konstateras att byggkostnaderna för bostadshus är högre i än i EU och de tre studerade europeiska länderna. I rapporten beskrivs de aktuella ländernas plan- och byggprocesser, och det konstateras att länderna skiljer sig åt när det gäller de administrativa nivåernas ansvarsområden och handlingsutrymme i bostadsfrågor. I rapporten framhålls vidare att det är vanskligt att jämföra och dra slutsatser av hur konkurrenssituationen ser ut i andra länder. Konsultföretaget anför avslutningsvis att studien visar att många trender och utmaningar är gemensamma för de studerade länderna och kan ofta betraktas som globala företeelser snarare än nationella fenomen. har i rapporten gjort en egen analys av bostadsbyggandet. har analyserat bostadsbyggandet på aggregerad nivå i och jämförbara länder. Enligt resultaten av denna undersökning kommer väl ut i en sådan jämförelse. Av 13 som jämförs både före och efter finanskrisen verkar bostadsbyggnadsmarknaderna fungera bäst i , och . drar slutsatsen att det fortsatta arbetet bör koncentreras till jämförelser i för att komma till rätta med brister i bostadsbyggandet. fick också i regleringsbrevet i uppdrag – som ett led i att förbättra konkurrensen och ytterligare öka antalet utländska byggherrar och byggföretag på marknaden – att ta fram en webbplats där utländska aktörer lätt kan hitta information om bl.a. byggregler, planprocessen, arbetsmiljöregler och avtalsvillkor på arbetsmarknaden. Syftet är att underlätta för utländska företag att etablera sig, verka och bygga bostäder i . Att kommuner och kommunala bostadsföretag inte alltid får in anbud tyder enligt regeringen på att konkurrensen inom bostadsbyggnadssektorn är begränsad. Genom att göra information tillgänglig på en webbplats med länkar och branschspecifik information kan konkurrensförhållandena förbättras och därmed bidra till att skapa ett utbud av bostäder som fler kan efterfråga. Webbplatsen lanserades , och informationen ska till att börja med vara på engelska. fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att utifrån de senaste årens studier redovisa vilka områden som myndigheten bedömer att det är angeläget att belysa bättre än inom bygg- och byggmaterialindustrin när det gäller konkurrensen inom bostadsbyggandet. redovisade uppdraget i rapporten konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utvecklingen –2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov (2018:7). Rapporten omfattar hela kedjan inom bostadsbyggandet, dvs. marktillgång, fysisk planering, byggherrars och byggentreprenörers verksamheter liksom byggmaterialindustrin. Studien är övergripande och avgränsad till utbudssidan av byggmarknaden. I rapporten konstateras det att det har det kommit in fler aktörer i bostadsbyggandet och att marknaden har blivit något mindre koncentrerad. Fler byggföretag är aktiva . Det finns dock inga andra tydliga tecken på att konkurrensen har förbättrats. Vid offentliga upphandlingar av kommunala allmännyttiga bostäder har de stora nationella byggentreprenörerna behållit sina marknadsandelar på en växande marknad. De svenska byggkostnaderna är bland de högsta i EU även om en jämförelse är svår att göra. När lönsamheten i slutledet är hög kan det finnas svaga incitament att få ner kostnaderna i underliggande led. Det konstateras att materialpriserna har ökat och eftersom material utgör en stor del av byggkostnaden förklarar det merparten av de ökade byggkostnaderna. I rapporten framhålls att de kommunala särkraven framstår som särskilt besvärande med hänsyn till att förhoppningarna om bättre konkurrens inom byggsektorn i hög grad har ställts till åtgärder av tre olika slag: ytterligare medverkan av utländska företag, industriellt byggande och digitalisering av plan- och byggprocessen. Samtliga tre åtgärder är svåra att kombinera med omfattande kommunala särkrav. har identifierat tre områden som borde prioriteras för vidare utredning i syfte att skapa en bättre konkurrens i det svenska bostadsbyggandet: • offentlig upphandling av bostadsbyggande • kommunala särkrav i bostadsbyggandet • konkurrensen inom byggmaterialindustrin. Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté för att genomföra en grundlig och systematisk översyn av vissa kapitel i (2010:900), plan och byggförordningen (2011:338) samt av byggregler och föreskrifter (dir. 2017:22). Det övergripande syftet med kommitténs arbete är att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat bostadsbyggande utan att äventyra hälsa, säkerhet, gestaltningskvalitet, en god livsmiljö och ett långsiktigt hållbart byggande. Kommittén lämnade det första av tre betänkanden – Nystart för byggstandardisering genom stärkt samverkan (SOU 2017:106). I betänkandet görs en översyn av dagens svenska standardiseringssystem inom byggområdet. Sammanfattningsvis konstaterar kommittén att det egentliga grundproblemet med byggstandardisering är bristande samverkan. Kommittén lämnar i betänkandet tre konkreta förslag.