bet · H601KU27 · 2019-06-12 00:00:00 — Åtgärderna syftar framför allt till att främja demokratisk medvetenhet och medvetenhet om alla människors lika värde och rättigheter, och därmed till att påverka individer med målsättningen att minska grogrunderna för antidemokratiskt beteende, våldsbejakande ideologier och radikalisering. Dessa åtgärder fångar även upp individer i riskzonen eller individer som redan har anslutit sig till en våldsbejakande extremistisk rörelse. Den nationella samordnarens uppdrag att genomföra riktade utbildningsinsatser ska anpassas till lokala behov och kan exempelvis vara både grundläggande och fördjupande (åtgärd 5–9). Åtgärder mot identifierade risker Åtgärder 10–15 riktar sig till riskgrupper eller områden där det finns identifierade risker och problem kopplade till våldsbejakande extremism. Åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser Enligt regeringen ska åtgärderna inom detta område utveckla insatser för individer som är eller har varit involverade i våldsbejakande extremistiska rörelser och syftar till att kunna bemöta ideologiskt övertygade individer och att minska risken för återfall i ideologiskt motiverad brottslighet hos enskilda individer (åtgärd 16–19). Stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte Regeringen framhåller att den internationella samverkan och det inter-nationella kunskaps- och erfarenhetsutbytet har bidragit till att utveckla det nationella arbetet i för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Denna samverkan kommer att fortsätta (åtgärd 20 och 21). Tillkännagivanden till regeringen med anledning av skrivelsen behandlade skrivelsen och motioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner som väckts under allmänna motions-tiden /16 i betänkande 2015/16:KU4. Utskottet välkomnade regeringens skrivelse om åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds-bejakande extremism. Det är en allvarlig och angelägen fråga. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Det är utomordentligt viktigt att samverkan mellan samtliga berörda aktörer säkerställs, liksom att arbetet på lokal nivå stärks. Enligt utskottets mening är de åtgärder m.m. som regeringen presenterade i skrivelsen goda verktyg i det arbetet, även om utskottet ansåg att ytterligare åtgärder bör vidtas (se vidare nedan). Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. Utskottet föreslog följande tillkännagivanden till regeringen: ̶ om att det är angeläget att det arbete som bedrivs av den nationella samordnaren tas till vara, och om att det därutöver finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism ̶ om att det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt om att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tilldelas Forum för levande historia ̶ om att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar ̶ om att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar ̶ om att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering, och om tt dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas ̶ om att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer vålds-förhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden ̶ om att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands. Utskottet tillstyrkte därmed sju motionsyrkanden helt eller delvis samt föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:137). Ytterligare tillkännagivanden till regeringen och 2018 På förslag av beslutade om följande fyra tillkännagivanden till regeringen: ̶ om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel ̶ om dels behovet av avhopparverksamhet och att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer ̶ om ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering ̶ om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck. Därmed tillstyrktes sju motioner helt eller delvis, med elva reservationer (SD, V, -) (bet. 2016/17:KU23). föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi (se mer om detta nedan i avsnittet om en nationell handlingsplan för arbetet mot våldsbejakande extremism). reserverade sig (bet. 2017/18:KU34). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandena Åtgärder som redovisas i budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 s. 76 f.) redo-gjorde regeringen för resultatet av de åtgärder som den har vidtagit för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och som redovisats till i den nämnda skrivelsen. Regeringen behandlade även de nämnda tillkännagivanden som gjort med anledning av skrivelsen och ansåg att de fick anses vara tillgodosedda fullt ut. Utskottet delade regeringens bedömning när det gäller tre av tillkännagivandena (bet. 2016/17:KU1 s. 27 f.). Det rör tillkännagivandena om den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, om kunskapshöjande åtgärder om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi och om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering. När det gäller övriga tillkännagivanden delade utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandena med redovisade åtgärder var tillgodosedda fullt ut. Utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma i sin skrivelse om behandlingen av skrivelser (skrivelse 75) med bl.a. en redogörelse för de ytterligare åtgärder som vidtagits i utestående delar. Åtgärder som redovisas i skrivelse 75 – Åtgärder I skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder behandlas bl.a. tillkännagivande i betänkande 2015/16:KU4, dels punkt 2, 3 och 6 som regeringen ansåg slutbehandlade (och så även , se ovan), dels punkt 4, 5, 7 och 9 i samma betänkande, vilka inte var slutbehandlade. I förhållande till tillkännagivande att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 punkt 4 s. 26 f.), gav regeringen den nationella samordnaren tilläggsdirektiv, där det ingick att bistå kommunerna i att utveckla sitt kunskapsbaserade arbete och att ge kunskap och stöd till olika personalgrupper (dir. 2016:43). Vidare uppmärksammade regeringen att , som har i uppdrag att utveckla och sprida kunskap och metoder för att minska rekrytering av människor till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer, även fått i uppdrag att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism, inklusive rasism och främlingsfientlighet, i skolorna, inklusive stöd till lärare, fritidspersonal och socialarbetare. Vidare anfördes att har deltagit i projekt som syftar till att utveckla vidare-utbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. Detta stödmaterial har översatt till svenska, och materialet har använts av lärare i ett pilottest. Regeringen redovisade i skrivelse 2017/18:75 att punkten är slutbehandlad. har ansett att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (bet. 2017/18:KU21). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 91) att punkten åter är öppen. Åtgärder som redovisas i budgetpropositionen Enligt budgetpropositionen var tillsättandet av den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism den viktigaste åtgärd som regeringen hade vidtagit för att utveckla det förebyggande arbetet (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 59 f.). Vidare anges i propositionen att regeringen gav () i uppdrag att kvantitativt och kvalitativt kartlägga och analysera våldsbejakande extremistisk propaganda på internet och via sociala medier. Kartläggningarna har enligt regeringen gett mer kunskap om innehållet i de våldsbejakande extremistiska miljöernas budskap via internet och sociala medier och deras bidrag till en rasistiskt präglad debatt. Dessutom menar regeringen att dess insatser mot våldsbejakande extremism har gett resultat på lokal nivå. Med anledning av tillkännagivanden om att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (bet. 2015/16:KU4 punkt 9, rskr. 2015/16:137) respektive om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet samt om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer (bet. 2016/17:KU23 punkt 8, rskr. 2016/17:294) redovisade regeringen bl.a. följande åtgärder: ̶ Uppdrag till Kriminalvården och hade enligt regeringen gett verktyg och riktlinjer för att arbeta med individer som vill lämna våldsbejakande extremism. ̶ hade fått i uppdrag att ta fram en nationell vägledning för arbete med enskilda individer och familjer som återvänder efter att ha stridit för våldsbejakande extremistiska grupper i utlandet, men även för individer som är involverade i andra våldsbejakande extremistiska miljöer. ̶ uppdrag att öka kunskapen om barns egna erfarenheter av våldsbejakande extremism och terrorism i syfte att stärka barns rättigheter skulle fortsätta även . Vidare anförs i propositionen att de föräldrar som drabbas när ett barn involveras i en våldsbejakande extremistisk rörelse behöver stöd och hjälp. ̶ Kommuner, polisen och Säkerhetspolisen måste kunna arbeta nära varandra mot våldsbejakande extremism. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska se över de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bl.a. polisens, och Transportstyrelsens arbete mot terrorism. Regeringen anser att punkt 8 om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer är slutbehandlad och att punkt 9 om avhoppare och avhopparverksamhet inte är slutbehandlad. När det gäller tillkännagivande om att det är viktigt att bemöta våldsförhärligande budskap i digitala miljöer med positiva motbudskap (bet. 2015/16:KU4 punkt 7, rskr. 2015/16:137) anger regeringen bl.a. att ̶ uppdraget till FOI att kartlägga våldsbejakande extremistisk propaganda har ökat kunskapen om propagandans innehåll och hur det appellerar till mottagaren. FOI:s uppdrag skulle stärkas för att göra ytterligare och djupare analyser och utveckla samverkan med internationella aktörer. ̶ befintlig lagstiftning, i synnerhet skollagen och socialtjänstlagen, ger stöd för skolan att arbeta förebyggande mot våldsbejakande extremism. Skolhuvudmän och personal som arbetar med barn och unga måste därför stärkas i sin uppgift att bemöta och hantera extremism i exempelvis undervisningssituationer. Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat. Med anledning av tillkännagivande om att skolhuvudmäns ansvar för att motverka radikalisering bör ses över (bet. 2015/16:KU4 punkt 4, rskr. 2015/16:137) anger regeringen att inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen ska genomföra kompetensutvecklings-insatser för lärare i syfte att öka kunskapen om hur de kan hantera extremism och rasism och om vilket ansvar skolan har för elever som är i riskzonen för att hamna i, eller som redan är involverade i, våldsbejakande extremism. Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat. När det gäller tillkännagivanden om vikten av att bidrag från det allmänna inte ges till verksamheter som stöder radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism (bet. 2015/16:KU4 punkt 5, rskr. 2015/16:137 och bet. 2016/17:KU23 punkt 5, rskr. 2016/17:294) anger regeringen bl.a. att den har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att ta fram en vägledning för kommuners samverkan med det civila samhällets organisationer i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Vägledningen redovisades (se nedan). Vidare hänvisade regeringen till utredningen som såg över demokrativillkoret i statens stöd till trossamfunden (se nedan). Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat. Åtgärder som redovisas i skrivelse 75 – Åtgärder I skrivelse 2017/18:75 redovisar regeringen några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivanden. Här kan följande nämnas. När det gäller tillkännagivandet om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder (bet. 2015/16:KU4 punkt 10, rskr. 2015/16:137) uppmärksammar regeringen bl.a. att Center mot våldsbejakande extremism (CVE) inrättats vid Brå och att Kriminalvården fått ett utökat uppdrag att utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism. Bland annat ska myndigheten utveckla beredskap för att arbeta med s.k. återvändare genom att i tillämpliga delar använda den manual för arbetet med återvändare och deras familjer som har tagits fram av (). Åtgärder som redovisas i budgetpropositionen Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 1 s. 54) bl.a. att har fått i uppdrag att dels tala med barn som direkt eller indirekt är berörda, dels sammanställa aktuell forskning på området (Ku2016/02294/D). överlämnade delrapporten ungas erfarenheter av våldsbejakande islamistisk extremism, med röster från barn och unga som på olika sätt har erfarenheter och upplevelser av sådan extremism. –2018 hade vidare ett särskilt uppdrag att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism, inklusive rasism och främlingsfientlighet, i skolorna, stöd till lärare, fritidspersonal och socialarbetare. Kurser har bl.a. genomförts om att bemöta extremistiska miljöer samt för att förbereda lärare inför studieresor till minnesplatser. Åtgärder som redovisas i skrivelse 75 – Åtgärder Med anledning av tillkännagivande om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism hänvisar regeringen i skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – Åtgärder på nytt till inrättandet av CVE och anför att en av centrets uppgifter är att verka för en hög grad av effektivitet och samordning i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Dessutom har regeringen tillsatt en kommitté som –2021 ska planera, samordna och genomföra en samling av insatser och aktiviteter för en stark demokrati (Ku 2018:02, dir. 2018:53). Insatserna ska enligt direktiven bidra till ökad delaktighet, förankring och motståndskraft i demokratin. Regeringen har också initierat en nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. En särskild utredare har fått uppdraget att i samarbete med relevanta aktörer arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat, t.ex. genom medie- och informationskunnighet (Ku 2018:04, dir. 2018:88). Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat. Utredningen om informationsutbyte vid samverkan mot terrorism Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bl.a. , och Transportstyrelsen i arbetet mot terrorism (dir. 2017:75). Syftet med uppdraget var enligt direktiven att säkerställa att det finns förutsättningar för ett effektivt och rättssäkert informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Utredningen redovisade sitt uppdrag i slutbetänkandet Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism (SOU 2018:65). Av betänkandet framgår bl.a. att utredaren ansåg att det hade varit svårt att få fram en klar bild av vad för slags förebyggande arbete som utförs på lokal nivå för att just förebygga terrorism eller våldsbejakande extremism och att det tycktes råda en osäkerhet om hur detta arbete ska bedrivas lokalt. Enligt utredarens uppfattning råder ibland också delade meningar om vad olika aktörer kan och bör göra för att förebygga våldsbejakande extremism inom ramen för sina respektive uppdrag. Det är således till viss del oklart vem som inom ramen för det förebyggande arbetet på lokal nivå ska eller kan agera på information som kommer från exempelvis polis eller skola. En trolig förklaring till att informationsutbytet när det gäller samverkan mot våldsbejakande extremism är problematiskt är enligt utredaren osäkerheten på alla nivåer om var gränsen går för det som kanske i förhållande till grundlagens fri- och rättigheter utgör ett tveksamt utbyte av uppgifter om att individer har extrema men inte otillåtna åsikter. Det är i sin tur kopplat till en naturlig osäkerhet om vilka insatser samhället alls har rätt att vidta när det gäller sådana individer – i vart fall vuxna – som, utan att begå brott, bekänner sig till odemokratiska och våldsbejakande åsikter. Utredningen fann när det gäller frågor om informationsdelning och sekretessbrytande bestämmelser bl.a. att det finns ett behov av ökad sådan informationsdelning från till kommunala myndigheter inom som är befogad i det förebyggande arbetet mot terrorism. Utredningen föreslår därför bl.a. att möjligheter att lämna ut uppgifter till om vuxnas kopplingar till våldsbejakande extremism och terrorism ska öka genom en sekretessbrytande bestämmelse. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . Utredningen om demokrativillkoret i statlig bidragsgivning Ett stort antal föreningar och organisationer inom det civila samhället får statliga bidrag med stöd av ett åttiotal olika förordningar. Som exempel kan nämnas förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund och förordningen (2015:565) om statsbidrag till verksamhet för demokratisk delaktighet genom lokala resurscenter. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över de s.k. demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Utredaren ska bl.a. redovisa hur de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer är utformade och göra en samlad analys av vilka svårigheter och utmaningar de ansvariga myndigheterna och det civila samhället har med dagens system, vad gäller såväl beslut om bidragsgivning utifrån demokrativillkoret som hur efterlevnaden av villkoret följs upp. Utredaren ska också föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av föreningsfriheten och samverka med de bidragsutbetalande myndigheterna och företrädare för civilsamhällets organisationer i arbetet med att ta fram ett nytt tillämpbart demokrativillkor. Uppdraget ska redovisas . Uppdrag till Kriminalvården att arbeta mot våldsbejakande extremism Regeringen gav 2016 Kriminalvården i uppdrag att utveckla och långsiktigt förankra arbetet mot våldsbejakande extremism. Genom ett regeringsbeslut utökades detta uppdrag, och uppdragstiden förlängdes till . Kriminalvården ska enligt det utökade uppdraget bl.a. ̶ intensifiera utbildningsinsatserna ytterligare ̶ utveckla myndighetens beredskap för att kunna arbeta med s.k. återvändare genom att i tillämpliga delar använda () manual ̶ utveckla myndighetens kunskap om möjliga kopplingar mellan våldsbejakande extremism och organiserad brottslighet samt annan kriminalitet ̶ utveckla och förstärka samarbetet med civilsamhällets organisationer och andra aktörer som verkar på området, ̶ ta initiativ till ett utökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte med de nordiska länderna ̶ delta i relevanta samarbeten inom EU samt med andra länder och i internationella forum som bedöms relevanta. En vägledning från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MCUF) gavs i sitt regleringsbrev i uppdrag att ta fram och sprida en vägledning för samverkan mellan kommuner och det civila samhällets organisationer i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. lämnade MUCF rapporten koden! En vägledning om hur kommuner och civilsamhälle kan arbeta tillsammans mot våldsbejakande extremism. Skriften består av tre delar. Den första gäller det civila samhällets och kommunernas olika förutsättningar och avser även att ge ett perspektiv på förebyggande arbete och behovet av samverkan mellan kommunerna och det civila samhället. I den andra delen finns en vägledning om hur kommunerna och det civila samhället kan samverka i olika faser av det förebyggande arbetet. I den tredje delen beskrivs kort några olika modeller för samverkan mellan det offentliga och det civila samhället. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell handlingsplan om radikalisering. Jämför reservation 22 (SD). m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2018/19:134 yrkande 7 ett tillkännagivande om att ta fram en nationell handlingsplan om radikalisering. Motionärerna konstaterar att Kriminalvården har fått i uppdrag att utveckla sitt arbete för att motverka och förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism. Detta är enligt motionärerna positivt, men de anser att det också behövs en nationell plan för hur kommunala, regionala och andra statliga aktörer ska agera för att upptäcka och motverka radikalisering så att det i hela landet finns en god beredskap och en tydlig ansvarsfördelning när en person uppmärksammas som visar tecken på radikalisering. Ett nationellt center mot våldsbejakande extremism (CVE) inrättades som nämnts vid Brå . CVE ska från i huvudsak kriminalpolitiska utgångspunkter stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism genom att bl.a. främja utvecklingen av förebyggande arbete på nationell, regional och lokal nivå och verka för en högre grad av samordning och effektivitet i det förebyggande arbetet. CVE håller på att ta fram kunskapsmaterial inom olika aktuella ämnesområden. Kriminalvårdens utökade uppdrag att utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism beskrivs i inledningsavsnittet till denna avdelning av betänkandet. På förslag av tillkännagav att regeringen bör ta initiativ till en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar i syfte att bl.a. identifiera kommunikationsmetoder. Vidare bör det förebyggande arbetet enligt utskottet bedrivas på bred front och omfatta ett antal olika åtgärder. Allmänt sett behöver kunskapen enligt utskottet öka i samhället. Det är också viktigt, framhöll utskottet, att enskilda som känner oro för att någon är på väg att radikaliseras kan få hjälp t.ex. genom en nationell stödtelefon (bet. 2017/18:KU34 s. 97 f.). Regeringen redovisar i skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivande. Tillkännagivandet anges inte vara slutbehandlat. Utöver inrättandet av CVE redovisas följande: