bet · H601UbU12 · 2019-03-28 00:00:00 — Regeringen ville utöka antalet utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux så att det totalt skulle omfatta ca 34 000 utbildningsplatser 2019–2021. Utöver ökning av fler utbildningsplatser skulle satsningen även syfta till att stärka kvaliteten i utbildningarna och ge bättre förutsättningar för att bredda utbudet av utbildningar. En viss del av satsningen skulle även fortsättningsvis reserveras för regionalt yrkesvux för elever inom svenska för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk inom komvux och särskild utbildning för vuxna (särvux) på grundläggande nivå. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). beslutade för enligt utskottets förslag som innebär att det tidigare planerade tillskottet av utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux kan genomföras liksom den tidigare planerade utbyggnaden av utbildningsplatser inom (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Regionalt yrkesvux och särskilda utbildningar ersatte regeringen de tidigare utbildningarna yrkesvux och lärlingsvux med en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, s.k. regionalt yrkesvux, som regleras i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Enligt regeringen avsåg den nya modellen att i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens och nyanländas behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Vidare skulle regionalt yrkesvux kunna erbjuda utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. Utbildningarna ska därför både planeras och genomföras på regional nivå av flera kommuner i samverkan (prop. 2017/18:1 utg.omr. Utbud och sammansättning av utbildningar ska planeras efter samråd med företrädare för arbetslivet samt den regionalt utvecklingsansvarige och Arbetsförmedlingen. Som villkor för statsbidrag gäller bl.a. att de samverkande kommunerna sammantaget själva ska finansiera utbildning av minst samma omfattning som den utbildning som bidraget lämnas för (20 § förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning). ska vid sin fördelning av statsbidrag till vuxenutbildning ta hänsyn till behoven av kompetens på arbetsmarknaden och arbetslöshetens omfattning i de samverkande kommunerna. Vid fördelning av utbildningsplatser till sammanhållna yrkesutbildningar till yrkesförare ska hänsyn i stället tas till behovet av geografisk spridning (§ 34). På uppdrag av regeringen har tillsammans med olika branschkunniga tagit fram ett antal nationella yrkespaket för yrkesutbildningar som kan användas inom komvux. Ett yrkespaket består av en kombination av gymnasiala kurser som ska matcha de kompetenskrav som arbetsmarknaden ställer för att kunna anställa. Det finns yrkespaket t.ex. för anläggningsförare, betongarbetare, djurskötare, kockar och yrkesförare. För vissa av yrkespaketen finns även påbyggnadspaket och för en del av yrkespaketen finns förslag på lämpliga kurser att komplettera med, för att eleven ska få en bredare eller djupare kunskap inom området. Det är även möjligt att kombinera flera nationella yrkespaket eller komplettera med andra enstaka kurser. Huvudmän kan även lokalt eller regionalt bestämma om andra sammanhållna yrkesutbildningar (Yrkespaket för komvux gymnasial, . har i uppdrag (senast regleringsbrev ) att –2021 i en försöksverksamhet utveckla och praktiskt pröva om yrkesprov kan bidra till att stärka yrkesutbildningens arbetsmarknadsrelevans, samverkan mellan skola och arbetsliv och tydliggöra vad utbildningarna leder till. Yrkesprovet för olika yrkesutgångar eller yrkesområden ska utformas gemensamt av en yrkeslärare och en branschkontakt med god kännedom inom branschen. För den första försöksperioden ingår 18 olika yrkesutgångar (/skolutveckling). En försöksverksamhet med branschskolor pågår (lag [2017:571] om försöksverksamhet med branschskolor, förordning [2017:623] om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till vissa huvudmän). Branschskolorna tar emot elever från hela landet för utbildning under delar av elevernas yrkesutbildning, för utbildningar där det lokalt inte finns tillräckligt många elever men där efterfrågan på arbetskraft är stor. Gymnasieskolan och vuxenskolan kan skriva avtal med sådana skolor. I första omgången skrevs avtal med tio branschskolor, inom olika yrkesområden (/skoluveckling). Myndigheten för () har enligt sin instruktion (2011:1162) i uppgift att verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoses, när det gäller annan utbildning än utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I förordningen (2009:130) om anges att det för att en utbildning ska få ingå i krävs bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. En yrkeshögskoleutbildning kan alternativt medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället (1 kap. § 3 förordningen om ). har haft i uppdrag enligt regleringsbrev att följa upp yrkesutbildningsområdet. I den rapport som presenterades pekar myndigheten bl.a. på att olika statsbidrag har stor betydelse för huvudmännens beslut att starta och utveckla olika yrkesutbildningar och att det är viktigt med långsiktighet. Myndigheten drar slutsatsen att det finns ett antal områden som är angelägna för att öka yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Det rör lärarförsörjning, samverkan mellan skola och arbetsliv, utbildningens förmåga att möta behoven hos utrikesfödda elever, studie- och yrkesvägledning m.m. (Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet, rapport 472. 2018, ). har även haft i uppdrag enligt regleringsbrev att särskilt följa utvecklingen av regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning. I den rapportering som presenterades pekas bl.a. på att samverkan mellan kommuner är mer utvecklad för vissa områden (t.ex. planering av utbudet av utbildning), att det finns utmaningar i matchningen av utbildningsutbudet på lokal nivå och efterfrågan på arbetskraft på den regionala nivån, att det finns ett stort behov av sfi i kombination med yrkesvux för nyanlända samt att det råder osäkerhet bland de samverkande kommunerna om hur medfinansieringen kan hanteras. Myndigheten påpekar att redovisningen bara omfattar utvecklingen och att all relevant statistik inte ännu funnits tillgänglig (Regionalt yrkesvux, uppföljning 2017, , ). (U 2017:01) lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2018:71) (dir. 2017:21). Som har nämnts föreslår utredningen ett antal förändringar av regler om prioriteringar och urval av sökande. Vidare föreslår utredningen att målformuleringen för komvux i skollagens 20 kap. 2 § ska ändras så att det framgår att den kommunala vuxenutbildningen utgör en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en grund för fortsatt utbildning. Enligt utredningen syftar regionalt yrkesvux i högre utsträckning till att bidra till kompetensförsörjningen, jämfört med övriga komvux. Vidare konstateras att satsningen på regionalt yrkesvux har lett till en fördjupad och utvecklad regional samverkan men att det behövs en tydligare koppling till branscherna och ett mer differentierat utbildningsutbud som motsvarar behoven på flera delar av arbetsmarknaden. Utredningen påminner om att ett krav för att få del av statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning enligt förordningen (2016:937) med samma namn, är att de samarbetande kommunerna planerar utbildningsutbudet efter samråd med den aktör som har det regionala utvecklingsansvaret i länet, och med Arbetsförmedlingen. Utredningen hänvisar vidare till att kompetensförsörjning är ett av tre prioriterade områden i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, där de regionalt utvecklingsansvariga har en viktig roll. har i uppdrag att stödja det regionala kompetensförsörjningsarbetet. Utredningen föreslår att det införs ytterligare krav i förordningen om statsbidrag för regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning att kommunerna som söker regionalt yrkesvux tillsammans ska ha ett samverkansavtal. Syftet ska vara att förtydliga ansvarsroller och mandat för att därigenom skapa en mer effektiv samverkan mellan kommunerna och olika aktörer. pekar i sammanhanget på att det är ett flertal aktuella utredningar som har, eller har haft, i uppdrag att på olika sätt belysa frågor om planering och dimensionering av utbildning liksom samspelet med arbetsmarknadens behov. Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola (U 2018:01) har i uppdrag att föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov, bl.a. för att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande (dir. 2018:17). Uppdraget ska redovisas . redovisade ett regeringsuppdrag om lärcentrum, bl.a. förekomst, vilka behov de fyllde och hur de kunde vidareutvecklas (Redovisning av uppdrag om lärcentra, , ). Även har haft ett regeringsuppdrag som berör frågan om lärcentrum. Detta uppdrag redovisades i rapporten i svensk högskola (rapport 2017:18). I budgetpropositionen föreslog regeringen ett statsbidrag för utveckling av lärcentrum och beslutade i enlighet med förslaget (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum anges att med lärcentrum avses en verksamhet inom vuxenutbildning där den studerande erbjuds stöd i sitt lärande från lärare och annan personal samt ges möjlighet att möta andra studerande. Lärcentrum kan även vara tillgängliga för studier inom andra utbildningsformer och på andra utbildningsnivåer. Statsbidrag får lämnas till kommuner som i samverkan med andra kommuner genomför insatser för etablering av nya eller utveckling av befintliga lärcentrum. Sakpolitisk överenskommelse och regeringsförklaring I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () anges i punkten 14 att möjligheterna till omställning ska förstärkas och arbetsgivarnas behov av arbetskraft med rätt utbildning förbättras. ska byggas ut, inklusive högskola, yrkeshögskola, vuxenutbildning och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Möjligheten att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas, och mer generösa villkor för detta ska ges inom studiemedelssystemet. Utvecklingstid ska införas för att möjliggöra kompetensutveckling hos den enskilde. I punkten 23 tas upp att tillgången till högre utbildning i hela landet ska öka och att möjligheterna till distansutbildning ska stärkas. I punkten 53 anges att resurser ska tillföras för att anställa fler lärarassistenter. Nationella riktlinjer ska tas fram för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärarna. I regeringsförklaringen anges att ska byggas ut och tillgången till högre utbildning och distansutbildning ska öka i hela landet, att studiemedelssystemet ska göras mer generöst för äldre som vill vidareutbilda sig eller omskola sig och att utvecklingstid ska införas för att möjliggöra kompetensutveckling m.m. Likaså sägs att resurser ska tillföras för att anställa fler lärarassistenter. Utskottet kan konstatera att antalet utbildningsplatser inriktade mot vuxnas lärande har byggts ut avsevärt och att ytterligare utbyggnad planeras. Detta är en mycket positiv utveckling. Behovet av möjligheter till fortsatt lärande är stort, inte minst mot bakgrund av den digitala samhällsutvecklingen. För den som behöver kompetensutveckling finns det ett flertal offentliga utbildningsformer för vuxna, på olika nivåer och med olika upplägg, inriktning och omfattning. Som exempel kan nämnas den yrkesinriktade utbildningen, som planeras utifrån regionala behov och med regionala aktörer. Förutom den utveckling som sker inom de redan etablerade utbildningsformerna vill utskottet också påminna om pågående försöksverksamheter som sätt att ytterligare utveckla och bredda utbildningsmöjligheterna. Det finns även utredningsförslag som berör frågan om kompetensförsörjning liksom pågående utredningar som anknyter till detta. Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår bl.a. att möjligheterna till omställning ska förstärkas och arbetsgivarnas behov av arbetskraft med rätt utbildning förbättras. ska byggas ut och möjligheten att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas. Tillgången till högre utbildning i hela landet ska öka och möjligheterna till distansutbildning ska stärkas. I regeringsförklaringen redovisas bl.a. att ska byggas ut, att studiemedelssystemet ska göras mer generöst för äldre som vill vidareutbilda sig eller omskola sig och att utvecklingstid ska införas för att möjliggöra kompetensutveckling. Mot bakgrund av ovanstående finner inte utskottet anledning att föreslå att vidta åtgärder med anledning av yrkandena om utbud av vuxenutbildning. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:157 (SD) yrkande 2, 2018/19:166 (SD) yrkande 3, 2018/19:375 (SD) yrkande 4, 2018/19:668 (V) yrkande 4, 2018/19:975 (M), 2018/19:1056 (S) yrkande 2, 2018/19:1121 (SD) yrkande 48, 2018/19:1161 (S), 2018/19:1179 (S) yrkandena 1–2, 2018/19:1180 (S), 2018/19:1186 (S), 2018/19:1281 (SD) yrkande 23, 2018/19:1308 (S) yrkande 2, 2018/19:1437 (M) yrkande 7, 2018/19:1513 (M), 2018/19:2001 (S), 2018/19:2019 (S), 2018/19:2114 (S), 2018/19:2385 (C), 2018/19:2735 (KD) yrkande 4, 2018/19:2807 (M) yrkande 20, 2018/19:2841 (C) yrkande 23 och 2018/19:2896 (M) yrkande 29. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utbyggnad av och fördelning av platser samt om utveckling av . Jämför reservation 11 (M), 12 (V) och 13 (C). I motion 2018/19:1764 av (S) efterfrågas en översyn av regelverket för avgiftsbelagda moment inom verksamheter. Ansökningsförfarandet bör vara avgiftsfritt, enligt motionären. I kommittémotion 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 8 framförs att behöver utvecklas ytterligare. Det bör t.ex. finnas bättre möjligheter för utbildningsanordnare att erbjuda preparandutbildningar för att ge fler behörighet. För att stärka ytterligare bör godkännande av utbildningar som huvudregel omfatta fler än två utbildningsomgångar. I yrkande 9 framhålls att tillsyn och kvalitetssäkring av utbildningar bör utökas och utvecklas. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 12 föreslås att Myndigheten för får i uppdrag att särskilt granska studerandeinflytandet på landets yrkeshögskoleutbildningar och lyfta fram goda exempel på bra former för studerandeinflytande. I yrkande 13 föreslås att myndigheten får i uppdrag att kartlägga och utreda utbildningsanordnarnas arbete mot sexuella trakasserier. I yrkande 14 föreslår motionärerna att det utreds om rätt till hälsovård för studerande. Utbyggnad och fördelning av platser I motion 2018/19:1080 av och (båda S) efterfrågas fler yrkeshögskoleplatser i . I motion 2018/19:2676 av m.fl. (S) föreslås att Myndigheten för fortsättningsvis ska ta hänsyn till regionala behov vid fördelning av yrkeshögskoleplatser. I motion 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 9 vill motionärerna se en utbyggnad av . I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 19 begärs en utredning om förutsättningarna för att bygga ut . Ytterligare platser kan fås genom nya offentligt finansierade platser men också genom platser som finansieras av studieavgifter. I motion 2018/19:115 av (KD) önskar motionären en bättre geografisk spridning av yrkeshögskoleutbildningarna. Bakgrund och gällande rätt Myndigheten för () har enligt sin instruktion (2011:1162) i uppgift att verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoses. I förordningen (2009:130) om anges att för att en utbildning ska få ingå i krävs det bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. En yrkeshögskoleutbildning kan alternativt medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället (1 kap. 3 § förordningen om ). I lagen (2009:128) om finns bestämmelser som syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt, att eftergymnasiala yrkesutbildningar håller hög kvalitet, och att behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar som avses leda till förvärvsarbete för de studerande, eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses inom smala yrkesområden (1 §). Utbildningarna inom ska bl.a. ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Utbildningarna ska också utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare (6 §). Utbildningsanordnaren ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser (12 §). Som huvudprincip gäller att en yrkeshögskoleutbildning som en utbildningsanordnare får statsbidrag eller särskilda medel för, ska vara avgiftsfri för de studerande. Undantag gäller för enstaka inslag som den studerande får betala ett obetydligt belopp för samt för lärverktyg, t.ex. studiematerial. För yrkeshögskoleutbildning som en utbildningsanordnare inte får statsbidrag eller särskilda medel för, finns möjlighet att ta ut skäliga studerandeavgifter (9 §). I budgetpropositionen föreslog regeringen att skulle byggas ut så att det skulle omfatta omkring 93 000 utbildningsplatser . beräknades omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning, , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor. beslutade i enlighet med regeringens förslag. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I beslut om antogs utskottets förslag om medel så att den tidigare planerade utbyggnaden av utbildningsplatser inom kan fortsätta (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Det är MYH som beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 4 § förordningen om ). Regeringen beslutar om det sammanlagda antalet årsplatser för sådana utbildningar för vilka statsbidrag eller särskilda medel inte lämnas. Årsplatserna fördelas av MYH som vid sitt beslut särskilt ska ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället. Dessutom ska myndigheten ta hänsyn till i vilken grad en utbildning finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering (1 kap. 6 § förordningen om ). För de utbildningar för vilka det kan ges statsbidrag eller särskilda medel ska myndigheten vid sin fördelning av statsbidrag eller särskilda medel särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning uppfyller ovannämnda aspekter (5 kap. 5 §). Generellt vid beslut ska myndigheten även beakta resultat från genomförd tillsyn, kvalitetsgranskning och uppföljning (1 kap. 6 § och 5 kap. 5 §). Förutom utbildningar inom hanterar myndigheten även konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar samt tolkutbildningar inom folkbildningen. Regeringen har uttalat att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. För att kunna ingå fleråriga ekonomiska åtaganden har MYH en s.k. bemyndiganderam som sträcker sig (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). har MYH beslutat om nära 14 200 nya utbildningsplatser. Alla befintliga 16 utbildningsområden beviljas fler platser men områdena Samhällsbyggnad och byggteknik, Teknik och tillverkning och Data/it har prioriterats särskilt. Myndigheten anger att den eftersträvar en väl fungerande kompetensförsörjning i hela landet. Antalet utbildningsplatser ökar nu i nästan alla län. Vidare fortsätter andelen distansutbildningar att öka. Myndigheten redovisar att andelen utbildningar som har beviljats tre starter har ökat som andelen som endast beviljats två starter har minskat (Många nya platser inom , , . I 1 § förordningen (2017:13) om behörighetsgivande förutbildning inom anges att den som anordnar en ordinarie utbildning inom även får anordna en behörighetsgivande förutbildning. En sådan syftar till att ge den studerande kunskaper som motsvarar de krav på behörighet som är uppställda för den ordinarie yrkeshögskoleutbildningen. Tillsyn och kvalitetsgranskning av yrkeshögskoleutbildningar MYH har enligt sin instruktion (2011:1162) tillsynsansvar över utbildningarna inom och de utbildningar inom som bedrivs som uppdragsutbildningar. Myndigheten ska också granska kvaliteten i dessa utbildningar samt granska anordnarnas kvalitetsarbete. Tillsynen och kvalitetsgranskningen ska genomföras med utgångspunkt i en behovsanalys och avse enskilda utbildningar. Kvalitetsgranskningen kan därutöver ha en övergripande karaktär utifrån olika teman. Inom ramen för sin tillsyn ska myndigheten lämna råd och vägledning till utbildningsanordnaren (4 §–4a § MYH:s instruktion). Av MYH:s årsredovisning 2018 framgår att myndigheten genomför både inledande tillsyner och etableringsstöd, bl.a. hos nya utbildningsanordnare. har myndigheten utvecklat den tidigare regelbundna tillsynen mot en mer fördjupad tillsyn. Myndigheten genomför även tillsyn på förekommen anledning. ska myndigheten bredda tillsynsverksamheten genom att med utgångspunkt i fördjupad tillsyn utveckla metoder för tematisk tillsyn och även ytterligare utveckla metoderna för tillsyn på förekommen anledning. Myndigheten redovisar vidare att de kvalitetsgranskningar som görs utgår från ett antal kvalitetskriterier. Inom granskningsområdet Lärande finns t.ex. ett kvalitetskriterium som tar upp att utbildningens organisation och resurser ska ge de studerande förutsättningar att nå utbildningens mål. Ett annat kriterium handlar om att utbildningens pedagogik ska ge de studerande förutsättningar att nå utbildningens mål. användes ett preliminärt kriterium för utbildningsanordnarnas värdegrundsarbete utifrån mångfald, likabehandling och jämställdhet mellan könen. Detta kriterium kommer att ingå permanent, och därmed finns det tolv kvalitetskriterier. Inom ramen för en kvalitetsgranskning tas synpunkter från de studerande in via enkäter och intervjuer. Utifrån bedömningarna av de granskade utbildningarna graderas utbildningarna på en fyrgradig skala. kommer myndigheten att även arbeta med uppföljande kvalitetsgranskningar. MYH redovisar i en rapport det samlade resultatet från myndighetens kvalitetsgranskningar 2018. Av de 79 granskade utbildningarna bedömdes 52 hålla en hög eller en mycket hög kvalitet. Enligt MYH kan rapporten bidra till att förbättra och utveckla kvaliteten i utbildningarna, men även fungera som en vägledning för anordnarna och ge stöd i arbetet med att bedriva utbildning med hög och jämn kvalitet (Årsredovisning 2018, MYH, Resultat av kvalitetsgranskningen 2018, MYH). Sakpolitisk överenskommelse och regeringsförklaring