bet · H701KrU1 · 2019-12-02 00:00:00 — Vi vill minska anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet med . Inom anslaget öronmärker vi för att bidra till att tillgängliggöra och anpassa föreningar och deras lokaler för personer med funktionsnedsättning. Anslaget rymmer mycket god verksamhet och förblir på en stabil nivå, men minskas då vi som ett led i arbetet med att minska segregation och återupprätta gemenskapen i samhället anser det rimligt att avveckla det offentligfinansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i . föreslår en avveckling av anslaget 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken. Den tilltänkta användningen går att genomföra inom ramen för anslaget 12:1. Med den logik som regeringen själv lutar sig mot ser vi att poängerna med att låta anslaget bestå är svaga. Politik för det civila samhället (13:1–13:5) Vi vill omprioritera inom anslaget 13:1 Stöd till idrotten för att stärka barn- och ungdomsidrotten och svenska idrottsutövares internationella konkurrenskraft och för en fortsättning inom ramen för en permanentad elitsatsning. Vi vill också budgetera för att anslaget ska stärka projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. De öronmärkta integrationsmedlen för utanförskapsområden bör riktas om till en generell satsning på idrott. Vi vill minska anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler med eftersom vi inte ställer oss bakom regeringens tidigare ökning för att skapa föreningsdrivna mötesplatser i socioekonomiskt utsatta områden. Satsningen är storstadscentrerad och vill i stället vara hela parti. Vi vill öka anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer med i förhållande till regeringens förslag. tror på friluftslivets betydelse för turismen, förståelsen för kultur- och naturvård, folkhälsa och som meningsfull fritidsaktivitet och resurs i regional utveckling. Det är välkommet att regeringen tillför anslagshöjningar. menar vi att regeringens ambitioner inte är tillräckliga och budgeterar därför ytterligare medel. Därav avsätts med intentionen att ge friluftsorganisationerna utrymme att höja medvetenheten hos medborgarna – i synnerhet barn och ungdomar – och öka deras förståelse för och omsorg om svensk natur och det svenska immateriella kulturarvet relaterat till naturen. anser att anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer i sin helhet bör upphöra eftersom det statliga stödet till de politiska partierna är väl tilltaget. Vi minskar anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn med . Regeringens skäl för den tillfälliga satsningen är otydliga. Målet med den tillfälliga satsningen skulle sannolikt kunna genomföras på annat sätt. Folkbildning (14:1–14:4) vill minska anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen med i förhållande till regeringens förslag. Folkbildningen rymmer många goda delar. Som ett komplement till det offentligas utbildningsalternativ och som en väg in i social gemenskap och spridare av lusten att lära har folkbildningen en viktig roll i vårt samhälle. Av den anledningen är det fullt rimligt att stat och samhälle stöder denna sektor som mottagare av statsbidrag uppfyller krav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Det är viktigt att folkbildningen får vara just folkbildning och inte ses som ett instrument för att avlasta brister i andra delar av samhällsapparaten. har regeringen kraftigt höjt folkbildningsanslagen utifrån ett integrations- och utbildningssyfte och inte det huvudsakliga bildnings- och demokratisyftet, vilket vi därför avböjt. Utöver att vi inte följer regeringens satsningar vill vi omprioritera medel till förmån för andra satsningar inom kulturområdet. Vid sidan av detta bedömer vi att trycket på folkbildningen sannolikt kommer att minska något som ett resultat av de mycket offensiva satsningar som vill göra på nya jobb- och utbildningsplatser. vill ta bort anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen. Vi motsätter oss de medel som regeringen öronmärker för nyanlända, vilket inte bara gäller personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande eftersom vi anser att den formen av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser i anspråk som kan behövas i annan svenskundervisning. Spel (15:1) vill öka anslaget 15:1 Spelinspektionen med i förhållande till regeringens förslag för att få förbättrad tillsyn. Det licenssystem som infördes på den svenska spelmarknaden har inneburit många förändringar, vilket i hög grad har påverkat Spelinspektionen. Införandet av licensprövning har krävt en omställning av myndigheten, en förändringsprocess som den är inne i. Detta har gjort att mindre resurser har gått till myndighetens viktiga arbete med tillsyn över spelmarknaden. ser tillsynsarbetet som mycket viktigt och något som inte bör stå tillbaka heller i en omställningsfas. avsätter för att stärka medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bl.a. genom införandet av ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer (anslag 99:1). Vi avsätter för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet (anslag 99:2). Vi avsätter för att ge stöd till projekt som stärker äldre människors möjlighet till deltagande i kulturlivet (anslag 99:3). Vi vill förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som den dåvarande regeringen initierade 2011 samt göra den till ett permanent anslag. inför en fond med med syfte att tillgängliggöra museernas utställningar och arkiv (anslag 99:4). Satsningen riktar sig till hela landet, både till statliga och till regionala museer och stiftelser. Fonden är ämnad att användas för att kunna delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Målet ska vara att öppna och tillgängliggöra verksamheten för fler medborgare, då kulturarvet är vår gemensamma skatt som vi alla behöver kunskap om och känsla för. öronmärks i ett eget anslag för kulturreservat för att garantera medlen och uppvärdera betydelsen av denna reservatsform (anslag 99:5). Den långsiktiga ambitionen är att höja anslaget successivt. Kommunerna har en viktig roll och ett stort ansvar att inom ramen för och samhällsbyggnaden i stort värna, vårda och inkludera K‑märkta byggnader och kulturmiljöer i stads- och samhällsplanering. Ett bekymmer är att möjligheterna och skyddet för kulturmiljöer inom rådande lagstiftning inte är tillfredsställande. Här kan det bli nödvändigt att se över såväl kompetensutveckling och stöd till kommunerna som lagstiftning. Landets kulturhistoriska miljöer är ett värdefullt arv och ska ses som en resurs och inte ett hinder i samhällets utveckling. För att ta ett första steg på vägen inför vi ett stimulansbidrag till kommuner om (anslag 99:6) i syfte att kommuner där det saknas alternativt finns behov av förstärkning, ska kunna tillsätta kulturmiljökompetens vid plan- eller samhällsbyggnadsförvaltningarna. Kultur har en potential och roll inom flera samhällsområden än den traditionellt kulturpolitiska. Jämte kulturens inneboende egenvärde kan dess former i samspel med andra verksamheter skapa goda instrumentella värden. Modern forskning visar t.ex. att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur har en viktig roll att spela både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. har drivit linjen att landstingen bör bejaka kulturens hälsofrämjande egenskaper. För att främja utvecklingen och arbetet kring detta anslår vi i årets budget för ett stimulansbidrag till kultur i vården (anslag 99:7). är ett parti som menar allvar med att kulturen är en central del av livet, politiken och samhällsbygget. Vi behöver kultur för att det binder oss samman, skapar relationer och utvecklar vår livskvalitet. En särskilt viktig roll har kulturen som tillväxtfaktor för ett starkt socialt kapital. Social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. I kommuner finns generellt sett ett antal viktiga kulturinstitutioner såsom kulturskola, bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv. Alla dessa former av verksamheter fyller sitt syfte och utför viktig kulturell förmedling. saknas det en funktion som har till uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet till att bli levandegjord, förmedlad och utövad i kommunens verksamheter och föreningsliv. För att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet lanserar därför kulturlotsar och Sverigecenter, en landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet till vilken vi avsätter (anslag 99:8). Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och visat på flera möjligheter att utveckla biblioteken. För ökad nordisk likvärdighet och samordningsmöjligheter bör det vara en uttalad ambition att digitaliserar merparten av vad som har getts ut i landet. Därför anslår (anslag 99:9) för att genomföra några av förslagen i den nationella biblioteksstrategin (Demokratins skattkammare 2019). Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 17 inte får överstiga 16 . Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 17. I motionen En plan för jämlikhet och grön omställning, budgetmotion 2019, presenterar vi våra budgetförslag för den ekonomiska politiken (mot. 2019/20:2915). Motionen behandlas i bet. 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 17 läggs fram i partimotion 2019/20:3017. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) anser att barn från alla familjer, oavsett ekonomi eller social ställning, ska ges möjlighet att delta i verksamhet. föreslår därför att anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete ska öka med totalt i förhållande till regeringens förslag. Ökningen avser för verksamhet, för höjda bidrag för centrala amatörkulturorganisationer och för centrumbildning. Vi menar att statens bidrag till kultursamverkansmodellen har halkat efter och att möjligheten till kultur i hela landet behöver stärkas. föreslår därför att anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Teater, dans och musik (2:1–2:3) För att det fria kulturlivet ska kunna fortsätta vara en kraft att räkna med och kunna erbjuda föreställningar i hela landet behövs långsiktiga verksamhetsbidrag. Vi vill därför öka anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål med i förhållande till regeringens förslag. avser ett riktat stöd för lokaler till dansen och avser höjt anslag för det fria kulturlivet. Litteraturen, läsandet och språket (3:1–3:3) föreslår att anslaget 3:3 och folkminnen ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Anslagshöjningen syftar till att täcka kostnader för den större mängd ansökningar som inkommer i och med ändringar i namnlagen (2016:1013). Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) Konstnärspolitiska utredningen (SOU 2018:23) rapporterade om att MU-avtalen i många fall inte efterföljs och att konstnärer inte får ersättning. Orsaken uppges vara brist på medel. föreslår därför att anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) av ansökningarna om bidrag till beviljades , och inkomsterna för konstnärer har inte följt den övriga löneutvecklingen. Likaså har nivåerna på den individuella visnings-ersättningen halkat efter. Vi vill stärka konstnärers ekonomi med och den individuella visningsersättningen med . Totalt föreslår vi att anslaget 5:2 Ersättningar till bidrag till konstnärer ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Kulturmiljö (7:1–7:4) För att förstärka länsstyrelsernas möjlighet att skydda, bevara och tillgängliggöra kulturmiljöer och kulturarv vill vi att anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Endast två tredjedelar av ansökningarna om kyrkoantikvarisk ersättning kan godkännas . Vi menar att det innebär risker för det kyrkliga kulturarvet när nödvändigt underhåll inte kan utföras. föreslår därför att anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Museer och utställningar (8:1–8:5) vill öka anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter med i förhållande till regeringens förslag eftersom fri-entré-reformen har lett till ökat antal besökare och ökade kostnader. Rörelsernas museum är under uppbyggnad och planen är att museet ska vara helt klart . Museet behöver ytterligare finansiering för att kunna öppna 2024 och vi vill därför att anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Ungdomspolitik (12:1–12:3) Vi avvisar regeringens förslag om att öka medlen till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor på bekostnad av de organisationsbidrag som myndigheten delar ut. föreslår därför att anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska minska med i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar även regeringens förslag att sänka stödet till ungdoms-organisationer . Vi vill se en ökning av medlen då stödet inte räknats upp , detta trots att fler organisationer delar på den samlade potten. föreslår att anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Vidare vill att anslaget 12:3 Särskilda satsningar inom ungdomspolitiken ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar därmed regeringens förslag om att sänka medlen till särskilda insatser inom ungdomspolitiken. Politik för det civila samhället (13:1–13:5) föreslår att en idrottsskola för alla barn i åldersgruppen införs. Stödet bör täcka kostnader för planering, hyra av idrottsyta/lokal, utrustning, marknadsföring och eventuellt ledararvode. föreslår därmed att anslaget 13:1 Stöd till idrotten ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (KD) (KD) anför: Kultur uppstår i mötet mellan människor och skapas av oss alla gemensamt. Kulturen är ingenting statiskt utan något levande som ständigt är i förändring. Vi är alla medskapare av kulturen men vi är också formade av den. Vårt sätt att tala, vårt sätt att tänka, ja själva språket, är präglat av vår kultur. Kulturen ger oss mening i , men kulturen bär också våra historiska rötter och föder visioner för framtiden. Kulturen i dess vidaste betydelse är ogripbar, den varken kan eller ska styras av politiska beslut. Men kulturen kan också vara konkret och tydlig. Den kan manifesteras genom konkreta föremål och upplevelser. En konsert, en bok, en möbel, ett tv-program eller en musiklektion är alla exempel på kulturens uttrycksformer i vardagen. Kulturen bidrar till att vidga den egna verkligheten och fantasin. Den kan hjälpa oss att växa som empatiska och inkännande människor. Den är med andra ord en livsviktig del av ett sammanhållet samhälle. Kulturen, precis som moralen, håller ihop gemenskaper. Den är med och skapar förutsättningar för ett gott samhälle. Att helt definiera vad kultur är låter sig inte göras. Vi kommer aldrig att finna det exakta svaret. Genom att ständigt ställa frågor och diskutera kulturens väsen kan vi dock berika och utveckla vår syn på kultur och därigenom också vår kulturpolitik. Politikens uppgift är att medverka till ett mer dynamiskt kulturliv. Målet är att stödja utan att styra och att ge alla människor möjlighet att delta i ett fritt kulturliv. Den kristdemokratiska ideologin innefattar förvaltarskapstanken. Innebörden i denna, på kulturområdet, är att varje generation är skyldig att förvalta det som lämnats till den av tidigare generationer för att sedan föra det vidare till nästa. Att värna och vårda det gemensamma kulturarvet är därför en central del i den kristdemokratiska kulturpolitiken. Detta vill vi göra genom en aktiv medvetenhet och förmedling av de värden som byggt och håller samman vårt samhälle och genom en varsam och noggrann vård av vårt fysiska kulturarv. Även språket är en del i vårt kulturarv och vi arbetar därför för en aktiv vård av det svenska språket, t.ex. genom satsningar på bibliotek och läsfrämjande insatser. Ansvaret för kulturens villkor ligger inte enbart på det offentliga, utan både de privata och ideella insatserna har enormt stor betydelse. För att bredda kulturen och hitta nya sätt att finansiera kulturlivet är det av yttersta vikt att det privatas möjlighet att agera i kulturlivet utvecklas. Inte minst kan regelverk förenklas och ses över. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 17. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3341. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 17. Motionen behandlas i bet. 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 17 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2790. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 17 ställs nedan mot regeringens förslag och innebär följande. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) anser att regeringens särskilda bibliotekssatsning är lovvärd, men riskerar att inte fullgöra sitt syfte. Det är långt ifrån säkert att satsningen leder till ökade och kundanpassade öppettider och större tillgänglighet i hela landet, utan risken är att endast en liten del av befolkningen gynnas. menar att en bred satsning på läsning och kunskapsinhämtning görs genom att betona skolans bildningsuppdrag och att rikta insatser för ökad läsförståelse och läsinlärning dit där de kommer alla barn till del. Med hänsyn härtill drar ned på regeringens särskilda bibliotekssatsning och minskar anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete med . En av prioriterade frågor på kulturområdet är Skapande skola. Sedan starten har Skapande skola byggts ut, mycket tack vare , så att den nu omfattar hela och förskoleklass. Projektets nytta för skolelever kan inte nog understrykas, och många lokala initiativ har gett ringar på vattnet. Kulturen har genom detta initiativ uppvärderats och fått en självklar plats i lektionssalen, och lägger extra på anslaget 1:3 Skapande skola. I kultursamverkansmodellen som alliansregeringen införde flyttas tyngdpunkten för beslutsfattande rörande den nationella kulturpolitiken från staten till landets regioner. Denna modell är en viktig grundbult i kristdemokratiskt tänkande och har visat stor potential men behöver utvecklas. satsar därför extra för att bygga vidare på kultursamverkansmodellen (anslaget 1:6). Samma anslag vill minska med då vi inte ställer oss bakom en förstärkning av den musikaliska scenkonsten. Detta innebär att totalt föreslår en minskning av anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet med . Regeringens satsning för utvecklande av filmstatistik om under anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys ställer sig inte bakom. Teater, dans och musik (2:1–2:3) vill avveckla Unga som nationalscen och minskar därför anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner med . Vi minskar vidare anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål med avseende neddragning på den fria konsten. vill i stället lägga reformutrymmet på annat, exempelvis kultursamverkansmodellen, trossamfunden och idrottsrörelsen. Litteraturen, läsande och språket (3:1–3:3) Även när det gäller anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter vill göra en neddragning avseende den fria konsten. Vi vill minska anslaget med och i stället lägga reformutrymmet på annat, exempelvis kultursamverkansmodellen, trossamfunden och idrotts-rörelsen. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) Samma sak gäller anslagen 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och 4:4 Bidrag till bild- och formområdet, där vill göra neddragningar på den fria konsten och minska anslagen med 10 respektive till förmån för satsningar på bl.a. kultursamverkansmodellen, trossamfunden och idrottsrörelsen. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) vill också minska anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer med avseende neddragning på den fria konsten. vill i stället lägga reformutrymmet på annat, exempelvis kultursamverkansmodellen, trossamfunden och idrottsrörelsen. Museer och utställningar (8:1–8:5) delar inte regeringens uppfattning att fri entré på ett fåtal utvalda museer tillgängliggör kulturen. Fri entré gäller dessutom enbart för museernas basutbud. med alliansregeringen hade alla barn och unga fritt inträde till alla utställningar vid de statliga museerna, dvs. även de tillfälliga utställningarna. Det har regeringen valt att avskaffa. Dessutom finns ca 200 museer i landet som inte är statliga och som inte omfattas av fri entré. Vi anser att det blir en snedvridning av resurserna att dessa museer inte får del av satsningarna. säger därför nej till fri entré på statliga museer och minskar anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter med . Det krig som bedrivits av terrororganisationen staten (IS) i har gjort oss uppmärksamma på hur rekryteringen till IS och andra våldsbejakande extrema rörelser har pågått här i där unga svenskar befinner sig. I skolans domäner, på ungdomsgårdar och på sociala medier har man lockats med historielösa påståenden och radikala lockrop. Okunskap om ideologier och deras ursprung ger en öppen dörr för dessa våldsbejakande rörelser in till de ungas uppmärksamhet och engagemang. Därför föreslår att staten ska ge Forum för levande historia i uppdrag att informera om den våldsbejakande islamismens brott. På så sätt kan den kompetens som finns samlad kring att upplysa om antisemitism, nationalsocialismens illgärningar och kommunistiska regimers brott mot mänskligheten även användas för att belysa den våldsbejakande islamismen. Till detta avsätter utöver regeringens förslag till anslaget 8:4 Forum för levande historia. Trossamfund (9:1–9:2) Det offentliga stödet till trossamfunden är en viktig del av det civila samhället, och anser att trossamfunden i många avseenden har en viktig roll att fylla. Vi anser därför att anslaget 9:2 Stöd till trossamfund ska öka med . Det utökade stödet ska bl.a. användas till att förstärka skyddet av religiösa byggnader som t.ex. synagogor samt göra det möjligt för kyrkor och andra religiösa samfund att fortsätta att utvidga sin verksamhet, inte minst det sociala arbete som många av dem utför. Film (10:1) Svensk filmpolitik har en viktig uppgift när det gäller att främja filmproduktion i . Regeringens nya filmpolitik har en rad brister.