bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — vill mot den bakgrunden förstärka myndighetens kapacitet att bekämpa terrorism med mer utredningsresurser. Vi vill även skala upp myndighetens brottsförebyggande arbete. Syftet är att förhindra att IS-terrorister, och andra personer som har avsikt och förmåga att begå terroristattentat i , begår sådana attentat. De som förbereder eller planerar denna typ av dåd ska lagföras och dömas. Genom ökade resurser får Säkerhetspolisen bättre möjligheter att punktmarkera potentiella terrorister och IS-återvändare. Resurserna innebär att myndigheten kan öka bemanningen och i högre grad följa de hotaktörer som bedöms vilja skada vårt samhälle. För att rättsväsendet ska fungera effektivt krävs det att varje myndighet är rätt dimensionerad i förhållande till uppgiften och att myndigheterna har rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. För att möta brottsutvecklingen i samhället behöver antalet åklagare bli fler. Många brott kräver alltmer komplicerade och tidskrävande utredningar. Det är vidare av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Görs inte detta riskeras den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. Vi vill även att Riksenheten för säkerhetsmål och Riksenheten för internationell och organiserad brottslighet vid ska förstärkas så att inga terroristbrott och krigsbrott ska förbli outredda. Ärendemängden i domstolarna har ökat och förväntas öka . satsningar på fler poliser och åklagare kommer att öka måltillströmningen i betydande omfattning, vilket kommer att ställa krav på förstärkta resurser. Utöver ett större ärendeflöde kräver också brottslighetens allt grövre art förstärkta resurser som hög säkerhet behövs i domstolarna. Läget är mycket ansträngt och stora resurser behöver tillföras. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och anstalter. Vi anser att det behövs en kapacitetsgenomlysning av kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. Redan här och kan dock mycket göras för att förbättra situationen. Det handlar om att förkorta tiden mellan dom och verkställighet, att häktade ska kunna påbörja verkställigheten tidigare i domstolsprocessen, att bättre utnyttja befintlig kapacitet genom dubbelbeläggning på fängelserna men även att betydligt fler utländska medborgare ska avtjäna straff i sina hemländer. Det behövs ett starkare fokus på de unga personer som rekryteras och används av de kriminella gängen. vill därför inrätta en ny enhet hos för unga mellan som gjort sig skyldiga till grova brott. Syftet är inte främst att straffa, utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas där Kriminalvården har särskild kompetens. Avslutningsvis anser vi att brottsofferperspektivet behöver stärkas i svenskt rättsväsen. Den person som har utsatts för ett brott ska alltid kunna räkna med stöd. Den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör i skadeståndshänseende värderas högre för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . Nivån på kränkningsersättningen till brottsoffer bör därför fördubblas. Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 51 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 4. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2682. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2632. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 4 innebär följande. Att upprätthålla lag och ordning tillhör statens kärnuppgifter och måste prioriteras mycket högt. Dit rättsstaten inte når tar andra, informella strukturer över och den enskildes rätt till skydd och säkerhet blir en angelägenhet för olika självutnämnda aktörer, vilket uppenbart är en grogrund för organiserad brottslighet. håller en situation på att cementeras, där ett sextiotal områden klassificeras som antingen ”utsatta”, ”riskområden” eller ”särskilt utsatta”, vilket innebär att polis, ambulans, räddningstjänst och andra viktiga samhällsfunktioner inte kan fungera normalt. Enligt ökar antalet brott mot enskild person, antalet skottlossningar blir fler och andelen kvinnor som utsätts för sexualbrottslighet skjuter i höjden. Detta i en situation där tekniska framsteg, exempelvis övervakningskameror, faktiskt har potentialen att stävja grov brottslighet. Denna utveckling är intimt förknippad med misslyckade migrations- och integrationspolitik, i kombination med att rättsväsendets resurser och befogenheter inte håller jämna steg med behoven. Problematiken är komplex och har både sociala och kulturella dimensioner. Den långsiktiga lösningen ligger i en kombination av utbildning, socialpolitik, nationell sammanhållning och inte minst en verklighetsförankrad migrationspolitik. Det mest akuta behovet är dock lag och ordning, vilket åtminstone delvis är en resursfråga. Just nu finns det ett odiskutabelt behov av betydligt fler poliser ute i verkligheten, vilket i realiteten endast kan uppnås genom att mer resurser tillförs . Det ligger utanför politikens område att i detalj reglera löner eller det exakta antalet poliser, men den resursförstärkning som föreslår bör innebära betydande lönepåslag för poliser i yttre tjänst. En särskild lönesatsning främjar kvarstannandet av medarbetare vid myndigheten samt skapar incitament för återrekrytering av poliser som arbetar med annat. I syfte att frigöra polisiär kompetens anser vi även att administrativ personal bör anställas i större utsträckning. Genom att fördela administrativa uppgifter eller andra icke polisiära uppgifter till sådan personal kan de som har polisutbildning arbeta med kärnverksamheten, vilket bör leda till större effektivitet. Dessutom behöver polisens utrustning förbättras och moderniseras. Det handlar dels om den utrustning poliserna själva bär, såsom skyddsvästar, kommunikationsutrustning och förstärkningsvapen, dels om kostnader för utvecklade it-system och utökad kamerabevakning. Organiserad tillgreppsbrottslighet bedrivs till stor del av internationella brottsnätverk. För att beivra och förhindra den gränsöverskridande kriminaliteten vill vi förstärka resurserna till gränspolisen. I av ökande allvarlig brottslighet bör vidare den kapacitet utvecklas i syfte att förenkla agerande på fler platser . Eftersom behovet av forensiska undersökningar i brottmål förutses öka anser vi även att det behövs en resursförstärkning av verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum. För att bidra med resurser för att möta tillfälliga behov av förstärkning vid extraordinära händelser föreslår vi att den tidigare nedlagda beredskapspolisen ska återinföras. Vid en terrorattack eller en större händelse kan detta vara avgörande för att säkra tryggheten för befolkningen. Mot bakgrund av de kravaller som utspelat sig i utanförskapsområden , liksom risken för ytterligare terrorattacker, tycks behovet vara större än någonsin av en förstärkningsresurs till polisen. Terrorism och extremism ökar internationellt, så även i . Oavsett förövarnas politiska åskådning är enskilda terrordåd svåra, ibland omöjliga, att förutse. Förekomsten av återvändande från Islamiska staten måste emellertid betraktas som en särskild risk. Då lagstiftning ännu är synnerligen underutvecklad ökar Säkerhetspolisens behov av att effektivt kunna följa sådana individer. Arbetet mot terrorism och bevakningen av radikala, våldsbenägna miljöer måste prioriteras. Då stegvis utvidgas krävs även en utökad kapacitet hos . Myndighetens prognos tillgodoses men beräknas behöva ytterligare resurser under återstående anslagsperiod. Vidare ökar ärendeinflöde och enskilda ärenden blir alltmer komplexa. Utredningsresurser behöver således tillföras. Med en förstärkning av rättsväsendet som helhet kan antalet mål som behöver avgöras antas öka. Domstolarna kan då inte tillåtas bli en fördröjande del av rättsväsendet. I syfte att möta en ökad måltillströmning, kompetensförsörjning och behov av viss digitalisering och fortsätta arbetet med utökad trygghet och säkerhet vid domstolarna anser vi att Domstolar behöver tillföras ytterligare resurser. Även Kriminalvården är i akut behov av stärkt finansiering. Anstalter och häkten har åtminstone varit överbelagda och aktuella straffskärpningar kommer att förvärra situationen. Medel krävs för en skyndsam utbyggnad av nationella anstalter och vid behov ska platser kunna hyras utomlands. Även transportverksamheten behöver förbättras. Vi vill även att staten ska ta ansvar för att betala ut utdömda skadestånd till brottsoffer genom införande av en statlig skadeståndsgaranti. Slutligen vill vi stärka anslagen för rättsliga biträden. Med en ökad måltillströmning tillkommer ytterligare behov av rättsliga biträden. Rättsliga biträden är en essentiell del av tryggheten för den enskilde vid domstol och viktiga för den enskildes möjlighet att föra sin talan. Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 51 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 4. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2915 En plan för jämlikhet och grön omställning. Där tas ett helhetsgrepp om de växande klyftorna. Vi vill att åter ska bli världens mest jämlika land. Vi vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större, den ekonomiska tillväxten högre. Även skolresultat och kreativitet påverkas positivt och jämställdheten mellan kvinnor och män har kommit längre. Under har ojämlikheten i samhället ökat. har skattesystemets omfördelning kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än som ekonomiskt starka grupper har fått det allt bättre. Trots detta lägger regeringen fram ett budgetförslag som främst gynnar rika män på välfärdens bekostnad. De nödvändiga satsningarna på välfärden uteblir, trots att det runtom i kommer rapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. har andra prioriteringar. Därför lägger vi fram en plan med reformer för att öka jämlikheten i samhället bl.a. genom satsningar på den generella välfärden, satsningar som sätter de ekonomiskt mest utsatta och miljön och klimatet i fokus. Förslagen finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom att höja skatten för höginkomsttagare. I budgetmotionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2698 och kan sammanfattas enligt följande. har länge varit ett land med lägre kriminalitet än många andra länder. Det är inte för att vi haft längre straff eller fler poliser på gatorna. Det har däremot en direkt koppling till att vi haft ett starkt välfärdssamhälle med en välfungerande omsorg och skola samt tillgång till arbete och bostäder. Men det gäller inte längre överallt. De ökande klassklyftorna har slitit isär samhället. Det har gjort att en organiserad brottslighet med löften om snabba pengar kunnat växa fram och slå rot. Många ungdomar som inte ser någon väg framåt genom studier och arbete lockas av möjligheten att tjäna pengar och vinna anseende genom brott. En del förorter har drabbats av öppen narkotikahandel, våldsbrott och organiserad kriminalitet utan att samhället har reagerat tillräckligt. På landsbygden ger 112 beskedet att det inte finns någon polis att skicka. I denna brottslighets spår finns mänskliga tragedier. Där finns människor som dödas och människor som skadas för livet. Genom samhällets segregation, som håller människor från olika bostadsområden och klasser borta från varandra, ökar avståndet mellan människor. Det skapar avstånd som bäddar för starka åsikter om grupper som sällan eller aldrig träffar varandra och bara hör talas om när det handlar om problem, som kriminalitet eller höga sociala kostnader. Det är absoluta övertygelse att en stark, gemensamt finansierad och jämlik välfärd med en väl fungerande skola, fritidsverksamhet, sjukvård, socialtjänst, låg arbetslöshet och ett starkt socialt försäkringssystem är det bästa sättet att motverka klassamhället och att förebygga kriminalitet. måste grov brottslighet som gängkriminalitet och våldsbejakande extremism bekämpas på ett effektivt sätt med hjälp av lagstiftning som bygger på de grundläggande rättsliga principerna i en rättsstat. I stället för att hasta igenom ny straffrättslig lagstiftning som under tidigare mandatperioder bör det förebyggande arbetet förbättras. Förutsättningarna för att tillämpa befintlig lagstiftning ska vara goda och lagstiftningen måste förstärkas där behov finns så att brottsbekämpningen blir effektiv. Vidare måste de som har till uppgift att motverka, förhindra och lagföra grov brottslighet få rätt resurser för att fullgöra sin uppgift. vill ha en lokal och närvarande polis. En polis som känner sitt bostadsområde, som skapar trygghet och stabilitet. En polis som är engagerad i sitt arbete, som har en hög kompetens om den lokala brottsproblematiken och som kan både förhindra dödsskjutningar och prata i bostadsområdets skola. Jag ser med allvar på att poliserna är för få på landsbygden och att avstånden är väldigt långa för vissa patruller. Parallellt med den stora omorganisationen 2015 har polisen haft en ökad arbetsbörda och fler uppgifter, t.ex. upprätthållande av gränskontroller. Polisen har i sitt budgetunderlag till regeringen –2022 begärt mer pengar för att klara gränsjobbet. Jag vill ta bort de inre gränskontrollerna och i stället satsa motsvarande resurser på att förstärka polisens arbete när det gäller att motverka gränsöverskridande stöldligor och trafficking. gör även ytterligare omdisponeringar av anslaget dels för att ska kunna verka för att rättegångar där barn utsatts för brott ska hållas , dels för att satsa resurser på att motverka illegala godstransporter. Jämfört med regeringens förslag innebär förslagen dock inga förändringar av anslagsnivån . avvisar regeringens föreslagna satsning om hemlig dataavläsning och föreslår därför en minskning av anslaget till Säkerhetspolisen jämfört med regeringen . Vidare är det min uppfattning att och Domstolar bör tillföras ytterligare resurser för att kunna verka för att rättegångar där barn utsatts för brott ska kunna hållas . Kriminalvården behöver ytterligare resurser i syfte att inrätta behandlingsprogram för personer som begått hedersrelaterade brott. Vidare föreslår en omdisponering av Kriminalvårdens anslag för att användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll inom frivården ska byggas ut för personer som dömts till fängelse . Avslutningsvis avvisar den av regeringen föreslagna minskningen om till rättsliga biträden och föreslår i stället en ökning av anslaget 2020 med motsvarande belopp. Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (KD) (KD) och (KD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 51 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 4. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3341. Där framgår att vi sätter välfärd och trygghet före annat. För att uppnå detta krävs det reformer som stärker samhällsgemenskapen. Vi vill med våra förslag skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. förslag till statsbudget innehåller stora resurstillskott till vård, omsorg, socialtjänst och rättsväsen för att främja välfärd och trygghet för alla. Bland annat ska kommunsektorn få ytterligare generella tillskott. Vidare föreslår vi att det tillskjuts långt mer resurser än vad regeringen föreslår till rättsväsendets myndigheter. Vi lägger också fram flera förslag för att stoppa rekryteringen av unga till kriminalitet. Vi vill skapa fler jobb för de som står utan, genom skattereformer som gör det mer lönsamt att arbeta och får fler jobb att växa fram. Vi vill också reformera bostadsmarknaden så att fler kan flytta till den plats där utbildningen eller jobbet finns. som vi genomför reformer för att lösa problem här och lägger vi fokus på förebyggande åtgärder som ökar människors livskvalitet, men också avlastar välfärdens verksamheter. En viktig del i detta arbete är att sätta in insatser för unga i riskzonen innan de fastnar i kriminalitet. I budgetmotionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2727. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 4 innebär följande. En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet utgår från att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den ska syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Den kristdemokratiska rättspolitiken bygger på insikten om människans ofullkomlighet. Brottslighet har alltid förekommit och kommer alltid att förekomma. Staten ska sträva efter att begränsa brottsligheten så långt det är möjligt. Det är avgörande för att upprätthålla människors förtroende för polisen och det övriga rättsväsendet. Polisen ska vara effektiv och ges de verktyg som behövs för att på ett slagkraftigt och rättssäkert sätt komma åt vardagsbrottsligheten. Detta är viktigt för att allmänhetens förtroende för polisen och det övriga rättsväsendet ska upprätthållas. Svensk polis står inför stora utmaningar. Situationen är mycket ansträngd. I ljuset av gängskjutningar som förekommer i de utsatta områdena runt om i landet dräneras polisens resurser. Den utvecklingen förstärks ytterligare av att brotten är svårutredda eftersom få är villiga att prata med polisen. Polisen behöver kraftiga resurstillskott för att med uthållighet stävja utvecklingen. I första hand måste fler poliser anställas. Vi menar att all brottslighet, även vardagsbrottsligheten, måste bekämpas. är uppklaringsprocenten oroväckande låg. Det finns därför en betydande risk att många uppfattar att polisanmälningar vid exempelvis bostadsinbrott görs för att få ut ersättning från försäkringsbolaget. Detta är mycket olyckligt eftersom det leder till att allmänheten förlorar sitt förtroende för polis och rättsväsen. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom lokal polisverksamhet, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gäller unga människor mellan skola, föräldrar, väl fungerande ungdomsrotlar och narkotikarotlar. Det långsiktiga arbetet som handlar om förebyggande insatser är också av största vikt. Vi hävdar att de vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Det är de vuxna i familjen och i skolan som ska ge ungdomarna deras identitet och sociala trygghet, inte gängmedlemmar som i många förorter till storstäderna. Vi måste också kunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Fasthet och konsekvens är viktiga signaler i detta preventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnen. Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället och även som en brottsförebyggande resurs. Svensk polis har en mycket ansträngd situation. krävs stora satsningar för att tillföra polisen rätt resurser. Som ett led i att nå 10 000 fler polisanställda till 2024 vill vi införa en ettårig utbildning och göra det möjligt för kommunerna att finansiera lokala poliser. Det behövs fler poliser, men det räcker inte som lösning på problemen inom svensk polis. Den stora utmaningen är att få de som arbetar som poliser att stanna kvar i yrket. Många poliser känner stor frustration och otillräcklighet i en allt tuffare arbetsmiljö. Det krävs åtgärder som förbättrar arbetssituationen för svensk polis och höjer attraktiviteten för yrket så att inte fler poliser väljer att sluta. Därför ligger vår riktade lönesatsning kvar. Dessutom behövs en satsning för att locka tillbaka pensionerade poliser som arbetat som utredare, då de många utredningarna om mord och skjutningar sväljer alltför mycket resurser. De strukturella problemen inom behöver åtgärdas. För att åstadkomma detta krävs enligt vår mening ett förstärkt ledarskap inom hela myndigheten. Lokalpolisområdescheferna har inte fullt mandat att fatta beslut som rör den egna verksamheten. Lokala polischefer ska ges ett starkare mandat över verksamheten. De ska förfoga över sin egen budget och fatta anställningsbeslut och därmed bättre kunna möta de behov som finns lokalt. Vi föreslår att ett nytt organ inom polisen inrättas, . Polisnära forskning är avgörande för att mäta effekten av olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt och för att utveckla arbetsmetoder. Vidare behöver polisens arbetsuppgifter renodlas, och det kan ske med hjälp av fler civilanställda som kan frigöra polisiära resurser. Vi anser även att polisen behöver få de resurser som krävs för att förstärka gränskontrollerna. Vi föreslår vidare att beredskapspolisen återinförs. Beredskapspoliser är civilpliktiga poliser som kan kallas in vid allvarliga eller omfattande störningar i samhället ur ordnings- eller säkerhetssynpunkt. På så sätt kan polisiära resurser som används för exempelvis bevakning frigöras och polisens förmåga höjas. Vi vill se en förstärkning av hela rättsväsendet, bl.a. genom att tillföra ytterligare resurser. På grund av en ökad måltillströmning är kostnadsutvecklingen inom domstolarna större än väntat. För att klara av ärendemängden behöver Domstolar tilldelas ytterligare resurser. Den allt hårdare kriminaliteten ställer också högre krav på säkerhet för domstolarna.