bet · H601UbU16 · 2019-06-05 00:00:00 — Långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. har granskat långsiktiga effekter av att elever fått möjlighet att inte bara välja nationellt program utan också att ange vilken gymnasieskola de vill gå i. Granskningen omfattar elever i utvalda storstadskommuner som slutfört sina studier på ett nationellt program . finner bl.a. att det finns samband mellan elevers möjlighet att välja gymnasieskola och deras lön och utbildningsnivå efter att studierna på ett nationellt program har avslutats. Valmöjligheten verkar dock inte ha haft någon effekt för utbildningskarriärer för elever med utländsk bakgrund. har inte lämnat några rekommendationer till regeringen eller myndigheter, men konstaterar att det ur ett likvärdighetsperspektiv är viktigt att säkerställa god kvalitet i gymnasieskolan och att ge information och stöd till alla elever som ska välja gymnasieutbildning. Utskottet gör liksom regeringen ingen annan bedömning än i dessa avseenden. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns en reservation (M, KD). Skrivelse 2018/19:57 om långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan Information om val av skola och utbildningar i olika skolformer Information om val av skola och utbildningar i olika skolformer, punkt 2 (M, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan lägger skrivelse 2018/19:57 till handlingarna. Information om val av skola och utbildningar i olika skolformer 2018/19:3038 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (L), Noria Manouchi (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet skrivelse 2018/19:57 om långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan och två yrkanden i en följdmotion som väckts med anledning av skrivelsen. har granskat långsiktiga effekter av elevers utökade möjligheter att välja gymnasieskola. Resultatet av granskningen har redovisats i granskningsrapporten av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan – från närhetsprincip till betygsprincip (RiR 2018:28). överlämnade till regeringen . presenterade den aktuella granskningsrapporten för utskottet . har granskat långsiktiga effekter av att elever fått möjlighet att inte bara välja nationellt program utan också att ange vilken gymnasieskola de vill gå i. Granskningen omfattar elever i utvalda storstadskommuner som slutfört sina studier på ett nationellt program . finner bl.a. att det finns samband mellan elevers möjlighet att välja gymnasieskola och deras lön och utbildningsnivå efter att studierna på ett nationellt program har avslutats. Valmöjligheten verkar dock inte ha haft någon effekt för utbildningskarriärer för elever med utländsk bakgrund. innehåller inga rekommendationer, men konstaterar att det ur ett likvärdighetsperspektiv är viktigt att säkerställa god kvalitet i gymnasieskolan och att ge information och stöd till alla elever som ska välja gymnasieutbildning. Regeringen gör ingen annan bedömning än i dessa avseenden. Med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i ett första avsnitt behandla skrivelsen. I det följande avsnittet behandlas två motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till skrivelsen. Långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2018/19:57 om långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan till handlingarna. Reformer har lett till utökade möjligheter att välja gymnasieskola har granskat långsiktiga effekter av elevers utökade möjligheter att välja gymnasieskola. Utgångspunkter är friskolereformen enligt propositionen om valfrihet och fristående skolor (prop. 1991/92:95) och propositionen Valfrihet i skolan (prop. 1992/93:230) samt den s.k. frisöksreformen enligt propositionen Frisökning – ökade valmöjligheter till gymnasieskolan, m.m. (prop. 2006/07:71). Med friskolereformen infördes bl.a. möjligheten för elever att söka och tas emot i första hand till en fristående gymnasieskola, oavsett geografisk hemvist. De fristående gymnasieskolorna blev därmed riksrekryterande. I och med den s.k. frisöksreformen kunde elever söka sig till kommunala gymnasieskolor i andra kommuner än hemkommunen och även utanför de eventuella samverkansområden hemkommunen ingår i. Frisöksreformen innebar dock inte att eleverna konkurrerade på lika villkor med de elever som tillhörde kommunen eller samverkansområdet i fråga. Eleverna antas nämligen inte i första hand om utbildningsvägen i fråga finns i hemkommunen eller i hemkommunens samverkansområde, utan endast i mån av plats. utgår från den politiska målsättningen med dessa statliga reformer, bl.a. att en ökad konkurrens mellan skolor förväntades ge ökad mångfald och höja kvaliteten inom hela skolväsendet, och granskar utfallet av lokalt beslutade reformer som pekar i samma riktning. Dessa reformer innebar ändringar av principerna för antagning till gymnasieskolan, där vissa kommuner omkring lät elever i kommunen välja såväl nationellt program som gymnasieskola. Dessa reformer innebar vidare att alla elever som var behöriga till nationella program i kommunen, oavsett bostadsadress, kunde söka och antas till gymnasieskolor med betyg som urvalsgrund. Möjligheten att välja gymnasieskola har haft vissa effekter på elevers framtida inkomst har i sin granskning jämfört kommunerna samt kommuner i med kommuner som behållit ett slags närhetsprincip för antagning till kommunala gymnasieskolor, dvs. att man placerat elever på en gymnasieskola utifrån bostadsadress och inte låtit dem välja mellan kommunens gymnasieskolor. Granskningen omfattar elever som gått på nationella program och som slutfört sin gymnasieutbildning . reserverar sig för att de kommuner som studeras i granskningen tillhör storstadskommuner, med ett stort utbud av skolor och utbildningar, medan de flesta kommuner i inte har ett sådant utbud. Kommunerna är därmed inte fullt representativa. undersöker om den utökade valmöjligheten har haft några effekter på elevernas efterföljande utbildningskarriärer och utfall på arbetsmarknaden. Dessutom granskas i vilken mån dessa eventuella effekter varierar med elevernas familjebakgrund. De övergripande resultaten ger enligt ingen evidens för att möjligheten att få ange önskad gymnasieskola har påverkat sannolikheten för en individ att ha en inkomst, vara i arbete eller att ha genomgått eftergymnasiala studier efter avslutad gymnasieskola. Det finns dock generella effekter på inkomster. De elever som har haft utökade valmöjligheter har enligt granskningen en något högre lön än övriga elever. gör, baserat på dessa resultat, bedömningen att regeringens intention att friskole- och frisöksreformerna ska leda till bättre studieresultat och högre motivation för individen förefaller vara uppfyllda till viss del. De högre inkomsterna indikerar enligt effekter på individernas arbetsmarknadskarriärer. Bakgrundsfaktorer har betydelse för hur stor effekten av valfrihet blir konstaterar vidare att den ökade valfriheten verkar ha påverkat elever med lågutbildade föräldrar i större utsträckning än övriga elever. skriver enligt regeringen att möjligheten att välja gymnasieskola har fått en relativt sett större effekt på både inkomster och sannolikheten att fullfölja en högre utbildning för elever från hem med en svag utbildningsbakgrund. Detta kan enligt inverka positivt på likvärdigheten i gymnasieskolan. Granskningen visar dock även på effekter som är negativa ur ett likvärdighetsperspektiv. Valmöjligheten verkar inte ha haft någon effekt på utbildningskarriärer för elever med utländsk bakgrund. För elever födda i vars båda föräldrar är födda i påvisas dock en positiv effekt. anger att de ökade skillnaderna kan vara resultatet av ett informationsövertag hos elever med föräldrar födda i . Utöver de långsiktiga effekterna diskuterar direkta effekter av den utökade valmöjligheten och det faktum att elever från hela kommunen konkurrerar om platserna på attraktiva kommunala skolor, t.ex. i innerstaden, med sina betyg. Det har bl.a. inneburit att elever med lägre meritvärden från inte får plats på gymnasieskolor i det egna bostadsområdet. God kvalitet i gymnasieskolan och stöd till alla elever inför gymnasievalet lämnar inga rekommendationer i sin rapport men uppmärksammar att effekterna av möjligheten att välja gymnasieskola inte verkar ha kommit alla elever tillgodo, även om flera positiva effekter påvisas. För att främja likvärdighet är det därför enligt viktigt att fortsätta arbetet med att säkerställa god kvalitet i gymnasieskolan och att alla elever får det stöd och den information de behöver för att göra bästa möjliga val av gymnasieskola utifrån sina förutsättningar. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen har tagit del av granskning av långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan för elever som slutfört sina studier på nationella program . Regeringen konstaterar att det inte är nationellt reglerat hur elever i gymnasieskolan ska fördelas mellan skolor. lämnar inga rekommendationer men framhåller att det ur en likvärdighetsaspekt är viktigt att alla gymnasieskolor håller en god kvalitet. anser också att det är viktigt att säkerställa att alla elever får stöd och information inför gymnasievalet. Regeringen gör ingen annan bedömning än i dessa avseenden. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser lämnar inga rekommendationer i sin granskning. Med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet välkomnar granskning av långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan för elever som slutfört sina studier på nationella program . Utskottet konstaterar att inte lämnar några rekommendationer till regeringen eller några myndigheter, men framhåller att det ur en likvärdighetsaspekt är viktigt att alla gymnasieskolor håller en god kvalitet. anser också att det är viktigt att säkerställa att alla elever får stöd och information inför gymnasievalet. Utskottet delar bedömningar i dessa avseenden och föreslår att lägger skrivelse 2018/19:57 om långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan till handlingarna. Utskottet övergår nu till att i det följande avsnittet behandla en följdmotion med förslag om två tillkännagivanden. Information om val av skola och utbildningar i olika skolformer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om information om val av skola och utbildningar i olika skolformer. Jämför reservationen (M, KD). I kommittémotion 2018/19:3038 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att ska ges ett samordnande uppdrag att förbättra informationen om möjligheterna att välja skola i det svenska skolsystemet. Enligt motionärerna måste fler elever ges möjlighet att välja den skola som passar dem bäst. En viktig förutsättning för detta menar motionärerna är att föräldrar och elever ges bättre möjligheter att göra välgrundade skolval. I yrkande 2 föreslås att kommuner ska tillhandahålla god information på fler språk om de skolvalsmöjligheter som finns. Bakgrund och gällande rätt Skolval och mottagande i en skola med offentlig huvudman Regeringen överlämnade propositionen Valfrihet i skolan till , som beslutade att införa en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406). blev det möjligt för elever att välja en annan skola än den som låg närmast. Det gick att välja en skola både i och utanför hem-kommunen. Enligt den nu gällande regleringen i 10 kap. 25 § första stycket skollagen (2010:800) har en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst läsår ta emot en sådan elev ska den inhämta yttrande från elevens hemkommun. Att elever i ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs bl.a. att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. I paragrafen sägs vidare att varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg härifrån får dock göras om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste anordna skolgång på ett sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid bedömningen ska särskild vikt fästas vid elevens ålder. I 10 kap. 30 § skollagen anges bl.a. att en elev i ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Sedan höstterminen 2008 är det möjligt för gymnasieelever att söka en gymnasieutbildning på en annan ort, även om utbildningen finns i hemkommunen eller samverkansområdet (prop. 2006/07:71, bet. 2006/07:UbU15, rskr. 2006/07:163). Enligt den nu gällande regleringen i skollagen så ansvarar varje kommun för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt ett samverkansavtal med kommunen eller . Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen (15 kap. 30 § skollagen). Exempelvis har alla kommuner i och kommun ingått ett samverkansavtal om samtliga nationella program vid de kommunala skolorna och bildat ett samverkansområde. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar (16 kap. 42 § skollagen). Av 16 kap. 43 § första stycket skollagen följer att av de behöriga sökande till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen. Av 16 kap. 44 § skollagen framgår bl.a. att utöver vad som följer av 16 kap. 43 § ska de som är behöriga sökande tas emot i första hand om de sökt till en sådan utbildning som avses i 16 kap. 43 § och med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit de har sökt ett nationellt program eller till en nationell inriktning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder den sökta utbildningen eller en gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder någon utbildning på det aktuella programmet. I 16 kap. 47 § skollagen stadgas att andra behöriga sökande än de som ska tas emot i första hand enligt 16 kap. 43 och 44 §§ får tas emot i andra hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första hand har antagits till utbildningen. Skolval och mottagande i fristående skolor Fristående grund- och gymnasieskolors skyldighet att vara öppna för alla elever som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen är föreskriven i lag (t.ex. 10 kap. 35 § och 15 kap. 33 § skollagen). Med andra ord kan elever från hela landet söka till dem (riksrekryterande). Information om utbildningar och val av skola Enligt 29 kap. 19 § skollagen är kommuner skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grund-skolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska också informera om riksrekryterande utbildningar och om motsvarande utbildningar vid fristående skolor. Informationen ska utformas enligt 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725), dvs. vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En skolhuvudman för förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan är vidare enligt 29 kap. 19 a § skollagen skyldig att lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden till som behövs för allmänhetens insyn. När det gäller studie- och yrkesvägledning så ska enligt 2 kap. 29 § skollagen alla elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. har på uppdrag av regeringen utvecklat ett informationssystem för att möjliggöra jämförelser mellan skolor på webbplatsen Välja skola. På webbplatsen presenterar olika mått på skolors kvalitet och resultat. Syftet med webbplatsen är att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola. Webbplatsen ger hjälp att hitta olika jämförbara uppgifter om lärare och elevresultat för skolorna. Det finns också exempel på frågor som elever och föräldrar kan ställa till skolor för att få veta mer. Vidare finns webbplats Utbildningsinfo med uppgifter om skolor och utbildningar. Det finns möjlighet att söka bland över 50 000 skolor, kurser och program i hela på webbplatsen. Information finns om att välja grundskola och gymnasieskola. Det finns även vägledning för vuxna om hur man hittar utbildningar vid yrkeshögskolor, högskolor och universitet samt vid folkhögskolor. Information finns även på engelska på webbplatsen. På Gymnasieinfo finns fakta om yrken, gymnasieprogram och skolor. erbjuder vidare information om den svenska skolan för nyanlända på 13 främmande språk på webbplatsen Om svenska skolan. En del kommuner tillhandahåller information om att välja skola och utbildningar på olika främmande språk via sina webbplatser. Exempelvis har information på femton språk (varav fyra nationella minoritetsspråk) och kommun på nio språk (varav ett nationellt minoritetsspråk) om att välja skola. Många gymnasieskolor erbjuder bl.a. genom gymnasiemässor och öppet-hus-verksamhet information till presumtiva elever och vårdnadshavare. Utredningen om en mer likvärdig skola Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola (dir. 2018:71). Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklasser och grundskolor samt, vid behov, grundsärskolor. I direktivet framhåller regeringen att utgångspunkten för översynen ska vara att det s.k. fria skolvalet (möjligheten att välja skola) ska behållas. På samma sätt som ska det alltså enligt regeringen i första hand vara barnets vårdnadshavare som ska välja skola. Utredaren ska vidare bl.a. analysera och ta ställning till hur ett gemensamt antagningssystem till kommunala och fristående skolor med förskoleklasser, grundskolor eller grundsärskolor kan införas. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov, bl.a. för att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande (dir. 2018:17). Utredaren ska vidare föreslå hur en regionalt baserad modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning kan utformas och hur den kan finansieras. Syftet med utredningen är bl.a. att trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen, effektivisera resursutnyttjandet och förbättra tillgången till ett allsidigt brett utbud av utbildningar av hög kvalitet. Syftet är även att främja en likvärdig utbildning och minska segregationen inom gymnasieskolan. En parlamentariskt sammansatt referensgrupp är knuten till utredningen. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning överlämnade sitt betänkande Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) till regeringen . Utredningen föreslår ett paket bestående av fem huvudsakliga åtgärder. – Ett förtydligande av vad vägledning är, att den kan vara både individuell och generell och ska benämnas karriärvägledning. – Ett förtydligande av elevers tillgång till individuell karriärvägledning. – Tydligare krav på att individuell karriärvägledning ska erbjudas . – Förstärkning av det generella karriärvägledningsperspektivet i olika ämnen. – Ett nytt obligatoriskt inslag med tilldelad tid, benämnt framtidsval, ska införas i , grundsärskolan och specialskolan. Inget av dessa förslag räcker enligt utredningen enskilt för att åstadkomma den önskade förändringen, och förslagen ska därför ses samlat. Utredningen föreslår vidare att bestämmelserna i skollagen om tillgång till vägledning ska tydliggöras och förstärkas. Elever i alla skolformer, utom förskolan och förskoleklassen, ska ha tillgång till karriärvägledning, såväl individuell som generell, så att deras behov inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till individuell karriärvägledning. Omfattningen av den individuella karriärvägledningen ska anpassas efter elevens behov och förutsättningar. Därutöver ska det införas bestämmelser i skollagen om att individuell karriärvägledning ska erbjudas och till följande elevgrupper: • elever i och motsvarande skolformer inför val till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan • nyanlända elever som börjar i högstadiet i eller specialskolan samt på språkintroduktion i gymnasieskolan inför upprättandet av den individuella studieplanen • elever på språkintroduktion i gymnasieskolan som har fullföljt sin utbildning och som på grund av sin ålder enligt 15 kap. 5 § skollagen inte kan påbörja en annan utbildning i gymnasieskolan • elever som avser att avsluta sin gymnasieutbildning eller gymnasiesärskoleutbildning eller riskerar att inte erhålla en gymnasieexamen i gymnasieskolan. Utredningen kommer också med flera förslag som rör . ska få i uppdrag att vidareutveckla informationsmaterial anpassat för nyanlända. Vidare föreslås att instruktion ska ändras och att det av den ska framgå att myndigheten särskilt ska stödja huvudmännens karriärvägledning. Utredningen föreslår också att ska få i uppdrag att se över befintliga digitala verktyg för karriärvägledning och föreslå hur systemen kan utvecklas och anpassas efter elevernas behov.