bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Motionärerna anför att det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner när det gäller miljön. All politik och myndighetsutövning bör i högre grad utgå från att konkurrenskraft, tillväxt och aktivt brukande av mark i ska gynnas. Myndigheterna bör eftersträva långsiktiga och målstyrda regelverk med mer generella rutiner och allmänna råd och styra bort från en kultur av detaljstyrning och millimeterrättvisa. Även motion 2018/19:1336 av (M) yrkande 2 tar upp att regelkrånglet för jordbruket måste fortsätta att minska. För att ge jordbruksföretagare bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En av regeringens prioriteringar framöver borde vara regelförenklingar och regelharmoniseringar i EU. I motion 2018/19:1926 av (M) yrkas också på att man fortsätter att minska regelbördan för jordbruket. Liknande förslag anförs i motion 2018/19:1636 av (M) yrkande 1 om att utreda hur regelförenklingar och avregleringar i jordbruket kan införas för att stärka det svenska lantbruket. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 12 bör blanketthantering och tillsyn koncentreras till en och samma myndighet. Den ansvariga myndigheten kan sedan skicka informationen vidare till rätt instans, och en enda myndighetsperson kan kontrollera verksamhetens alla delar vid sitt besök. I yrkande 13 anförs att en parlamentarisk utredning bör tillsättas som tar ett helhetsgrepp kring lantbrukarnas regelbörda och som kan föreslå förenklingar. Enligt yrkande 14 bör regeringen ge och Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utarbeta en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktionen. Uppdraget ska syfta till att förkorta prövningsprocessen, öka kompetensen hos handläggare och främja en enhetlig rättstillämpning i olika delar av landet. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2896 yrkande 19 att man bör se över möjligheterna att ge nystartade livsmedelsföretag dispens från vissa krav i uppstartsskedet. Motionärerna anser att det ska bli lättare att starta företag, och som en del i detta bör man se över möjligheterna att ge företag som är i uppstartsskedet dispens från vissa krav som medför kostsamma investeringar. Enligt kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 18 bör kompetensförsörjningen för de areella näringarna säkerställas och utbildningarna anpassas mer efter näringarnas behov, särskilt i fråga om bristyrken. föreslår att () i samarbete med näringslivet samt svensk och internationell expertis inom universitet och högskolor får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. I yrkande 26 i samma motion anförs att lantbrukets möjligheter att i högre grad få tillgång till riskkapital samt underlätta generationsskiften och inträden i jordbruket bör utredas. Generationsskiften och företagsöverlåtelser inom lantbruksföretag kommer i allt högre grad att innebära stora kapitalinsatser. Utvecklingen går också mot nya typer av ägare och helt andra krav för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och trädgårdsföretag. I det sammanhanget är utformningen av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen viktig. behandling och kompletterande uppgifter godkände regeringens mål för en svensk livsmedelsstrategi (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att regeringen har avsatt inom anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och inom landsbygdsprogrammet för genomförande av livsmedelsstrategin. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin identifieras ett fyrtiotal insatser som ska bidra till att målen för livsmedelsstrategin uppnås. Regeringen har bl.a. inom ramen för livsmedelsstrategin gett i uppdrag åt att föreslå en eller flera lämpliga aktörer som långsiktigt kan ta eget eller gemensamt ansvar för kunskapsutvecklingen för kostnadseffektivt byggande inom animalieproduktionen. Uppdraget rapporterades , och i rapporten konstaterades att det finns stora brister i kunskapsförsörjningen när det gäller funktion och ekonomi i de byggnadslösningar och den utrustning som lantbrukarna investerar i. I linje med detta utlyste en tävling för att utveckla framtidens smartaste stall. En viktig förutsättning för ökad animalieproduktion är utvecklingen av rationella, lönsamma djurstallar. Vidare beviljade regeringen –2019 för att ge stöd till behovsmotiverade studier och försök som syftar till att främja en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion med bibehållen god djurvälfärd. beslutade om de första projekten . Regeringen har även inom ramen för livsmedelsstrategin gett för företagsledning vid SLU i i uppdrag att ytterligare stärka kompetensutvecklingen inom företagsledning. Komplexiteten när det gäller att leda moderna jordbruksföretag ökar, och därigenom blir också kompetensutvecklingen allt viktigare i takt med att villkoren för företagen ändras. Det finns en stor potential i att öka produktiviteten i det svenska jordbruket. Enligt information från är jordbrukets konkurrenskraft en mycket viktig fråga för regeringen, som avser att återkomma med ytterligare åtgärder i ett kraftfullt bondepaket inom ramen för livsmedelsstrategin. Det framgår även av den överenskommelse som Socialdemokraterna, ingick att det svenska jordbruket ska stärkas och konkurrenskraften öka, och att ett bondepaket kommer att genomföras för att stärka likviditeten och konkurrenskraften. Till grund för detta paket ligger bl.a. uppdraget om förslag till åtgärder för en framtida handlingsplan för livsmedelsstrategin som och har. fick och i uppdrag att föreslå åtgärder till en handlingsplan för arbetet med livsmedelsstrategin 2020–2022. Handlingsplanen ska bidra till att livsmedelsstrategins uppsatta mål och syfte ska uppnås i ett fortsatt långsiktigt arbete. ansvarar för att samordna rapporteringen, och en gemensam delrapport lämnades . Delrapporten visar att det behövs ytterligare satsningar inom de strategiska områdena Regler och villkor samt Konsument och marknad. Dessutom behövs tvärgående åtgärder som omfattar även det tredje och sista området Kunskap och innovation. En slutredovisning och ekonomisk redovisning av uppdraget ska lämnas . I och uppföljning av livsmedelsstrategin 2019 (rapport 2019:9) redovisas att konkurrenskraften i livsmedelskedjan försämrades 2011–2017 eftersom lönsamheten minskade, framför allt i primärproduktion och livsmedelsindustri. För att nå livsmedelsstrategins övergripande mål behöver lönsamheten stärkas i primärproduktion och livsmedelsindustri. Ökad produktivitet och högre förädlingsgrad är nödvändigt för ökad lönsamhet. Lönsamheten kan stärkas genom ytterligare satsningar på kunskap och innovation. I regeringens handlingsplan –2019 finns vissa satsningar som stimulerar detta. anförde landsbygdsminister följande om jordbrukets konkurrenskraft vid debatten om interpellation 2018/19:182 Livsmedelsstrategins konkreta resultat: och framåt ska en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin tas fram. Den nya handlingsplanen kommer vara en viktig del i det fortsatta arbetet med att stärka livsmedelskedjans lönsamhet. Genom arbetet med strategin kan vi stärka svensk livsmedelsproduktion, från jord och hav till bord. En bärande del i genomförandet är att politik, myndigheter, akademi och bransch krokar arm och gemensamt tar sig en de möjligheter som finns för att nå de uppsatta målen i livsmedelsstrategin. Det samarbetet vill jag gärna utveckla . Jag ser att den svenska livsmedelskedjan har en stor potential som är viktig att utnyttja. För att det ska ske måste vi säkerställa att det finns förutsättningar för företagen i livsmedelskedjan att fortsätta utvecklas. Konkurrenssituationen jämfört med andra länder, utmaningarna kring innovation och kunskapsutveckling samt ytterligare regelförenklingar är viktiga frågor som jag ser all anledning att fortsätta arbeta med. Som jag har konstaterat är frågan om jordbrukets konkurrenskraft en helt central aspekt i livsmedelsstrategin, vilket i sin tur är en väsentlig del av bondepaketet. Avslutningsvis: Min ambition är att föra vidare det arbete som inletts av min företrädare och ta viktiga steg mot livsmedelsstrategins övergripande mål – en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen i ökar. Vidare anförde landsbygdsministern följande som svar på fråga 2018/19:194 om bondepaketet samt 2018/19:199 om stärkt svensk livsmedelsproduktion: En del i det fortsatta arbetet för en ökad produktion och konkurrenskraft i livsmedelskedjan är främjandet av en ökad livsmedelsexport. Regeringen fattade ett beslut om medel till Business för en fortsatt förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport 2019. Den satsning som regeringen har gjort på en ökad livsmedelsexport kommer ge svenska företag bättre förutsättningar att exportera och kan därigenom ge resultat genom fler jobb och ökad tillväxt över hela landet. Inför nästa budgetperiod i EU, 2021–2027, finns det förslag om en ny utformning av den gemensamma jordbrukspolitiken. Enligt förslaget ska medlemsländerna få en större frihet att utforma politiken i respektive land. De i antagna målen om livsmedelsstrategin utgör en viktig grund för arbetet. Jag planerar också att bjuda in det Nationella rådet för livsmedelsstrategin, som består av organisationer som tillsammans representerar hela livsmedelskedjan, för att diskutera livsmedelskedjans utmaningar och behov inför kommande handlingsplan. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen den förstärkta satsningen på svensk livsmedelsexport med fokus på små och medelstora företag. Vidare framgår av budgetpropositionen att har fortsatt sitt arbete för att göra det enklare att ta sig in på nya marknader med information till företag om bl.a. regler exempelvis genom verkets upplysningstjänst, nya webbaserade import- och exportguider och ett nyhetsbrev till livsmedelsföretagare. Även , och vägledde livsmedelsföretag i exporttekniska frågor. satsade regeringen sammanlagt på att stärka den svenska livsmedelsexporten. Satsningarna var en del av livsmedelsstrategin och ska bidra till en ökad hållbar svensk livsmedelsproduktion. Åtgärder som vidtagits är bl.a. stationering av livsmedelsexportansvariga på potentiella tillväxtmarknader, ett regionalt exportprogram för livsmedelsföretag, satsning på export av ekologiska livsmedel, exportprogram med särskilt fokus på små och medelstora företag samt medel till och för att underlätta export av livsmedel och jordbruksvaror. fattade regeringen beslut om ytterligare finansiering till Business för att fortsätta med den offensiva satsning på svensk livsmedelsexport som påbörjades och som omfattar en exportsatsning på ekologiska livsmedel, ett regionalt exportprogram samt livsmedelsexportansvariga stationerade på potentiella tillväxtmarknader. Vidare finns det även ett övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken. överlämnade regeringen till propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:360). Politiken omfattar ett övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken samt delmål och förslag till styrning och organisering av politiken. Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Vidare har fått i uppgift att främja landsbygdsutveckling och verka för att uppnå målet för landsbygdspolitiken. Regeringen anför i vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) att till följd av satsningarna inom ramen för propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) får nya uppgifter. För att hantera dessa uppgifter bör tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:4 inom utgiftsområde 24 bör ökas med . bereder propositionen för tillfället, och förväntas fatta beslut . När det gäller jordbrukets miljöpåverkan anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att hållbar jordbruksproduktion måste relateras till hur väl olika resurser används, till produktivitet, jordbrukslandskapets positiva bidrag till bevarande av ekosystemtjänster, värdefulla kulturmiljöer, god livsmiljö och rekreationsmöjligheter, men också till hur väl produktionen står sig när det gäller negativa effekter på miljön. Landsbygdsprogrammet innehåller ett stort antal åtgärder som syftar till att förbättra jordbrukets miljöprestanda, bl.a. kompetensutveckling, investeringsstöd, ersättningar till jordbrukare för miljöåtgärder och möjligheter till projektstöd för innovationsarbete. har redovisat en rapport om åtgärder för att minska jordbrukssektorns klimatpåverkan (rapport 2018:1). I rapporten beskrivs såväl det svenska jordbrukets klimatarbete som möjliga framtida insatsområden för att minska klimatpåverkan. föreslår bl.a. att en handlingsplan för jordbrukssektorn, framtagen i dialog mellan myndigheter, bransch och aktörer inom forskning och kunskapsskapande, blir en formell del av det klimatpolitiska ramverket. Rapporten bereds nu inom . Vidare har i en rapport redovisat förutsättningarna för återvätning av organogen jordbruksmark i syfte att minska avgången av växthusgaser från jordbruket (rapport 2018:30). föreslår ett ekonomiskt stöd för anläggning och, i de fall det är lämpligt, skötsel av våtmarker som syftar till att minska växthusgasutsläpp. Rapporten bereds inom . har inom ramen för landsbygdsprogrammet utlyst till projekt som syftar dels till att anpassa jordbruket till ett förändrat och föränderligt klimat, dels till att minska jordbrukets utsläpp av växthusgaser och öka produktionen av förnybar energi. – pilot- och samarbetsprojekt för ökad konkurrenskraft – pilot- och samarbetsprojekt om markbördighet för ökad kolinlagring och anpassning till ett föränderligt klimat – pilot- och samarbetsprojekt för trygg energiförsörjning, energieffektivisering och produktion av förnybar energi – pilot- och samarbetsprojekt för att minska jordbrukets utsläpp av växthusgaser och ammoniak – kompetensutveckling, såsom kurser och utbildningar inom området vattenhushållning, minskad klimatpåverkan och förnybar energi. anför i utlysningen att ett förändrat klimat sätter samhället på prov när det gäller både anpassning och att snabbt ställa om till fossilfri energianvändning och lägre utsläpp av växthusgaser. Inte minst jordbruket prövades av föränderliga väderförhållanden i samband med skörd och höstsådd i delar av samt i samband med torkan . I takt med att klimatet förändras behöver jordbruket förändras för att kunna upprätthålla en hållbar produktion av livsmedel. I samband med att beslutade om en livsmedelsstrategi för riktade den ett tillkännagivande till regeringen om att berörda myndigheter ska ges ett tydligt främjandeuppdrag gentemot näringarna (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Myndigheterna ska inte bara vara kontrollerande organ. Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av regeringens regleringsbrev. Myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag bör i högre utsträckning tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) konstaterar regeringen att konkurrenskraft är ett område som flera myndigheter redan arbetar med. Av förordningen (2009:1464) med instruktion för framgår bl.a. att myndigheten ska arbeta för ett konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet. Av förordningen (2009:1426) med instruktion för framgår att myndigheten ska underlätta samt skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Båda myndigheterna ska även säkerställa att föreskrifter och vägledande dokument är utformade på ett kostnadseffektivt och förståeligt sätt. Regeringen gav i regleringsbreven i uppdrag åt länsstyrelserna, , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och att redovisa sina bedömningar av myndigheternas uppdrag i förhållande till livsmedelsstrategin. Motsvarande uppdrag lämnades till Verket för innovationssystem genom regeringsbeslut . Myndigheterna redovisade uppdragen . De visade på ett flertal aktiviteter där de främjar företagande, kopplat till livsmedelsstrategin. Redovisningarna innehöll dessutom förslag på åtgärder för det fortsatta arbetet med livsmedelsstrategin. Detta kommer att ligga till grund för eventuella ytterligare åtgärder till berörda myndigheter. fick även i uppdrag att redovisa hur arbetet för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, med särskilt fokus på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt, liksom hur myndighetens arbete med service, effektivitet och bemötande, ska fortsätta. Ett flertal åtgärder redovisades, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare och ökad samverkan kontrollmyndigheter emellan. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2018/19:75). riktade även ett annat tillkännagivande till regeringen i samband med beslutet om livsmedelsstrategin. Utskottet anförde följande, som sedan ställde sig bakom (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338): Regelverk som angår företag i primär- och livsmedelsproduktionen är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det medför att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för svenska företag i livsmedelskedjan. I fråga om konkurrenskraftiga regler och villkor vill utskottet därför poängtera vikten av att det finns goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Utskottet anser att nationella, mer långtgående regler alltid ska vara väl motiverade och prövas noga. Detta bör ges regeringen till känna. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) framhåller regeringen att det framgår av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning att konsekvensutredningar bl.a. ska innehålla en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Kan regleringen få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konsekvensutredningen innehålla ytterligare beskrivningar av ett antal faktorer. stöder myndigheter, departement och kommittéer i konsekvensutredningsarbetet genom utbildning och rådgivning. erbjuder bl.a. utbildning som riktar sig till myndigheter med föreskriftsarbete med koppling till EU-bestämmelser där de med utgångspunkt i förordningen diskuterar hur myndigheter kan arbeta med EU-perspektivet vid utarbetande av föreskrifter. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24) framgår att lanserade en digital handledning för konsekvensutredningar. Handledningen riktar sig till regelgivare på myndigheter och departement och i kommittéer och beskriver hur man kan utreda konsekvenser för företag och miljön och sociala aspekter. I handledningen anges bl.a. att konsekvensutredningen ska innehålla en bedömning av om förslaget överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Vidare anges att vid införlivande av exempelvis EU-direktiv har medlemsstaterna visst utrymme att själva utforma de nationella regler som genomför direktivet. Om det nationella handlingsutrymmet utnyttjas och regelförslaget t.ex. går utöver eventuella minimiregler ska man ange på vilket sätt och varför samt konsekvensen av den reglering som går utöver . I skrivelse 2018/19:75 redovisar regeringen att den redan före tillkännagivande vidtagit ett antal åtgärder och kontinuerligt har fortsatt vidta åtgärder för att säkerställa generellt goda företagsvillkor som kan kopplas till området regler och villkor. Inom ramen för livsmedelsstrategin har både och fått förenklingsuppdrag. har t.ex. fått i uppdrag arbeta med land- och anläggningsgodkännanden för att underlätta tillträde till marknader utanför EU. har fått i uppdrag att öka kvaliteten, likvärdigheten och effektiviteten i djurskyddskontrollen. Vidare redovisas att , och har fått i uppdrag att utveckla digitala tjänster som bidrar till minskat och förenklat uppgiftslämnande, guidning och service för företag i livsmedelskedjan. Målsättningen är att göra det enklare att starta och driva företag samt underlätta företagens myndighetskontakter på lokal, regional och statlig nivå. I genomförandet av uppdraget har myndigheterna valt att fokusera på att förenkla tillståndsprocessen för vattenbrukare samt biodlare och honungsproducenter. I det inledande arbetet har man även konstaterat att mycket kan återanvändas från det utvecklingsarbete som görs inom ramen för Serverat, som är en digital tjänst för företagare som ska söka tillstånd i restaurangbranschen. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har också gett SLU uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd för djurskydd. Rådet ska bistå med vetenskapligt stöd i föreskriftsarbetet på djurskyddsområdet samt identifiera, sammanställa och utvärdera vetenskaplig forskning på området. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2018/19:75). Frågor om nationell överreglering, s.k. gold-plating, har behandlats av utskottet tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . I betänkandet redovisades följande: I fråga om nationell överreglering, s.k. gold-plating, kan konstateras att och () 2012 publicerade rapporten tydliggöra gold-plating – ett bättre genomförande av EU-lagstiftning. I rapporten beskrivs problematiken med gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer när införs i svensk rätt utöver vad som krävs för att regelverket ska anses vara infört. Ett av förslagen i rapporten var att regeringen borde ändra förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Den dåvarande regeringen valde trots allt att inte ändra förordningen i enlighet med förslaget, eftersom den ansåg att de åtgärder som skulle vidtas, t.ex. i form av att gold-plating blev ett stående inslag i utbildningar för regelgivare, var tillräckliga. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24) redovisas att en betydande del av den lagstiftning som träffar företag har sitt ursprung i EU och att det är viktigt att EU-lagstiftningen införlivas på ett effektivt sätt. Statskontoret har haft regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna att utöka uppgifter vad gäller arbetet med att införliva EU-lagstiftning. I Statskontorets uppdrag ingick även att analysera om i sitt granskande arbete bör beakta huruvida nya och ändrade regler är utformade med hänsyn till den digitala utvecklingen. Statskontoret redovisar i sin rapport uppgifter för – Bör rådet arbeta mer med EU-lagstiftning och digitalisering? (rapport 2018:1, ) att det saknas nödvändiga förutsättningar för att ge en utökad roll vid införlivandet av EU-lagstiftning. Däremot kan granskningsverksamheten utvecklas så att i fortsättningen beaktar digitala aspekter när det granskar konsekvensutredningar. Dessutom bör utöka sin granskning av de konsekvensanalyser som gör i samband med att den föreslår ny lagstiftning. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om genomförande av EU-lagstiftning på nationell nivå med följande innebörd (bet. 2018/19:NU7, rskr. 2018/19:166): Lagstiftning på EU-nivå beslutas främst i form av antingen förordningar eller direktiv.