bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik såg utskottet mycket positivt på att har ett stort engagemang när det gäller att utveckla internationella instrument under klimatkonventionen som leder till verifierade utsläppsminskningar med miljöintegritet och hållbar utveckling i fokus. Regeringen har anfört att det är angeläget att minska de mycket omfattande subventionerna till fossil energi runt om i världen. Senast gjordes detta av övergångsregeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. Detta anförs göra den alternativa, fossilfria tekniken ännu mera konkurrenskraftig och underlätta övergången till fossilfria samhällen. skulle många länder kunna förbättra sin ekonomi avsevärt. I skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för skrev den tidigare regeringen att det är viktigt att verka för en global prissättning av växthusgasutsläpp och för att fasa ut subventioner till fossila bränslen. deltar tillsammans med , , , , , och i gruppen Friends of Fossil Fuel Subsidy Reform (FFFSR), för att påskynda den globala utfasningen av subventioner av fossila bränslen (prop. 2017/18:1 utg.omr. stöder genom gruppen även Global Subsidies Initiative (GSI) med att bygga upp kunskap och stödja reform och utfasning av subventioner i utvecklingsländer, bl.a. i och i . Inom EU har uppmanat medlemsstaterna att avveckla sina miljöskadliga subventioner till 2020, inklusive sådana till fossila bränslen. Se även avsnittet Miljöskadliga subventioner under . Genomförandet av och Agenda 2030 presenterade den förra regeringen en handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030 för åren 2018–2020. Handlingsplanen lyfter fram sex tematiska fokusområden och därutöver fyra nyckelfaktorer för genomförandet. Handlingsplanen fokuserar på det nationella genomförandet av Agenda 2030, men omfattar även bidrag till det globala genomförandet av agendan. Enligt handlingsplanen verkar som en pådrivande kraft inom EU och för det internationella genomförandet för Agenda 2030. Av regeringsförklaringen framgår att regeringen ska intensifiera reformarbetet för att genomföra och att 1,5-graders-målet måste nås. förhandlade under i som en del av EU och drev på för ett robust regelverk som säkerställer lika regler för alla och ett ambitiöst genomförande av . arbetade för en flexibilitet i tillämpningen utifrån ländernas olika förmåga och ansvar. Viktiga delar i är att rika länder ska gå före och minska sina utsläpp genom att de åtar sig att anta absoluta utsläppsminskningsmål som omfattar hela ekonomin samt att utvecklingsländer ska få stöd i sitt klimatarbete. Klimatmötet i resulterade i en gemensam regelbok för hur länderna ska planera, kommunicera, genomföra, rapportera och följa upp sina åtaganden under . Det finns också regler för hur man ska följa upp hur det globala klimatarbetet svarar mot målen i . När det gäller rapporteringen ska länderna redovisa uppgifter om hur man genomfört sina nationella utsläppsåtaganden samt information om utsläppsutvecklingen. Varje land genomgår sedan i uppföljningen en teknisk expertgranskning av sin utsläppsrapportering och hur man genomfört sina utsläppsåtgärder. Länderna deltar också tillsammans i en stödjande multilateral granskning av sina åtaganden och utbyter goda erfarenheter. Det finns också en mekanism som ska underlätta genomförandet och främja efterlevnaden av avtalet. Mekanismen ska hjälpa länder med svårigheter att leva upp till sina åtaganden. Det man inte lyckades bli klar med under mötet i är regler för det som kallas gemensamma samarbetsformer. Det handlar bl.a. om hur länder ska kunna genomföra klimatåtgärder i andra länder och hur man ska kunna bedriva utsläppshandel mellan länderna. För och EU har det varit centralt att undvika dubbelräkning av utsläppsminskningar vid gemensamma samarbetsformer, dvs. att det land som genomför klimatåtgärder utomlands och det land där åtgärden sker inte räknar hem samma utsläppsminskning. Dessa frågor kommer länderna att fortsatta att förhandla . Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik noterade utskottet att regeringen redan aktivt strävar efter ett jämställt deltagande i beslutsprocesser och beslutande organ samt efter att fortsätta att arbeta för integrering av ett stärkt jämställdhetsperspektiv i alla förhandlingsspår. Regeringen har också haft en framträdande roll i arbetet med genusfrågor och uppmärksammandet av kvinnors och flickors särskilda utsatthet och behov vid klimatförändringar. Därtill påminde utskottet om att parterna vid i (COP 23) antog en åtgärdsplan för jämställdhet just i syfte att öka kvinnors deltagande i FN:s klimatkonventions beslutandeprocesser. Utskottet noterade även att bidrar till klimatåtgärder i utvecklingsländer genom bilateralt och multilateralt utvecklingssamarbete, utöver de flexibla mekanismerna under Kyotoprotokollet och de internationella samarbetsformerna under . var –2018 medlem i . I detta arbete stod särskilt upp för folkrätt, mänskliga rättigheter, jämställdhet och ett humanitärt perspektiv. bidrog bl.a. aktivt till att kvinnor omnämndes i nästintill samtliga av rådets ordförandeuttalanden om krissituationer, vilket tidigare skett i mindre än hälften av dessa uttalanden. I betänkande 2017/18:NU11 Handelspolitik redovisade näringsutskottet att avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS) utgör en del av () regelverk och innehåller bl.a. bestämmelser om patent och upphovsrätt. Diskussioner pågår fortfarande inom såväl de internationella klimatförhandlingarna som WTO i syfte att förbättra utvecklingsländernas tillgång till modern miljöteknik, t.ex. det arbete som bedrivs inom ramen för Gröna klimatfonden och inrättandet av CTCN (). Frågan om tekniköverföring till utvecklingsländer ingår också under flera mål och delmål inom Agenda 2030. För att nå mål 7 om att säkerställa tillgång till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig och hållbar och modern energi för alla har t.ex. länderna enats om att till 2030 stärka det internationella samarbetet för att underlätta tillgång till forskning och teknik inom ren energi, inklusive förnybar energi, energieffektivitet samt avancerad och renare fossilbränslebaserad teknik, samt främja investeringar i energiinfrastruktur och ren energiteknik. Enligt mål 17.7 ska länderna också ha enats om att främja utveckling, överföring och spridning av miljövänlig teknik till utvecklingsländerna på gynnsamma villkor, inklusive koncessions- och förmånsvillkor, på villkor parterna kommit överens om. Inom ramen för Agenda 2030 lanserades även en mekanism för teknikfrämjande, vilken inrättades genom , i syfte att understödja målen för hållbar utveckling. Mekanismen för teknikfrämjande ska grundas på ett flerpartssamarbete mellan medlemsstaterna, det civila samhället, den privata sektorn, forskarvärlden och FN. ambitioner i det internationella arbetet Utskottet konstaterar som tidigare att rikare länder som har ett särskilt ansvar enligt för att gå före i det globala klimatarbetet. Utskottet delar regeringens syn att klimatfrågan är en global utmaning och att det är utvecklingen ur ett globalt perspektiv som är avgörande för möjligheterna att nå det övergripande klimatmålet om att begränsa temperaturökningen till långt och sträva efter att begränsa den till . Utskottet välkomnar FN:s klimatpanel IPCC:s specialrapport om global uppvärmning och instämmer i regeringens bedömning att ambitionen i klimatarbetet bör höjas i linje med målsättningar. Som tidigare bedömer utskottet att redan är aktivt pådrivande i det internationella klimatarbetet liksom i genomförandet av . Utskottet instämmer i att agerar som ett föregångsland och att sätter det internationella klimatarbetet högt på dagordningen. Därmed anser utskottet att de förslag som väckts i motionerna 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 107, 2018/19:2426 (C) yrkandena 5 och 19 i denna del samt 2018/19:2820 (SD) yrkande 1 i huvudsak är att betrakta som tillgodosedda och att de därför kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet ser mycket positivt på att har ett stort engagemang när det gäller att utveckla internationella instrument under klimatkonventionen som leder till verifierade utsläppsminskningar med miljöintegritet och hållbar utveckling i fokus. Med hänvisning till det arbete som redan pågår bedömer utskottet att de behov av åtgärder som framhålls i motionerna 2018/19:2820 (SD) yrkandena 2 och 22 är att betrakta som tillgodosedda. Motionerna avstyrks följaktligen. Utskottet instämmer vidare i regeringens bedömning att det är angeläget att minska de mycket omfattande subventionerna till fossil energi runt om i världen. Utskottet noterar att bl.a. deltar i gruppen Friends of Fossil Fuel Subsidy Reform (FFFSR), för att påskynda den globala utfasningen av subventioner av fossila bränslen. Utskottet noterar vidare att uppmanat medlemsstaterna att avveckla sina miljöskadliga subventioner till 2020, inklusive sådana till fossila bränslen. Därmed bedömer utskottet att det som framhålls i motion 2018/19:1397 (MP) yrkande 2 är tillgodosett och kan lämnas utan vidare åtgärd. Genomförandet av och Agenda 2030 Utskottet noterar att regeringen tagit fram en handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Utskottet delar regeringens bedömning att ska intensifiera reformarbetet för att genomföra och nå 1,5-gradersmålet. Viktiga delar i är dels att rika länder ska gå före och minska sina utsläpp genom att åta sig att anta absoluta utsläppsminskningsmål som omfattar hela ekonomin, dels att utvecklingsländer ska få stöd i sitt klimatarbete. Utskottet välkomnar att det nu finns en gemensam regelbok för hur länderna ska planera, kommunicera, genomföra, rapportera och följa upp sina åtaganden under . Därmed föreslår utskottet att motion 2018/19:2820 (SD) yrkandena 9 och 11 lämnas utan vidare åtgärd. Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna I fråga om klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna noterar utskottet som tidigare att regeringen redan aktivt strävar efter ett jämställt deltagande i beslutsprocesser och beslutande organ samt efter att fortsätta att arbeta för integrering av ett stärkt jämställdhetsperspektiv i alla förhandlingsspår. Utskottet konstaterar vidare att –2018 var medlem i och att i detta arbete särskilt stod upp för folkrätt, mänskliga rättigheter, jämställdhet och ett humanitärt perspektiv. bidrog bl.a. aktivt till att kvinnor omnämndes i nästintill samtliga av säkerhetsrådets ordförandeuttalanden om krissituationer. har detta skett i mindre än hälften av dessa uttalanden. Utskottet anser därför att de förslag om klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna som väckts i motion 2018/19:392 (V) yrkandena 1 och 2 är att betrakta som tillgodosedda och därmed kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att näringsutskottet har behandlat likalydande förslag som det i motion 2018/19:392 (V) yrkande 11 om miljöteknik och om . Utskottet delar näringsutskottets ställningstaganden om vikten av att utvecklingsländer får tillgång till ny, energieffektiv teknik och att ökad tillgång till modern miljöteknik är centralt för att dessa länder ska kunna minska utsläppen som de utvecklas hållbart. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är bekymmersamt att utvecklingsländerna ofta inte har råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. konstaterar utskottet att arbete och diskussioner fortfarande pågår inom såväl de internationella klimatförhandlingarna som inom i syfte att förbättra utvecklingsländernas tillgång till modern miljöteknik, och utskottet föreslår därför att motion 2018/19:392 (V) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ambitioner i EU:s klimatarbete, EU:s klimatmål, reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), harmonisering av kompensation för indirekta effekter samt undantag för utsläppsrätter för torvproduktion. Jämför reservation 6 (C), 7 (KD), 8 (SD), 9 (V), 10 (M, SD), 11 (V), 12 (KD), 13 (M) och 14 (SD) samt särskilt yttrande 1 (L). ambitioner i EU:s klimatarbete I flera motioner efterlyses att ambitioner ökar i EU:s klimatarbete. I partimotion 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 21 efterfrågas en stark europeisk klimat- och miljöpolitik. Motionärerna framhåller att EU måste ta klimattäten internationellt om världen ska klara klimatkrisen när avsäger sig ansvar. Vidare anser motionärerna att mer internationellt och europeiskt samarbete behövs för att få den som smutsar ned att betala mer. För konkurrensens skull ska samma regler gälla i alla EU-länder, och allra helst på internationell nivå. Handeln med utsläppsrätter måste också fungera bättre för att få en bättre klimatstyrning. Vidare anser motionärerna att annullering av utsläppsrätter kan användas för att stärka prissignalerna i detta system. I partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 3 behöver klimatet och miljön mer EU-samarbete. EU ska enligt motionärerna ta klimattäten internationellt och vara en garant för och visa vägen framåt i klimatarbetet, och alla EU-länder måste ta sitt klimatansvar. har relativt låga koldioxidutsläpp per capita jämfört med andra EU-länder, men enligt motionärerna ska vi självklart minska våra utsläpp som vi ska driva på för en gemensam effektiv politik inom EU som bidrar till att alla EU-länder minskar sina utsläpp. Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 19 i denna del framhåller motionärerna att takten i EU:s klimatarbete måste öka för att nå Agenda 2030:s och mål. Enligt motionärerna måste ligga på för att se till att EU uppfyller sina åtaganden i och att alla delar av bidrar till klimatmålen. Vidare i yrkande 2.3 samma motion i denna del framhåller motionärerna en önskan om att främja ett regelverk på europeisk och global nivå för att ekonomiska styrmedel effektivt ska kunna användas för resurseffektivitet, en giftfri vardag och minskad klimatpåverkan. Motionärerna anför att lite mer än hälften av EU:s utsläpp faller utanför utsläppshandeln, t.ex. utsläpp från transporter, byggnader och jordbruk. Vidare anför motionärerna att medlemsstaterna har bindande mål för att minska utsläppen i dessa sektorer och att det därför är viktigt att medlemsstaterna kan använda effektiva ekonomiska styrmedel för att nå dessa mål och att EU:s klimatambitioner inte motarbetas av stelbenta statsstödsregler eller skatteregler. Enligt kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 5 ska fortsätta att driva på för att EU ska vara ett klimatpolitiskt föredöme. Motionärerna framhåller att klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är enligt motionärerna både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Flera EU-länder har inte ställt om från kolberoende medan andra ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ned kärnkraft eller investera för lite i förnybara källor. Motionärerna menar att ska fortsätta driva på för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. I partimotion 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 2 anför motionärerna att regeringen ska arbeta för att genomdriva ett klimatpolitiskt ramverk och en klimatlag på EU-nivå. ser ett stort behov av att få en tydligare målstyrning av och genomslag för EU:s klimatarbete. För att åstadkomma det anser motionärerna att ett klimatpolitiskt ramverk och en klimatlag ska införas på EU-nivå. Regeringen bör verka för detta på EU-nivå. I samma motion yrkande 3 menar motionärerna att regeringen ska arbeta för att reformera för statsstöd, stödsystem, budget och övrig politik så att de bidrar till ett fossilfritt samhälle och genomförandet av EU:s del av . Motionärerna framhåller att det ofta är för statsstöd och andra stödsystem som sätter krokben för länder som vill gå före i klimatarbetet. För att bana väg för de länder som vill gå före måste enligt motionärerna för statsstöd, stödsystem, budget och övrig politik reformeras så att de bidrar till ett fossilfritt samhälle och till genomförandet av EU:s del av . Enligt partimotion 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 1 ska regeringen arbeta för att EU:s utsläppsmål bör skärpas så att det ligger i linje med 1,5-gradersmål. För att 1,5-gradersmålet ska nås krävs enligt motionärerna ett kraftfullt internationellt klimatarbete. Vidare framhålls att har en viktig del i det, och givetvis är också arbete i EU avgörande. I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 12 föreslås att åtaganden inom EU bör kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå. Motionärerna framhåller att det är nödvändigt att åtaganden inom EU kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå. Vidare skriver motionärerna att EU trots allt bara står för av världens utsläpp medan resten av världen ökar utsläppen med motsvarande ett helt EU på mindre än . Enligt partimotion 2018/18:392 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås att bör verka för att EU antar följande klimatmål : till 2030 ska utsläppen av växthusgaser minska med , jämfört med , och minskningarna ska göras inom . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. I samma motion yrkande 9 föreslår motionärerna att även ska verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp och att all energiproduktion då ska vara förnybar. I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att tills vidare ska ha Europeiska rådets rambeslut som riktlinje för sina åtaganden när det gäller reduktioner av utsläpp av växthusgaser. Enligt det beslutet ska utsläppen av växthusgaser minska med inom EU jämfört med , vilket innebär för del. mål är att försöka uppfylla åtagandet och sedan utvärdera utvecklingen innan nya mål sätts upp. I samma motion yrkande 10 skriver motionärerna om fördelningen av utsläppsminskningar inom EU. Motionärerna framhåller att gavs de mest ambitiösa utsläppsminskningskraven av samtliga länder när EU beslutade om bördefördelningen. vill att regeringen i förhandlingarna om framtida bördefördelningar inom EU ska verka för att inte ska drabbas av hårdare utsläppsminskningskrav än vad som är genomsnittet bland EU-länderna. Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) I flera motioner efterlyses förändringar i EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS). I partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 10 föreslås en reformering av EU:s utsläppshandelssystem. Motionärerna anser att systemet måste reformeras i grunden. Bland annat måste taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar skrivas ned ytterligare, och ett minimipris på utsläppsrätter bör införas. Dessutom ska alla utsläppsrätter auktioneras ut och inkomsterna från detta tillfalla medlemsländerna. I kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 13 föreslås handelssystemet för utsläppsrätter inom EU utvidgas så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med ett gemensamt mål för minskade utsläpp. Motionärerna anser att systemet bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. Dessutom anser motionärerna att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Enligt kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 26 bör verka för en sammanlänkning av EU ETS med andra länders och regioners system för handel med utsläppsrätter. Motionärerna anser att bör sträva efter att komma överens med andra länder som har koldioxidskatt eller handel med utsläppsrätter, i syfte att nå en överenskommelse om gemensamma regler. I motion 2018/19:1311 av och (båda S) yrkande 1 framhålls behovet av långsiktiga och kraftfulla åtgärder för att minska utsläppsrätterna i EU:s utsläppshandelssystem. Motionärerna skriver att kommer att behöva ta snabba steg mot att minska och sedan helt ta bort våra utsläpp. Vidare skriver motionärerna att en av de avgörande frågorna under den fjärde handelsperioden (2021–2030) i EU ETS är hur de stora överskotten av utsläppsrätter som har uppstått, ska hanteras. måste enligt motionärerna följa utvecklingen av utsläppsrätter i EU ETS, och om överskotten inte försvinner och priserna på utsläppen ökar måste åtgärder vidtas, redan under den fjärde handelsperioden. I samma motion yrkande 2 föreslår motionärerna avdragsrätt för skrotande av utsläppsrätter. Motionärerna menar att kan göra saker för att förbättra EU ETS och komma åt överskottet av utsläppsrätter. Ett förslag som synts i debatten är att införa avdragsrätt för den som skrotar utsläppsrätter. Enligt motionärerna skulle det vara en möjlighet för att öka incitamenten att göra miljöinsatser och för medborgarna att närma sig detta komplicerade system. I motion 2018/19:2416 av Alireza Akhondi (C) föreslås att inom EU ska verka för en reform av handeln med utsläppsrätter, vilket innebär mer harmonisering, färre utsläppsrätter, slopande av fri tilldelning och mer riktmärken. Motionären skriver att EU:s främsta klimatverktyg är EU ETS och att man med den senaste reformen har kommit till rätta med att få bort det stora överskott på utsläppsrätter som byggts upp och hållit nere priset på utsläppsrätter. Men den senaste reformen har också inneburit att gratistilldelning av utsläppsrätter till industrin fortsätter. Motionären anför att gratistilldelningen av utsläppsrätter till industrisektorer med störst utsläpp och till den mest fossilintensiva energiproduktionen inte kan fortsätta. måste vi enligt motionären fasa ut den fria gratistilldelningen av utsläppsrätter till både industrin och energisektorn och i stället genom innovationsfonden inom EU ETS möjliggöra för nya tekniker och innovativa lösningar för att kunna konkurrera på lika villkor. Harmonisering av kompensation för indirekta effekter I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 21 anförs att en harmonisering av kompensationen för indirekta effekter bör drivas på. Motionärerna framhåller att elnätet är sammankopplat med våra grannländer, vilket leder till att fossil energi också påverkar priset. Eftersom den sista kilowattimmen bestämmer priset på all el som säljs påverkar EU ETS indirekt elpriset, trots att elen inte har några utsläpp. Dessa indirekta effekter får medlemsstaterna kompensera för, men det nuvarande systemet för kompensation motarbetar enligt motionärerna dock hela utsläppshandelns syfte, då det ger länder som ännu inte ställt om sin elproduktion en konkurrensfördel gentemot länder som faktiskt minskat sin andel fossilbaserad elproduktion. Motionärerna anser att ett sådant system i grunden är orimligt och menar att man genom att harmonisera kompensationen för indirekta effekter på EU-nivå i förlängningen skulle gynna länder som har ställt om sin elproduktion och på så sätt främja övergången till ett fossilfritt samhälle. Undantag för utsläppsrätter för torvproduktion I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 27 föreslås att användningen av torv från redan dikade torvmarker inte ska behöva utsläppsrätter inom EU ETS. Motionärerna skriver att torven i klassas som förnybar vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter då EU klassar torven som fossil energi. Motionärerna anser att torven som elcertifikatssystemet fortfarande finns kvar ska klassas som förnybar, men även att regeringen inom EU ska verka för att torv från påverkade torvmarker ska behandlas på samma sätt som övriga biobränslen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling ambitioner i EU:s klimatarbete Regeringen har verkat för att EU ska utforma en ambitiös och långsiktig klimatstrategi i linje med de långsiktiga målen i och därutöver möjliggöra effektiva ekonomiska styrmedel för att sänka utsläppen. Enligt Miljö- och arbetar regeringen med EU-frågor utifrån förslag till övergripande mål om att nå nettonollutsläpp i EU .