bet · H701FöU1 · 2019-11-29 00:00:00 — När det gäller personalförsörjning bedömer motionärerna att ökade anslag ger Försvarsmakten möjlighet att genomföra satsningar på redan anställd personal, exempelvis högre lön och förbättrade förmåner, i syfte att behålla personal. Det ökade anslaget gör dessutom att Försvarsmakten kan återanställa yrkesofficerare som slutat . Sammantaget anser motionärerna att detta ger förutsättningar för att klara av ökande värnpliktsvolymer. Motionärerna anför även att miljöarbetet till sjöss är en viktig del för bättre miljö, bl.a. inom ramen för den s.k. svavelförordningen. Genom att kontrollera att denna förordning efterlevs kan stora miljövinster göras. är Transportstyrelsen tillsynsmyndighet för svavelförordningen. I motionen föreslås att i stället får denna roll eftersom de har bäst förutsättningar att sköta tillsynen. Även i en enskild motion 2019/20:3023 av m.fl. (SD) föreslås att ställer sig bakom förslaget att utse till ny tillsynsmyndighet för svavelförordningen. I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) lämnas ett stort antal förslag som avser materiell förnyelse med syfte att stärka den operativa förmågan inom de områden som motionärerna särskilt prioriterar. Motionärerna anför att marinens luftvärnsförmåga bör stärkas genom att fartygen förses med såväl automatkanon som robotluftvärn (yrkande 31). Förmågan till ubåtsjakt bör stärkas bl.a. genom att man inför datalänk och integration av lätt torped på (yrkande 33). När det gäller stridsflygsförmågan föreslår motionärerna att flygvapnet bör få 160 stycken JAS 39 E/F och JAS 39 C/D för åtta divisioner och i ett längre perspektiv föreslås sammanlagt 200 stycken JAS 39 E/F för tio divisioner (yrkande 34). Vidare anförs att taktisk datalänk bör införas (yrkande 35) och att Försvarsmakten bör återgå till ordningen med anpassade helikoptrar för varje försvarsgren och olika baseringsorter beroende på uppgift. Motionärerna föreslår därför att bör anskaffa helikoptrar i olika roller men ha kvar grundstommen med få system i drift för att ena helikopterflottan (yrkande 43). I fråga om strategiskt luftvärn anser motionärerna att Patriotsystemet behöver tillföras egenskydd och att ett luftvärnsrobotsystem som klarar av att bekämpa kryssningsrobotar därför måste anskaffas (yrkande 38). I motionen anförs dessutom att transportflyget successivt bör ersättas (yrkande 44) och att dagens skolflygplan måste ersättas (yrkande 45). I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkas att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2 (yrkande 1). I motionen lämnas ett antal förslag som avser materiell förnyelse med syfte att stärka den operativa förmågan inom de områden som motionärerna särskilt prioriterar. Motionärerna anför att anskaffning av ett långräckviddigt luftvärnssystem bör prioriteras (yrkande 28). I motionen anförs att det är nödvändigt att anskaffa ett kvalificerat markskydd av luftstridskrafterna (yrkande 29). Motionärerna föreslår att långräckviddiga vapen för markmålsbekämpning anskaffas (yrkande 31) och att transportflygresurserna vidmakthålls (yrkande 33). Vidare anför motionärerna att det begränsade antalet radarspanings- och stridsledningsflygplan (två stycken) gör det omöjligt att bedriva en kontinuerlig kvalificerad övervakning av och att den förmågan bör utökas. De föreslår därför att ställer sig bakom motionärernas förslag om att stärka radarspanings- och stridsledningsförmågan (yrkande 32). I motion 2019/20:649 av (M) konstateras att hemvärnet stegvis får ny, mer ändamålsenlig och modern materiel, men att flertalet hemvärnsförband saknar förmåga att strida fullt ut i mörker. I motionen föreslås därför att ställer sig bakom motionärens förslag om att stärka hemvärnets förmåga att strida i mörker och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår att anslagen anvisas i enlighet med regeringens förslag och inriktning. Därmed bör bifalla proposition 2019/29:1 utgiftsområde 6 punkt 10 och avslå samtliga motionsyrkanden om anslagstilldelning och förslag till andra anslagsvillkor eller annan inriktning. Utskottet noterar att regeringen har tagit viktiga steg mot en ökad totalförsvarsförmåga och en sammanhängande planering för beredskap inom civilt försvar och lägger stor vikt vid att det arbetet fördjupas ytterligare . Utskottet delar regeringens bedömning att det för utvecklingen av civilt försvar är av särskild betydelse att vidareutveckla och fördjupa arbetet med att stärka robustheten i samhällsviktiga funktioner samt förmågan att stödja Försvarsmakten vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Samhällets grundläggande robusthet och motståndskraft utgör en grund för samhällets säkerhet och därmed också för den civila verksamheten i totalförsvaret. Det är därför viktigt att erfarenheterna och resurserna som utvecklats i arbetet med skydd mot olyckor och den fredstida krisberedskapen utgör en grund för det fortsatta arbetet. I likhet med regeringen bedömer utskottet att den pågående klimatförändringen innebär att olika typer av anpassningsåtgärder blir allt viktigare. Utskottet välkomnar regeringens särskilda satsningar på förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020 som möjliggör fler kommunala åtgärder. Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag om att utöka anslagsändamålet för anslaget 2:3 så att det även får användas för bidrag för skogsbrandsbevakning. Utskottet välkomnar att det psykologiska försvaret anpassas efter dagens förhållanden och utvecklas inom ramen för det civila försvaret. Utskottet delar regeringens bedömning att hoten mot vår information och våra informationssystem ständigt ökar och att gapet mellan hot och säkerhet växer. Utskottet lägger därför stor vikt vid att informations- och cybersäkerheten i hela samhället utvecklas i enlighet med regeringens inriktning. Utskottet delar även regeringens syn på effektiviseringen av de kommunala räddningstjänsterna och på behovet att göra vissa förbättringar för att verksamheterna ska kunna bedrivas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt vid olyckor, kriser och höjd beredskap. Utskottet delar regeringens bedömning att kraven på krigsförbandens beredskap att mobilisera och möta ett väpnat angrepp ska vara dimensionerande för hur resurserna i krigsorganisationen prioriteras. Utskottet betonar att Försvarsmakten i det korta perspektivet bör färdigställa den beslutade krigsorganisationen, genomföra de åtgärder som anges i inriktningsbeslutet och i försvarsöverenskommelserna samt skapa förutsättningar för ökad förmåga . Uppbyggnaden av försvaret kräver god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning. Strategisk styrning inom försvarsområdet lyfts fram i budgetpropositionen och även utskottet lägger stor vikt vid att myndigheternas arbete följs så att styrningen och uppföljningen kan utvecklas i linje med Statskontorets rekommendationer. Utskottet välkomnar att regeringen med anledning av energiomställningen, för att uppnå långsiktiga energi- och klimatmål, har som inriktning att ska kunna hantera de risker som följer med nya elektriska varor, aktörer och elanläggningar. När det gäller strålsäkerheten välkomnar utskottet att regeringen avser klargöra statens ansvar för slutförvaring i en proposition. Utskottet ser även ett behov av att finansiering klargörs på då stora delar av verksamheten finansieras med avgifter från kärnkraftsindustrin. När det gäller anslagsändamålen vidhåller utskottet sin principiella uppfattning vilken kom till uttryck i budgetbetänkandet . beslutar enligt regeringsformen om anslag för bestämda ändamål och för utformningen av dessa anser utskottet alltjämt att transparens och tydlighet väger tyngre än principen om bl.a. enhetlighet som regeringen framhållit. När det gäller anslaget 1:1 anser utskottet fortfarande att anslagsändamålet behöver utformas på ett sådant sätt att det blir tydligt vilken verksamhet som ryms inom ramen för det ändamål som beslutar om. Utskottet anser att samma resonemang gäller för utformningen av anslagsändamålen för anslagen 1:11 och 2:1. Utskottet kan konstatera att regeringen i myndighetsinstruktionerna för och även reglerar verksamheter som finansieras på andra sätt än genom anslag. Regeringen beslutar om vilka verksamheter en myndighet får bedriva genom en förordning med instruktion för myndigheten. däremot beslutar om bestämda ändamål för de anslag som anvisar. Utskottet förutsätter att regeringen fortsättningsvis beaktar vad utskottet anför då förslag på anslagsändamål formuleras så att dessa kan tillgodose utskottets krav på transparens och tydlighet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om beställningsbemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som utskottet anger i bilaga 3. Det innebär att bör bifalla proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 11. Utskottet konstaterar att har lämnat en revisionsberättelse med modifiering vad avser Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps årsredovisning . Utskottet noterar att bemyndiganderamens slutår enligt beslut överskridits i en överenskommelse med ett universitet i fråga om ett flerårigt projekt med åtaganden . Utskottet välkomnar att regeringen vidtar åtgärder för att förhindra att ett överskridande av bemyndigandet för anslaget 2:4 upprepas. I sitt yttrande till finansutskottet konstaterade utskottet att utgiftsområde 6 blir föremål för betydande förstärkningar . Med de ökningar som aviseras underströk utskottet vikten av att kunna förverkliga de försvarspolitiska överenskommelserna och att regeringen vidtar åtgärder för att säkerställa ett kostnadseffektivt nyttjande av tilldelade medel för alla de områden inom totalförsvaret som förstärks. Regeringen redovisar att FMV:s omkostnader uppgår till av de fakturerade intäkterna, vilket är i nivå med de genomsnittliga omkostnaderna . Utskottet uppfattar därmed att konkreta resultat i fråga om effektiviseringar för att sänka materielförsörjningskostnaderna uteblivit . I budgetpropositionen framhöll utskottet att det utöver ökade resurser även krävs bättre, mer kostnadseffektiva och transparenta materielanskaffningsprocesser. Utskottet bedömde då att arbetet med att öka kostnadseffektiviteten behövde intensifieras ytterligare, och utskottet understryker ånyo vikten av att regeringen vidtar konkreta åtgärder för att säkerställa ett kostnadseffektivt nyttjande av tilldelade medel i materielförsörjningsprocessen och inom totalförsvaret som helhet. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att återkomma till i fråga om statens roll och åtagande kring de väsentliga säkerhetsintressena och bedömer att det finns ett behov av att förtydliga åtagandena inom ramen för en materielförsörjningsstrategi. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndiganden att besluta om lån och krediter i för olika ändamål. Det innebär att bör bifalla proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 5, 7 och 8. Utskottet föreslår att godkänner investeringsplanerna för såväl Försvarsmaktens vidmakthållande av försvarsmateriel som för Försvarsmaktens anskaffning av försvarsmateriel. Utskottet föreslår vidare att även godkänner investeringsplanen för krisberedskap som en riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beredskapsinvesteringar. Därmed bör bifalla proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkterna 3, 4 och 9 samt avslå 14 motionsyrkanden med förslag om olika försvarsmaterielinvesteringar som enligt motionärerna bör prioriteras. Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet, att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Jämför reservation 6 (M, SD). Bakgrund och tidigare behandling Regeringen har enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) mandat att överlåta viss materiel. En förutsättning för en sådan överlåtelse är att materielen inte behövs för statens verksamhet. När det gäller upplåtelse och överlåtelse av materiel har med bifall till proposition 2004/05:5 (bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) tidigare beslutat om ett bemyndigande till regeringen som inte var avgränsat till stridsflygssystemet JAS 39. Bemyndigandet medgav att regeringen i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete sålde eller hyrde ut försvarsmateriel som inte längre behövdes för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kunde avvaras . I regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen redovisades beslutet som slutbehandlat (skr. 2006/07:75). I budgetbetänkandet tog utskottet initiativ till att ge regeringen ett bemyndigande som gick utöver det som följer av budgetlagen. bemyndigade då regeringen att besluta om upplåtelse av sådan materiel som kan avvaras till de länder till vilka JAS 39 C/D har upplåtits (bet. 2015/16:FöU1, rskr. 2015/16:115). I sitt ställningstagande anförde utskottet att stridsflygdivisionerna ombeväpnas från JAS 39 C/D till JAS 39 E för att öka den operativa förmågan . Utskottet lade särskild vikt vid tillgänglighet i stridsflygssystemet och vid att ett ökat flygtidsuttag medges. Detta var för att bidra till att säkerställa den flygoperativa förmågan under ombeväpningsfasen. Utskottet underströk vidare vikten av att statens exportstödverksamhet utgår från en försvars- och säkerhetspolitisk helhetsbedömning som inbegriper konsekvenserna för Försvarsmaktens operativa förmåga. Om andra bemyndiganden i exportstödjande syfte skulle krävas utgick utskottet i sitt ställningstagande från att regeringen skulle redovisa en sådan helhetsbedömning. I budgetbetänkandet föreslog utskottet att skulle avslå regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel med de förutsättningar regeringen angett. I grunden sa sig utskottet dock vara positivt till att försvarsmateriel som Försvarsmakten anser sig kunna avvara överlåts eller upplåts genom export. Intäkterna av en sådan försäljning och de ökade möjligheterna till kostnadsdelning med andra länder kan då användas för att höja Försvarsmaktens operativa förmåga. Det gäller särskilt i fråga om stridsflygsförmågan, där ytterligare länder med JAS 39 kan innebära en betydande ekonomisk avlastning. Utskottet välkomnade därför att regeringen inför en konkret exportaffär skulle återkomma med en begäran om bemyndigande att sälja materielen för att då närmare kunna bedöma konsekvenserna av en export i ett sammanhang. Mot utskottets förslag reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna, och (reservation 5). I reservationen föreslogs att skulle bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse och överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020. beslutade i enlighet med reservationen (bet. 2016/17:FöU1, rskr. 2016/17:98). I utskottets yttrande 2016/17:FöU8y över Vårändringsbudget konstaterade utskottet att det förändrade omvärldsläget gör att åtgärder för att öka tillgängligheten inom systemet JAS 39 C/D under den pågående ombeväpningsperioden är av stor operativ betydelse. Mot den bakgrunden såg utskottet det som positivt att delsystem från JAS 39 A/B återanvänds även om det kan leda till merkostnader för projektet. Eftersom det finns färre delsystem som kan återanvändas från JAS 39 A/B än från JAS 39 C/D kan en större andel nyproduktion av komponenter och flygplan vara nödvändig. Även om detta får ekonomiska konsekvenser för den totala kostnaden för ombeväpningen bör nyproduktionen kunna utökas oaktat exportintäkternas storlek under förutsättning att åtgärden ryms inom de anslag och beställningsbemyndiganden som har anvisat. I samband med behandlingen av vårändringsbudgeten föreslogs att skulle godkänna att anslagsändamålet för anslaget 1:3 skulle specificeras så att det framgår att det även får omfatta nyproduktion av komponenter och flygplan i syfte att öka tillgängligheten till systemet JAS 39 C/D. Kammaren biföll utskottets förslag (2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:350). För beslutade att bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrog till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att det i övrigt var i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för perioden –2020, och var till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. biföll därmed delvis proposition 2017/18:1 punkt 7 (bet. 2017/18:FöU1, rskr. 2017/18:101). Det villkor som beslutade om utöver vad regeringen föreslagit var att exporten skulle vara till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Utskottet framhöll i sitt ställningstagande att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I utvecklingen mot ökad operativ förmåga anförde regeringen att materiel inom stridsflygssystemet JAS 39 C/D, som visserligen behövdes för statens verksamhet, kunde överlåtas eller upplåtas i de fall detta på ett bättre sätt kunde bidra till att finansiera ett vidmakthållande av JAS 39 C/D med högre operativ tillgänglighet. Försvarsdepartementet har redogjort i utskottet för utmaningarna i ombeväpningsplanen från JAS 39 C/D till JAS 39 E och vad en eventuell överlåtelse av materiel enligt ovan skulle betyda för tillgängligheten av den svenska delen av stridsflygssystemet. Försvars-departementet hade beskrivit export av delar av den materiel som står till statens förfogande som ett betydelsefullt verktyg för att finansiera ett vidmakthållande av JAS 39 C/D med högre operativ tillgänglighet. Utskottet ansåg att behovet av flexibilitet och handlingsfrihet för att åstadkomma detta var tydligt. avslog vidare förslaget i propositionen om att bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse (bet. 2018/19:FöU1, rskr. 2018/19:89) Utskottet bedömde att ett förändrat omvärldsläge gör att tillgängligheten inom systemet JAS 39 C/D under den pågående ombeväpningsperioden var av stor operativ betydelse. I utvecklingen mot större operativ förmåga framhölls att regeringen bör säkerställa att JAS 39 C/D får en ökad operativ tillgänglighet som därmed kan möjliggöra en mer gynnsam ombeväpningsplan. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för att utvecklingsavtalet för JAS 39 E har omförhandlats och att initiala leveranser till staten därför kommer att ske 2020. Utskottet såg utmaningar i ombeväpningsplanen från JAS 39 C/D till JAS 39 E. Därför välkomnade utskottet att regeringen inför en konkret exportaffär skulle återkomma med en begäran om bemyndigande att överlåta eller upplåta materielen. På så sätt skulle närmare kunna bedöma konsekvenserna av en export i ett sammanhang. Utskottet bedömde att vidmakthållande av JAS 39 C/D var avgörande för att säkerställa luftstridsförmågan även och att de bör opereras parallellt med JAS 39 E . Mot bakgrund av dessa omständigheter bedömde utskottet att borde avslå regeringens förslag till ett generellt bemyndigande för att i stället kunna ta ställning till vad ett mer konkret förslag från regeringen om överlåtelse eller upplåtelse av materiel skulle betyda för tillgängligheten och den samlade operativa förmågan i stridsflygssystemet. Med det anförda avstyrkte utskottet proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkt 6. I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet, att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) överlåta lös egendom som inte behövs för statens verksamhet. Även export (genom överlåtelse eller upplåtelse) av sådan materiel som behövs i statens verksamhet kan i vissa fall vara motiverad. Mot bakgrund av det säkerhetspolitiska omvärldsläget och ställningstagande till regeringens förslag i budgetpropositionen , föreslår regeringen att enbart godkänner sådan export av JAS 39 C/D som baseras på flygplan som byggts i produktionsbevarande syfte och som inte ingår i Försvarsmaktens bestånd. Dessa flygplan behövs inte för statens verksamhet och bedöms därmed omfattas av regeringens mandat enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203). Färdigställandet av dessa flygplan understöds emellertid genom att staten tillhandahåller viss materiel i form av s.k. apparatsatser (utbytesenheter och komponenter från demonterade JAS 39 A/B). Mot denna bakgrund föreslås bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, i de fall exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet, att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Mervärdet för staten utgörs av kostnadsdelning, en bibehållen utvecklings- och produktionskapacitet samt finansieringen av en ökad operativ tillgänglighet i systemet. Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag till bemyndigande för att regeringen ska kunna besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet, att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Det innebär att bör bifalla proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 6. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att inrätta organisationsenheter i form av Norra, Mellersta, Västra och Södra militärregionstaben samt att lokalisera dessa till , /, respektive /Revinge. I budgetpropositionen föreslås att bemyndigar regeringen att inrätta organisationsenheter i form av Norra, Mellersta, Västra och Södra militärregionstaben samt att lokalisera dessa till , /, respektive /Revinge. I propositionen Försvarspolitisk inriktning, försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) angav regeringen att den säkerhetspolitiska situationen försämrats och att detta innebär förändrade krav på den svenska försvarsförmågan. I propositionen bedömde regeringen att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. delade regeringens bedömning (bet. 2014/15:FöU11). I propositionen anförde regeringen vidare att utformningen av försvaret i första hand bör bygga på förmågan att möta ett väpnat angrepp, och att den måste medge politisk och militär handlingsfrihet och ha en inneboende flexibilitet för att kunna hantera föränderligheten i utmaningar och hot. Försvarsmakten bedriver ett kontinuerligt utvecklingsarbete i linje med den inriktning som regeringen fastställt och har i budgetunderlag gjort en framställan om att de befintliga regionala staberna ska utgöra grund för skapandet av fyra regionala militärregionstaber som egna organisationsenheter i myndigheten. I propositionen Inrättande av försvarsgrensstaber (prop. 2018/19:18) föreslog regeringen att en arméstab, en marinstab och en flygstab skulle inrättas och att de skulle lokaliseras till , /respektive . I propositionen motiverade regeringen förslagen bl.a. med att omvärldsutvecklingen försämrats.