bet · H701NU4 · 2019-12-19 00:00:00 — I ägarpolicyn anges också att regeringen redogör för förvaltningen av bolag med statligt ägande i en årlig skrivelse till . Uppdrag för bolag med statligt ägande Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Bolagsordningarna för de statligt ägda bolagen utgår från aktiebolagslagens regler för bolag med aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, Svensk kod för bolagsstyrning och statens ägarpolicy. Genom ägaranvisningar ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag och befinner sig i omstrukturering samt vid avregleringar och andra liknande väsentliga förändringar. Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tydliga samt formaliseras genom beslut på bolagsstämma. Om ett uppdrag lämnas i en ägaranvisning ska det i ägaranvisningen tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. Frågor som övergripande rör styrningen av de statliga bolagen, såsom de statliga bolagens ansvar för samhället, bostadsbyggande, miljö eller regionala förhållanden, har behandlats och avstyrkts av utskottet vid ett flertal tillfällen, (bet. 2018/19:NU4). Utskottet har vid samtliga tillfällen hänvisat till de regelverk som sätter ramarna för hur statliga bolag styrs. Avvikande uppfattningar har framförts i reservationer i olika typer av frågor inom detta område, bl.a. av företrädare i utskottet för och . I ägarpolicyn anges att mål och uppföljning är redskap som staten använder för att styra de statliga bolagen. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. I det fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och uppdragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att möjliggöra utvärdering av hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. För att på ett tydligt sätt integrera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi och affärsutveckling har ägaren gett bolagsstyrelserna i uppdrag att fastställa strategiska mål för ett hållbart företagande. Enligt ägarpolicyn ska samtliga mål följas upp inom ramen för ägardialogen. I ägarpolicyn anges att ekonomiska mål vanligtvis tas fram för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är att • säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål • uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital • hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå • tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning • på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen beslutas av bolagsstämman och dokumenteras i stämmoprotokollet. Beslutade ekonomiska mål gäller till dess nya eller förändrade mål beslutas av bolagsstämman. Uppdragsmål för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag För att kunna utvärdera och följa upp hur de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs fastställs i relevanta fall uppdragsmål. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är enligt ägarpolicyn att • säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl • tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen • möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter • klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Utgångspunkter när uppdragsmål fastställs ska vidare vara dels föremålet för bolagets verksamhet, dels verksamhetens syfte, dvs. de önskvärda effekterna av bolagets verksamhet. Eftersom ett bolags möjligheter att utföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag och att generera avkastning kan vara inbördes beroende, ska uppdragsmål och ekonomiska mål i normalfallet tas fram samordnat. Då kan ambitionsnivån för uppdragsmålen vägas mot den kostnad i termer av påverkan på risk och avkastning som en viss nivå för ett uppdragsmål innebär. Uppdragsmål beslutas av bolagsstämman genom en ägaranvisning till bolaget. pågår ett arbete inom med att de bolag som har samhällsuppdrag även ska få uppdragsmål. De nio bolag som har fått uppdragsmål genom den pågående översynen är , AB Götakanalbolag, , Svensk exportkredit (SEK), , (), , , och . I ägarpolicyn anges att uppdragsmål och ekonomiska mål följs upp vid ägardialog mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot målen diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de strategiska mål inom området hållbart företagande som styrelsen fastställt följs upp inom ramen för ägardialogen. Väsentligt förändrade förutsättningar anges kunna aktualisera en översyn av målen. Av ägarpolicyn framgår att de statliga företagen ska agera föredömligt inom området för hållbart företagande, vilket inkluderar ett strategiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Vägledande i detta arbete är internationella riktlinjer och även Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling. Bolagen ska vidare arbeta för att leva upp till internationella riktlinjer såsom Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. Det är styrelsens ansvar att integrera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi och affärsutveckling samt fastställa strategiska mål för ett håll-bart företagande. Målen ska vara få och övergripande, värdeskapande, relevanta för bolagets affärsverksamhet och hållbarhetsutmaningar samt i före-kommande fall relevanta för bolagets särskilt beslutade samhällsuppdrag. Målen ska även vara långsiktiga, utmanande, uppföljningsbara samt tydliga och enkla att kommunicera. Uppföljning av företagens hållbarhetsarbete vid gör bolagsspecifika hållbarhetsanalyser för att utvärdera bolagens arbete med hållbart företagande. Hållbarhetsanalysen utgår från en bred omvärldsanalys som beaktar globala trender, risker och möjligheter kopplade till den värdekedja bolaget verkar i. I regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande anges att resultatet från hållbarhetsanalysen har fler användningsområden utöver att bidra med kunskap till ägaren. Det ligger till grund för dels det aktiva ägandet i form av styrelsenomineringsprocessen, dels dialogen mellan ägaren och bolaget, vilket ger förutsättningar för en långsiktig och konsekvent styrning av bolagen. Hållbarhetsanalysen anges också vara en viktig del i processen att ta fram ekonomiska mål och uppdragsmål eftersom den minskar risken för målkonflikter. I skrivelsen uppges att bolagsförvaltningen har genomfört en hållbarhetsanalys av flera av de bolag med statligt ägande som har en fastighetsrelaterad verksamhet (Akademiska Hus, Jernhusen, Specialfastigheter och Swedavia). När det gäller frågor om förvaltningen av de statliga företagen och arbetet med hållbart företagande kan nämnas att utskottet , (bet. 2018/19:NU4), avstyrkt yrkanden som berört detta område. Utskottet har hänvisat bl.a. till det pågående arbetet med hållbarhetsfrågor inom förvaltningen av de statliga bolagen. Vid det senaste tillfället följdes motionsyrkanden om statliga bolag och hållbart företagande upp i en reservation av företrädare i utskottet för . I ägarpolicyn anges att regeringen tillämpar enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för att säkerställa en effektiv kompetensförsörjning till de statliga bolagens styrelser. Styrelsenomineringsprocessen inom koordineras av . För varje bolag analyseras kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation och framtida utmaningar, styrelsens samman-sättning samt genomförda styrelseutvärderingar. I arbete med styrelsenomineringsprocessen ingår dessutom en löpande egen utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. Därefter fastställs eventuella rekryteringsbehov, och rekryteringsarbetet inleds. Av ägarpolicyn framgår vidare att för den statligt ägda bolagsportföljen (hel- och delägda bolag) ska andelen kvinnor respektive män i styrelserna vara . För respektive bolagsstyrelse ska följande gälla. Om bolagets styrelse har • högst tre styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas personer av båda könen • fyra eller fem styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas minst två personer av vartdera könet • sex–åtta styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas minst tre personer av vartdera könet • nio styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas minst fyra personer av vartdera könet • fler än nio styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas av vartdera könet. I skrivelsen redogörelse för företag med statligt ägande redogör regeringen för förändringar som gäller styrelseledamöter fram t.o.m. . Av redovisningen framgår bl.a. att de stämmovalda styrelseledamöterna i den statliga bolagsportföljen utgjordes av kvinnor och män per . Det kan jämföras med de börsnoterade bolagens styrelser kvinnor och män. I 39 av de 41 bolag med statligt ägande som ingår i statistiken 2019 uppnåddes en balanserad könsfördelning, jämfört med då samtliga bolag uppnådde målsättningen. I båda bolagen som avviker från målsättningen är det en övervikt av män. Andelen kvinnor som är styrelseordförande i de av staten hel- och delägda bolagen har ökat från 2019, vilket kan jämföras hos börsbolagen. Under det föregående avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att avskaffa kravet på av vartdera könet i statliga bolags styrelser (bet. 2018/19:NU4). Utskottet anförde att det framgår av statens ägarpolicy att enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenominerings-process för bolag med statligt ägande ska tillämpas och att andelen kvinnor respektive män i styrelserna ska vara . En avvikande upp-fattning framfördes i en reservation av företrädare i utskottet för . När det gäller frågan om att statliga bolag inte ska snedvrida konkurrensen på marknader kan det nämnas att de statliga bolagen, med undantag för vad som anges nedan, lyder under samma lagar som privatägda bolag. Det handlar t.ex. om aktiebolags-, årsredovisnings-, konkurrens- och bokföringslagen samt insiderlagstiftningen och lagen om offentlig upphandling. Det finns inte några särregler för bolag med statligt ägande, frånsett att har rätt att utse revisorer i de bolag som staten har ett bestämmande inflytande i och i bolag vars verksamhet regleras i författning. I bolagsordningen anges föremål-et för bolagets verksamhet, vilket har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. De statligt ägda bolagen, liksom privatägda bolag som är verksamma inom en viss sektor, kan exempelvis också lyda under en särskild sektorslagstiftning, t.ex. postlagen (2010:1045) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. De bolag med statligt ägande där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande omfattas av en reglering i konkurrenslagen (2008:579) enligt vilken på talan av kan förbjuda sådana företag att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Regleringen gäller även landstingsägda och kommunägda bolag. Denna reglering går utöver den som gäller för andra företag enligt konkurrenslagen. Utöver detta ska statliga företag följa statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, vilket bl.a. innebär att bolagen ska agera lång-siktigt, effektivt och lönsamt. Utskottets ställningstagande när det gäller övergripande frågor om ägande och förvaltning av statliga företag redovisas under följande rubriker: – Statens långsiktiga ägande och förvaltning av företag – Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag. Utskottet vill inledningsvis anföra att bolag med statligt ägande utgör en betydande del av det svenska näringslivet. I den statliga bolagsportföljen finns 46 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Som utskottet vid ett flertal tillfällen framhållit är det av stor vikt att regeringen lämnar dessa redogörelser för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Utskottet välkomnar att regeringen har fortsatt arbetet med att utveckla innehållet i den årliga skrivelsen så att på ett bättre sätt ska kunna få en bild av utvecklingen i de statliga bolagen. Utskottet vill understryka vikten av att detta arbete fortsätter. Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Statens långsiktiga ägande och förvaltning av företag Tillkännagivanden av i frågor som rör statens långsiktiga ägande och förvaltning av företag förordas i motionerna 2019/20:45 (C), 2019/20:54 (KD), 2019/20:55 (M), 2019/20:1965 (L) och 2019/20:2677 (M). Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra att bolag med statligt ägande ytterst ägs av svenska folket och utgör en betydande del av svenskt näringsliv. Därför ska staten vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att ge de statliga bolagen möjlighet att utvecklas, växa och med ett balanserat risktagande skapa värde för ägaren. Den aktiva förvaltningen ska ske på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället, där de i ett flertal fall startat som affärsverk, affärsverksamhet i en myndighet eller statliga monopol. Därefter har verksamheterna bolagiserats för att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . Vidare noterar utskottet vad regeringen anför i skrivelsen om att en ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Samhällsuppdrag i ett flertal av bolagen motiverar dock att staten även fort-sättningsvis är en betydande bolagsägare. Utskottet avser därmed inte att förorda några tillkännagivanden som rör övergripande principer för statens ägande eller förvaltning av företag. Utskottet ser vidare ingen nödvändighet av att förorda några tillkännagivanden som rör förvaltningen av statliga bolag och hållbart företagande så som föreslås i motion 2019/20:2677 (M). Området berörs även i motionerna 2019/20:45 (C), 2019/20:54 (KD) och 2019/20:55 (M). Utskottet kan konstatera att ägarpolicyn uppställer en rad krav på de statliga företagen när det gäller hållbarhet. Bolagen ska t.ex. agera föredömligt när det gäller hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de får offentligt förtroende. Det framgår även att internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling är vägledande för detta arbete. De nämnda motionerna avstyrks härmed i berörda delar. Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag Inriktningen för vissa delar av förvaltningen av statligt ägda bolag berörs i flera motioner som utskottet här tar ställning till. När det gäller sammansättningen av bolagens styrelser förordas i motion 2019/20:388 (SD) ett tillkännagivande om att regeringen bör ta bort målet om att varje styrelse ska bestå av av vartdera könet och i motion 2019/20:2306 (S) förordas att regeringen bör verka för en bättre geografisk representation i styrelserna. Utskottet kan instämma i delar av det som sägs i den sistnämnda motionen bl.a. om att en bred geografisk representation bland styrelseledamöterna kan vara viktigt för att de statliga bolagen ska ha ett stort förtroende hos det svenska folket. Utskottet vill dock påminna om att riktlinjer för rekryteringsprocessen och styrelseledamöternas kompetens finns fastslagna i ägarpolicyn. Där framgår bl.a. att utgångspunkten för varje nominering av en styrelseledamot ska vara kompetensbehovet i respektive bolagsstyrelse. Det är, enligt ägarpolicyn, vidare viktigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrelsen alltid har en sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för bolaget, även när bolaget utvecklas och omvärlden förändras. För att en person ska komma i fråga för ett styrelseuppdrag uppges att det fordras en hög kompetens inom bolagets affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor, hållbart företagande eller inom andra relevanta områden. Här kan också nämnas att förvaltningsorganisationen inom har egna styrelserekryterare vars uppgift bl.a. är att utvärdera styrelserna för bolagen med statligt ägande och ta fram förslag på ordförande och övriga ledamöter. Vidare vill utskottet understryka vikten av en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna och att staten är en föregångare inom detta område. Utskottet kan konstatera att ägarpolicyn innehåller flera krav inom jämställdhetsområdet som ägaren inom ramen för förvaltningen ställer på de statligt ägda bolagen. Här berörs t.ex. arbetet med styrelserekrytering, som syftar till att säkerställa en jämställd sammansättning av de statliga bolagens styrelser. Det framgår exempelvis att enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för bolag med statligt ägande ska tillämpas och att andelen kvinnor respektive män i styrelserna ska vara . I arbete med styrelsenomineringsprocessen kan nämnas att det också ingår en löpande utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. Mot denna bakgrund avser utskottet att inte förorda några tillkännagivanden när det gäller vilken kompetens och sammansättning som de statliga bolagens styrelser bör ha. I tre motioner, 2019/20:1842 (V), 2019/20:2853 (MP) och 2019/20:3251 (C), framförs olika förslag om att förvaltningen av de statliga företagen bör utformas så att bolagen på olika sätt tar ett regionalt ansvar. Bland annat förordas tillkännagivanden om att de statliga bolag vars intäkter kan ledas till naturresurser från Sápmi bör återföra en del av sin vinst till det samiska samhällslivet, och att de statliga bolagen på ett tydligare sätt bör användas i regionalpolitiska syften, bl.a. för att förbättra service och tillföra arbetstillfällen till landsbygd och småstäder. Som framgår av det föregående har utskottet tidigare behandlat och avstyrkt motioner med liknande innebörd. Utskottet har då bl.a. framhållit att den övergripande utgångspunkten för förvaltningen av de statliga bolagen är att staten ska vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. En förutsättning för att de statligt ägda bolagen ska kunna bidra till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i hela landet är att staten tillämpar en god bolagsstyrning. Som redovisats ska styrningen ske i enlighet med den svenska bolagsstyrningsmodellen, vilket bl.a. innebär att de statliga bolagen associationsrättsligt styrs på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Det innebär att det är styrelsen som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och att bolagets ledning sköter den operationella driften av bolagets verksamhet. Bolag med statligt ägande lyder alltså som utgångspunkt under samma lagar som privatägda bolag. Vidare vill utskottet framhålla att vissa bolag därtill har särskilt beslutade samhällsuppdrag. I dessa fall har beslutat att bolaget i förekommande fall ska bedriva en verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. I den statliga bolagsportföljen finns bolag som exempelvis har i uppdrag att bidra till forskning och utveckling, läkemedelsförsörjning, kapitalförsörjning och upprätthållande av infrastruktur samt att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med nedsatt arbetsförmåga. Utskottet ser därmed inte någon anledning att förorda några riksdagsuttalanden såsom föreslås i de nyssnämnda motionerna. När det gäller bolagsförvaltningen i övrigt framförs förslag på olika områden i fyra motioner. I motion 2019/20:388 (SD) förordas ett tillkännagivande som bl.a. rör aspekten att politiker bör utöva inflytande över statens bolag med varsamhet och att god lönsamhet för bolagen bör prioriteras högt. I motion 2019/20:1842 (V) föreslås bl.a. att statliga företag ska få i uppdrag att verka för att i högre grad öka förädlingsvärdena samt kartlägga könsfördelningen i respektive bolag för att kunna ge förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet. I den nyssnämnda motionen, liksom i motion 2019/20:2712 (M), anförs även att de statliga bolagen inte bör verka i opinionsbildande syfte eller ta ställning i politiska frågor. Av denna anledning förordas dels en översyn av de statliga bolagens medlemskap i olika bransch- och arbetsgivarorganisationer, dels en översyn av bolagens kommunikationsarbete i opinionsbildande syfte. Även förslaget i motion 2019/20:924 (S) rör förvaltningen av de statliga bolagen. Här förordas ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn av huruvida det finns möjligheter att ge de statliga bolagen nya ägardirektiv med syftet att inkludera fler på arbetsmarknaden. Som redovisats har utskottet vid tidigare tillfällen avstyrkt liknande motionsyrkanden och ser inte någon anledning att ändra uppfattning. Som skäl för detta vill utskottet åter framhålla att statligt ägda bolag liksom aktiebolag som ägs av andra är underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person där det högsta beslutande organet är bolagsstämman, vid vilken aktieägarna kan utöva sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Det är styrelsen som utser bolagets verkställande direktör och som gör bedömningen av hans eller hennes övriga uppdrag. Utskottet vill emellertid påpeka att det, som utskottet även vid tidigare tillfällen framhållit, är viktigt att de statliga företagen präglas av öppenhet och föredömlighet och agerar på ett sätt så att de får allmänhetens förtroende. Utöver detta vill utskottet även framhålla att huvuddelen av de statliga företagen drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . De flesta av de statligt ägda företagen arbetar efter uppsatta ekonomiska mål och har samma förutsättningar som andra aktörer på marknaden och de drivs precis som dessa med värdeskapande som övergripande mål.