bet · H601UU14 · 2019-05-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna och att motionsyrkandena avslås. Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att fokusera betänkandet på det nordiska samarbetet samt och . Utskottet anser att ska fortsätta att stärka samarbetet och samhörigheten med sina nordiska och baltiska grannar och fortsätta att arbeta tillsammans för ökad rörlighet och fortsatt integration och kring centrala utmaningar som säkerhet och miljö. De stora utmaningar som står inför måste bemötas genom samarbete och dialog med alla regionala aktörer och med respekt för internationell rätt. Alla berörda parter behöver upprätthålla och förstärka samarbetet om klimatförändringar, ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande samt ett ökat skydd av biologisk mångfald och ekosystem till land och till havs. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, KD). I betänkandet finns X reservationer (M, ) Redogörelse /19:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Skrivelse 2018/19:90 Nordiskt samarbete 2018. 14 yrkanden i två följdmotioner. 14 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll Det nordiska samarbetet m.m. 1.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (M) 2.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (SD) 3.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (C) 4.Arktis och , punkt 2 (M) 5.Arktis och , punkt 2 (SD) 6.Arktis och , punkt 2 (C) 7.Arktis och , punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2018/19:90 Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det nordiska samarbetet m.m. 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 20, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:3066 av m.fl. (SD) yrkandena 1–13. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) 2018/19:8 av (SD), 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2018/19:3061 av m.fl. (C). Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2018/19:90 och redogörelse /19:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (MP), (C), (KD) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2018/19:90 Nordiskt samarbete 2018 och redogörelse /19:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar även 14 yrkanden från allmänna motionstiden /19 och 14 yrkanden i två följdmotioner. Fokus för utskottets beredning är de nordiska och arktiska samarbetsområden som berörs i de motioner som behandlas. dåvarande vice ordförande deltog i NB8-mötet –i och utskottets dåvarande vice ordförande deltog i NB8-mötet i den 28–. Norska utrikes- och försvarsutskottet besökte utrikesutskottet . besökte den 4–. Utskottets ordförande deltog i NB8-mötet för ordförandena i respektive lands utrikesutskott i Bergen den 11–. Utrikesminister m.fl. informerade utskottet om de svenska ordförandeskapen i , Östersjöstaternas råd och respektive de nordiska och nordisk-baltiska utrikespolitiska samarbetena N5 och NB8 . Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll I svenska delegations berättelse om verksamheten (redog. 2018/19:NR1) redogörs för huvuddragen i session i –och en översikt över rådets övriga verksamhet . Berättelsen omfattar också redogörelser för verksamheten i den parlamentariska , den arktiska parlamentarikerkonferensen och den parlamentariska . I skrivelse 2018/19:90 Nordiskt samarbete 2018 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsaklig inriktning på verksamheten inom . Vidare innehåller skrivelsen en kortfattad beskrivning av Nordområdessamarbetet, dvs. det arktiska samarbetet samt . Det nordiska samarbetet m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om det nordiska samarbetets innehåll och inriktning, bl.a. i fråga om säkerhetspolitik och gränshinder. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (C). föreslår i kommittémotion 2018/19:2859 av m.fl. yrkandena 19 och 20 att regeringen ska utveckla det nordiska samarbetet samt arbeta för att motverka och avveckla gränshinder inom så att den fria rörligheten i regionen kan upprätthållas. anför i motion 2018/19:2903 yrkande 14 av m.fl. att ska fortsätta arbeta för att effektivisera, stärka och modernisera det nordiska samarbetet. De baltiska länderna ska, när det är möjligt och när de så önskar, inkluderas i det nordiska samarbetet. ska fortsätta verka för ett fördjupat nordiskt samarbete också på det säkerhetspolitiska området samt ytterligare stärka det bilaterala samarbetet mellan de nordiska och de baltiska länderna samt multilateralt i EU och FN. anför i kommittémotion 2018/19:3066 yrkande 1 av m.fl. att det nordisk-baltiska samarbetet ska stärkas långsiktigt. I samma motion yrkande 2 anförs att attraktionskraft ska tillvaratas och att regeringen ska verka för att öka intresset för som besöksmål och handelspartner. Motionärerna anför i yrkande 3 att det nordiska samarbetet i EU bör stärkas i ljuset av förestående utträde ur Europeiska unionen. Vidare anförs i yrkande 4 att regeringen ska verka för en långsiktig nordisk forskningsstrategi. I yrkande 5 anförs att regeringen ska verka för att stärka den nordiska språkförståelsen. Vidare anförs i yrkande 6 att regeringen ska verka för en nordisk kulturkanon i de nordiska skolorna. Motionärerna anför i yrkande 7 att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att ska vara världsledande i frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande. I yrkande 8 anförs att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än ska harmonisera djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . Vidare anförs i yrkande 9 att regeringen ska utreda möjligheter och former för ett gemensamt nordiskt lagråd för förebyggande av gränshinder. Motionärerna anför i yrkande 10 att inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för ett fördjupat och förstärkt nordiskt samarbete mot terrorism, terrorresor och radikalisering. I yrkande 11 anförs att regeringen långsiktigt ska verka för en gemensam nordisk yttre gräns. Vidare anförs i yrkande 12 att regeringen ska skapa långsiktiga förutsättningar för ett djupare nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier. Motionärerna anför i yrkande 13 att regeringen ska verka för att samordna nordisk krisberedskap. Samarbetet mellan de nordiska länderna är ett av de äldsta och mest omfattande regionala samarbetena i världen. Den nordiska modellen har blivit framgångsrik på grund av en hög samhällelig tillit och på grund av de nordiska ländernas starka och delvis unika demokrati- och folkrörelsetraditioner. Oavsett land kännetecknas av en djup respekt för demokrati, rättsstaten, jämställdhet och mänskliga rättigheter. De gemensamma värderingarna bidrar till att förstärka position som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga regioner. Utgångspunkten för det nordiska samarbetet är att det ska fokusera på områden där en gemensam nordisk insats skapar ett mervärde för de nordiska länderna och deras medborgare – det som även kallas nordisk nytta. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, om erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och om att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. var ordförande i . Arbetet med internationell profilering och positionering av prioriterades även . finns en gemensam marknadsföringsstrategi för , och en uppdaterad strategi har tagits fram för perioden –2021. Utifrån denna strategi genomförs löpande internationella marknadsföringsinsatser som stärker som varumärke och region och som genererar positiva mervärden för den nordiska besöksnäringen. Här kan även nämnas att de nordiska näringsministrarna 2017 beslutade om en gemensam plan för det nordiska turismsamarbetet. Det svenska ordförandeskapet har varit pådrivande i att fortsätta reform- och effektiviseringsarbetet inom . Beslut om strategiska prioriteringar och en uppdaterad vision ska tas vid samarbetsministrarnas möte och därefter förankras i den nordiska statsministerkretsen på deras möte . De nordiska statsministrarna enades 2016 om målsättningen att ska vara världens mest integrerade region. Fri rörlighet är en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Undersökningar har visat att möjligheten att utnyttja hela som arbets-, studie- och bosättningsområde är det som medborgarna uppskattar mest med det nordiska samarbetet. flyttar 45 000 nordbor till ett annat nordiskt land. betonar vikten av att det ska vara möjligt för nordbor att flytta, pendla, studera och driva företag över landsgränserna utan att riskera att hamna i en gråzon eller hindras av otydliga lagar och regler. En ökad rörlighet stärker den nordiska gemenskapen och ökar språkförståelsen i regionen. Dessa målsättningar finns i den handlingsplan för rörlighet (Nordisk ministerråds rapport for mobilitet i –2021) som de nordiska samarbetsministrarna slog fast i . Handlingsplanen rör dels finansiering av projekt som ska öka rörligheten bland nordbor, dels åtgärder som ska förbättra förutsättningarna för fri rörlighet och nordisk integration bland företag och nordbor. En rapport från (– nya möjligheter) visar att det fortfarande finns utrymme att förbättra villkoren för rörlighet. För att underlätta människors och företags rörlighet över landsgränserna kan insatser behövas när det gäller skapandet av en nordisk identitet, språk, utbildning, transport, lagstiftning, hälsa, digitala lösningar samt arbets- och näringsliv. En av utmaningarna är att finna en gemensam digital betalningslösning som fungerar i alla de nordiska länderna, ett nordiskt bank-id. De nordiska statsministrarna kom även överens om målet att ska vara världens första integrerade 5G-region. Nordiska ministerrådets gränshinderråd har i uppdrag att utreda och genomlysa gränshinder och ta fram möjliga lösningar som sedan ska beslutas av de enskilda nordiska regeringarna. fick ett förstärkt mandat som betonar vikten av ett tätare samarbete med de nationella regeringarna och nätverken. Rådets nationella representanter har fått större befogenheter att kalla till möten med berörda ministrar, myndigheter och departement som kan bidra till att undanröja gränshinder. Hinder för näringslivet är särskilt prioriterade. kunde undanröja 15 gränshinder. publicerade rapporten nordiskt lagsamarbete – Möjligheter och utmaningar. Rapporten visar på möjligheter till ett framtida nordiskt lagstiftningssamarbete för att förstärka integrationen i . Regeringen hade även som ambition att knyta det nordiska samarbetet närmare de baltiska länderna genom att öppna för en dialog om nya samarbetsområden. I likhet med i betänkande 2018/19:UU1 anser utskottet att ska fortsätta att stärka samarbetet och samhörigheten med sina nordiska och baltiska grannar och fortsätta att arbeta tillsammans för ökad rörlighet och fortsatt integration och kring centrala utmaningar som säkerhet och miljö. Det nordiska samarbetet bygger i hög grad på en kulturell värdegemenskap, och kultursamarbetet är en av hörnstenarna i samarbetet. togs det fram en ny organisatorisk modell för det nordiska språksamarbetet. Gymnasie- och kunskapslyftsminister presenterade en redogörelse för uppföljningen av den nordiska språkdeklarationen under höstsession 2018. har tidigare tagit ställning till motionsyrkanden om att införa en nordisk kulturkanon och om nordisk språkförståelse, och utskottet avstyrkte då yrkandena (bet. 2014/15:UU9). På det forskningspolitiska området enades de nordiska utbildnings- och forskningsministrarna om sex principer för det fortsatta samarbetet med ett tydligare fokus på nordiskt mervärde och kvalitetsmål för institutionen . Den s.k. Växjödeklarationen om djurskydd och livsmedel från det nordiska ministermötet understryker bl.a. position som en föregångsregion när det gäller djurhälsa och djurskydd. Det framgår även att ett gott djurskydd anses vara en viktig nordisk konkurrensfördel. Utskottet har i tidigare betänkanden behandlat motionsyrkanden om djurskydd och avstyrkte då ett likalydande yrkande (bet. 2014/15:UU9). finns ett nordiskt nätverk som ska främja samarbetet mellan , , och när det gäller utbyte av kunskap och erfarenheter om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Vid de nordiska justitieministrarnas möte kom ministrarna överens om att generellt fördjupa polissamarbetet. Det togs även beslut om ett nytt fyraårigt samarbetsprogram för justitiesektorn. Ett beslut togs om att stärka nordisk forskning när det gäller vissa aspekter av rekryteringen till våldsbejakande extremism. Utskottet noterar regeringens beslut att i enlighet med EU:s gemensamma lagstiftning förlänga gränskontrollerna vid inre gräns. Även och har tillfälligt återinfört inre gränskontroller och meddelat att de kommer att fortsätta med kontrollerna så länge ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten kvarstår. Utskottet välkomnar att det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas , när det gäller såväl engagemanget för närområdesfrågorna som utökad samverkan om viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. var ordförande i de informella nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetena N5 och NB8. Samarbetena inom ramen för det informella nordiska utrikespolitiska samarbetet och det nordisk-baltiska samarbetet prioriteras, inte minst i ljuset av den senaste tidens utveckling i det östra grannskapet och i vårt närområde. Målen för det svenska samordningsansvaret för N5- och NB8-formaten har bl.a. varit att stärka banden till och förankra och driva FN-frågor av gemensamt intresse. Mellan var även ordförandeland i Östersjöstaternas råd. Regeringens ambition för de olika ordförandeskapen och samordningsansvaret har varit att hitta kontaktytor mellan dessa olika format för att därigenom stärka det regionala samarbetet på bredden. I skrivelsen beskrivs att det är regeringens uppfattning att regionalt samarbete – med eller utan – är förtroendeskapande och stärker banden mellan länder och folk i och i . FN-samarbetet mellan de nordiska länderna, men även mellan de nordiska och baltiska länderna, har stärkts under medlemskap i säkerhetsrådet. De nordiska och baltiska länderna har flera gemensamma prioriteringar och delar en stark övertygelse om behovet av ett starkt och handlingskraftigt FN. Försvarssamarbetet mellan de nordiska länderna vidareutvecklades inom det nordiska försvarssamarbetet (Nordic Defence Cooperation, Nordefco). Arbetet med att förenkla för de nordiska ländernas försvarsmakter att verka på varandras sjö-, luft- och landterritorier i fredstid har fortskridit. undertecknades ett uppdaterat strategiskt styrdokument för samarbetet inom Nordefco, Vision 2025. Visionen konstaterar att de nordiska länderna har gjort olika säkerhetspolitiska vägval men att man står inför samma utmaningar och därför ska eftersträva ett nära, effektivt och kostnadseffektivt samarbete för att stärka nationellt försvar och förmågan att agera tillsammans. Visionen ger även uttryck för ambitionen att utveckla det nordiska försvarssamarbetet i fred, kris och konflikt. I sammanhanget kan nämnas att den generella målsättningen i strategi för internationellt samarbete 2018–2022 är att fortsätta arbeta för ett ökat nordiskt fokus i säkerhets- och utrikesfrågor, framför allt i fråga om säkerheten kring . Den förändrade geopolitiska situation som följt på utvecklingen i har gjort månt om att bidra till ökad stabilitet i regionen. fortsatte att markera mot det försämrade politiska klimatet i men hade också fortsatt kontakt och utbyte med oberoende krafter inom det ryska civila samhället. De nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. var ordförande i det s.k. Hagasamarbetet, dvs. det nordiska samarbetet inom krisberedskapsområdet. Hagasamarbetet handlar bl.a. om att förbättra möjligheter att ge och ta emot stöd inom , att utveckla samarbetet kring analys av gränsöverskridande risker och de nordiska ländernas förmåga att hantera dem och att utnyttja existerande ramar för informationsutbyte. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra kommunikationen inom den nordiska krisberedskapen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har fått bemyndigande att sammankoppla sina kommunikationssystem med sina norska och finska motsvarigheter. Denna sammankoppling ska möjliggöra en effektivare kommunikation över nationsgränserna i samband med olyckor, kriser och andra händelser. Vikten av ett välfungerande samarbete inom blev särskilt tydlig . fick då genom bl.a. det nordiska räddningstjänstsamarbetet hjälp av , och i arbetet med att bekämpa skogsbränder. är ordförande för . Rubriken för det svenska ordförandeskapsprogrammet är var dag – demokrati och folklig förankring. Demokratins betydelse för de nordiska samhällena kommer att belysas inom fyra olika områden: jämställdhet, digitalisering, gränshinder och klimat. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2859 yrkandena 19 och 20, 2018/19:2903 yrkande 14 och 2018/19:3066 yrkandena 1–13. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om det arktiska samarbetets innehåll och inriktning, bl.a. i fråga om säkerhetspolitik och klimatförändringar. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (C) och 7 (KD). anför i motionerna 2018/19:8 av och 2018/19:1381 yrkande 19 av m.fl. att regeringen bör verka för att upprättar en traktat för att reglera frågan om kontroll över . uttrycker i kommittémotion 2018/19:2472 av m.fl. yrkande 36 en positiv inställning till att den svenska Arktisstrategin betonar vikten av att förblir ett lågspänningsområde, som motionärerna framhåller att även fortsättningsvis ska arbeta aktivt med relationerna inom och bevaka frågor som är betydelsefulla för regionen, som klimat, naturresurser och säkerhetspolitik. anför i partimotion 2018/19:2732 av m.fl. yrkande 14 att i alla relevanta forum ska verka för skydd av arktiska vatten samt motverka exploatering och utvinning av områdets oljefyndigheter. anför i motion 2018/19:2903 yrkande 15 av m.fl. att regeringen ska ta fram en ny Arktisstrategi och vara en aktiv part i . måste bidra till att möta de stora klimatmässiga, ekonomiska och säkerhetspolitiska förändringarna i på ett klokt sätt. ska därför arbeta för synergier såväl mellan och som med nordliga dimensionen och andra organisationer. anför i kommittémotion 2018/19:3061 av m.fl. att det finns behov av en utvecklad rapportering från regeringen om det arktiska samarbetet. Denna rapportering kan ske inom ramen för regeringens skrivelse om nordiskt samarbete eller i en separat skrivelse. En stor del av de nordiska land- och havsområdena ligger i den arktiska regionen. samarbete med övriga arktiska stater är viktigt i när områdets strategiska betydelse ökar. Drygt 4 miljoner människor bor norr om , men klimatförändringarnas effekter på regionen kommer att påverka alla. Effekterna av klimatförändringarna är snabbare och mer kännbara i den arktiska miljön än i många andra delar av världen. Det innebär påfrestningar för såväl miljö som invånare, men regionen blir också mer lättillgänglig och möjligheterna till ekonomisk utveckling ökar. innehar det tvååriga ordförandeskapet för 2019–2021. ordförandeskapsprioriteringar är arktisk marin miljö, klimat och gröna energilösningar, folk och samhällen samt ett starkare arktiskt råd. I Arktiska rådets mandat ingår inte militära och säkerhetspolitiska frågor. arbete i styrs av den nationella strategi som regeringen tog fram 2011 för den arktiska regionen och den förstärkta miljöstrategi som togs fram 2016. Regeringen kommer att inleda arbetet med att förnya Arktisstrategin. Med hänsyn till strategiska betydelse vill utskottet uppmana regeringen att presentera den kommande Arktisstrategin i en särskild skrivelse till . Utskottet anser vidare att den förnyade Arktisstrategin bör ha ett bredare fokus så att den även omfattar säkerhetspolitiska aspekter av det arktiska samarbetet. I sammanhanget vill utskottet påminna om att utskottet vid upprepade tillfällen i tidigare års betänkanden om (bl.a. bet. 2015/16:UU18, bet. 2016/17:UU3 och bet. 2017/18:UU18) har uttalat att regeringen regelbundet bör informera om utvecklingen i det arktiska området och för verksamheten i och . Utskottet noterar att regeringens skrivelse om nordiskt samarbete inkluderar en kortfattad beskrivning av det arktiska samarbetet och . Utskottet förutsätter att regeringen utifrån den uppdaterade arktiska strategin regelbundet kommer att informera om utvecklingen i det arktiska området och för verksamheten i och . Inom driver en målmedveten och långsiktig linje där klimat- och miljöfrågor tydligt står i centrum. När det gäller miljöpolitiken i fokuserar på vikten av ett hållbart resursutnyttjande, och det omfattar bl.a. ett ökat arbete för skydd av känslig natur och av ekosystemen på land och till havs samt bevarande av den biologiska mångfalden. Det innefattar också ett stärkt klimatsamarbete inom . Även i EU bedrivs ett arbete för att stödja utvecklingen av ett nät av skyddsområden i som ett led i arbetet för en hållbar förvaltning av . Utskottet konstaterar att vid sitt senaste ministermöte den 6–i inte kunde enas om en gemensam slutdeklaration om det arktiska samarbetet. Med hänsyn till att klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar beklagar utskottet att utrikesministrarna i det därmed inte lyfte hur allvarligt läget är när det gäller de globala klimatförändringarna och vilken påverkan klimatförändringarna har för . De stora utmaningar som står inför måste bemötas genom samarbete med alla regionala aktörer. Det är av yttersta vikt att bevaras som ett lågspänningsområde karakteriserat av samarbete och fredlig dialog och med respekt för internationell rätt, inklusive . Utskottet konstaterade redan i utlåtande /17:UU6 att det behövs ett förstärkt skydd för havsområden utanför nationell jurisdiktion i . Utskottet noterar att Försvarsberedningen i sin slutrapport (Ds 2019:8) har behandlat den säkerhetspolitiska och militära utvecklingen i . Utskottet vill understryka behovet av att berörda parter upprätthåller och förstärker samarbetet kring klimatförändringar, ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande samt ett ökat skydd av biologisk mångfald och ekosystem på land och till havs. Utskottet har upprepade gånger påtalat vikten av att är aktivt i relevanta internationella samarbeten för att skydda den unika miljön i och minimera eventuella negativa effekter av en ökad utvinning av naturresurser och fartygstransporter. Utskottet fortsätter att följa frågan noggrant. förenar de nordliga delarna av , och och nordvästra . är ordförande i och kommer att så förbli . Temat för det svenska ordförandeskapet är regional uthållig utveckling för framtiden med fokus på att stärka ungdomssamarbete och att prioritera frågor inom miljö och ekonomi och på det sociala området. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:8, 2018/19:1381 yrkande 19, 2018/19:2472 yrkande 36, 2018/19:2732 yrkande 14, 2018/19:2903 yrkande 15 och 2018/19:3061. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår de motionsyrkanden som räknas upp i bilaga 2.