bet · H701KU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Vidare får anslaget användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen Nord, –, –Atlantica och samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus. Regeringens mål för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen, som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna har uppgifter inom ramen för flera nationella mål, som är fördelade på ett stort antal utgiftsområden. Flera av dessa mål är riksdagsbundna. Resultaten redovisas under respektive utgiftsområde. Regeringen bedömer att länsstyrelserna 2018 utifrån sitt statliga helhetsperspektiv arbetade sektorsövergripande och bidrog till att inom sina ansvarsområden samordna vissa samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Regeringen föreslår att det anvisas 3 för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . I propositionen anförs att länsstyrelsernas arbete med miljötillsyn är ett viktigt verktyg för att nå miljömålen. För att stärka länsstyrelsernas arbete med tillsyn enligt ökas anslaget med . Vidare anförs att vissa länsstyrelser har tillsynsansvar för många av de aktörer som omfattas av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. För att länsstyrelsernas tillsyn ska förbättras och eftersom de föreslagits få utökade uppgifter på området ökas anslaget med . Anslaget ökas också med 2020 för att förstärka kontrollen av primärproduktionen i livsmedelskedjan. Mot bakgrund av att den svenska förvaltningen och kontrollen av EU-stöd bör effektiviseras föreslår regeringen att medlen för länsstyrelsernas kostnader för förvaltning och kontroll av EU-stöd minskas med . Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Allmänna val och demokrati Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati får användas för utgifter för val, åtgärder för att främja, förankra och försvara demokratin samt åtgärder för att främja de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Anslaget får även användas för administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . Anslaget ökas med 2020 för att förlänga satsningen på hågkomstresor till minnesplatser. Vidare ökas anslaget med 2020 för en nationell satsning med anledning av att är värd för ett internationellt forum för hågkomst av Förintelsen och om bekämpande av nutida antisemitism. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för att genomföra satsningen Demokratin . Anslaget minskas med för att finansiera en motsvarande ökning av anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete inom utgiftsområde 4. Anslaget 6:2 Justitiekanslern får användas för Justitiekanslerns förvaltningsuppgifter. Justitiekanslern har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet följer lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina skyldigheter. I detta ingår att vaka över tryck- och yttrandefriheten samt att värna integriteten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Myndigheten ska bevaka statens rätt och föra eller låta föra statens talan, om inte någon annan myndighet har denna uppgift. Regeringen bedömer att Justitiekanslern har utfört sitt uppdrag med hög kvalitet och effektivitet. Regeringen föreslår att det för anslaget 6:2 Justitiekanslern anvisas . Anslaget 6:3 Datainspektionen får användas för Datainspektionens förvaltningsutgifter. Datainspektionen är nationell tillsynsmyndighet inom dataskyddsområdet samt inom områdena kamerabevakning, kreditupplysning och inkasso. Regeringen bedömer att Datainspektionen utfört sitt uppdrag på ett sätt som bidragit till att stärka den personliga integriteten. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:3 Datainspektionen . För att säkerställa arbetet med tillstånd och tillsyn vad gäller kamerabevakning ökas anslaget med . Anslaget 6:4 får användas för utgifter för verksamhet. arbete var bl.a. inriktat på att förbereda och genomföra de allmänna valen 2018 och Europaparlamentsvalet . Myndigheten har även arbetat med att anpassa valadministrationens it-stöd och utveckla ett nytt it-stöd för valadministrationen. Regeringen bedömer att genomförde de allmänna valen 2018 med tillförlitlighet och effektivitet. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:4 . Stöd till politiska partier Anslaget 6:5 Stöd till politiska partier får användas för utgifter för stöd till politiska partier. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd till politiskt parti som deltagit i val till dels som ett partistöd, dels som ett kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som ett mandatbidrag. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier . Regeringen föreslår också att den bemyndigas att för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021. Åtgärder för nationella minoriteter Anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:600) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget får även användas för i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Åtgärder för den nationella minoriteten romer Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer får användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . Anslaget 8:1 Mediestöd får användas för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 8:1 Mediestöd. Den anslagsförändring som föreslås innebär att anslaget ökas med för att förbättra förutsättningarna för bl.a. lokal journalistik i landets svagt bevakade områden. Regeringen föreslår också att den bemyndigas att för anslaget 8:1 Mediestöd besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. Myndigheten för press, radio och tv Anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv får användas för myndighetens förvaltningsuppgifter. Regeringen föreslår att det för anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv anvisas . Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet för europapolitiska studier samt EU-information Anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information får användas för förvaltningsutgifter för för europapolitiska studier (Sieps). Anslaget får användas för utbildnings- och kommunikationsinsatser på EU-området. Anslaget får användas för att medfinansiera medel från EU. Vidare får anslaget användas för att främja rekrytering av svenska medborgare till tjänster inom EU:s institutioner, byråer och organ. Sieps ska bl.a. ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag i frågor om utvecklingen av Europeiska unionen och Europapolitik, göra detta tillgängligt för regeringen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen i samt tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör EU som en del av kompetensförsörjningen i offentlig verksamhet. Regeringen bedömer att Sieps verksamhet håller hög kvalitet och att myndigheten gjort viktiga insatser för att belysa och skapa en bred diskussion om EU:s framtida utveckling. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 9:1 för europapolitiska frågor samt EU-information . I kommittémotion 2019/20:3312 av m.fl. (M) föreslås att anslaget 2:2 förvaltningsanslag sammantaget ökas med i förhållande till riksdagsstyrelsens förslag. I motionen anförs att regeringen upprepade gånger lämnat propositioner och andra efterfrågade åtgärder sent. Det är enligt motionärerna nödvändigt att förväntade effekter av olika förslag redovisas i budgetpropositionen för att regeringens politik ska kunna granskas. När regeringen brister i dessa avseenden faller ett större ansvar för beredning på . Utskottskanslierna fyller en viktig funktion i detta arbete. Det är enligt motionärerna angeläget att får större möjligheter att granska och analysera regeringens förslag och att bereda egna förslag. Motionärerna föreslår att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs ytterligare i förhållande till regeringens förslag för miljötillsyn inom lantbruket. I motionen anförs vidare att regeringens förslag att öka anslaget med för tillsyn enligt bör avvisas. Motionärerna anför också att flera av de svenska trossamfunden har upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. För att stärka enskilda kyrkors och samfunds säkerhets- och trygghetsarbete föreslår motionärerna att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med i förhållande till regeringens förslag. Slutligen anser motionärerna att anslagen 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:5 , 4:1 m.m., 6:2 Justitiekanslern och 6:3 Datainspektionen på grund av ändrad pris- och löneomräkning bör minskas i förhållande till förslagen i propositionen med 4 000 000, 7 600 000, 103 000 000, 1 300 000 respektive . m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:2635 att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med i förhållande till regeringens förslag för att stärka statschefens officiella funktioner. Motionärerna anför också att samerna har en tydlig historisk särställning som motiverar att anslaget 3:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. I motionen anförs att de politiska partierna i större utsträckning bör arbeta med effektivisering av sitt arbete. Vidare anför motionärerna att anslaget till har ökat sedan budgeten som antalet avgjorda regeringsärenden i stort sett stått stilla. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att anslaget 4:1 m.m. minskas med i förhållande till regeringens förslag och att anslaget 6:5 Stöd till politiska partier minskas med . Motionärerna föreslår att ytterligare anvisas för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. för arbetet med djurskyddskontroller. I motionen föreslås även att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med i förhållande till regeringens förslag för extra medel för skolresor till minnesplatser för kommunismens offer. Anslaget 6:3 Datainspektionen bör enligt motionärerna ökas med ytterligare . I motionen anförs att ett system med neutrala valsedlar bör införas, och på grund av detta bör anslaget 6:4 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför också att den särskilda satsningen med på den nationella minoriteten romer (anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer) bör flyttas till anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter. Vidare anför motionärerna att mediestödet är otidsenligt och behöver förändras. Driftsstödet bör därför trappas ned . Detta innebär att anslaget 8:1 Mediestöd bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Slutligen anser motionärerna att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. I partimotion 2019/20:2692 av m.fl. (V) föreslås att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten minskas med jämfört med regeringens förslag . Vidare anför motionärerna att riksdagsledamöternas arvoden bör sänkas som ett led i att skapa förtroende mellan de folkvalda och folket de representerar. Av denna anledning bör anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. minskas med jämfört med regeringens förslag . För att den kommande konsultationsordningen ska kunna fungera föreslår motionärerna att ytterligare anvisas för anslaget 3:1 . Vidare föreslår motionärerna att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med i förhållande till regeringens förslag. I motionen föreslås också att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ökas med jämfört med regeringens förslag. Skånberg m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2019/20:2260 att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. sammantaget ökas med i förhållande till regeringens förslag . För att förbättra integrationen anser motionärerna att det bör införas ett krav på att asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering. bör samordna dessa insatser, och för detta ändamål ökas anslaget med . Vidare anför motionärerna att länsstyrelsernas arbete med djurfrågor kan av med tidigare anvisade medel. Verksamheterna vad gäller avfallsstatistik och gränsöverskridande transporter kan enligt motionärerna med en förstärkning av anslaget med . I motionen anförs också att anslaget 6:3 Datainspektionen tillförts medel för myndighetens arbete med EU:s dataskyddsförordning. Motionärerna anser att detta arbete kan med en mindre anslagsförstärkning. bör anslaget tillföras ytterligare för att bättre kunna möta de utmaningar som finns, som t.ex. att motverka näthat och integritetskränkningar. Sammantaget minskas anslaget med . I kommittémotion 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslås att det inrättas ett asylprogram där asylsökande ska delta i 15 timmars språkutbildning och 9 timmars samhällsorientering . Även i kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att det inrättas ett asylprogram med tillgång till och skärpta krav på deltagande i bl.a. svenskundervisning och samhällsorientering. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 28 föreslås att det införs krav på att asylsökande som är ska delta i svenskundervisning och samhällsorientering. har i ett yttrande, som finns som bilaga 4 i detta betänkande, lämnat synpunkter på förslagen om anslaget 4:1 m.m. (yttr. 2019/20:UU1y). anför att behöver en effektiv och välrustad utrikesförvaltning både i och på plats ute i världen för att kunna förstå politiska och ekonomiska skeenden i världen och för att upprätthålla relationer som ligger till grund för samarbete inom utrikespolitik, utvecklingssamarbete och andra viktiga områden med andra länder, regioner och multilaterala organisationer. I avvaktan på beslut om anslag har preliminärt föreslagits få för . Detta föreslagna belopp skulle utgöra av anslaget 4:1 m.m. konstaterar att antalet medarbetare inom uppgick till omkring 4 700 personer, varav ca 1 300 var anställda inom utrikesförvaltningen (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna). andel motsvarade då av de anställda inom . I två motioner föreslås en minskning av anslaget 4.1. konstaterar att dessa motionsförslag om minskningar inte har specificerats när det gäller utrikesförvaltningens del av anslaget. har inga invändningar mot regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 4:1 m.m. och anser därmed att bör avstyrka motionerna 2019/20:2635 och 2019/20:3312 i de delar som rör anslaget 4:1 m.m. I detta ställningstagande behandlar samtliga förslag som tas upp under förslagspunkten Statens budget inom utgiftsområde 1. har tagit ställning till bl.a. utgiftsramen för utgiftsområde 1 för , dvs. till det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till. I ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2019/20:KU1y) föreslog utskottet att finansutskottet skulle tillstyrka regeringens förslag om ram och avstyrka de motstående förslagen som lagts fram i fyra partimotioner (M, SD, V, KD). beslutade att tillstyrka regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 1, enligt vilket ramen för utgifterna för utgiftsområdet får uppgå till sammantaget 15 (bet. 2019/20:FiU1). behandlade finansutskottets betänkande och fastställde ramen för utgiftsområde 1 enligt finansutskottets förslag. Som framgått av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. Utskottet ställer sig bakom regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) respektive förslag till anslag inom utgiftsområde 1 . Utskottet ställer sig också bakom regeringens, riksdagsstyrelsens och förslag till bemyndiganden och riksdagsstyrelsens förslag till godkännande av investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag. Vidare tillstyrker utskottet ombudsmäns (JO) förslag om att myndigheten får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i verksamheten. Detta innebär att utskottet tillstyrker förslagen i budgetpropositionen för utgiftsområde 1 och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om organisation. I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 24 föreslås att regeringen inrättar en post som ensamhetsminister. Även i motion 2019/20:2784 av (KD) föreslås att det tillsätts en ensamhetsminister. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2019/20:2737 yrkande 4 att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och återigen ska bli myndigheter under Försvarsdepartementet. I kommittémotion 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 34 föreslås att funktionshindersperspektivet stärks inom alla politikområden genom att säkerställa att statsråd för olika departement tar ansvar för frågorna samt låter perspektivet reflekteras i samtliga politiska beslut. Utskottet har tidigare behandlat motioner om organisation och frågor som hänger samman med denna. Senast vid budgetbehandlingen framhöll utskottet liksom tidigare att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisation och avstyrkte motionsyrkanden om departementsindelningen (bet. 2017/18:KU1). Utskottet anser inte att har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisation eller departementens ansvarsområden. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utrikesförvaltningens organisation m.m. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V) och 3 (KD). I ett antal motioner föreslås att i flyttas från till . Detta föreslås i motion 2019/20:14 av (SD), motion 2019/20:40 av (KD), motion 2019/20:48 av (KD), motion 2019/20:77 av (SD), motion 2019/20:228 av (SD) yrkande 2, kommittémotion 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkande 7 och motion 2019/20:2785 av (KD) yrkande 1. I kommittémotion 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att upprättar en ambassad i Somalilands huvudstad med ansvar för såväl som Somaliland. I motion 2019/20:2264 av (M) föreslås ett utökat samarbete mellan , och när det gäller ambassader, representationer, delegationer och konsulat. I kommittémotion 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att regeringen uppgraderar det svenska generalkonsulatet i till i . I motion 2019/20:720 av (SD) yrkande 1 begärs att det ställs krav på en löpande och mer transparent redovisning av oegentligheter som anmäls vid utlandsmyndigheterna. I partimotion 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås att regeringen ger svenska ambassaden i i uppdrag att bevaka politiskt motiverade rättsprocesser och närvara vid rättegångar mot forskare och aktivister som t.ex. . (KD) föreslår i motion 2019/20:38 yrkande 1 att ska öka kunskapen om religionsfrihetsfrågor hos sin personal. Ambassaderna bör enligt motionären ha grundläggande kunskaper om tro och religion samt om hur kristna förföljs på grund av sin tro. I motion 2019/20:131 av (KD) yrkande 4 föreslås att den särskilda ambassadör mot människohandel och prostitution som finns på även får i uppdrag att bevaka kopplingen mellan pornografi och människohandel och prostitution. I kommittémotion 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 35 begärs att man ger i uppdrag åt en särskild ambassadör att verka för att respekten för religionsfriheten stärks i olika länder. m.fl. (KD) föreslår också i kommittémotion 2019/20:3157 yrkande 14 att alla diplomater ska ha genomgått utbildning i frågor som rör religionsfrihet. I sitt yttrande, som finns som bilaga 4 i betänkandet, anför utrikesutskottet att ett flertal motionsyrkanden rör flytt av ambassader, uppgradering av generalkonsulat till ambassader eller upprättande av ambassader (yttr. 2019/20:UU1y). Det finns vidare motionsyrkanden som rör uppdragsbeskrivningar för ambassadörer för vissa tematiska frågor, vidareutbildning av diplomatisk personal eller uppdrag till enskilda ambassader att agera i vissa frågor. Med hänvisning till dessa motionsyrkanden vill utrikesutskottet i likhet med tidigare yttranden till om utgiftsområde 1 påminna om att det enligt regeringsformen är regeringen, eller de myndigheter som ligger under regeringen, som beslutar om och utrikesförvaltningens organisation och fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen. Detta bör enligt utrikesutskottet även inbegripa hur utrikesförvaltningen organiserar sitt arbete. Det ligger dock på regeringen att löpande samråda med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. internationella relationer påverkas t.ex. av om en utlandsmyndighet öppnas eller stängs. Sådana beslut bör därför vara långsiktiga och bygga på väl förankrade strategier. I enlighet med detta anser utrikesutskottet att regeringen bör återkomma till när det finns information om eventuella förändringar i utrikesförvaltningen. En motion framhåller vikten av ett utökat samarbete mellan , och när det gäller ambassader, representationer, delegationer och konsulat. konstaterar att det vid ett tjugotal utlandsmyndigheter finns någon form av nordisk samlokalisering och att det finns en dialog mellan de nordiska utrikesförvaltningarna om ytterligare samverkan. En löpande och mer transparent redovisning av anmälda oegentligheter vid utlandsmyndigheter föreslås i en motion. vill i likhet med i sitt yttrande 2018/19:UU1y understryka vikten av att utlandsmyndigheterna i sin migrationsverksamhet har ett betryggande och ändamålsenligt skydd mot oegentligheter. anser att bör avstyrka de aktuella motionerna. har avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikes-representationen på den grunden att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om utrikesförvaltningens organisation (bet. 2018/19:KU28). Utskottet anförde att det såg positivt på ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna om ambassader och annan utrikesrepresentation, men ansåg liksom tidigare att det var en uppgift för regeringen att avgöra frågor om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. respektive och Liberalerna reserverade sig till förmån för flytt av ambassader. Utskottet anser liksom tidigare att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar i övrigt inom utrikesrepresentationen. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. I redogörelse /19:RS1 årsredovisning för lämnas en redovisning av verksamhet under med uppgifter bl.a. om organisation och personal. är förvaltningsmyndighet och har till uppgift att stödja arbete. Förvaltningen ska se till att kammaren, utskotten, , övriga riksdagsorgan och ledamöterna får det stöd och den service de behöver. ska också informera allmänheten om arbete och om EU-frågor samt handlägga ärenden som rör internationella kontakter. Dessutom ansvarar förvaltningen för att vårda byggnader och samlingar samt för myndighets- och förvaltningsuppgifter. uppdrag är att skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att • svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m.