bet · H601SfU26 · 2019-06-13 00:00:00 — I propositionen med förslag till tillfälliga lagen anges att regeringen när lagen har varit i kraft , , kommer att bedöma behovet av att lagen gäller även av giltighetstiden. Någon sådan bedömning gjordes dock aldrig. Inte heller nu har någon utvärdering av lagen gjorts. Det saknas belägg för att lagens syften att minska antalet asylsökande och skapa ett ”andrum” för asylmottagande har uppnåtts. Dessutom är lagen otydlig och ansvaret flyttas från lagstiftaren till tillämparen, som måste tolka bl.a. konventionsåtaganden. Lagen har som exempel skapat familjesplittring, och barn med uppgivenhetssyndrom, s.k. apatiska barn, har fått mycket svårt att få uppehållstillstånd. Inför det nu aktuella förslaget var remisstiden mycket kort, men kritiken trots det omfattande. Propositionen bör därför avslås. Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m., punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , dels ändring i samma lag i de delar det avser 6, 10, och 16 i §§ och antar förslaget i övrigt. b) avslår regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, 2. lag om ändring i lagen (2017:354) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, 3. lag om ändring i lagen (2017:355) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, 4. lag om ändring i lagen (2018:755) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, 5. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 6. lag om ändring i lagen (2017:356) om ändring i utlänningslagen (2005:716). c) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om uppehållstillstånd för gymnasiestudier och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 1, bifaller delvis proposition 2018/19:128 punkt 1 och motionerna 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 2 och avslår proposition 2018/19:128 punkterna 2–7. Regeringen föreslår att rätten till familjeåterförening ska utökas till att gälla även den som har tidsbegränsat uppehållstånd som alternativt skyddsbehövande enligt tillfälliga lagen. En utökad rätt till familjeåterförening kommer dock att innebära fler asylsökande och fler anhöriga till före detta asylsökande i samt ge ett budskap till omvärlden om att återgår till en mer generös migrationspolitik. Mot bakgrund av det stora flyktingmottagande har haft, nivåerna på nuvarande mottagande och de omfattande integrationsproblemen bör förslaget till utökad rätt till familjeåterförening avslås. Även regeringens förslag till ändringar som avser bestämmelser om uppehållstillstånd för gymnasiestudier bör avslås. En individuell prövning av den enskildes skyddsskäl utgör grunden för en rättssäker asylprocess och skänker legitimitet till enskilda beslut. Det är skyddsskälen som avgör rätten till asyl, och individens skyddsskäl ska alltid ligga till grund för att bevilja uppehållstillstånd i ett asylärende. Att en utlänning studerar eller har för avsikt att studera på gymnasiet, eller söker arbete i anslutning till färdiga studier, ska däremot inte utgöra grund för asyl. Bestämmelserna om uppehållstillstånd för gymnasiestudier lägger även ett orimligt ansvar på lärare och annan skolpersonal när det gäller om uppehållstillstånd ska beviljas eller inte. De ökar även incitamenten att söka asyl utan att ha asylskäl. Regeringen bör därför återkomma till med förslag som innebär att det inte ska vara möjligt att få längre uppehållstillstånd för studier, rätt till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, rätt till uppehållstillstånd för fortsatta studier och rätt till uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. och ömmande omständigheter, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3106 av m.fl. (V) yrkandena 2–9. Om tillfälliga lagen förlängs bör regeringen återkomma med förslag som förbättrar lagstiftningen och mildrar de konsekvenser som lagen i sin nuvarande utformning får för vissa människor. Inledningsvis bör rekvisitet ”välgrundade utsikter till permanent uppehållstillstånd” i bestämmelsen om rätt till familjeåterförening tas bort. Det finns en risk för att rekvisitet kommer att tillämpas olika för flyktingar och alternativt skyddsbehövande och att de senare inte ges samma rätt till återförening. Rätten till familjeåterförening ska gälla alla som beviljas asyl i , t.ex. även dem som efter att tillfälliga lagen trätt i kraft fått uppehållstillstånd som övriga skyddsbehövande, på grund av verkställighetshinder eller synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter. Kretsen som kan beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning bör utökas i enlighet med utlänningslagens bestämmelser. De nuvarande reglerna innebär bl.a. att en person som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande inte kan beviljas uppehållstillstånd. Detta slår särskilt hårt mot dem som inte kan realisera relationen i hemlandet, t.ex. dem i samkönade relationer eller relationer som förhindrats av familjen. Vidare bör den som har uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande och som har fyllt under asylprocessen ha rätt till familjeåterförening som om han eller hon vore underårig, förutsatt att ansökan görs efter att uppehållstillstånd beviljades eller från lagens ikraftträdande. Även om rätten till återförening utökas har dessa personer gått miste om möjligheten att återförenas med kärnfamiljen eftersom de har hunnit fylla . har också i dom C-550/16 slagit fast att en person som har fyllt under asylprocessen har rätt till familjeåterförening som om han eller hon vore underårig, förutsatt att ansökan görs efter att uppehållstillstånd beviljades. Vidare ska bestämmelsen i 5 kap. 16 § UtlL som ger skydd för våldsutsatta vid anhöriginvandring återinföras och tillämpas oavsett den anhöriges status. Åldersgränsen för rätt till familjeåterförening för make, maka och sambo ska ändras till . 21-årsgränsen i tillfälliga lagen grundar sig på familjeåterföreningsdirektivet där 21-årsgränsen syftar till att garantera en bättre integration och förhindra tvångsäktenskap. Regeringens syfte, att begränsa antalet asylsökande, kan knappast uppnås i högre grad genom bestämmelsen, och gränsen motiveras på andra grunder än dem som direktivet föreskriver. Vidare bör försörjningskravet vid familjeåterförening tas bort. Över 15 100 ansökningar om familjeåterförening har avslagits, och föräldrar har tvingats välja vilket av deras barn som ska få komma till . Kravet drabbar även svenska medborgare som vill leva med sin familj, och det slår hårt mot dem som inte kan arbeta, t.ex. pensionärer och personer med funktionsnedsättning. Om försörjningsförmågan begränsas på grund av omständigheter utanför personens kontroll kan det utgöra indirekt diskriminering. Utlänningslagens bestämmelse om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter bör vidare återinföras. Regeringen ansåg att det var tillräckligt att portalparagrafen 1 kap. 10 § UtlL om barnets bästa kvarstod för att värna ensamkommande barns situation, vilket är märkligt då bristen på tillämpning av den paragrafen motiverade införandet av regeln om särskilt ömmande omständigheter för barn. Nuvarande ordning är även svårbegriplig då blir svensk lag . När det gäller utlänningslagens bestämmelse om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter finns upparbetad praxis och lagkommentarer som klargör för rättstillämparen hur ärenden ska avgöras. I den tillfälliga lagen finns ingen närmare vägledning, vilket riskerar att leda till godtyckliga bedömningar och bristande rättssäkerhet. Varaktigt bosatta, punkt 4 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 3. Enligt bestämmelser har en tredjelandsmedborgare rätt till ställning som varaktigt bosatt bosättning i en medlemsstat. Detta innebär rätt dels till fri rörlighet inom EU, dels till permanent uppehållstillstånd. I europeisk rätt ges personer med behov av tillfälligt skydd normalt sett inte ställning som varaktigt bosatt, men eftersom gav alla skyddsbehövande permanent uppehållstillstånd innan tillfälliga lagen trädde i kraft saknades det behov av att reglera rätten i svensk lag. innebär rätten dock ett kryphål, eftersom huvudregeln är tidsbegränsat uppehållstillstånd för skyddsbehövande. Utlänningar som fått tidsbegränsat uppehållstillstånd kan senare få permanent uppehållstillstånd efter att ha blivit varaktigt bosatt. Det blir avsevärt enklare att få permanent uppehållstillstånd som varaktigt bosatt än med stöd av tillfälliga lagen. Att utlänningen ska ha bott i gör det troligt att de första ärendena blir aktuella . nämner i sitt remissvar att en inte obetydlig andel av de som har fått tidsbegränsade uppehållstillstånd som flyktingar eller alternativt skyddsbehövande kommer att uppfylla förutsättningarna för att beviljas ställning som varaktigt bosatt och därmed beviljas permanent uppehållstillstånd för lagens förlängda giltighetstid. Av stor vikt är också att möjligheten att beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning till en skyddsbehövande i beror på huruvida denne har ”välgrundade utsikter att beviljas ett permanent uppehållstillstånd”. I och med möjligheten att få uppehållstillstånd som varaktigt bosatt kommer fler skyddsbehövande att anses ha ”välgrundade utsikter” och därmed rätt till familjeåterförening. Det hela undergräver avsikten med tillfälliga lagen. Det finns en tydlig möjlighet i unionslagstiftningen att undanta utlänningar som fått tillfälligt skydd från reglerna om varaktigt bosatt. Konsekvensanalys, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 3. I propositionen saknas en redovisning av vilka konsekvenserna blir av regeringens lagförslag jämfört med om tillfälliga lagen hade förlängts utan ändringar. Regeringen redovisar enbart konsekvenserna i förhållande till om den tillfälliga lagen hade upphört att gälla, varvid en återgång hade skett till de regler som gällde före tillfälliga lagen, dvs. Detta är en allvarlig brist. Av analyser gjorda av framgår att utvidgningen vad gäller familjeåterförening kommer att leda till fler asylsökande och fler anhöriga. Konsekvenserna av detta kommer att påverka en rad samhällsområden på såväl kort som lång sikt. Det gäller bl.a. för behovet av bostäder, skolplatser, hälso- och sjukvård samt för kommunernas ekonomi. Regeringen redovisar inte ens en beräkning av hur stor ökning av antalet asylsökande och av antalet beviljade uppehållstillstånd till anhöriga som förslaget kan antas medföra. har i granskningsrapporten inför migrationspolitiska beslut (RiR 2017:25) pekat på att endast ett fåtal av de granskade propositionerna och beredningsunderlagen redovisar konsekvenser på ett sätt som motsvarar kraven i gällande styrdokument, vilket leder till flera nackdelar. rekommenderade att säkerställer att konsekvensanalyser tas fram i enlighet med kraven i gällande styrdokument och att kvaliteten i analyserna utvecklas. Trots denna kritik lägger regeringen nu på nytt fram en proposition med bristfälliga analyser. Konsekvensanalysen i lagförslaget måste kompletteras med en ny analys av god kvalitet, vilken regeringen måste återkomma med . Ny tillfällig lag på miniminivå, punkt 6 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 5. För att en grundlig utredning av migrationspolitiken ska hinna beredas och genomföras behöver tillfälliga lagen förlängas. Svensk asylpolitik bör emellertid genom detta ärende hållas så stram som möjligt fram till dess att ett väl utrett och sammanhängande förslag kan antas. För att garantera en asyllagstiftning på verklig miniminivå bör regeringen återkomma med ett förslag till en ny tillfällig lag, som ersätter tillfälliga lagen. Denna lag bör konstatera att asyl endast beviljas den som med konkret hänvisning till internationella och bindande avtal kan visa skyldighet att bevilja asyl. På så sätt säkerställs att inga utvidgningar av asylrätten som införts utan faktiska krav kommer att gälla fortsättningsvis. En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:3107 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:3110 av m.fl. (KD). behöver en bred översyn som tar ett helhetsgrepp om den svenska migrationspolitiken. Det måste vara slut med att lappa och laga ett i grunden dysfunktionellt system, vilket de aktuella lagförslagen är ännu ett exempel på. I det s.k. januariavtalet anges att en parlamentarisk kommitté ska göra upp om den framtida migrationspolitiken. Det har gått över sedan avtalet offentliggjordes, men fortfarande har ingen utredning tillsatts och inga direktiv har presenterats. För att klara integrationen måste migrationspolitiken vara stram . Det är av stor vikt att få en permanent migrationslagstiftning med en stram inriktning på plats . Den parlamentariska utredningen måste därför tillsättas omgående. Utredningen bör omfatta centrala frågor som återvändande, medborgarskap, familjeåterförening och kvalificering till välfärden. Ett fungerande återvändande är helt avgörande för den svenska migrationspolitikens långsiktiga trovärdighet. Därtill behövs en ny medborgarskapslagstiftning, som motsvarar det som gäller i jämförbara länder. Vidare bör de som kommer till i högre grad stegvis få rätt till olika bidrag och sociala förmåner, i takt med att de jobbar, betalar skatt och blir svenska medborgare. Kopplingen mellan migration, integration och de svenska välfärdssystemen måste därmed bli starkare. Det bör ligga i den parlamentariska utredningens uppdrag att löpande lägga fram delbetänkanden för att gå fram med särskilt brådskande frågor i ett snabbare tempo. En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning, punkt 7 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:3107 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:3110 av m.fl. (KD). Hanteringen av tillfälliga lagen och konsekvenserna av den tidigare migrationspolitiken visar vad som sker då migrationslagstiftningen formas bit för bit, med ständiga tillskott och undantag samt utan ordentlig beredning. har i en granskning av migrationspolitiska beslut bl.a. visat på brister när det gäller konsekvensanalyser, i den mån sådana alls har gjorts. Även utan tillfälliga lagen utgör lagstiftningen på området ett förvirrande lapptäcke. All migrationslagstiftning bör genomgå en grundlig, samlad genomarbetning. Eftersom regeringen snarare har aviserat ytterligare påskyndade och begränsade utredningar bör ge regeringen till känna en önskan om en bred, grundlig utredning av migrationspolitiken i sin helhet. En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3110 av m.fl. (KD) och 2018/19:3107 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 4. En parlamentarisk kommitté bör tillsättas för att utforma den framtida migrationspolitiken. Uppdraget ska vara att ta ett helhetsgrepp om migrationspolitiken för att möjliggöra ett långsiktigt hållbart regelverk. ska beaktas, och tidsbegränsat uppehållstillstånd med rätt till familjeåterförening bör vara huvudregel. Möjligheten att införa en humanitär skyddsgrund liknande bestämmelsen om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter bör också utredas. En parlamentarisk kommitté för en framtida migrationslagstiftning, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3107 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:3108 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:3109 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:3110 av m.fl. (KD). De tvära måste upphöra. Vad behöver är en långsiktig och hållbar migrationspolitik. Det går inte att gå tillbaka till det tidigare regelverket, utan det behövs en uppdaterad asyllagstiftning som bygger på humanism och realism. Vårt asylsystem ska vara rättssäkert och bygga på individuell prövning, dvs. rätten att få sin sak prövad av myndighet och domstol. De som har asylskäl ska få stanna medan de som saknar asylskäl måste lämna landet. Fokus ska ligga på att hjälpa personer som har skyddsskäl. har rättsosäkra och krångliga regler införts som också kritiserats kraftigt av tunga remissinstanser. En särskild grupp som har saknat skyddsskäl och fått avslag – ofta i flera instanser – har valts ut framför andra och fått en ny möjlighet till uppehållstillstånd. Konsekvenserna av den förda politiken är att många unga lever i utsatthet utan vare sig försörjning eller bostad. Den individuella asylrätten måste värnas, där individens skyddsskäl ska vara den bärande principen för svensk asyllagstiftning, inte gymnasiestudier eller långa handläggningstider. Långsiktighet och blocköverskridande överenskommelser om framtidens migrationspolitik behövs. Denna utgångspunkt måste vara vägledande för den asyllagstiftning på humanitär grund som behöver komma på plats efter att den tillfälliga lagen har löpt ut och efter att den parlamentariska kommittén har avslutat sitt arbete. Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m., punkt 2 (SD) (SD), i (SD) och (SD) anför: Vi anser att regeringens hantering av tillfälliga lagen och dess förlängning förtjänar skarp kritik i många hänseenden. Av vår motion framgår, utöver synpunkterna i sak, att vi instämmer i det som Lagrådet noterat gällande bristfällig beredning. Kritik gällande beredningen har genomgående upprepats vid såväl det ursprungliga framtagandet av den tillfälliga lagen som vid senare förändringar av densamma. Eftersom vi endast anser att det var motiverat med en förkortad beredning då lagen antogs, samt då vi motsatt oss de senare förändringarna gällande bl.a. uppehållstillstånd för gymnasiestudier, valde vi att nu i vår följdmotion yrka på en förlängning av lagen enbart avseende de delar som ingick i det ursprungliga förslaget till tillfällig lag. Under beredningen i utskottet har det framkommit svårigheter att i en reservation framställa ett sådant skarpt yrkande. Detta sammantaget med att regeringen har lämnat propositionen om en förlängning så sent att det varken finns tid eller möjlighet för regeringen att, innan tillfälliga lagen löper ut , återkomma till med ett förslag i enlighet med ett tillkännagivande som skulle motsvara vårt skarpa yrkande, dvs. en förlängning av lagen utan bestämmelserna om uppehållstillstånd för gymnasiestudier, gör att vi väljer att stå fast vid yrkandet. Det bör noteras att ett yrkande om avslag på propositionen skulle innebära en återgång till utlänningslagens regler helt utan de begränsningar som den tillfälliga lagen innebär. I den uppkomna situationen väljer vi således att avstå från att reservera oss under denna punkt då detta skulle medföra att vårt förslag ändras från ett skarpt lagförslag om förlängning av lagen i dess ursprungliga form till ett tillkännagivande som i praktiken inte kommer att kunna hanteras sett till tillfälliga lagens upphörande. Vi anser att det bör vara kammaren som ytterst prövar frågan om i vilken lydelse lagen bör förlängas varför vi under ärendets behandling i kammaren kommer att yrka på motion 2018/19:3108 yrkandena 1 och 2. Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m., punkt 2 (C) (C) anför: har tillsammans med Socialdemokraterna, ingått en sakpolitisk överenskommelse av vilken det framgår att en parlamentarisk kommitté om den framtida migrationspolitiken ska tillsättas. Jag och mitt parti kommer noggrant att följa det pågående arbetet och inom ramen för överenskommelsen verka för att våra förslag genomförs. Förlängning och ändring av tillfälliga lagen m.m., punkt 2 (L) (L) anför: Liberalerna har tillsammans med Socialdemokraterna, ingått en sakpolitisk överenskommelse av vilken det framgår att en parlamentarisk kommitté om den framtida migrationspolitiken ska tillsättas. Jag och mitt parti kommer noggrant att följa det pågående arbetet och inom ramen för överenskommelsen verka för att våra förslag genomförs. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:128 Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i : 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , dels ändring i samma lag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:354) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:355) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:755) om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:356) om ändring i utlänningslagen (2005:716). 2018/19:3106 av m.fl. (V): 1.Riksdagen avslår proposition 2018/19:128 Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rekvisitet ”välgrundade utsikter till permanent uppehållstillstånd” i bestämmelsen om rätt till familjeåterförening ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till familjeåterförening ska gälla alla som beviljas asyl i , och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kretsen som kan beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning bör utökas i enlighet med utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som fyllt under asylprocessen ska ha rätt till familjeåterförening som om hen vore underårig, förutsatt att ansökan görs efter att uppehållstillståndet beviljades eller efter lagens ikraftträdande för gruppen som beskrivs i motionen, och tillkännager detta för regeringen.