bet · H601MJU8 · 2019-02-28 00:00:00 — Jämför reservation 29 (V). I kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 18 anförs att måste fortsätta att värna den nationella beslutanderätten när det gäller skogspolitiken och att bör fortsätta att aktivt arbeta med subsidiaritetsprövningar för att säkerställa rätten till självbestämmande i skogsfrågor. Enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 63 har en fungerande och ansvarsfull modell som bygger på hänsyn till både miljö och produktion. EU ska inte på detaljnivå bestämma hur ska bedriva sitt skogsbruk. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 61 ska motsätta sig en gemensam skogspolitik inom EU och enligt kommittémotion 2018/19:2888 av m.fl. (M) ligger ansvaret för skogspolitiken hos de enskilda medlemsstaterna och det är av största vikt att slår vakt om självbestämmandet över skogen. I motion 2018/19:2585 av (M) anförs att möjligheterna till en gemensam nordisk linje för de nordiska skogsnäringarna bör ses över. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) anför regeringen att den värnar det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. Nya EU-initiativ, såsom förslag för genomförandet av EU:s klimat- och energiramverk , analyseras enligt regeringen noggrant ur detta perspektiv. beslutade regeringen om en strategi för nationella skogsprogram. Regeringen understryker att vid arbetet med det nationella skogsprogrammet har haft ett gott erfarenhetsutbyte med framför allt . Inspiration och lärdomar har även hämtats från andra jämförbara länder som har skogsprogram. Regeringen konstaterar i strategin att det inte finns någon specifik rättslig grund för en gemensam skogspolitik i EU men däremot många frivilliga EU-strategier och ett antal EU-rättsakter med bäring på skog, skogsbruk och skogsnäring. Regeringen nämner även att har tillkännagett för regeringen att regeringen även fortsättningsvis ska värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor i samband med arbetet med (bet. 2015/16: MJU10). Regeringen anser att skogspolitik faller under nationell kompetens och i övrigt, där använder sin initiativrätt, måste subsidiaritetsprincipen tas i beaktande. Regeringens position är att skogspolitik inte ska vara ett gemensamt politikområde. EU:s insatser på skogsområdet bör även fortsättningsvis vara begränsade. Enligt strategin värnar därför regeringen det nationella självbestämmandet över skogsfrågor inom EU-samarbetet. Som nämns i regeringens strategi för det nationella skogsprogrammet har frågan om det nationella självbestämmandet i skogsfrågor tidigare varit uppe till behandling i utskottet. I likhet med regeringen ansåg utskottet att det nationella självbestämmandet i skogsfrågor bör värnas. Utskottet konstaterade även att det i det svenska programmet för ordförandeskapet i 2018 bl.a. anfördes att ett nordiskt samarbete behövs för att i EU och andra internationella sammanhang vinna gehör för att ett hållbart skogsbruk är förenligt med biologisk mångfald, rekreation och god användning av skogsråvara. var ordförande i och det svenska ordförandeskapsprogrammet hade , innovativt och tryggt . I programmet anförs bl.a. att ett långsiktigt, lönsamt och miljömässigt hållbart skogsbruk är positivt för klimatet, en levande landsbygd och en växande cirkulär och biobaserad ekonomi. Det finns även en nordisk färdplan, , som driver på skogssamarbetet. Programmet betonar också att ett nordiskt samarbete behövs för att i EU och andra internationella sammanhang vinna gehör för att ett hållbart skogsbruk är förenligt med biologisk mångfald, rekreation och god användning av skogsråvara. Utskottet noterar att det råder en bred enighet i utskottet om vikten av ett aktivt arbete för att värna det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. Utskottet välkomnar att regeringen delar denna bedömning och att regeringen granskar nya EU-initiativ ur detta perspektiv. har en fungerande och ansvarsfull modell för skogsbruk som bygger på att vi tar hänsyn till både miljö och produktion. Utskottet vill understryka att ett långsiktigt, lönsamt och miljömässigt hållbart skogsbruk i enlighet med vår svenska modell är positivt för klimatet, en levande landsbygd och en växande cirkulär och biobaserad ekonomi. Ett hållbart och lönsamt skogsbruk med miljöhänsyn bidrar även till den gröna infrastruktur som förbinder skyddade områden med varandra. Utskottet välkomnar även att regeringen betonar det nordiska samarbetet där länderna gemensamt skapar förståelse på EU-nivå för skogspolitikens jämbördiga mål om brukande och bevarande. Utskottet kan dock konstatera att EU-samarbetet rymmer flera processer som, direkt eller indirekt, kan medföra konsekvenser för skog, skogsbruk och skogsnäring. Det är mot denna bakgrund angeläget att regeringen även fortsättningsvis tydligt värnar det nationella självbestämmandet över skogsfrågor inom EU-samarbetet. Regeringen behöver i EU och andra internationella sammanhang arbeta för att vinna gehör för att hållbart svenskt skogsbruk är förenligt med biologisk mångfald, rekreation och god användning av skogsråvara. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 2018/19:1281 (SD) yrkande 18, 2018/19:2425 (C) yrkande 63, 2018/19:2736 (KD) yrkande 61 och 2018/19:2888 (M) yrkande 4. Motion 2018/19:2585 (M) yrkande 1 avstyrks. Vi anser att staten bör se de privata skogsägarna som medspelare snarare än som motspelare. Ofta är det just genom de enskilda skogsägarnas långsiktiga förvaltarskap som höga naturvärden skapats och bibehållits. Frivilliga avsättningar ska även vara huvudinriktningen för skydd av skog och ingen avverkning av skog ska kunna stoppas utan att man som skogsägare får full ekonomisk kompensation. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att en utredning om att stärka äganderätten i skogsbruket ska tillsättas. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utred äganderätten, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:419 av (KD), 2018/19:1459 av (M) och 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi anser att äganderätten är grundläggande för all skogsproduktion. Äganderätten är dessutom en mänsklig rättighet, som skyddas av både regeringsformen och . En stark äganderätt som omfattar rätten att bruka den mark man äger och principen om frihet under ansvar krävs för att de svenska skogsbrukarna ska ha goda möjligheter att driva och utveckla sin verksamhet. Vi vill därför tillsätta en äganderättsutredning, med särskilt fokus på de gröna näringarna. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utred äganderätten, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:419 av (KD) och 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:1459 av (M) och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi anser att staten bör se de privata skogsägarna som medspelare snarare än som motspelare. Ofta är det just genom de enskilda skogsägarnas långsiktiga förvaltarskap som höga naturvärden skapats och bibehållits. straffas den som har skog med höga naturvärden. Frivilliga avsättningar ska även vara huvudinriktningen för skydd av värdefull skog. Ingen avverkning av skog ska kunna stoppas utan att man som skogsägare får full ekonomisk kompensation. Mot bakgrund av ovanstående behöver en utredning tillsättas om att stärka äganderätten i skogsbruket. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ägande- och brukanderätt, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2018/19:3011 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:1333 av (M) yrkande 3, 2018/19:1602 av i (M), 2018/19:1705 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 1, 64 och 72 samt 2018/19:2864 av och (båda C) yrkande 1. Vi anser att äganderätten är av fundamental vikt för skogsbruket. För att kunna utveckla de gröna näringarna måste äganderätten tas i beaktande och respekteras vid myndighetsbeslut. har dock myndigheter beslutat om tvingande avsättningar och inskränkningar, som lett till ekonomiska konsekvenser när markägaren kan använda sin mark trots att äganderätten är inskriven i grundlag, i och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Vi anser därför att åtgärder för att stärka äganderätten behöver vidtas, skogsägare som stoppas från att bruka sin mark ska ges ersättning. Skyddet av värdefull skog måste ske på ett rättssäkert sätt och äganderätten måste respekteras. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skogsvårdslagstiftningen, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 12 samt 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 6. Med anledning av den pågående översynen av skogsvårdslagen anser att utgångspunkten bör vara att skogsägaren ska ha fortsatt lagstadgat ansvar och kontroll över sin fastighet. Skogsägarnas intressen ska tillvaratas och den rättsliga prövningen för markägare vid restriktioner och begränsningar i markanvändning ska förenklas. All lagstiftning som avser begränsningar av en enskild markägares brukande måste förenas med en snabb och rimlig ersättning. har vi en situation där en markägare kan hindras att avverka utan att få ersättning för resulterande intäktsbortfall. Den enskilde skogsägaren kan enligt nuvarande ordning även finna det svårt att överklaga eller ifrågasätta myndighetsbeslut. Det vill vi ändra på genom att möjliggöra och förenkla rättslig prövning för markägare vid restriktioner och begränsningar i markanvändning på grund av områdesskydd. Vi anser att den bästa skogspolitiken uppnås genom frivillighet och kunskap snarare än genom detaljstyrande lagar och regleringar. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skogsvårdslagstiftningen, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 6 samt 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 12. Med anledning av den pågående översynen av skogsvårdslagen anser att miljöhänsynen ska stärkas genom att effektiva sanktionsmöjligheter införs för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen. När det gäller naturvård saknas i mycket stor utsträckning sanktionsmöjligheter i skogsvårdslagen. Undersökningar gjorda av visar att andelen avverkningar med påverkan på hänsynskrävande biotoper uppgår till /13–2014/15. Miljöhänsynen behöver därför stärkas genom att effektiva sanktionsmöjligheter införs. Skogsvårdslagen har även brister i hänsynen till sociala värden. är lagstiftningen och målsättningar otydliga när det gäller skogens sociala värden. Lagstiftningen bör därför ändras så att skogar med särskilt höga värden för rekreation och friluftsliv ska bli föremål för avverkningsansökan och därmed kunna undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden. sker även avverkning av skogar med höga befintliga naturvärden, s.k. värdekärnor, trots att det råder stor brist på dessa naturmiljöer för en mängd hotade växt- och djurarter. Dessa skogar har ofta hög variation och är ofta naturskogsartade. Regeringen bör därför skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Omställning av jordbruksmark till skogsmark, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 15. krävs tillstånd för att plantera skog på jordbruksmark. Att få ett tillstånd kan ta . anser att 8 månader och ibland betydligt längre är en orimligt lång handläggningstid för att ta jordbruksmark ur produktion. anser att det är av stor vikt att onödig byråkrati undviks och att handläggningstiderna bör kunna kortas avsevärt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Definitioner av skyddad skog, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 6. En översyn av beräkningsgrunderna för skyddad skog bör genomföras. Exempelvis bör en jämförelse med andra länders beräkningsgrunder ingå samt möjligheten att räkna in impediment i den skyddade skogen. Det är också av stor vikt att behovet av ett starkt och livskraftigt skogsbruk tas i beaktande vid avsättning av skog. Majoriteten av avsättningarna sker i det små- och medelskaliga skogsbruket. Det är centralt att denna ordning med frihet under ansvar även fortsättningsvis utgör grunden för skydd av skog. Den svenska modellen med frihet under ansvar angrips dock ofta i debatten och inte sällan med koppling till Nagoyaprotokollet. av den svenska skogsmarken är undantagen från skogsbruk. För att skapa förutsägbarhet och långsiktiga regler bör det göras en översyn av beräknings-grunderna för måluppfyllnaden. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Definitioner av skyddad skog, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 5. påpekar att det finns behov av bättre statistik som tydligt visar hur mycket skog har som är skyddad, uppdelad på olika kategorier av formellt och informellt skyddad skog. Enligt måste dessa siffror innefatta även impediment och fjällnära skog för att internationella jämförelser ska vara möjliga. Regeringen bör därför tydligare fastställa vilken officiell ståndpunkt vi har kring definitionen och arealen av skyddad skog i . understryker vikten av att gemensamma definitioner fastläggs och används av berörda myndigheter. vill även understryka att arealmålen, totalt sett, rimligen är med råge uppfyllda, men att en utvärdering och korrektioner nu behöver göras. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Arealmål för skogsskydd, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5, 2018/19:2515 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:2745 av (MP) yrkande 3. anser att det behövs en löpande översyn av skyddade områden för att säkerställa att de skyddsåtgärder som vidtas också är effektiva. Detsamma gäller de skyddade områden som redan existerar. Varje krona som läggs på skydd måste ge så stor nytta som möjligt. Dessa områden måste regelbundet genomgå översyn i syfte att bedöma huruvida skyddet fortfarande kan anses som ändamålsenligt. Det ska också kunna innebära att skydd kan ändras och i vissa fall även upphävas ifall det kan anses ändamålsenligt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Arealmål för skogsskydd, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5 samt 2018/19:2515 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2745 av (MP) yrkande 3 och 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 6. anser att bör anta ett nytt etappmål för utökad areal skyddad skog för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar och åtaganden i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen. Enligt åsidosattes naturvårdshänsyn och vetenskapliga fakta till förmån för ekonomiska intressen när Miljömålsberedningen överlämnade sitt delbetänkande om skogen och en långsiktigt hållbar markanvändning. De nuvarande etappmålen om skydd av områden är därför otillräckliga när det gäller hur mycket ytterligare skog som behöver skyddas. Skogsbruk påverkar ofta förutsättningarna för den biologiska mångfalden och kulturmiljöer på ett negativt sätt, vilket även kan ge negativ inverkan på friluftsliv och rekreation. Tillgång till tätortsnära natur har en påverkan på folkhälsan, och regeringen bör därmed även ta fram etappmål för skydd av tätortsnära natur. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hyggesfritt skogsbruk, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:2745 av (MP) yrkande 4. Att öka inslaget av kontinuitetsskogsbruk kan ge vinster för både biologisk mångfald och klimatet samt stärka skogens sociala värden. Hyggesfritt skogsbruk kan vara ett alternativ i tätortsnära områden eller i skogar som är viktiga för besöksnäringen. I fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen och etappmålen 2015 konstateras om kalhyggesfritt skogsbruk att myndigheter bör arbeta med rådgivnings- och kunskapsinsatser i större omfattning och att regeringen bör ta ställning till om det krävs kompletterande styrmedel för att få till stånd en snabbare utveckling. anser därför att en nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekonomisk ersättning, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 65 och 70, 2018/19:2864 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkande 1. vill speciellt framhålla att i rapporten av värdefull skog betonade att ”markägarens rätt till intrångsersättning är grundlagsskyddad”. Bland annat med anledning av detta ställs höga krav på prioritering och att skyddade områden är av hög kvalitet. Konsekvenserna av detta konstaterande är otillräckligt analyserat i regeringens skrivelse. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Pågående markanvändning, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2515 av och (båda C) yrkande 1. rekommenderar att skogsbruk per automatik ska anses vara pågående markanvändning i skog, tills någon annan markanvändning formellt beslutats för den aktuella fastigheten eller delen av fastigheten, och att ersättning till ägaren i normalfallet då ska betalas. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Flexibla och effektiva skyddsformer, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3011 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 66, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 55, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 53, 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 7, 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5. har i rapporten 2018:17 redogjort för sin granskning av skyddet av värdefull skog. lyfter i skrivelsen fram att arbetet med skydd av skog har haft alltför stort fokus på arealmål och procentsatser på nationell nivå. menar att större fokus i stället bör läggas på funktion och kvalitet. konstaterar att det finns risk för att skyddet i vissa fall görs mer omfattande och dyrare än vad som krävs. Regeringen bör ta fasta på dessa slutsatser och steg måste tas för att säkerställa att skyddet av värdefull natur sker på ett kostnadseffektivt sätt. För att säkerställa att kostnadseffektiviteten i skyddet av värdefull skog ökar bör även en uppföljning av detta arbete göras . Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Flexibla och effektiva skyddsformer, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 7 samt 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 66, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 55, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 53, 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:3011 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. prioriterar skötsel av redan skyddade områden framför omfattande skydd av ytterligare arealer. Många naturreservat sköts inte i enlighet med sina skötselplaner och det finns då t.ex. ökad risk för att skadedjur sprider sig till intilliggande skogsfastigheter. Enligt bör huvudprincipen vara att tillämpa de två övergripande och jämställda skogspolitiska målen, produktionsmålet och miljömålet, på den stora majoriteten av skogsmarken, men med möjlighet att införa ökat skydd på vissa marker, exempelvis genom naturskyddsområden och mer intensiv odling på andra. Därmed kan skyddet av värdefull skog bli mer kostnadseffektivt i enlighet med förslag. anser även att ska ha ett övergripande myndighetsansvar i skogsfrågor och att medel för skydd av skog fördelas via . Ansvarsfördelningen mellan myndigheter och markägare ska även regleras enligt tydliga och opartiska lagar och regler. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Flexibla och effektiva skyddsformer, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 66, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 55, 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 7, 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:3011 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. anser att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning med uppdrag att ge förslag på en politik med positiva incitament till naturvårdshänsyn i skogsskötseln. Utredningen bör ta hänsyn till frågor som berör artskyddsförordningen, reglerna kring nyckelbiotoper och äganderättsfrågor i skogsbruket. Staten bör i de här frågorna se de privata skogsägarna som medspelare snarare än som motspelare. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Frivilliga avsättningar, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.