bet · H601AU8 · 2019-03-22 00:00:00 — anser att som myndighet har fungerat bristfälligt och bidragit till rättsosäkerhet inom sitt rättsområde då flertalet fall lösts genom förlikning i stället för att prövas rättsligt. I kommittémotion 2018/19:2372 föreslår att myndigheten läggs ned och att myndighetens förvaltningsanslag halveras för att påbörja nedläggningen. Vi saknar möjlighet att här reservera oss till förmån för förslaget eftersom detta behandlades av utskottet i samband med beredningen av budgetpropositionen . Vi står naturligtvis fortfarande bakom detta förslag och hänvisar till partiets ställningstagande i betänkande 2018/19:AU1. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:108 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetspolitiska mål och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvotering och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersrelaterat våld och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:218 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att låta införliva politisk åskådning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:490 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en vitbok om hur hbt-personer historiskt behandlats i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:492 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya MR-institutionen ska ta över DO:s främjande uppgifter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga DO:s enskilda fall på diskrimineringsjurister och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:504 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning som ska utreda omfattningen av det hedersrelaterade våld och förtryck som hbtq-personer i drabbas av och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:521 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning om hur ska få fler behöriga teckenspråkstolkar på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en eventuell löneökning för teckenspråkstolkar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att slopa avgiften för tolk för arbetsgivaren när man anställer en döv eller hörselskadad person med tolkbehov och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:580 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även inkludera begreppet politisk uppfattning som diskrimineringsgrund i den svenska lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:735 av m.fl. (SD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunernas ansvar att upprätthålla handlingsplaner och åtgärdsprogram för arbete mot hedersförtryck och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om länsstyrelsernas insatser för att motverka hedersrelaterat våld och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att bryta upp hederskulturens fäste i , såsom könssegregerad simundervisning, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en kriskommission mot diskriminering och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på höjda skadestånd i diskrimineringsmål och att arbetssökande som diskrimineras får rätt till skadestånd, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1045 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatta åtgärder mot mäns våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förstärka arbetet kring mänskliga rättigheter oberoende av kön och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1856 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1857 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att förbjuda kvotering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1917 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla beslut bör jämställdhetsprövas och analyseras utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2039 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en systematisk genomgång av anmälningar om åldersdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler kvinnor ska delta på EU:s arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att agera för att det oskäliga lönegapet mellan kvinnor och män ska minska och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2227 av m.fl. (V): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med fokus på att kartlägga våldsutsattheten för hbtq-personer samt återkomma med förslag på åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att hbtq-perspektivet finns med och att hbtq-personers behov beaktas i framtagandet av nationella strategier, handlingsplaner och andra åtgärder som syftar till att motverka våld i nära relationer, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2229 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur lagen om otillgänglighet som diskrimineringsgrund efterlevs och baserat på resultatet lämna rekommendationer på eventuella åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2235 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för genomförande av pedagogiskt arbete med utgångspunkt i den nya samtyckeslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2563 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2593 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetsintegrering som strategi och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om diskrimineringslagen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om integration som eget delmål inom jämställdhetspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2594 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersrelaterat våld och förtryck mot hbtq-personer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2597 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny nationell hbtq-strategi och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av diskrimineringslagen och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om diskrimineringsskyddet på EU-nivå för hbtq-personer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2743 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga ärenden som uppfyller DO:s kriterier för en rättslig prövning ska drivas av DO, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka de juridiska resurserna hos () och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att DO ska finnas representerad i alla större städer i , och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt DO att öka samverkan med de fackliga organisationerna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka det civila samhällets roll och resurser i att ge stöd och juridisk rådgivning till personer med icke-europeisk bakgrund, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att utveckla och effektivisera arbetet mot rasism och diskriminering riktad mot personer födda utanför och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2748 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera ett resurscentrum mot hedersrelaterat våld och förtryck i varje län och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att uppdrag rörande stöttning och kunskapsspridning har avsedd effekt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av diskrimineringslagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2813 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelbunden uppföljning av länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att i varje län identifiera kommuner som kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt att bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanenta nationella uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nationellt centrum för kvinnofrids verksamhet ska bedrivas vid fullskaligt och utan avbrott och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att genomföra en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att arbetet med jämställdhetsintegrering, könsuppdelad statistik och gender budgeting stärks och att myndigheter får jämställdhetsdirektiv, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) bör få långsiktiga förutsättningar och behålla sitt nationella uppdrag som kunskaps- och resurscentrum, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att genomföra kraftfulla åtgärder för jämställda löner och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2915 av m.fl. (KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser i den nationella handlingsplanen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder i syfte att motverka förtryck i hederns namn och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och permanenta den uppbyggda verksamheten mot hedersförtryck på och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2923 av m.fl. (L): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och intolerans och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om diskrimineringslagens tillämpning och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i diskrimineringslagen tydliggöra gränsen mellan religionsfrihet och likabehandling av kvinnor och män samt flickor och pojkar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2972 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2992 av m.fl. (KD): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2997 av m.fl. (KD): 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att kartlägga förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. Låt mig inledningsvis konstatera att självfallet står bakom samtliga våra reservationer men att jag särskilt vill yrka bifall till reservation nr 4 inför nästa veckas votering. Det kan inte ha undgått någon att det har stormat ordentligt i när det gäller jämställdhetspolitiken. Det kan inte ha undgått någon vilken av jämställdhetspolitiska krav som har förts fram i skenet av och till följd av metoo-rörelsen. Det är inte bara krav på ett mer jämställt samhälle som har förts fram, utan också krav på ett respektfullt bemötande oavsett kön och bakgrund i samhället. Detta är mycket välkommet och en ordentlig ögonöppnare för dem som inte har sett de problem vi står inför. Men det är också något som kräver att politikerna förmår att agera, leverera och faktiskt forma en politik för ett mer jämställt samhälle . Den jämställdhetspolitiska debatten och striden har såklart sett olika ut genom historia. generationer, framför allt kvinnorna, har slagits för rösträtt, rätt till utbildning och rätt att arbeta. är i mångt och mycket ett föregångsland, med mycket att vårda och mycket att fortsätta utveckla. Vi har ett mer eller mindre jämställt parlament och en snudd på helt jämställd regering, vilket vi har haft i flera omgångar. Vi saknar än så länge bara en kvinnlig statsminister. Vi ser hur svenska kvinnor vinner alltmer mark i toppositioner, som chefer och börs-vd:ar. Vi ser hur vi i vissa sektorer har helt jämställda löner och hur kvinnor i vissa sektorer till och med tjänar mer än män. är också ett av de länder i världen som har absolut starkast sysselsättning bland kvinnor. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Detta har gjorts möjligt genom en politik av olika kulörer genom historia. Man har både byggt en välfärd som gör det möjligt för kvinnor att arbeta och genomfört reformer som gör det möjligt för kvinnor att göra karriär. Ny forskning som bedrivits visar tydligt hur drar ifrån andra jämförbara länder när det gäller kvinnors löner och kvinnors möjlighet att göra karriär, baserat på marknadsekonomiska reformer som genomförts. Exempelvis RUT-tjänster frigör tid och möjliggör för fler kvinnor att göra karriär även om man fortfarande lever i ett delvis ojämställt land. Men det finns mycket kvar att göra och att prioritera. Vi ser också många nya problem växa fram. Vi ser en helt ny företeelse i , fru talman: har i vissa områden mer eller mindre reguljära moralpoliser, som reglerar kvinnors rörlighet och möjlighet att vara sig själva och uttrycka sig i det offentliga rummet. Vi ser i alltför många städer hur kvinnor inte vågar gå ut ensamma , hur man knyter näven i fickan runt nycklarna, håller telefonen i den andra och fejkar ett samtal för att våga gå hem. Medan jag som man väljer den kortaste vägen hem väljer man som kvinna den säkraste vägen. Och vi ser inte minst fortfarande ett stort problem i samhället med sexuella trakasserier. Normer måste fortsätta att förskjutas, men det krävs också ett faktiskt politiskt agerande som är kraftfullt. Polisen måste få befogenheter och resurser att bryta ned de problem vi ser. Är det då detta vi prioriterar i just nu? Nej, kanske inte. Min uppfattning, fru talman, är att regeringen är alldeles för besatt av jämställdhetsmyndigheter och kvotering, i stället för att ta itu med de stora och viktiga frågorna. Låt mig mer specifikt få djupdyka i några av de ärenden vi har att hantera . har utvecklat ett starkt arbete, med ett starkt engagemang runt om i vårt avlånga land, både för att bekämpa hedersförtryck och hedersrelaterat våld och för att stärka kvinnor i utsatta positioner som utsätts för våld i nära relationer genom att ge dem ett bättre stöd. i har bedrivit ett arbete med utgångspunkt i ett särskilt uppdrag mot just hedersrelaterat våld och förtryck. Vi moderater skulle vilja se att detta arbete blev permanent, vilket vi också har föreslagit. Men regeringen väljer tyvärr att skjuta detta , vilket vi tycker är mycket olyckligt. Det är en väl fungerande verksamhet som förtjänar att få ett permanent uppdrag för att kunna fortsätta utveckla detta till gagn för hela . Detsamma gäller Nationellt centrum för kvinnofrid i , fru talman, som utvecklat ett starkt arbete med kunskapsuppdrag, metodutveckling, utbildning, information, kunskapssammanställningar och analys av forskningsbehov, för att säkerställa ett mer effektivt och bättre arbete mot våld i nära relationer. När inrättades varnade vi för att arbetet vid Nationellt centrum för kvinnofrid riskerade att skadas, vilket vi också ser hända nu när delar av dessa ansvarsområden flyttats över till . Det är ingen hemlighet att och vissa andra partier inte ville se inrättas över huvud taget. Det är inte heller någon hemlighet att den budget som gick igenom, som lagts fram av och , också hade som ambition att avveckla . Vår uppfattning är fortfarande att det vore mycket bättre att prioritera arbetet på riktigt i stället för att bedriva detta i myndighetsform. Men det som framför allt oroar oss är att delar av det mycket viktiga arbete som bedrivs på Nationellt centrum för kvinnofrid naggas i kanten när det i stället samlas i . Vi önskar att man skulle renodla det uppdraget avsevärt för att garantera att de framsteg som ändå har gjorts också kan bevaras. Låt mig avslutningsvis kort beröra den diskrimineringslag som har haft . Med den höjdes ambitionerna kraftigt i svenskt anti-diskrimineringsarbete, men den har på nacken. Vår uppfattning är att vi skulle behöva göra en bred översyn av diskrimineringslagen och utreda om den faktiskt har gett de resultat som vi önskade. Det önskar vi också att denna kammare kan gå med på, fast vi inser att vi inte har majoritet just nu för det förslaget. Vi står, som sagt, bakom samtliga våra reservationer, men vi vill särskilt yrka bifall till reservation nr 4. Låt mig börja med att säga att vi i naturligtvis står bakom samtliga våra reservationer, men av respekt för allas tid kommer vi att yrka bifall endast till reservation nr 1 och reservation nr 10. publicerade SVT en dokumentär om den numera framlidna artisten och skådespelerskan . Många med mig blev oerhört upprörda över de uppgifter som kom fram i dokumentären och väldigt förskräckta över det fruktansvärda öde som gick till mötes. beskrivs i dokumentären som en person full av livskraft och som kunde sjunga högt och skratta högt - hon var liksom fullt ut. Sedan hände det som inte får hända men som ändå händer alltför ofta. träffade en gränslös man, en man som misshandlade både med ord och med slag och som var hänsynslös och grym. Det är en man som borde ha stoppats innan det var . fick betala med sitt liv, för hon utsattes för en man som åsamkade henne sådana skador att hon aldrig läkte. Tyvärr är inte fall unikt. Våld i nära relationer är långt ifrån ett nytt fenomen, och inte ens i det upplysta och jämställda landet är siffran noll. Bakom hemmets lyckta dörrar råder den bistra verkligheten, nämligen att våld i nära relationer är ett problem. Det är ett problem som skördar liv i . Det förvånar nog ingen här inne att det ofta är kvinnor som utsätts av män, men det förekommer naturligtvis våld även i andra konstellationer. Oavsett vem som utsätts måste samhället sätta stopp här och . Jag har inte alla svar på hur detta bäst görs, men jag är beredd att göra allt som krävs. Det är viktigt att kunna bredda sina perspektiv för att se nya lösningar och för att komma till rätta med det här problemet, som skördar liv . Många av dessa lösningar kommer att handla om rent preventiva åtgärder. Vi kan inte och ska inte bara arbeta reaktivt. Med det sagt vill jag dock vidhålla att även det som kommer efter, det vill säga straffet, är en viktig komponent, om än inte den enda. Det är viktigt inte för att i första hand avskräcka utan för att vi från samhällets sida då markerar att vi står på den brottsutsattas sida och att vi tar brottets karaktär på allra största allvar. Det kan nämligen inte vara rimligt, fru talman, att en gärningsman slipper ett kännbart straff medan offret får betala det ultimata priset. I ett rättssamhälle som måste det stå en dyrt att utsätta andra människor för våld. Det måste kosta att låta andra lida av de konsekvenser som ens gränslöshet, respektlöshet och tillkortakommanden orsakar. Låt oss aldrig hålla våldsverkare om ryggen, utan låt oss ständigt ha deras offer i minne när vi här inne beslutar om vilka straffsatser vi vill se. Men det är självfallet så, vilket jag redan nämnt, att även andra åtgärder måste till. Vi måste ha fokus på det preventiva arbetet för att vi på ett värdigt sätt ska kunna möta de kvinnor som annars riskerar att gå samma öde som till mötes. Där spelar Nationellt centrum för kvinnofrid vid en viktig roll. NCK driver bland annat den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen. Dit kan kvinnor som har utsatts för våld, övergrepp och/eller sexuella trakasserier vända sig för att få råd och stöd. Kvinnofridslinjen är öppen dygnet runt och bemannas av sjuksköterskor och specialutbildade socionomer som har yrkeserfarenhet. Inte sällan är det till just Kvinnofridslinjen som den utsatta vänder sig allra först. har samtalen också ökat, varför det är så viktigt att NCK kan fortsätta bedriva den viktiga verksamhet som de redan har. Jag är väldigt glad över att det finns fler partier som har insett samma sak. Våld i nära relationer är ett verkligt jämställdhetsproblem som ska mötas med kraftiga motåtgärder. Samhället måste tydligt markera och agera mot de personer som utsätter andra människor för våld och som tycker sig ha rätten att förstöra andra människors liv. I det avseendet ska det heller aldrig spela någon roll vem gärningsmannen är, om denne är känd eller okänd, eller vilka omständigheter denne själv påstår ligga till grund för sitt agerande. I min värld finns det inga förmildrande omständigheter, för till syvende och sist är det ett aktivt val att lyfta sin hand för att slå. Det är ett aktivt val att med ord eller handling misshandla någon. Och som vi alla vet får alla handlingar konsekvenser, eller de borde åtminstone få det.