bet · H601SkU14 · 2019-03-25 00:00:00 — • Dagbarnvårdare som tar hand om andras barn (regelmässigt tre barn eller fler) kan anses uppfylla kraven på näringsverksamhet om tillsynen sker i egen regi. • Konsulter, t.ex. ekonomi- eller it-konsulter, som påbörjar sin närings-verksamhet med bara enstaka kunder och där den tidigare arbetsgivaren är en av kunderna kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det handlar om avgränsade uppdrag. Däremot kan, enligt ställningstagande, även efter förändringen följande verksamheter inte anses uppfylla kraven på näringsverksamhet: • En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för längre uppdrag i syfte att ersätta ordinarie anställda kan normalt inte anses uppfylla kraven för näringsverksamhet även om parterna kommit överens om att uppdrags-tagaren ska utföra arbetet som näringsidkare. Det kan exempelvis gälla lärarvikarier, vikarierande sjukvårdspersonal eller chaufförer som ställer sin arbetskraft till förfogande till en och samma uppdragsgivare för (eller mer). • En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för kortare uppdrag räknas inte som näringsverksamhet om det sker till endast enstaka uppdragsgivare. • En barnflicka eller au pair som arbetar åt en familj och utför merparten av arbetet i familjens bostad kan inte anses bedriva näringsverksamhet. I de fall där det klart framgår att uppdragstagaren är beroende av uppdrags-givaren och inordnad i uppdragsgivarens verksamhet på liknande sätt som uppdragsgivarens ordinarie personal kan kravet på näringsverksamhet inte anses vara uppfyllt trots att partsviljan ger uttryck för att den beskrivna verksamheten ska utgöra näringsverksamhet. anförde i ett tillkännagivande till regeringen att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet. Tillkännagivandet innebar följande: När fler får möjlighet att vara näringsidkare behöver konsekvensen för skatteuppbörden belysas. Effekterna på arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor bör också ingå i en sådan utvärdering. Utvärderingen bör bedrivas skyndsamt (bet. 2011/12:SkU17). lämnade (dnr 131-165148-13/113) en rapport till regeringen om effekterna av det förändrade näringsbegreppet. I rapporten anfördes bl.a. följande. Av utvärderingen har framkommit att tillämpning av reglerna började förändras i en mindre restriktiv riktning innan lagändringen genomfördes. En anledning till detta var ett antal domar som signalerade att näringsbegreppet tolkades väl snävt i vissa avseenden. Som en följd av dessa domar utfärdade tydligare riktlinjer som innebar att kraven för att få F-skatt sänktes. En grupp som efter detta lättare fick F-skattsedel var personer som endast hade en eller ett fåtal uppdragsgivare. förändrades arbetssätt även på andra sätt. Ett exempel på detta var att ansökningsförfarandet blev enklare, dels genom att färre uppgifter behövde lämnas i ansökan, dels genom att det infördes möjligheter att lämna ansökan elektroniskt. När lagändringen kom hade således näringsbegreppet utvidgats pga. ändrad praxis och en annan tillämpning av . Enligt uppfattning medförde lagändringen i sig ytterligare en utvidgning, som dock i sammanhanget kan betraktas som liten. Det handlar om personer vars verksamhet kännetecknas av korttidsuppdrag, t.ex. personer som hyr ut sin egen arbetskraft vid semestrar, sjukskrivningar och arbetstoppar. Denna grupp nekades ofta F-skatt före lagändringen, men kom efter denna att innefattas i näringsbegreppet. Sammanfattningsvis gjordes alltså ganska stora förändringar av tilldelningen av F-skatt före lagändringen, förändringar som kan betraktas som en anpassning till utvecklingen inom näringslivet och på arbetsmarknaden och som innebar att fler fick möjlighet att få F-skattsedel. När sedan lagändringen kom vidgades näringsbegreppet ytterligare, men i en omfattning som i sammanhanget kan betraktas som liten. ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Detta gäller emellertid inte om det finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas ansökan bara grundar sig på en delägares intäkter från ett svenskt handelsbolag • har brutit mot villkor som har meddelats eller på annat sätt missbrukat ett godkännande för F-skatt och missbruket inte är obetydligt • inte har redovisat eller betalat skatter eller avgifter i en utsträckning som inte är obetydlig • inte har följt ett föreläggande att lämna inkomstdeklaration eller särskild uppgift eller har lämnat eller godkänt så bristfälliga uppgifter att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattning • är försatt i konkurs. Om det finns särskilda skäl får beslut om godkännande för F-skatt fattas trots hindren under punkt 3. Ett godkännande för F-skatt gäller tills vidare. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska se över F-skattesystemet och analysera effekterna i vissa avseenden av bestämmelsernas utformning och tillämpning. Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Utredaren ska redovisa det slutliga uppdraget . • analysera om utformningen av bestämmelserna möjliggör att F-skattesystemet kan missbrukas för att undgå skatter eller avgifter och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande • analysera om det finns behov av åtgärder för att underlätta och förbättra uppföljning av företag som är godkända för F-skatt, t.ex. F-skatt på prov eller tidsbegränsade godkännanden för F-skatt, och föreslå författningsändringar om det bedöms lämpligt • analysera om och på vilket sätt utformningen av F-skattesystemet inverkar på villkoren för att starta, driva och utveckla företag och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar • analysera om det förekommer ett missbruk av F-skattesystemet för att kringgå bestämmelserna om skyddsregler för arbetstagare och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar. lämnade ett delbetänkande, F-skatte-systemet – några särskilt utpekade frågor (SOU 2018:49). I delbetänkandet har företeelserna falska egenföretagare och egenanställning eller liknande analyserats. Utredaren konstaterar bl.a. följande. • Falska egenföretagare (egenföretagare som arbetar under anställningsliknande förhållanden) förekommer främst i branscherna bygg- och anläggning samt transport. Den närmare omfattningen av företeelsen är dock oviss. • Analysen om falska egenföretagare visar att det finns ett behov av åtgärder i syfte att motverka risken för skattefusk och skatteundandragande. Det finns därför skäl att överväga ändringar i bestämmelserna om F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen. • Det saknas en gemensam syn på vad som avses med egenanställning, och egenanställdas villkor är inte heller alltid så tydliga. Utvecklingen på området måste därför följas noga. Det är mycket angeläget att utformningen av F-skattesystemet inte leder till en osund konkurrens mellan företag genom att oseriösa aktörer kringgår sina skyldigheter för skatter och avgifter eller skyddsregler för arbetstagare. För att motverka detta kommer utredningen i sitt fortsatta arbete att se över bestämmelserna om F-skatt. Gränsdragning mellan hobby och näringsverksamhet Frågor som rör gränsdragningen mellan hobby och näringsverksamhet är alltid bevis- och bedömningsfrågor. Det innebär att en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet alltid ska göras. Bedömningen är en gränsdragning mot ägarens privata sfär. Sådana bedömningar görs alltid, oavsett typen av verksamhet och bransch, huvudsakligen för verksamheter som kan bedrivas såväl privat som inom en näringsverksamhet. Rent allmänt kan följande generella punkter påverka bedömningen: • att det finns en avsikt att bedriva verksamheten varaktigt • att det finns en affärsplan, ekonomiska kalkyler eller liknande • att marknadsföring sker för att nå kunder eller en kundkrets • att särskilda tillstånd finns (om sådant behövs) • att en särskild lokal finns för verksamheten • att olika inköp/investeringar gjorts som är typiska för näringsverksamhet. När verksamheten är pågående kan, förutom ovanstående omständigheter, exempelvis även följande punkter påverka bedömningen: • att det finns kunder (andra än närstående) • att det finns inkomster. Det är i sammanhanget viktigt att påpeka att bevisbördan vad gäller lönsamheten och vinstsyftet ligger på den som bedriver verksamheten. En bedömning av samtliga omständigheter i varje enskilt fall ska göras utifrån alla de förutsättningar som finns i den enskilda verksamheten. Som exempel kan nämnas att en förlustbringande hästverksamhet betraktas enligt nuvarande praxis sällan som näringsverksamhet, och avdragsförbudet för privata levnadskostnader innebär att det generellt ställs höga beviskrav för att hästverksamhet ska anses uppfylla näringskriterierna. Till det kommer verksamhetsspecifika omständigheter som särskilt ska beaktas i bedömningen. I partimotion 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 anförs att för att värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten bör det krävas flera uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. Vidare bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas för att begränsa fusk. Tidsbegränsningen ska avse såväl begränsat som obegränsat skattskyldiga och bör gälla för de arbetstagare som debiterar under en viss summa i skatt. I motion 2018/19:791 av (M) anförs att utvecklingsmöjligheterna för hästnäringen är starkt beroende av goda förutsättningar för företagare i allmänhet. Det krävs minskat regelkrångel och skattenivåer som ger incitament att våga fortsätta driva verksamhet. Man bör därför se över möjligheterna att underlätta för hästnäringen. I motion 2018/19:874 av (M) yrkande 1 anförs att man bör se över möjligheter att motverka skattefusk i form av olaglig arbetskraft. I motion 2018/19:1772 av Lawen Redar och (båda S) anges att man bör se över möjligheterna att förebygga, reglera och förhindra arbetslivskriminalitet i . Det behövs bl.a. nya bestämmelser för att motverka missbruk av F-skattesystemet och förstärkta möjligheter att återkalla F-skatt vid fusk. I motion 2018/19:1797 av och (båda S) anförs att reglerna om F-skatt bör ses över med syfte att motverka löne- och villkorsdumpning på arbetsmarknaden. När det gäller motionsförslag om en översyn av vilka åtgärder som kan försvåra användningen av F-skattsedel bl.a. i kriminell verksamhet vill utskottet anföra följande: Att förebygga och avslöja ekonomisk brottslighet i näringsverksamhet är en prioriterad fråga, bl.a. för . I regleringsbrev anförs att myndigheten i årsredovis-ningarna –2020 ska redovisa hur myndigheten har arbetat, både på egen hand och i samverkan med , för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundan-dragande samt vilka effekter åtgärder har fått. Utskottet anser att har stora möjligheter att bedöma i vilken utsträckning innehav av F-skattsedel kan främja kriminell verksamhet och om några regelförändringar för godkännande respektive återkallelse av F-skatt skulle vara ett verksamt medel för att bekämpa sådan brottslighet. Utskottet utgår från att i så fall rapporterar detta till regeringen. Det pågår också en översyn av F-skattesystemet och en analys av effekterna av bestämmelsernas utformning och tillämpning genom den utredning som regeringen tillsatte (dir. 2017:108). Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Utredningen ska som nämnts ovan lämna sitt slutbetänkande varför utskottet inte vill föregripa vad utredningen kan komma fram till. arbetar också i övrigt kontinuerligt med enhetlighet i beskattningen och rättssäkerhet utifrån omständigheterna i varje enskilt fall för medborgarna. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att det personliga betalnings-ansvaret för ett aktiebolags skatteskulder bör minska och att företrädaransvaret bör utredas i sin helhet. Jämför reservation 11 (M), 12 (C) och 13 (KD). En företrädare för en juridisk person kan bli personligen ansvarig för i princip alla skatter och avgifter, inklusive ränta, som påförts den juridiska personens skattekonto. Det personliga ansvaret har sin grund i att • skatteavdrag inte gjorts med rätt belopp • skatt eller avgift inte har betalats • oriktiga uppgifter har lämnats som har lett till att den juridiska personen har tillgodoräknats överskjutande ingående mervärdesskatt eller överskjutande punktskatt med ett för stort belopp eller att ingående mervärdesskatt eller punktskatt har betalats tillbaka med ett för högt belopp. De juridiska personer som berörs är främst aktiebolag men även ekonomiska och ideella föreningar samt stiftelser, konkursbon och utländska juridiska personer som ska betala skatt i . Företrädare är vanligtvis den eller de personer som sitter i styrelsen. Även den som utan att vara legal företrädare har haft ett bestämmande inflytande i den juridiska personen kan vara företrädare. Om företaget inte kan betala skatt eller avgifter i sådan tid att beloppet har kommit in till konto senast på förfallodagen och inte heller har beviljats anstånd med betalningen, löper företrädaren risk att personligen bli betalningsansvarig för den juridiska personens skatteskulder. För ett personligt betalningsansvar krävs dock att företrädaren har agerat uppsåtligt eller grovt oaktsamt. En betalningsunderlåtelse anses aldrig uppsåtlig eller grovt oaktsam om det senast på förfallodagen vidtagits sådana åtgärder som krävs för att få till stånd en samlad avveckling av skulderna med hänsyn till samtliga borgenärers intressen. Sådana åtgärder kan vara en konkursansökan, en ansökan om företagsrekonstruktion eller en betalningsinställelse som följs av en ansökan om ackord eller konkurs. Om det finns särskilda skäl kan företrädaren helt eller delvis befrias från betalningsskyldigheten. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att se över bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244) om hel eller delvis befrielse från företrädaransvar och om anstånd som är till fördel för det allmänna. Statskontoret överlämnade sin rapport av det skatterättsliga företrädaransvaret – Med fokus på befrielse och anstånd (2018:14) . I motion 2018/19:230 av (KD) anförs att regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förändringar som innebär att företrädaransvaret enbart inträder när grov oaktsamhet förekommer. I motion 2018/19:1605 av i (M) anförs att när det gäller företrädaransvaret för ett bolags skulder för skatt är lagstiftningen problematisk. Detta ansvar är orimligt hårt och riskerar att vara företagshämmande. Vidare kan man hävda att företrädaransvaret för skatteskulder strider mot viktiga associationsrättsliga principer. Mot bakgrund av detta bör man överväga att ta bort det skatterättsliga företrädaransvaret. I kommittémotion 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6 anförs att kunskapen om företrädaransvar, dvs. regler om personligt betalningsansvar i skatteförfarandelagen, är bristfällig hos många företagare och reglerna har dessutom kommit att tillämpas mycket strängt. Detta kan få stora konsekvenser och inverkar också negativt på möjligheten att rekrytera styrelseledamöter. Företrädaransvaret bör därför utredas i sin helhet. I kommittémotion 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 5 anges att anser att reglerna kring företrädaransvar i aktiebolag måste vara rimliga. Aktiebolagslagens regler för personligt ansvar stämmer inte överens med reglerna om företrädaransvar vad gäller skatteskulder. I dessa fall kan en styrelse hållas ansvarig om det saknas skatteinbetalningar vid en likvidation. Motionärerna vill se över och begränsa styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i de fall då lagen har följts. I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 12 anförs att man bör se över hela företrädaransvaret för att göra det mer proportionerligt och därmed inte inverka negativt på möjligheten att rekrytera styrelseledamöter och starta företag. Utskottet anser att de skäl som låg bakom införandet av företrädaransvaret fortfarande har bärkraft. En av orsakerna var att det ska finnas likvärdiga konkurrensvillkor mellan företag som betalar skatter och avgifter och företag som inte gör det. Saknas ett företrädaransvar finns det möjlighet för företag att fortsätta bedriva sin verksamhet trots att de inte har betalat sina skatter. Det försämrar naturligtvis konkurrensmöjligheten för de företag som gör rätt för sig. Vilka effekter företrädaransvaret har beror på om reglerna är tydliga och även i övrigt utformade på ett ändamålsenligt sätt. Men det beror också på hur reglerna tillämpas i praktiken. har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar, om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsebarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan (bet. 2014/15:SkU20). Statskontoret lämnade sin rapport av det skatterättsliga företrädaransvaret – Med fokus på befrielse och anstånd (2018:14) , och frågan bereds inom . Utskottet ser inte skäl för att med anledning av motionerna göra ytterligare uttalanden i denna fråga eller att föregripa pågående beredning. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ge i uppdrag att ta fram en snabb övergång från s.k. (regelverk för Ung Företagsamhet) till F-skattsedel samt se över förutsättningarna för UF-företag att sälja tjänster. Jämför reservation 14 (M). Ung Företagsamhet är en politiskt obunden, ideell utbildningsorganisation och är en del av den globala organisationen . Organisationen stöds av offentliga medel och det privata näringslivet. Genom UF-utbildningar får ungdomar möjlighet att driva eget företag och sälja varor och tjänster. Under /19 drivs 9 713 företag av 31 513 elever. Eleverna tar först fram en affärsidé, gör marknadsundersökningar och skaffar startkapital genom försäljning av riskkapitalsedlar. Sedan startar verksamheterna – med produktion och tjänsteutveckling, marknadsföring, försäljning samt ekonomisk redovisning. får eleverna träna sin förmåga att samarbeta, lösa problem, fatta beslut och ta ansvar för sitt handlande. Vid verksamhetsårets slut upprättar UF-företagen en årsredovisning, och UF-företaget avvecklas. Det lånade kapitalet återbetalas tillsammans med eventuell utdelning. I kommittémotion 2018/19:2878 av m.fl. (M) anförs att bör få i uppdrag att se över möjligheterna till en snabb övergång från till F-skattsedel samt förutsättningarna för UF-företag att sälja tjänster. Utskottet vidhåller (se bet. 2017/18:SkU12) att ett undantag för affärsverksam-heter som bedrivs i utbildningssyfte kan framstå som en enkel och välmotiverad åtgärd, men det innebär enligt utskottet att skattelagstiftningen tillförs ytterligare en gränsdragning som ska hanteras av och de skattskyldiga som har kontakt med de undantagna verksamheterna. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl att tillföra skattereglerna ett undantag av denna karaktär och avstyrker därför motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att kassaregisterlagen ska ses över bl.a. med hänvisning till svårigheten att finna kassaregister som klarar svenska väderförhållanden, dispensmöjligheter och tillämpningen av lagens effekter för näringsidkarna. Jämför reservation 15 (M). Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automater och automatspel. Vidare är lagen inte tillämplig för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. Av lagens förarbeten (prop. 2006/07:105) framgår att obetydlig omfattning avser två olika situationer. Den första situationen rör de allra minsta företagen med låg omsättning. Att företag med låg omsättning är undantagna från regleringen motiveras främst med att det anses tveksamt om de kostnader som krav på ett certifierat kassaregister för med sig skulle stå i rimlig proportion till den samhälleliga vinsten i form av förbättrad skattekontroll i fråga om de allra minsta företagen. Den andra situationen rör företag där kontant försäljning endast förekommer i rena undantagsfall. Ett förtydligande gjordes i skatteförfarandelagen (2011:1244) som innebär att det vid bedömningen av om det är fråga om för-säljning i obetydlig omfattning särskilt ska beaktas om försäljningen normalt uppgår till eller kan antas komma att uppgå till sammanlagt högst fyra pris-basbelopp under ett beskattningsår (prop. 2013/14:22, bet. 2013/14:SkU14). får göra oannonserade kontrollbesök och får ta ut en kontroll-avgift på om kassaregister saknas, inte uppfyller föreskrifternas krav eller inte är anmält eller om uppgifterna i kassaregistret inte sparas, belopp inte slås in eller kunden inte får något kvitto. Om företaget begår en ny överträdelse är avgiften . Syftet med lagen är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. Det generella undantaget i skatteförfarandelagen från skyldigheten att använda kassaregister för torg- och marknadshandel slopades (prop. 2012/13:129, bet. 2012/13:SkU32). fick större möjlig-het att i enskilda fall bevilja undantag från olika skyldigheter som gäller kassa-register. Undantaget från skyldigheter som gäller kassaregister utvidgades till att avse även andra orsaker än tekniska när en viss skyldighet anses vara oskälig. I samband med utvidgningen till torg- och marknadshandel anförde re- geringen att det underlag som presenterat tyder på att lagstiftningen om kassaregister har varit framgångsrik och att fler företag konkurrerar på lika villkor. Sedan lagstiftningen infördes har kritik riktats mot undantaget för torg- och marknadshandeln, vilket inkluderar undantag för s.k. tillfällig handel. Synpunkterna kan sammanfattas med att undantaget snedvrider konkurrensen och missgynnar den fasta handeln som omfattas av kravet på kassaregister. Kritiken avser även att de särskilda befogenheterna vid kontrollbesök (kundräkningar, kvittokontroller, kassainventeringar och provköp) endast gäller företag som omfattas eller som kan antas omfattas av lagstiftningen om kassaregister. Den tekniska utvecklingen medför att det är orimligt att även torg- och marknadshandlare omfattas av kravet på kassaregister. ändrades reglerna, och en näringsidkare utan fast driftsställe i ska inte längre vara undantagen från skyldigheten att använda certifierat kassaregister om försäljning görs mot kontant betalning eller betalning med kontokort. Näringsidkaren kan i stället använda ett kassaregister som har prövats enligt bestämmelserna i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om prövningen visar att registret uppfyller likvärdiga krav. I motion 2018/19:356 av (SD) yrkandena 1 och 2 anförs att en lagstiftning som inte bara gör det dyrare på grund av krav på kassaregister vid torghandel men även gör det mer riskabelt rent rättsligt sakta men säkert kommer att minska torghandeln. Vi vill se en rättvisare hantering av kassaregister vid torghandel. Fäbodverksamhet som historiskt varit en viktig näring finns kvar men i liten skala. Trots brist på elektricitet, mobiltäckning och internet finns det krav på kassaregister i verksamheten. Vi vill se en rättvisare hantering av kassaregister vid fäbodverksamhet. I motion 2018/19:719 av (M) yrkandena 1 och 2 yrkas att det är hög tid att utvärdera och följa upp kassaregisterlagens effekter för restaurang- och besöksnäringen. Vidare yrkas att regeringen bör överväga att se över tillämpningen och utformningen av hantering av kontrolluppgifter.