bet · H601SkU10 · 2019-03-18 00:00:00 — Vi och vårt parti vill uppmuntra deltagandet i frivilligorganisationerna. Möjligheten att erbjuda skattelättnader och ekonomisk ersättning till frivilligpersonal, alternativt att dessa får igen en del av sina utlägg via pension, bör utredas. Vi anser också att det bör inrättas någon form av allmän positiv särbehandling för veteraner, t.ex. viss skattebefrielse eller avgiftsfrihet. Enligt regler är personal som arbetar med ett tillsynsansvar för demenssjuka inom äldreomsorgen samt vårdpersonal som arbetar med personer som har psykiska funktionshinder, om de intar sina måltider tillsammans med och vid samma bord som patienterna, undantagna från regeln om skattepliktig kostförmån. Personal som däremot arbetar på somatisk avdelning ingår inte i detta undantag från skattepliktig kostförmån som brukare på dessa avdelningar ändå av uppenbara anledningar har ett behov av pedagogiska måltider. Detta försvårar införandet av pedagogiska måltider eftersom det skulle innebära en extra kostnad för arbetsgivaren eller så drabbar kostnaden arbetstagaren, som redan arbetar inom en sektor där lönen är alldeles för låg. Vi vill se över möjligheten att undantag för skattepliktig kostförmån även ska omfatta den vårdpersonal som arbetar på somatisk avdelning inom äldreomsorgen. Vi betraktar pension som uppskjuten lön. Regeringens skattesänkning är ett steg i rätt riktning, men det går alldeles för långsamt och skulle dessutom ha införts för länge sedan. Det finns varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den utsträckning som sker jämfört med vanliga löntagare. Denna skattesänkning är högt prioriterad för , och därför vill vi verka för att pensionärsskatten helt avskaffas. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 25, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:2489 av Per Åsling (C) samt 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:233 av (KD), 2018/19:283 av (SD) yrkande 1, 2018/19:284 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:426 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2018/19:615 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:639 av (SD), 2018/19:765 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:777 av (M) yrkande 4, 2018/19:783 av och (båda M), 2018/19:818 av (M), 2018/19:820 av (M), 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:867 av (M), 2018/19:931 av (M), 2018/19:935 av (M), 2018/19:936 av (M), 2018/19:941 av (M), 2018/19:993 av (M), 2018/19:1274 av (M), 2018/19:1637 av (M), 2018/19:1649 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1793 av (S), 2018/19:1796 av och (båda S), 2018/19:1882 av (S), 2018/19:1892 av (M), 2018/19:1904 av (M), 2018/19:1961 av m.fl. (S), 2018/19:1980 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:1983 av m.fl. (S), 2018/19:2013 av (M), 2018/19:2028 av (M), 2018/19:2030 av m.fl. (L), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2536 av och (båda C) yrkande 4, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2805 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkandena 1, 16 och 21, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 15, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 2–7 och 21, 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 31. En väl fungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för jobbskapande, för att kunna bosätta sig i hela landet och enkelt kunna resa mellan bostad och arbete, för näringslivets godstransporter och för att ta del av kultur och sociala sammanhang. måste bygga fler starka arbetsmarknadsregioner där städer, samhällen och byar knyts samman genom ökad rörlighet. Trots att det är många som drömmer om att bo på landet saknas det i flera landsbygdskommuner lärare, sjuksköterskor och andra viktiga yrkesgrupper. För att fler ska våga ta steget och flytta till en landsbygdskommun eller flytta hem igen efter studierna behövs en morot. I har avskrivning av studielån visat sig vara en effektiv åtgärd för att fler ska flytta till landsbygden efter högre studier. föreslår därför att de som flyttar till inland och norra minus , det som kallas Stödområde A, ska kunna skriva av studielånen. Förslaget omfattar alla yrkesverksamma personer som tar examen och flyttar till någon av de utpekade kommunerna. Dessa kommer att få av sina studieskulder avskrivna upp till totalt . För är grön skatteväxling en central del av både miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Högre skatter på miljöpåverkan matchas med skattesänkningar på jobb, anställningar och investeringar. Det ger bättre förutsättningar för svenska företag att bidra till svensk ekonomi och sysselsättning, som utsläpp och miljöpåverkan minskar när förorenaren får betala utsläppskostnaden. Genom att växla miljöskatter med sänkt skatt på arbete sjunker också de i höga kostnaderna för att anställa och arbeta. På så sätt stärks svenska företags konkurrenskraft som vi rustar svensk ekonomi för den globala gröna omställningen. Att och svenska företag går före och ligger längst fram i omställningen till en förnybar och klimatsmart ekonomi är att långsiktig stärka vår konkurrenskraft och förutsättningarna för fler jobb. Att minska och helt fasa ut miljöskadliga subventioner, t.ex. av fossila bränslen och material, är ett annat sätt att låta den som förorenar stå för hela kostnaden. Skattereglerna för fåmansföretag innehåller bestämmelser med syfte att förhindra inte avsedda skattelättnader genom sådana transaktioner mellan ägaren och dennes aktiebolag som inte kan sägas vara motiverade i företagets verksamhet, de s.k. stoppreglerna. De allmänna reglerna innebar att den slopade hårda beskattningen vid själva anskaffandet ersattes av förmånsbeskattning vid utnyttjande. Enligt allmänna regler ska nämligen en förmån som utgått för tjänsten tas upp som intäkt av tjänst. Arbetsgivaren, i detta fall fåmansföretaget, medges avdrag för beloppet som lön och ska betala sociala avgifter. Förutsägbarheten för fåmansföretagarna både vad gäller beloppsnivåer i värderingen och vilken egendom som omfattas motiverar en översyn av förmånsbeskattningen. Denna bör omfatta frågan om det är motiverat med särregler för fåmansföretagare. Den bör också omfatta grunden för beskattningen (dispositionsrätt eller faktiskt utnyttjande), värderingsfrågan (inklusive frågan om det är lämpligt med en schablon) och om det är motiverat att skilja på fall där företaget anskaffar näringsfrämmande egendom respektive fall då förvärvet avser egendom som används i verksamheten. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 2–7 och 21, 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:233 av (KD), 2018/19:283 av (SD) yrkande 1, 2018/19:284 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:426 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2018/19:615 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:639 av (SD), 2018/19:765 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:777 av (M) yrkande 4, 2018/19:783 av och (båda M), 2018/19:818 av (M), 2018/19:820 av (M), 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:867 av (M), 2018/19:931 av (M), 2018/19:935 av (M), 2018/19:936 av (M), 2018/19:941 av (M), 2018/19:993 av (M), 2018/19:1274 av (M), 2018/19:1637 av (M), 2018/19:1649 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1793 av (S), 2018/19:1796 av och (båda S), 2018/19:1882 av (S), 2018/19:1892 av (M), 2018/19:1904 av (M), 2018/19:1961 av m.fl. (S), 2018/19:1980 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:1983 av m.fl. (S), 2018/19:2013 av (M), 2018/19:2028 av (M), 2018/19:2030 av m.fl. (L), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 25, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2489 av Per Åsling (C), 2018/19:2536 av och (båda C) yrkande 4, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2805 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkandena 1, 16 och 21, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 6. Skattesystemet ska vara utformat så att den enskilde i största möjliga utsträckning får behålla sin egen lön eller pension innan kompletterande bidrag betalas ut. Målet är att alla heltidsarbetande ska kunna leva på sin inkomst. Studier och kompetensutveckling måste löna sig. Skatte-, bidrags- och socialförsäkringssystemen ska sammantaget ta hänsyn till familjesituationen och försörjningsansvaret samt upplevas som rimliga av medborgaren. Vi inom anser att den svenska skattebasen bör skyddas. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering anser att svenska intressen bör värnas. I budgetpropositionen tillförde regeringen vissa ytterligare medel för att den ser ett ökat behov att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Jag välkomnar förstärkningen som varaktigt uppgår till . Jag och mitt parti föreslår att jägare ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt, motsvarande fribeloppet för uthyrning av privatbostad. Regeringen bör återkomma med förslag om hur detta ska ske på ett enkelt sätt för olika jägare, vare sig de bedriver jakt som hobby eller som näringsverksamhet. Idrottsrörelsen har förmånliga skatteregler för sina föreningar som innebär att föreningen inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer om ersättningen understiger ett halvt prisbasbelopp. Med detta undantag har idrottsrörelsen en förmån som betyder mycket gott för verksamheten. Övriga ideella organisationer borde inkluderas i samma regelverk för att stödja deras viktiga arbete som gagnar inte minst ungdomar. Många svenskar bedriver odling på hobbynivå. En viktig del av detta är biodlingen, inte minst för binas pollinering av fruktträd, bär, buskar och olika jordbruksgrödor, och naturligtvis för produktionen av honung. Dagens skatteregler för biodlare på hobbynivå är minst sagt komplicerade och ställer till med många problem när det gäller likställighet, kontrollerbarhet och acceptans hos skattskyldiga. Det hela blir ännu värre av att det i skattelagstiftningen finns ett undantag för försäljning av vilt växande bär, svampar och kottar som man själv plockat. Här är inkomster skattefria. För att förenkla reglerna och jämställa mellan olika hobbyslag borde inkomsterna för hobbybiodlare i ett första steg inkluderas i de skatteregler som gäller för ideella allmännyttiga föreningar, och därmed skulle biodlare kunna göra ett grundavdrag på en del av inkomsten. I nästa steg kan man överväga en översyn av alla typer av hobbyverksamheter inklusive ideella allmännyttiga föreningar och överväga nivåer i paritet med halva eller hela prisbasbelopp. Ideellt arbete som kommer samhället tillgodo ska underlättas, inte försvåras. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Vi inom föreslår att det dubbla jobbskatteavdraget, som finns för de som är eller äldre, utvecklas till att gälla grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Förslaget innebär en skattelättnad för unga upp till , för de som tar en akademisk examen och börjar arbeta innan de fyller 25, för nyanlända i och för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. Det dubbla jobbskatteavdraget som jag och mitt parti vill införa för unga, nyanlända och personer som varit utan arbete länge gör det betydligt mer lönsamt att börja arbeta och minskar kraftigt marginaleffekterna av att gå från bidrag och ersättningar till arbete. Satsningen gör även att det blir betydligt mer lönsamt att ta arbeten till den lön som inträdesjobben innebär. Det dubbla jobbskatteavdraget ges fullt ut för arbetsinkomster på och trappas sedan successivt av för månadsinkomster . För inkomster ges ordinarie jobbskatteavdrag. Personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning inkluderas också i förslag om dubbelt jobbskatteavdrag. För denna grupp kommer skattenedsättningen att öka ju längre man har varit frånvarande från arbetsmarknaden, precis som nystartsjobben fungerar när det gäller arbetsgivaravgifter. För varje månads arbetslöshet får den enskilde med dubbelt jobbskatteavdrag. Har man varit arbetslös får man med dubbelt jobbskatteavdrag, och har man varit arbetslös får man med förhöjt jobbskatteavdrag. Tillsammans med nystartsjobbens nedsatta arbetsgivaravgift för den som varit frånvarande från arbetsmarknaden underlättar vi för personer att ta steget från ett långvarigt utanförskap till arbete. Vi vet av erfarenhet att skattelättnader för den enskilde i kombination med nedsatt arbetsgivaravgift kan vara effektivt – som i fallet med förhöjt jobbskatteavdrag för personer i kombination med lägre arbetsgivaravgifter. Vi inom anser att det nu är dags att prioritera pensionärerna. Därför föreslår vi att hela skillnaden i beskattning av förvärvsinkomst och pensionsinkomst som blev en effekt av jobbskatte-avdraget ska slopas i två steg. Jag och mitt parti föreslår att en skattereduktion på förvärvsinkomster införs för föräldrar till barn 0–. Skattereduktionen är fast per vårdnads-havare där varje vårdnadshavare får en skattereduktion, oavsett antalet barn i hushållet och familjens sammansättning. Skattereduktionen ändras inte heller med förälderns inkomst, som dock måste vara större än själva reduktionen, dvs. För föräldrar till barn i åldern 0–ska skattereduktionen gälla även på andra inkomster än förvärvsinkomster. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:233 av (KD), 2018/19:283 av (SD) yrkande 1, 2018/19:284 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:426 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2018/19:615 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:639 av (SD), 2018/19:765 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:777 av (M) yrkande 4, 2018/19:783 av och (båda M), 2018/19:818 av (M), 2018/19:820 av (M), 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:867 av (M), 2018/19:931 av (M), 2018/19:935 av (M), 2018/19:936 av (M), 2018/19:941 av (M), 2018/19:993 av (M), 2018/19:1274 av (M), 2018/19:1637 av (M), 2018/19:1649 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1793 av (S), 2018/19:1796 av och (båda S), 2018/19:1882 av (S), 2018/19:1892 av (M), 2018/19:1904 av (M), 2018/19:1961 av m.fl. (S), 2018/19:1980 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:1983 av m.fl. (S), 2018/19:2013 av (M), 2018/19:2028 av (M), 2018/19:2030 av m.fl. (L), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 25, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2489 av Per Åsling (C), 2018/19:2536 av och (båda C) yrkande 4, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2805 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkandena 1, 16 och 21, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 2, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 15, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkandena 2–7 och 21, 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 31. Mitt parti bidrog till att förbättra förutsättningarna för idéburna aktörer i välfärdssektorn. Men det finns fortfarande mycket kvar att göra. Krångliga upphandlingsregler, dyra tillstånd och en tung byråkrati försvårar för små aktörer. Stora, kapitalstarka koncerner köper upp de mindre verksamheterna, eller så tvingas de lägga ned. Detta får till följd att medborgarnas valfrihet minskar. Möjligheterna att göra karriär i ofta kvinnodominerade yrken minskar. De offentliga monopolen ersätts av privata monopol. Åtgärder för att värna och utveckla den idéburna verksamheten är viktiga att få fram för att bevara mångfalden såsom det var tänkt när de offentliga monopolen luckrades upp. Non-profit-företagens möjligheter att finansiera investeringar i välfärden bör förbättras. Det kan göras genom att exempelvis får ett särskilt uppdrag att erbjuda lån anpassade för civilsamhällets förutsättningar. En ytterligare möjlighet är att utvidga verksamheten med IOP (Idéburet offentligt partnerskap) där civilsamhällets aktörer och offentlig sektor samverkar kring gemensam verksamhet. Regelverk och upphandlingar bör utformas så att det är möjligt för civilsamhällets aktörer att agera som leverantörer. För att göra det möjligt för flera att leverera bör man anpassa den volym som upphandlingen berör. Lagen om valfrihetssystem (LOV) bör höra till huvudregeln och lagen om offentlig upphandling () till undantaget vid offentligt finansierad tjänste-produktion med privata aktörer. Jag anser att det behövs en samlad översyn av hur skattesystemet påverkar den civila sektorns möjligheter att bli en starkare aktör inom välfärdsarbetet. För det krävs att det finns en insikt om den civila sektorns unika förutsättningar och utmaningar. Expertskatt, punkt 3 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2919 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2018/19:718 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 7. För att kunna attrahera nyckelpersoner till svenskt arbetsliv har , i likhet med flera andra länder, infört en särskild skattelättnad för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner, den s.k. expertskatten. Kriterierna för skatten varierar stort i olika länder, och utvärderingar som gjorts visar att detta också får effekt på antalet rekryteringar av experter, specialister och forskare i landet. Antalet forskare och nyckelpersoner som utnyttjar expertskatten i är betydligt fler än i . I sammanhanget ska man beakta att är ett större land och har fler stora företag än . med fokus på experter, forskare och specialister menar att skälen kan vara att inkomstgränsen för att ansöka om expertskatt är högre i samt att den danska expertskatten gäller än i . För att förbättra möjligheterna att attrahera nyckelpersoner bör expertskatten ses över – både den tidperiod som skattelättnaden kan användas och den inkomstgräns som reglerar vilka som kan ansöka om skattelättnad. konkurrenskraft är beroende av att vi kan attrahera spetskompetens. HUS-avdrag, punkt 4 (M, KD) av (M), Boriana (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 2, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2018/19:279 av (SD), 2018/19:387 av (KD), 2018/19:518 av (L), 2018/19:786 av (M), 2018/19:797 av (M), 2018/19:798 av (M), 2018/19:1115 av (M), 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2018/19:1219 av (M), 2018/19:1276 av (M), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 6, 2018/19:1562 av (M), 2018/19:1659 av (M), 2018/19:1840 av (M), 2018/19:1879 av (M), 2018/19:1981 av och (båda S), 2018/19:2103 av m.fl. (S), 2018/19:2396 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 62, 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2711 av och (båda C), 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 20 och 21, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 7. RUT-avdraget har inneburit att nya jobb har växt fram. Svarta jobb har blivit vita med tryggare anställningsförhållanden. De nya jobben har ofta gått till människor som tidigare haft en svag förankring på arbetsmarknaden såsom utrikes födda och unga kvinnor. Drygt hälften av de som driver företag i RUT-branschen är kvinnor. Utöver att skapa fler arbetstillfällen var tanken med RUT-avdraget att underlätta livspusslet för arbetande föräldrar. Forskning visar också att så blivit fallet. Gifta kvinnor i hushåll som köper 40–80 timmars RUT-tjänster ökar sina inkomster proportionellt med avdragets storlek. Att regeringen försämrat RUT-avdraget kan därför komma att påverka både kvinnor som utför och kvinnor som köper tjänster. För att underlätta människors vardag och för att fler enkla jobb ska växa fram i vill vi genomföra en ny omfattande RUT-reform. Vi inom och föreslår därför att reformen utvecklas ytterligare. Taket för RUT-avdraget bör tredubblas till , och dessutom breddas till att också inkludera trygghets-, tvätt- samt flytt- och hämttjänster. Det handlar exempelvis om tvätt av kläder utanför hemmet eller tillsyn av hemmet vid resa eller frånvaro. vill vi utreda om ett mer generöst avdrag för äldre kan införas – ett bredare hem-avdrag för personer , där fler eller alla enklare tjänster i hemmet berättigar till skattereduktion. HUS-avdrag, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2018/19:279 av (SD), 2018/19:387 av (KD), 2018/19:518 av (L), 2018/19:786 av (M), 2018/19:797 av (M), 2018/19:798 av (M), 2018/19:1115 av (M), 2018/19:1219 av (M), 2018/19:1276 av (M), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 6, 2018/19:1562 av (M), 2018/19:1659 av (M), 2018/19:1840 av (M), 2018/19:1879 av (M), 2018/19:1981 av och (båda S), 2018/19:2103 av m.fl. (S), 2018/19:2396 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 62, 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 7, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2711 av och (båda C), 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkandena 20 och 21, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 2, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 7, 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 36. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller bland annat funktionen att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. Vi inom vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. HUS-avdrag, punkt 4 (C) av Per Åsling (C).