bet · H601JuU23 · 2019-05-10 00:00:00 — Flera remissinstanser anser att förslaget riskerar att begränsa journalisters möjligheter att utföra sitt arbete. De anser att det inte är tillräckligt att förlita sig på att ordföranden ska besluta om undantag för medier utan att det bör komma till uttryck i lagtext. Regeringen anför att den föreslagna regleringen inte specifikt riktas mot anskaffande för publicering i grundlagsskyddade medier och att det även med en reglering som innebär att åhörarnas elektroniska utrustning ska vara avstängd och undanstoppad är möjligt att anteckna vad som sägs och meddela det vidare för publicering i grundlagsskyddade medier. Det ska även vara tillåtet att använda utrustning som enbart tar upp ljud och på så vis spela in det som sägs vid ett sammanträde och förmedla det vidare. Jag anser att förslaget om att elektronisk utrustning ska vara avstängd och undanstoppad oundvikligen kommer att innebära att journalisternas arbete försvåras. Möjligheterna till direktrapportering från en rättegång inskränks avsevärt, vilket strider mot offentlighetsprincipen. För att förslagen inte ska leda till att allmänhetens rätt till insyn i rättsprocesser försämras behöver någon form av garantier finnas för att journalister ska ha lika goda möjligheter att rapportera från rättegångar som de har . Av skäl som regeringen lyfter fram i propositionen, bl.a. när det gäller titeln journalist och andra gränsdragningar, är det dock svårt att utforma ett särskilt undantag för just journalister. En möjlig väg framåt vore att i stället utforma ett system där journalister, oavsett om de är frilansare eller anställda, kan ansöka om en särskild typ av ackreditering i syfte att få närvara i rättegångssalen och få använda elektronisk utrustning under förhandlingen. På så vis blir det tydligt för domstolen vilka personer som kan följa rättegången i rättegångssalen trots befarade ordningsstörningar alternativt vilka personer som kan stanna kvar i rättegångssalen om vissa måste förvisas till en sidosal under en pågående rättegång. Det blir även tydligt vilka personer som har rätt att använda elektronisk utrustning inne i rättegångssalen, vilket borde underlätta för ordföranden. Till exempel finns det ett system för ackreditering av journalister i som kan användas som utgångspunkt. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett ackrediteringssystem för journalister. De ackrediterade journalisterna ska få närvara i rättegångssalen och få använda elektronisk utrustning under rättegången. Regeringen bör vidare återkomma med förslag om att ackrediterade journalister ska undantas från reglerna om sidorum och elektronisk utrustning. Totalförbud mot elektronisk utrustning, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3060 av m.fl. (SD). Vi anser att ett totalförbud mot elektronisk utrustning som kan ta bilder eller filma ska gälla i rättssalar. Samtliga personer som deltar i en domstolsförhandling kan påverkas av att åhörare använder en kamera under en förhandling. Att endast reglera att utrustning med kamerafunktion ska vara avstängd och undanstoppad hindrar inte att någon vid ett kortare tillfälle synliggör en avstängd mobiltelefon, vilket kan uppfattas av en målsägande som att bilder tas och då påverka målsäganden negativt i hans eller hennes medverkan. Genom ett totalförbud mot att ta med sådan teknisk utrustning in i rättssalen skulle vi få en tillförlitlig garanti som ger trygghet åt deltagare i förhandlingar och som reducerar risken för ordningsstörningar med sådan teknisk utrustning. I remissvaren förordar ett absolut förbud mot elektronisk utrustning i rättssalar. Regeringens skäl för att inte förorda ett absolut förbud är att det skulle innebära praktiska konsekvenser, som exempelvis förseningar vid in- och utpassering när utrustning som inte får tas med in ska identifieras, förvaras och lämnas tillbaka. Vi anser att det är ett mindre problem som går att lösa. I många rättssalar finns larmbågar där elektronisk utrustning separeras vid kontroller, och låsbara skåp i anslutning till rättssalar skulle kunna användas för att lämna ifrån sig utrustning där ingen särskild procedur kräver personell uppmärksamhet när personer ska ta tillbaka sin utrustning efter en rättegång. Sammantaget anser vi att fördelarna med ett absolut förbud mot elektronisk utrustning i rättssalar överväger nackdelarna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:81 Stärkt ordning och säkerhet i domstol: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:242) om domstolsärenden. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2018/19:3053 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett ackrediteringssystem för journalister i syfte att de ska få närvara i rättegångssalen och få använda elektronisk utrustning under rättegången och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att ackrediterade journalister ska undantas från reglerna om sidorum och elektronisk utrustning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen avslår propositionen i den del som avser förslaget om ett förbud mot fotografering in i rättssalen. 2018/19:3060 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot elektronisk utrustning med kamerafunktion i rättssalar och tillkännager detta för regeringen. Vi ska debattera betänkandet om stärkt ordning och säkerhet i våra domstolar. Det är ett angeläget och efterlängtat betänkande med tanke på dess innehåll. Det förekommer alltför ofta att många som deltar i domstolsförhandlingar, rättegångar och liknande på olika sätt känner sig hotade av personer eller känner sig obekväma. Det påverkar själva rättsprocessen och kan i värsta fall leda till att utfallet blir till nackdel för den som utsatts för ett allvarligt brott. har länge föreslagit ett antal olika skärpningar när det kommer till våra domstolar. Larmbågar är en sak som vi har påpekat i jag vet inte hur . Vi ser nu att arbete pågår i våra domstolar med att installera just larmbågar för att kunna avslöja personer som tar med sig stickvapen eller till och med pistoler in i rättssalarna. Det har hänt att vapen har tagits in, och man har kunnat skrämma vittnen med vapen inne i domstolarna. Jag tjänstgjorde själv som nämndeman i för . Ett av de första intrycken jag fick var när vi, innan vi började tjänstgöra som nämndemän, fick besöka rättssalen och fick se ett skotthål i väggen inne i tingsrättssalen. Men vi fick veta att det är väldigt sällsynt att det avlossas skott inne i våra rättssalar. Det är givetvis tacksamt. Det förekommer dock att människor på olika sätt försöker hota och skrämma vittnen. Det kan handla om subtila saker som att åhörare sitter och filmar eller tar kort på dem som deltar i förhandlingarna. Det kan påverka inte bara vittnen och målsäganden utan även nämndemännen. De kan bli distraherade och frustrerade och uppleva ett hot genom att deras närvaro eller det de säger dokumenteras. I det här betänkandet föreslås ett antal skärpningar, exempelvis i sista punkten, där det står: "Elektronisk utrustning som åhörare har med sig i rättssalen ska som huvudregel vara avstängd och undanstoppad." Det tycker jag är en lite för slö inställning till elektronisk utrustning som har en fotografisk funktion. Det är rimligt att sådan utrustning lämnas utanför rättssalarna över huvud taget. Då slipper man bli störd under pågående förhandlingar av att en person kanske tar upp en mobilkamera eller liknande som har varit undanstoppad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stärkt ordning och säkerhet i domstol För att komma åt det problemet har en reservation i betänkandet där det står att det för åhörare ska vara totalförbud mot att i rättssalarna ha elektronisk utrustning som har en fotografisk funktion. Det är inte mer än rimligt. De skäl som anges för att inte ha ett totalförbud är praktiska skäl som är ganska lätta att åtgärda. Det är bara att sätta upp skåp med nyckelfunktion utanför rättssalarna. Då kan man snabbt lämna in sin utrustning, och efter att ha lämnat salen kan man snabbt plocka ut utrustningen igen. Jag ser inte att det skulle föranleda några ytterligare besvär för personalen i rättssalen att upprätthålla den ordningen. Det kommer tvärtom att leda till att fler rättegångar kan processas utan störande moment. Därför yrkar vi bifall till vår reservation 3 i betänkandet om totalförbud mot elektronisk utrustning med fotofunktion. Rättssäkerheten är otroligt viktig och innehåller många olika delar. Personer som arbetar i rättsväsendet ska känna sig trygga på jobbet. Vittnen, målsägande och tilltalade ska känna sig säkra. Därför välkomnar flera av förslagen i propositionen, men vi är kritiska till andra. Regeringens goda vilja när det gäller att förbättra situationen för brottsoffer och vittnen och stärka säkerheten får inte leda till en begränsning av allmänhetens rätt till insyn i domstolsförhandlingar. Allmänheten har ett stort intresse av att följa vad som sker i vårt rättsväsen. Alla tv-program som Efterlyst och Veckans brott, för att inte tala om alla deckare, vittnar om att vi tycker att det är himla spännande med brott. Regeringsformen fastslår att förhandlingar i domstol ska vara offentliga. Nyhetsbevakning har ofta liverapporteringar från rättegångar. Journalister skriver ned precis vad som sägs och händer där och då. Och vi är nog många som både följer och fascineras av det svenska rättsväsendet. Det är bra att domstolar inte blir stängda rum där ingen vet vad som pågår. Det är bra med insyn och rapportering från medier. Den ska självklart vara korrekt, följa etiska regler och respektera de ofta väldigt tuffa situationer som både tilltalade och målsägande befinner sig i. Att använda sidosalar vid rättegångar för att allmänheten ska få plats är helt rimligt i vissa fall. Men det kan också innebära minskad öppenhet, vilket påpekar i sitt remissvar. Därför anser att journalister ska få vara på plats i själva rättssalen och inte i sidosalen. Om journalisterna befinner sig i rättssalen kan det motverka spridning av missuppfattningar av vad som sker under själva rättegången. Vi anser också att elektronisk utrustning ska få finnas i rättssalen. Regeringen föreslår att elektronisk utrustning ska vara avstängd och undanstoppad. Det kommer att innebära att journalisternas arbete försvåras. Möjligheten till exempelvis direktrapportering blir i princip omöjlig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stärkt ordning och säkerhet i domstol föreslår därför en väg framåt. bör få i uppdrag att utforma ett ackrediteringssystem för journalister och frilansare i syfte att de ska få närvara i rättegångssalen och få använda elektronisk utrustning under förhandlingen. Det blir då tydligt vilka personer som kan följa rättegången i rättssalen. Regeringen föreslår att det ska bli förbjudet att fotografera rakt in i rättssalen. Det är ett sådant där förslag som verkar rimligt vid första anblicken. Men om vi vidgar perspektivet lite och kollar på vad remissinstanserna skriver om just det förslaget kan vi se att kritiken är ganska tydlig. Förbudet betyder ett ingrepp i yttrande- och informationsfriheten och gör det svårare för allmänheten att få inblick i hur rättegången ser ut. Att börja inskränka rätten till fotografering i offentliga lokaler öppnar för inskränkning av fotografering överlag. Den vägen anser vi inte att vi ska gå. Jag vill fortsatt kunna följa rättegångar via mediers liverapporteringar. Jag vill inte att rättssalen ska bli ett stängt rum utan insyn. Jag yrkar bifall till reservation 2. Det är något speciellt att vara i en domstolssal. Redan på gymnasiet brukade jag ta mig in och utnyttja möjligheten att få bevittna rättegångar i enlighet med offentlighetsprincipen. Det ska vara något speciellt när man går in i en domstolssal. Det är där rättvisan ska skipas. Där ska var och en komma till tals i saken. Där ska rätten väga, överlägga och döma. Jag har själv som ombud företrätt hyresgäster och upplevt hur de efter domstolsförhandling går med rakare rygg därifrån. De har fått upprättelse, och det har inte varit beroende av hur stor deras plånbok är. Det är just vad som är det rätta som ska vara i fokus. Om vi har ambitionen att rättsväsendet ska fungera så här i alla fall är det också viktigt att vi med kraft motverkar att människor känner sig rädda och tillbakahållna i domstolssalar. Det kan vara så att man upplever ett starkt tryck från andra i rättssalen och inte får fram de ord som är nödvändiga för att domstolen ska kunna skipa rättvisa. Det är därför angeläget att vi nu får en rad lagförslag som stärker brottsoffrens ställning. För mig är det självklart att en domare själv ska ha den fulla auktoriteten att hålla ordning i rättssalen. Det här måste vara . Det är bra att det nu föreslås att det inte ska krävas en överläggning med hela rätten. Självklart ska de som stör ordningen i domstolen och utsätter andra för påtryckningar i rättssalen kunna utvisas inte bara från salen utan också från hela domstolsbyggnaden. Det finns en väldigt viktig symbol i det, men det är också väldigt viktigt i sak. Jag välkomnar också de lagändringar som ligger på bordet och som gör det möjligt för brottsoffer att närvara via video. Det ökar deras trygghet och deras möjligheter att få upprättelse. Äntligen gör vi någonting åt otyget att man fotar in i rättegångssalar. Det finns ett fotoförbud i salarna, men med stora objektiv, modern teknik och väldigt påstridiga fotografer har förbudet i princip rundats. Jag tycker att det är bra att vi nu även inför förbud mot fotografering in i salarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stärkt ordning och säkerhet i domstol Sammanfattningsvis är jag väldigt glad att vi nu har ett förslag på bordet som stärker brottsoffrens ställning och skapar ordning och reda i våra rättssalar på ett ännu bättre sätt. tycker jag att förslaget är väl avvägt och balanserar mot offentlighetsprincipen och annat som är viktigt för rättssäkerheten. Avslutningsvis yrkar jag därför bifall till förslaget i utskottets betänkande. Ordning och oberoende är en del av vår rättsstat. Det är oerhört viktigt att domstolarna och domarna har de befogenheter som krävs för att upprätthålla ordningen i rättssalen. Särskilt i små domstolar och i små tingsrätter, där säkerheten inte är lika hög som i de stora domstolarna i större städer, vittnar åklagare, målsägande och åhörare om mycket känsliga och intima situationer med tilltalade, motpartens vittnen och motpartens åhörare. Därför är det mycket bra att regeringen lägger fram förslagen att brottsoffer och vittnen ska få möjlighet att delta via video och att domare ska kunna utvisa personer från rättssalen. , tidigare justitieminister i alliansregeringen , initierade en sådan här utredning . är vi framme vid . Det har alltså dröjt för den socialdemokratiskt ledda regeringen att presentera en förstärkning av de svenska domstolarna och säkerheten däri. Detta är tyvärr ytterligare ett exempel i raden på den socialdemokratiskt ledda regeringens senfärdighet när det gäller förslag för lag och ordning. De tar väldigt på sig att lägga fram förslag om lagstiftning, och när de gör det är det allt som oftast moderata förslag i grund och botten. Sammanfattningsvis kan vi från moderat håll säga att det som vanligt är lite sent, men att det trots allt är välkommet med de förslag som läggs fram för att stärka ordningen i domstolarna. Vi har i en rättsprocess att vara stolta över. Den är säker, oberoende och demokratisk. Men ändå har vi en situation där vi möter en ökad osäkerhet för brottsoffer och vittnen. När ett brottsoffer tar mod till sig att göra en anmälan och föra rättskipningen vidare mot rättvisa är trygghet och säkerhet i domstolarna ett måste. Man ska inte känna sig hotad. Man ska inte vara utsatt för påtryckningar. Det finns alltför många berättelser om våldsutsatta, inte minst sexualbrottsoffer, som inte klarar den påfrestning det innebär att återigen möta förövaren. Därför anser att föreliggande förslag är bra. Det är bra med möjligheter till videokonferenser. Det är bra med möjligheten att använda sidosalar. Det är bra med förstärkt skydd mot otillåten fotografering. Det allra viktigaste med det här betänkandet är nämligen att fler brott ska lagföras. Brotten ska minska, och vi ska ha färre brottsoffer . Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stärkt ordning och säkerhet i domstol Betänkandet gäller stärkt ordning och säkerhet i rättssalen. Målet med dessa lagförslag är att domstolar ska vara trygga och säkra miljöer för alla att vistas i. Förhörspersoner ska kunna lämna sina uppgifter utan att känna sig hotade, störda eller utsatta för påtryckningar. Förslagen handlar om följande: Rädda och utsatta brottsoffer och vittnen ska få större möjligheter att delta genom videokonferens. Åhörare ska kunna hänvisas till en sidosal av ordnings- eller säkerhetsskäl. En part eller åhörare som utsätter en förhörsperson för påtryckningar ska kunna utvisas från rättssalen under ett förhör eller andra delar av sammanträdet. Förbudet mot fotografering ska utvidgas. Elektronisk utrustning ska som huvudregel vara avstängd och undanstoppad. Vi liberaler anser att förslagen är viktiga. Men vi vill ändå poängtera att för att dessa lagförslag ska få det genomslag som är önskvärt och för att de ska inkludera alla är det viktigt att de hänger ihop med andra viktiga åtgärder. Jag har närvarat vid många rättegångar med barn och unga, men även vuxna, som varit utsatta för olika brott. Vid många av dessa rättegångar har heder funnits med i motivbilden för gärningen. När det saknas kunskap och förståelse för det sammanhang som dessa brott sker i resulterar det alltför ofta i att varken de utsatta eller, som i detta fall, vittnen får det stöd de har rätt till och behov av. Jag tror att det trots denna lagstiftning är oerhört viktigt att hela rättskedjan får kunskap om dessa delar. Det handlar om ett kollektiv. Vi talar om de subtila hot som förekommer. Jag tror att vi alla är medvetna om att de finns, men frågan är hur vi identifierar dem och hur vi motverkar att de blir möjliga att framföra till exempelvis ett vittne. Det kan röra sig om blickar. Men det handlar också om påtryckningar utanför rättssalen, i domstolens lokaler men före en rättegång, när vittnen måste träffa närstående till den misstänkta gärningspersonen. Det handlar också om att komma in i rättssalen och se hela kollektivet sitta tillsammans på gärningspersonens sida. Den unga flicka som är brottsoffer sitter helt ensam. Kanske har en kompis till henne tagit mod till sig och ska vittna om de uppgifter hon har lämnat. För att man över huvud taget ska få tillgång till stödet och skyddet är det oerhört viktigt att vi får till denna lagstiftning, där vi kan definiera heder som motiv till gärningen. Det måste, menar jag, ske initialt i utredningen, men också för att de åtgärder vi talar om här ska kunna vidtas. Det handlar om utbildning. Jag kan känna att vi alltför beslutar saker och stiftar bra lagar, men sedan är det som att vi sår dem i en jord som inte är bördig. Man förstår dem inte. Stärkt ordning och säkerhet i domstol När det gäller den lagstiftning som det har beslutats om gällande brottet äktenskapstvång har vi otroligt många anmälningar - och det är positivt att man ändå känner att det finns en lagstiftning och någon som ska skydda - men bara fem fällande domar. Det intressanta är att en och samma åklagare står bakom tre av dessa fem fällande domar. Detta tyder på att den som har kunskap och kompetens också har mycket större förmåga. Inom polisen har man inrättat ett kompetensnätverk för hedersrelaterat våld och förtryck. Jag tror att åklagarna behöver ha något liknande. Det är de som leder förundersökningarna och kan vidta en mängd viktiga åtgärder. Det rör sig alltså om viktig lagstiftning och viktiga förändringar, men jag tror återigen att vi, för att det ska bli som vi tänker, också behöver vidta en mängd andra åtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) Förstärkta återfalls-förebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning