bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — de elever som har ovanligt lätt för sig i skolan och som behöver gå snabbare fram i sitt lärande än vad som kan anses normalt. Att vara särskilt begåvad kan i många fall vara en gåva, men det innebär även utmaningar. Elever som inte får sin särskilda begåvning uppmärksammad av skolan kan utveckla koncentrationssvårigheter eller andra svårtydda symtom. Dessa elever kan också bli stökiga eller oroliga när den vanliga undervisningen inte erbjuder några utmaningar eller upplevs som spännande. Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram en handlingsplan för att bättre uppmärksamma särskilt begåvade elever inom skolan. Det är dags att omsätta denna handlingsplan i praktiken. Dessutom bör vi skyndsamt erbjuda särskilt begåvade barn möjligheter att gå snabbare fram i undervisningen genom att läraren erbjuder egen undervisning för dessa elever samt i möjligaste mån sätter ihop studiegrupper där elever tillåts gå snabbare fram i sina studier. Skolan av präglas ofta av grupparbeten där ett stort ansvar läggs på eleverna själva, en pedagogik där barn ska söka information på egen hand samt ägna sig åt lustfylld inlärning. Denna typ av pedagogik passar en del elever och då speciellt de från studievana hem. Genom denna utveckling har elever med särskilda behov hamnat på undantag. Vi vill därför att en särskild satsning görs på dessa elever genom att antalet specialpedagoger och övrig personal utökas för att ge dessa barn en chans att lyckas i skolan. Vi vill också att det ska finnas inslag i den ordinarie lärarutbildning som berör frågan om elever med särskilda behov. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8 samt 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 20, 2018/19:1403 av (MP) yrkandena 1 och 4, 2018/19:1673 av (M), 2018/19:2117 av (S) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2313 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 5. Alla barn och unga är olika. De elever som har behov av särskilt stöd har det bättre i en miljö med personal som är specialiserad på att ge anpassad pedagogik. Därför är det bättre att elever som behöver särskilt stöd får anpassad undervisning efter sina behov både vad gäller gruppstorlek och lärarens kompetens i stället för att till varje pris integreras i den ordinarie skolan. Elever med behov av särskilt stöd måste få en bättre anpassad klassrumsmiljö och undervisning av lärare med rätt utbildning i specialpedagogik. råder oklarheter kring hur man bäst utreder läs- och skrivsvårigheter. Olika yrkesgrupper – logopeder, psykologer och specialpedagoger – använder olika modeller vars resultat inte alltid sammanfaller. En felaktig bedömning kan få allvarliga konsekvenser för den enskilda eleven. Därför måste en sammanställning av kunskapsläget göras för att få en samordning och bättre kvalitet i diagnostiseringen av dyslexi. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2018/19:219 av (SD), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 25, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 14. finns ingen obligatorisk samhällsinformation till nyanlända barn och unga nyanlända. Vi menar att alla barn i bör känna till sina grundläggande rättigheter och vilka värderingar vi värnar och eftersträvar i . Därför vill vi se över möjligheterna att genomföra en kortare samhällsorientering vid mottagandet av en asylsökande eller nyanländ elev vid grund- och gymnasieskolor. Samhällsorienteringen ska vara anpassad till elevens ålder. Särskild vikt ska läggas vid frågor som demokrati, allas lika värde, barns rättigheter och jämställdhet. Samhällsorienteringen bör även innehålla praktisk information om var man som barn kan vända sig för att ta till vara sina rättigheter eller få stöd och hjälp, exempelvis den lokala ungdomsmottagningen, och olika frivilligorganisationer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 25 samt 2018/19:219 av (SD), 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 21, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 14. Våra sjunkande resultat i internationella undersökningar på skolområdet beror på flera saker, men en orsak är bristande resultat för nyanlända elever. Därför krävs det en helt ny strategi på området. Till att börja med behövs en nationell läroplan för en förberedelseskola för nyanlända. Denna bör bygga på rekommendationer som redan har gett ut. Den obligatoriska förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Denna nya verksamhet ska ha egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. Samtalsspråket i den svenska skolan under lektionstid bör alltid vara svenska när nyanlända elever väl har lämnat förberedelseklass, givetvis undantaget språklektioner. Att prata svenska med sina svenska och utländska kamrater på ett vardagligt sätt under lektionstid är kanske det effektivaste sättet att lära sig det nya språket. En förstärkt svenskundervisning ska också ges till elever med svårigheter i det svenska språket, där resurserna tas från den nuvarande modersmålsundervisningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2018/19:219 av (SD), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 25, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 21, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 14. Många nyanlända elever klarar inte att nå målen i skolan. Många har liten eller ingen skolerfarenhet, och tillsammans med dåliga kunskaper i svenska blir det svårt för många att tillgodogöra sig undervisningen. För att kompensera för detta krävs av intensifierad skolgång med fokus på de mest betydande kunskaperna. Det är av största vikt att de nyanlända eleverna snabbt lär sig språket. För att möjliggöra detta bör antalet timmar med undervisning i svenska utökas för dessa elever. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2018/19:219 av (SD), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 25, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 21, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 14. Att inte få möjlighet att tänka, skriva och läsa på sitt starkaste språk kan begränsa inlärningen avsevärt. Det är viktigt att nyanlända lär sig svenska, men den starka fokuseringen på det svenska språket riskerar att hämma det övriga lärandet. Regeringen bör återkomma med förslag till om att utöka rätten att få undervisning på sitt eget språk. Barns rätt till utbildning är en grundläggande rättighet. Den är fastställd i flera konventioner om mänskliga rättigheter. När barn inte går i skolan är det därför ett stort problem, oavsett vad det beror på. tas asylsökande barns skolfrånvaro inte på samma allvar som andra barns frånvaro, eftersom de asylsökande barnen inte har skolplikt. För att stärka barnens rätt till utbildning behöver skolplikten utökas. Regeringen bör låta utreda möjligheterna att införa skolplikt för asylsökande barn för att säkerställa deras rätt till utbildning. Nyanlända elever, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2018/19:219 av (SD), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 25, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 21, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 14. Nyanlända elever ska ges samma möjligheter att tillgodogöra sig kunskapskraven i skolan. Många kommer snabbt in i den svenska skolan, men för en del krävs för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Att skolan skyndsamt kan göra en bedömning av elevens kunskaper när hon eller han kommer till skolan, och därigenom snabbt kan placera eleven i lämplig årskurs och undervisningsgrupp, är en nyckel till att eleven ska kunna tillgodogöra sig undervisningen. Skolan måste också undvika att eleverna blir kvar i förberedelseklasserna. De måste kunna stödja språkutvecklingen på annat sätt. Mot den bakgrunden behöver regelverket för förberedelseklassen förtydligas, bl.a. för att undvika att eleverna blir kvar för länge i förberedelseklasserna och för att öka möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 14 samt 2018/19:219 av (SD), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 25, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 21. Språket är biljetten in i det svenska samhället. Språket handlar om frihet och självbestämmande samt om makt över sitt eget liv. Det handlar om att barn och unga ges rätt förutsättningar att klara skolan. Att kunna få ett jobb och egen lön. Att kunna delta i samhället. Kunskap är biljetten vidare i livet, och det är därför vi liberaler kämpar för en riktigt bra skola för alla barn, även de som kommit till . Även nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. De nyanlända ungdomar som kommer sent under uppväxten till måste ges tid att uppnå kunskapsmålen i svensk grundskola. Därför föreslår vi förlängd skolplikt, prioriterad timplan och kortare sommarlov för att nå behörighet till gymnasieskolan. Unga asylsökande ska uppmuntras att gå i skolan, vilket de har rätt att göra. Asyltiden i bör användas som förberedelsetid oavsett var i världen den unge kommer att ha sin framtid. Därför bör det t.ex. finnas flexibilitet från skolans sida när det gäller mer anpassade studier för att fokusera på ämnen som den unge har användning för även utanför . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisningstid för nyanlända elever, punkt 15 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 84. Nyanlända elever, särskilt de som kommit till högre upp i åldrarna, har kanske de allra svåraste förutsättningarna att klara skolan. Det behövs därför reformer som ser till att de ges en så bra start som möjligt i svensk skola. Det är exempelvis av största vikt att nyanlända elever snabbt lär sig språket. Därför bör det ses över hur nyanlända barn och unga kan få utökad undervisningstid i svenska. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Timplan för nyanlända elever, punkt 16 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 87. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. De nyanlända som kommer till får däremot en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Rektorer bör därför kunna få långtgående befogenheter att prioritera om i timplanen för nyanlända elever så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. Att dessa elever tar del av undervisning under lov och sommarlov bör också användas som verktyg för att fler ska klara kunskapsmålen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förberedelseklassen, punkt 17 (M, C, KD, L) av (L), (M), (M), (M), (KD), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 86. Ingen elev ska riskera att bli kvar längre än nödvändigt i förberedelseklassen. Regelverket kring förberedelseklasser bör därför förtydligas för att säkerställa att så inte sker. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rätt till utbildning, punkt 18 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 35. har barn som vistas olagligt i rätt till skolgång, från förskoleklass till gymnasiet. fanns ingen generell rätt till skolgång, utan kommuner fick själv avgöra från fall till fall. Vill man hindra framväxten av skuggsamhällen är det naturligtvis problematiskt att ge rätt till skolgång. Vår utgångspunkt är att dessa regler bör återgå till det som gällde . Frågan är dock juridiskt och moraliskt komplicerad och måste beakta hur en stramare lagstiftning är förenlig med internationella konventioner. Frågan om barn utan rätt att vistas i landet ska ha rätt till skolgång bör därför utredas vidare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers inflytande, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 8–10 samt 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 1. Mer makt och inflytande för eleverna i skolan är ett verktyg för att skapa en bra studie- och arbetsmiljö. Skolan ska därför främja demokratiska arbetssätt där elever, personal och föräldrar är delaktiga och har inflytande över såväl formella beslut som den vardagliga verksamheten. Att kunna påverka sin situation är en betydande faktor för hälsa och inlärning. Elevinflytandet handlar inte bara om sociala frågor utan har även anknytning till undervisningens organisering såsom diskussioner om förbättrad samordning av provperioder och en jämn arbetsbelastning för eleverna under läsåret, innehåll i temaveckor och inte minst trygghetsarbete. Elevernas rätt till reellt inflytande över sin utbildning och arbetsmiljö bör därför förtydligas i skollagen. Elevers rätt till inflytande och möjligheter att organisera sig regleras i skollagens fjärde kapitel. Ett av problemen med skollagens fjärde kapitel är att elevers individuella rätt till inflytande samt elevsammanslutningars påverkansarbete blandas samman. För att elevers inflytande i skolan ska utvecklas behöver de två begreppen särskiljas. Varje elev ska ha en individuell rätt att utöva inflytande. Ansvaret för att säkerställa denna rättighet har rektorerna. Det är alltså inte ett ansvar som kan läggas på elever genom elevkårer, elevråd eller andra elevsammanslutningar. Detta ska inte förväxlas med elevers rätt att gå samman för att påverka i frågor som är av gemensamt intresse. Denna rättighet tar avstamp i grundlagens föreningsfrihet och ska heller inte vara beroende av samhällets krav eller förväntningar. Elevers individuella inflytande och elevers rätt till inflytande genom sammanslutning bör särskiljas i skollagen. organiserar sig elever i olika former. Det är viktigt att huvudmännen och rektorerna inte försöker styra elevers sammanslutningar. Dessa sammanslutningar får inte ses som ett sätt att säkerställa att elever får inflytande utan som en fristående förening som värnar elevernas intressen. I skollagen och i praktiken blandas dock de olika formerna för organisering ihop. Detta skapar problem för elevers möjligheter att organisera sig fritt. Elevers rätt att själva avgöra vilka organisationsformer som ska användas för att få inflytande bör därför tydliggöras i skollagen. Enligt Elevkårer gick av gymnasieeleverna på en skola med en elevkår, var medlemmar i en elevkår, och på de skolor där elevkårer finns var ungefär hälften medlemmar i dem (2015). Dessutom visar en rapport från Elevkårer att av rektorerna har mycket högt eller högt förtroende för elevkåren där de finns. Trots det finns inte elevkårer omnämnda i skollagen, som andra organisationsformer för elevers sammanslutningar finns omnämnda. Detta ger en felaktig bild bland rektorer på landets gymnasieskolor av att elevkårer inte är en lika vanlig eller legitim organisationsform som exempelvis elevråd. Möjligheten att organisera sig i elevkårer bör tydliggöras i skollagen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers inflytande, punkt 19 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 8–10. Det är viktigt att eleverna har inflytande över sin skolgång. Det kan gälla flera saker i skolan som t.ex. mat, lokaler och ordningsregler, och många lärare kommer även fortsättningsvis att diskutera undervisningen med eleverna. Det är dock läraren som har ansvar för och ytterst bestämmer hur lektioner ska läggas upp och beslutar om läxor, prov och det rent pedagogiska genomförandet av lektionerna. Skrivningen i den nuvarande skollagen är inte tillräckligt tydlig om vad det är eleverna ska ha inflytande över och vad som ska vara förbehållet professionen i skolan. Det har visat sig att lärare och rektorer känner en enormt stor press på grund av kritik från föräldrar och elever som ifrågasätter undervisningsmetoder, betyg och provresultat. Syftet med det ökade elevinflytandet var aldrig att eleverna skulle få makten över och lägga sig i hur undervisningen ska bedrivas. Läraren måste ha ansvaret för pedagogiken och metodiken. Skollagen (4 kap. 9 §) bör förtydligas genom att lydelsen ”barn och elever ska ges inflytande över utbildningen” får ett tillägg som lyder ungefär ”dock inte över undervisningen”. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Begreppet särskola, punkt 20 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2018/19:1627 av (S) och 2018/19:2679 av (S). har särskolans elever påtalat att skolformens namn är stigmatiserande och ger negativa associationer. Eleverna har därför efterfrågat ett byte av namn på skolformen. Detta lyfts inte minst fram i betänkandet Den framtida gymnasiesärskolan (SOU 2011:8). I betänkandet konstateras även att tre av sex undersökta kommuner valt att undvika särskolebeteckningen. Elever ska vara och känna sig välkomna och inkluderade i skolan, oavsett skolform. Därför bör begreppet särskola bytas ut, gärna till ett namn som enligt eleverna själva bättre beskriver deras skolform. Ett möjligt nytt namn är utvecklingsskola. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolmåltider, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 35 och 36 samt 2018/19:1420 av m.fl. (M) och 2018/19:2798 av och (båda SD) yrkandena 2 och 5. Vi bör sträva efter att skolmaten genomgående ska ha högt näringsvärde, vara svensk och närproducerad. Maten ska vara avgiftsfri för alla elever, på såväl grund- som gymnasieskola, detta eftersom en viktig förutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har tillräcklig energi i form av näringsrik mat. Vi vill att skolmaten ska tillagas på plats i skolorna, och därför ska alla skolor ha ett tillagningskök, inte ett mottagningskök. Kött från djur som slaktats utan bedövning ska inte få förekomma i svenska skolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Enhetlig klädsel i skolan, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 45. Att eleverna på en skola har konform klädsel fyller flera viktiga funktioner. Om eleverna bär vissa gemensamma klädesplagg på en skola, minskas den hets som framför allt många flickor känner när det gäller att klä sig snyggast eller enligt senaste mode. Detta kan i vissa årskurser vara ett stort problem. En annan viktig aspekt med skolgemensam klädsel är också säkerhetsaspekten. Skolans personal kan lätt identifiera vilka som hör hemma på skolan eller inte med en enhetlig klädsel. Det är också viktigt att eleverna känner stolthet och samhörighet med den skola de går på. En gemensam klädsel bidrar starkt till detta. Vi vill införa enhetlig klädsel på frivillig basis i det svenska skolsystemet, vilket innebär att skolorna eller enskilda kommuner får ta beslut om enhetlig klädsel och då också besluta om vilken finansieringsmodell som ska tillämpas. Ingen enskild kommun ska kunna förbjuda friskola i kommunen att fatta beslut om enhetlig klädsel. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolskjuts, punkt 23 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 29. Ett område där det behövs tydligare regler gäller skolskjuts. är kommunerna endast skyldiga att erbjuda skolskjuts till skola, även om det finns en friskola som ligger närmare elevens hem.