bet · H601TU4 · 2019-02-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner som rör bl.a. samhällets digitalisering, digital delaktighet, tillgång till elektroniska kommunikationer och postservice i hela landet. Motionsyrkandena avstyrks främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 23 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillgång till elektroniska kommunikationer Fördelning och handläggning av bredbandsstöd Utnyttjande av statlig digital infrastruktur Vissa skyldigheter för mobiloperatörer Postservice i hela landet Vissa konkurrensfrågor på post- och paketmarknaderna Samdistribution av post och tidningar 1.Samhällets digitalisering, punkt 1 (M) 2.Samhällets digitalisering, punkt 1 (V) 3.Samhällets digitalisering, punkt 1 (L) 4.Digital delaktighet, punkt 2 (L) 5.Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 3 (M) 6.Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 3 (SD) 7.Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 3 (C, L) 8.Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 3 (KD) 9.Fördelning och handläggning av bredbandsstöd, punkt 4 (C) 10.Utnyttjande av statlig digital infrastruktur, punkt 5 (M) 11.Satsningar på 5G, punkt 6 (M, C, KD, L) 12.Satsningar på 5G, punkt 6 (SD) 13.Om 700 MHz-bandet, punkt 7 (C, KD) 14.Avvecklingen av kopparnätet, punkt 8 (SD, C, L) 15.Vissa skyldigheter för mobiloperatörer, punkt 9 (SD) 16.Postservice i hela landet, punkt 11 (SD) 17.Postservice i hela landet, punkt 11 (C, L) 18.Postservice i hela landet, punkt 11 (KD) 19.Vissa konkurrensfrågor på post- och paketmarknaderna, punkt 12 (SD) 20.Vissa konkurrensfrågor på post- och paketmarknaderna, punkt 12 (C) 21.Samdistribution av post och tidningar, punkt 13 (SD) 22.Samdistribution av post och tidningar, punkt 13 (C) 23.Posthantering och sekretess, punkt 15 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:405 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:2043 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 1 (M) Reservation 2 (V) Reservation 3 (L) 2018/19:972 av (M), 2018/19:1498 av och (båda M), 2018/19:2043 av m.fl. (L) yrkande 6, 2018/19:2207 av Serkan Köse (S) och 2018/19:2283 av (S). Reservation 4 (L) Tillgång till elektroniska kommunikationer 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:577 av (SD), 2018/19:774 av (M), 2018/19:974 av och (båda M), 2018/19:1294 av m.fl. (S), 2018/19:1297 av (S), 2018/19:1299 av m.fl. (S), 2018/19:1537 av (M), 2018/19:1596 av och (båda S), 2018/19:2043 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del, 2018/19:2194 av (S), 2018/19:2210 av (S), 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 21, 2018/19:2535 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 7, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 76, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2018/19:2782 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 35, 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 51 och 55 samt 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 56. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C, L) Reservation 8 (KD) Fördelning och handläggning av bredbandsstöd 2018/19:1301 av m.fl. (S) och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5. Reservation 9 (C) Utnyttjande av statlig digital infrastruktur 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 57. Reservation 10 (M) 2018/19:1295 av (S), 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2782 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 31 samt 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 53 och 54. Reservation 11 (M, C, KD, L) Reservation 12 (SD) 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 75. Reservation 13 (C, KD) 2018/19:413 av (M), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2018/19:2782 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 14 (SD, C, L) Vissa skyldigheter för mobiloperatörer 2018/19:303 av (SD). Reservation 15 (SD) 2018/19:2729 av (MP). Postservice i hela landet 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del, 2018/19:2166 av (M), 2018/19:2187 av m.fl. (S), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 14, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 78 och 79, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:2782 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C, L) Reservation 18 (KD) Vissa konkurrensfrågor på post- och paketmarknaderna 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkandena 28, 29 och 34. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (C) Samdistribution av post och tidningar 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 27, 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 20 och 2018/19:2782 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (C) 2018/19:2238 av Kadir Kasirga (S). 2018/19:964 av Boriana (M). Reservation 23 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 72 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om it- och postpolitiska frågor. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. informerade i (IIS) utskottet om stiftelsens uppdrag och pågående arbete med att bl.a. främja digital delaktighet och trygghet. I samband med utskottets sammanträde informerade Post- och generaldirektör och om verksamhetens olika ansvarsområden och det fortsatta arbetet med bl.a. bredbandsutbyggnaden. informerade företrädare för Postnord om bolagets möjligheter att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika aspekter av samhällets digitalisering. Utskottet konstaterar att betydande initiativ har vidtagits för att ta till vara digitaliseringens möjligheter och ser med tillförsikt på den fortsatta utvecklingen. Utskottet lyfter i sammanhanget fram bl.a. digitaliseringsstrategins betydelse. Jämför reservation 1 (M), 2 (V) och 3 (L). Målet för digitaliseringspolitiken (tidigare benämnt it-politik) är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Inom detta mål finns två delmål: • Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22 Kommunikationer, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). • ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). För att skapa förutsättningar för en fortsättningsvis långsiktig och hållbar digitalisering till nytta för samhällsutvecklingen och näringslivet beslutade regeringen strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Den innehåller fem delmål: • D-kompetens: I ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. • D-trygghet: I ska de bästa förutsättningarna finnas för att alla på ett säkert sätt ska kunna ta del av, ta ansvar för och ha tillit till det digitala samhället. • D-innovation: I ska de bästa förutsättningarna finnas för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. • D-ledning: I ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling uppnås genom digitalisering. • D-infrastruktur: Hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband, stabila mobila tjänster och som stöder digitaliseringen. Regeringen har också fattat beslut om att inrätta ett råd () som har till uppgift att främja genomförandet av den allmänna digitaliseringspolitiken (N2017/01899/D) och ett kansli (N2017/01901/D) som bl.a. ska ta fram förslag på indikatorer för att mäta delmålen i arbetet med genomförandet av digitaliseringsstrategin. uppgift är att bidra till en bättre samordning av regeringens arbete i allmänna frågor om digitaliseringen och även att effektivt genomföra och utveckla regeringens strategiska arbete med digitaliseringen. Arbetet omfattar bl.a. att utifrån digitaliseringsstrategin identifiera strategiskt viktiga insatser inom delmålsområdena samt att följa upp och analysera genomförandet. Rådets arbete samordnas inom , vilket ska bidra till den horisontella organisation som är nödvändig för genomförandet av politiken eftersom flera politikområden berörs. I partimotion 2018/19:405 yrkande 3 vill m.fl. (V) att regeringen tillsätter en utredning om digitaliseringens möjligheter för hela landet. Motionärerna påpekar att för små kommuner kan satsningar på digitala tjänster vara både kostsamma och svåra att genomföra. Motionärerna understryker de utvecklingsmöjligheter som digitaliseringen erbjuder, och som i förlängningen kan främja en livskraftig landsbygd med ett dynamiskt näringsliv. För att regeringens mål att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter ska nås krävs enligt motionärerna att större ansträngningar görs, och med hänsyn till digitaliseringens betydande potential bör därför frågan utredas vidare. I kommittémotion 2018/19:2043 hänvisar m.fl. (L) till () granskning av digitaliseringen inom den offentliga sektorn. Granskningen visar bl.a. på att regeringens digitaliseringsstrategi inte ger den styrning som behövs för att effektivisera digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Dessutom visar granskningen på att hela den offentliga sektorn behöver göra ett kompetenslyft för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund i yrkande 1 att regeringen tar fram en digitaliseringsstrategi som är specifik, mätbar och tidsatt. I motion 2018/19:2847 betonar m.fl. (C) att i av snabba teknologiska förändringar och digitalisering av samhället måste lagstiftningen och tillämpningen av denna i högre grad anpassas så att regelverket fyller sitt syfte och inte i onödan sätter hinder i vägen för utvecklingen. Motionärerna finner i yrkande 2 det därför angeläget att man undersöker möjligheten att inrätta en särskild instans med uppgift att löpande granska lagstiftning och myndighetsbeslut som blockerar eller försvårar utvecklingen av digitala tjänster och som får i uppdrag att rekommendera nödvändiga administrativa åtgärder och lagändringar för att göra dessa digitala tjänster tillgängliga. I kommittémotion 2018/19:2900 anför m.fl. (M) att mer behöver göras för att driva på digitaliseringen av samhället, och motionärerna vill därför i yrkande 7 att man inrättar forumet Digitala som ska skapa samverkan, föra dialog samt samla kunskap och vilja i alla sektorer av samhället för en framgångsrik digitalisering. Detta forum bör ledas av en statlig samordnare, och en viktig del i arbetet blir också att identifiera hinder som behöver undanröjas och att formulera idéer för en snabbare och bättre digitalisering av olika verksamheter. Utskottet vill inledningsvis påminna om att för digitaliseringspolitiken gäller det övergripande målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Riktlinjen för det fortsatta arbetet framgår av digitaliseringsstrategin, som innehåller fem delmål som förklarar hur digitalisering ska kunna bidra till en positiv samhällsutveckling. Cirka 200 initiativ kopplade till delmålen har tagits. Det handlar bl.a. om satsningar i statens budget, uppdrag till myndigheter samt förslag och beslut om ny lagstiftning. Regeringen redogör närmare för digitaliseringsstrategin i sin skrivelse Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning (skr. 2017/18:47) som utskottet behandlade i betänkande 2017/18:TU9. Ett av delmålen i digitaliseringsstrategin avser digital innovation, och det innebär att ska ha de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. Innovation är en förutsättning för att den offentliga sektorn ska hitta nya och effektiva lösningar på flera av dagens stora samhällsutmaningar och för att näringslivet ska kunna stärka sin konkurrenskraft. Det handlar exempelvis om nya sätt att resa, bo, göra affärer, leva, konsumera, kommunicera samt tillvarata och bevara jordens resurser och ekosystem och minska klimat- och miljöpåverkan. Utskottet vill också framhålla att regeringen inrättade ett särskilt digitaliseringsråd vars uppgift är att bidra till att digitaliseringspolitiken förverkligas. analyser och inspel ligger till grund för att genomföra och utveckla regeringens strategiska arbete med digitalisering. uppgifter är bl.a. att • följa, analysera och utvärdera genomförande och effekter av regeringens insatser där sådan utvärdering inte redan sker • följa och analysera digitaliseringen i och i omvärlden • med olika metoder jämföra hur presterar gentemot andra länder, genom omvärldsbevakning, mätningar och fallstudier • bidra med stödjande underlag för att främja genomförande av regeringens insatser • vid behov utvärdera och vidareutveckla insatser. Som motiv för att inrätta ett digitaliseringsråd angav regeringen i sitt beslut att det skulle öka möjligheterna att uppmärksamma frågor av betydelse för digitaliseringen där det saknas ett tydligt utpekat ansvar. Åtgärden bidrar också till att minska risken för dubbelarbete i funktioner som regeringen inrättat för att främja, genomföra och utveckla olika aspekter av digitaliseringen. Med en bättre samordning i sådana allmänna frågor om digitaliseringen stärks möjligheten att nå målen på området enligt regeringens bedömning, en bedömning som också utskottet kan ansluta sig till. Vidare angav regeringen att ska arbeta på ett sätt som möjliggör informella diskussioner och utbyte av information, och att rådet ska få tillsätta arbetsgrupper som fokuserar på enskilda sakfrågor som bedöms som prioriterade. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill också peka på att regeringen har gett olika myndigheter  , , , m.fl.  i uppdrag att inom sina respektive ansvarsområden påskynda och underlätta digitaliseringen. Exempelvis kan det handla om datadriven innovation, tillgång till öppen data och om att utveckla digitala tjänster. Som konstateras i motion 2018/19:2043 (L) påtalar () i rapporten av det offentliga  en uppföljning (2018:31) bl.a. att digitaliseringen inom offentlig sektor går långsamt och att organisationernas förutsättningar att ta till vara digitaliseringens möjligheter är väldigt olika. Mot denna bakgrund vill utskottet bl.a. välkomna att inrättades Myndigheten för digital förvaltning (Digg) i . Myndighetens huvudsakliga uppgifter består i att • samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig • ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen • bistå regeringen med underlag för utvecklingen av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen • följa och analysera utvecklingen inom sitt verksamhetsområde. Vidare vill utskottet framhålla att regeringen beslutade att avsätta medel till en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) för att höja den digitala kompetensen hos ledningen i kommuner och landsting. Syftet med den gemensamma satsningen är att kommuner och landsting ska bli bättre på att utnyttja digitaliseringens möjligheter och hantera dess utmaningar. Utskottet ser med gillande på detta initiativ. Regeringen pekar på att kommuner och landsting står inför omfattande utmaningar, bl.a. kopplat till välfärdens långsiktiga finansiering, kompetensförsörjning och ökade krav på offentlig service. Viktiga redskap för att bemästra dessa utmaningar är digitalisering och användning av ny teknik för att kunna erbjuda god service, samt att hitta smarta och effektiva arbetssätt. Från regeringens sida betonar man att alla ska kunna förvänta sig att myndigheter, kommuner och landsting gör vardagen enklare med hjälp av digitaliseringens möjligheter, något som utskottet instämmer i. Civilminister påpekade i sammanhanget att det också krävs en ökad digital kompetens på alla nivåer inom den offentliga sektorn, och för att vässa det digitala ledarskapet tar regeringen därför initiativet till detta kompetenslyft. Enligt överenskommelsen ska SKL utforma kompetenslyftet för digital kompetens i samverkan med Myndigheten för digital förvaltning och i samråd med relevanta aktörer, såsom () inklusive , , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, samt i dialog med . För detta arbete beräknas regeringen avsätta totalt –2020. Uppdraget ska slutrapporteras . Regeringen pekar i skrivelse 2017/18:47 på att det i det digitala samhället behöver finnas en långsiktigt hållbar lagstiftning som stöder utvecklingen och digitaliseringens effektiviseringspotential. Regeringen understryker att lagar och förordningar måste ge tillräckligt stöd för den digitala utvecklingen och för behovet av samverkan mellan inblandade aktörer. Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning och instämmer i att reformtempot behöver öka och sådan lagstiftning som i onödan hindrar digitaliseringen anpassas för att nå digitaliseringsstrategins mål. För att inte skapa onödiga hinder för digitaliseringen av samhället betonar regeringen också i skrivelsen vikten av teknikneutralitet. Regeringen framhåller bl.a. att ett helt uppkopplat på grund av geografiska förutsättningar och befolkningsfördelning måste åstadkommas genom en kombination av olika tekniker, både fasta och trådlösa. Utskottet delar regeringens bedömning. Regeringen påminner i sammanhanget om att i arbetet med översynen av för elektroniska kommunikationer har verkat för en reglering som är teknikneutral, flexibel och inte alltför detaljerad, detta för att inte bromsa den snabba teknikutvecklingen. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att i en rapport som publicerades konstaterar att presterar bra i den digitala transformationen och har höga ambitioner med sitt mål att vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, något som utskottet finner uppmuntrande. Det innebär också att måste ha höga ambitioner för det fortsatta arbetet genom att bli mer uppkopplat, stärka den digitala kompetensen, främja digitala innovationer, stärka arbetsmarknadens förmåga att hantera omställning, utarbeta en digital till handlingsstrategi m.m. lämnar därför också förslag inom flera områden, bl.a. styrning och samordning, cybersäkerhet, arbetet med stora datamängder, näringslivets digitalisering, utbildning och universitetens roll samt forskning och utveckling. Likaså visar index för digital ekonomi och digitalt samhälle () som offentliggjordes att klättrat från en tredjeplats till en andraplats inom EU. är ett verktyg för att jämföra hur länder i EU lyckas med digitaliseringen. mäter EU-länders digitaliseringsgrad genom att titta på områdena uppkoppling, humankapital, användning av internet, integrering av digital teknik och digitala offentliga tjänster. Jämfört med den föregående mätningen har fått en högre poäng när det gäller fast bredband, snabbt bredband, digital kompetens och internetanvändning. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att betydande initiativ har tagits för att ta till vara de möjligheter som digitaliseringen erbjuder, och utskottet ser med tillförsikt på den fortsatta digitaliseringen av det svenska samhället. Digitaliseringsstrategin är ett viktigt instrument i sammanhanget, och fyller en viktig funktion som bl.a. samordnare av statliga insatser på området, liksom den inrättade Myndigheten för digital förvaltning (Digg). Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrks därför motionerna 2018/19:405 (V) yrkande 3, 2018/19:2043 (L) yrkande 1, 2018/19:2847 (C) yrkande 2 och 2018/19:2900 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digital delaktighet. Utskottet anser att det alltjämt finns behov av att främja en ökad digital delaktighet bland delar av befolkningen. Utskottet konstaterar dock att omfattande insatser görs av olika aktörer i samhället för att främja den digitala delaktigheten. Jämför reservation 4 (L). (M) uppmärksammar i motion 2018/19:972 vikten av ett bättre stöd till äldre för att de ska klara av det digitala samhällets olika funktioner. Motionären framhåller att digitaliseringen av den offentliga sektorn, liksom inom annan service, går allt fortare och att i stort sett alla myndigheter kommunicerar över internet. Det innebär ökade krav på att medborgarna själva ska gå in och uträtta sina ärenden. Tyvärr medför det att en stor grupp äldre riskerar att hamna i ett utanförskap om de inte behärskar den nya tekniken. Frivilligorganisationer gör betydande insatser på området, men det räcker inte enligt motionären som därför efterlyser en politisk strategi och stöd från samhället för att klara av digitaliseringen. och (båda M) understryker i motion 2018/19:1498 de många fördelar det digitala samhället innebär för både individen, näringslivet och samhället i stort. Motionärerna konstaterar att drygt nio av tio svenskar använder internet. Emellertid innebär det att nästan 1 miljon svenskar inte använder sig av internet, alternativt inte har tillgång till nätet. Många av dessa är äldre personer, och det finns därför en uppenbar risk att de hamnar i ett utanförskap. Motionärerna påtalar behovet av att se över möjligheten att det digitala samhället tillgängliggörs för fler och menar att staten bör kunna erbjuda stimulansbidrag till de kommuner, läroanstalter eller organisationer som vill arbeta med att få fler medborgare att ta del av det digitala samhället. I kommittémotion 2018/19:2043 uppmärksammar m.fl. (L) genomförandet i svensk rätt av EU:s s.k. webbtillgänglighetsdirektiv, som innebär att utpekade offentliga aktörer måste uppfylla vissa tillgänglighetskrav för webbplatser och mobila applikationer. Motionärerna framhåller att digital service behöver vara tillgänglig även för elever, lärare och föräldrar, samt att de rättigheter som följer av skollagen och som regeringen åberopar inte tillgodoser behoven. Motionärerna anser därför i yrkande 6 att den nya lagen behöver följas upp för att säkerställa att digital service utformas enligt principen om design för alla. Serkan Köse (S) konstaterar i motion 2018/19:2207 att det stora flertalet invånare i använder internet men också att det fortfarande finns en stor grupp människor som inte gör det av olika skäl. Det handlar till övervägande del om äldre personer som riskerar att hamna i ett digitalt utanförskap. För att vara en del av samhället är det ofta en förutsättning att man kan få tillgång till information, socialservice m.m. genom att vara digitalt delaktig. Viktiga insatser görs av olika aktörer för att motverka utanförskapet men motionären anser att mer kan göras. För att kunna få ett inkluderande samhälle vill motionären se över behovet av en ny strategi mot det digitala utanförskapet. (S) uppmärksammar i motion 2018/19:2283 de många problem som ett digitalt utanförskap innebär för äldre, funktionshindrade och asylsökande. Det handlar inte minst om att hantera digitala betalningslösningar i ett alltmer kontantlöst samhälle. Motionären påminner om att var femte person inte har tillgång till den tekniska utrustning som behövs för att kunna använda digitala tjänster, och eftersom kontant-hanteringen minskar raskt som den digitala utvecklingen går snabbt blir situationen än mer problematisk för de utsatta. Motionären vill därför att man ska se över vilka åtgärder som krävs för att motverka ett digitalt utanförskap. har den s.k. digitaliseringsstrategin pekat ut riktningen och formulerat målen för digitaliseringspolitiken i .