bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10 och 12. bör verka för att EU antar följande klimatmål : till 2030 ska utsläppen av växthusgaser minska med , jämfört med , och minskningarna ska göras inom . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. ska även verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp och att all energiproduktion då ska vara förnybar. Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), punkt 7 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), Kopparklint (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:1311 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2416 av Alireza Akhondi (C) och 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 13. bör sträva efter att komma överens med andra länder som har koldioxidskatt eller handel med utsläppsrätter, i syfte att nå en överenskommelse om gemensamma regler. Steg som tas för att koppla samman EU:s utsläppshandelssystem med andra länders motsvarigheter bör påskyndas. Exempelvis har EU redan kopplat samman ETS med motsvarande utsläppshandelssystem i . Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2018/19:1311 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2416 av Alireza Akhondi (C), 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 26. anser att EU:s handelssystem med utsläppsrätter (EU ETS) måste reformeras i grunden. Taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar måste skrivas ned ytterligare, och ett minimipris på utsläppsrätter bör införas. Dessutom behöver systemet förändras i grunden även till formen. Alla utsläppsrätter ska auktioneras ut och inkomsterna från detta tillfalla medlemsländerna. Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:1311 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2416 av Alireza Akhondi (C) och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 26. anser att handelssystemet med utsläppsrätter (EU ETS) bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. De växthusgaser som omfattas av ETS är koldioxid (CO2), lustgas (N2O) och perfluorkolväten (PFC). I EU täcker ETS av de totala växthusgasutsläppen. För är motsvarande siffra . anser att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Harmonisering av kompensation för indirekta effekter, punkt 8 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 21. Elnätet är sammankopplat med våra grannländer, vilket leder till att fossil energi också påverkar priset. Eftersom den sista kilowattimmen bestämmer priset på all el som säljs påverkar EU ETS indirekt elpriset, trots att elen inte har några utsläpp. Dessa indirekta effekter får medlemsstaterna kompensera för, men det nuvarande systemet för kompensation motarbetar dock hela utsläppshandelns syfte, då det ger länder som ännu inte ställt om sin elproduktion en konkurrensfördel gentemot länder som faktiskt minskat sin andel fossilbaserad elproduktion. Orsaken är att endast el producerad med fossila bränslen genererar de intäkter som används för kompensationen. Ett sådant system är i grunden orimligt. Att harmonisera kompensationen för indirekta effekter på EU-nivå skulle i förlängningen gynna länder som har ställt om sin elproduktion och på så sätt främja övergången till ett fossilfritt samhälle. En harmonisering är också något som och partigruppen () drev i förhandlingarna om den nya utsläppshandeln. Undantag för utsläppsrätter för torvproduktion, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 27. Den torv som utvinns används dels för bränsleändamål (energitorv) och dels för jordförbättring m.m. (odlingstorv). Torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle då den nybildas kontinuerligt. klassas torven i som förnybar vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter, då EU klassar torven som fossil energi. Vi anser att torven som elcertifikatssystemet fortfarande finns kvar ska klassas som förnybar, men även att regeringen inom EU ska verka för att torv från påverkade torvmarker ska behandlas på samma sätt som övriga biobränslen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 17 och 18. FN:s sekretariat för klimatkonventionen samt flera organisationer och oberoende forskare konstaterade att de samlade klimatbidragen inte alls räcker för att förhindra en global temperaturhöjning till max . bör presentera ett eget nationellt klimatbidrag i stället för att stå bakom EU:s klimatbidrag (NDC, nationally determined contributions), dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser. Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 17 och 18. I stället för kortsiktiga och dyra stöd och subventioner vill Liberalerna ha grön skatteväxling och klimatsmarta investeringar. Liberalernas politik syns framför allt i skattetabellerna där den som smutsar ned får betala mer. Det svenska klimatramverkets genomförande, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 11. avstyrkte förslaget om att införa ett klimatpolitiskt råd eftersom behovet av det föreslagna rådet och dess status framstår som mycket oklara. Denna situation har inte förändrats varför det bör avskaffas. Det finns redan instanser som , och som har till uppgift att granska regeringens åtgärder bl.a. på detta område, vilket gör att det kommer att bli ett överlapp. Uppgiften att bedöma huruvida regeringens politik är tillräcklig för att uppfylla målen hanteras redan av , varför ett klimatpolitiskt råd förefaller överflödigt. Översyn av , skogsvårdslagen m.m., punkt 12 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2065 av (M) och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 4. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna till att bryta vårt fossilberoende. Skogsprodukter för byggindustrin både i och i andra länder bidrar också till att minska klimatpåverkan från andra mer energikrävande byggmaterial, varför ökad export av trä också kan bidra till minskad klimatpåverkan. Skogen har stor potential att bidra i kampen mot klimatförändringarna. Vi anser att den potentialen ska tas till vara. Vi menar att klimathänsyn inte heller tillräckligt beaktas i de avvägningar som görs med stöd av . Därför föreslår vi att ses över i syfte att tydligare lyfta fram klimataspekter vid beslutsfattande. Svenska klimatmål, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 13 samt 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 5. Regeringen bör ge Miljömålsberedningen nya direktiv för klimatpolitiken. Målet för svensk klimatpolitik ska utgå från hur man så kostnadseffektivt som möjligt kan bidra till att minska utsläpp av klimatgaser på global nivå. Forskning har visat att bindande mål för förnybart inom EU kraftigt kan öka kostnaderna utan att utsläppen minskar. Svenska klimatmål, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 13 samt 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 18. etappmål om att våra utsläpp av växthusgaser utanför den handlande sektorn ska minska till 2020 kan nås med hjälp av flexibla mekanismer. anser att målet bör nås helt och hållet genom enbart nationella insatser. anser vidare att internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men att dessa inte bör användas för att nå det nationella klimatmålet. Vi anser därför att köp av utsläppskrediter via mekanismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM) för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. är positivt till att utsläppsmålen för den icke handlande sektorn ingår som etappmål i miljömålssystemet, men anser inte att utsläppsmålen till 2030 och 2040 ska kunna nås genom s.k flexibla mekanismer. anser att kompletterande åtgärder öppnar för att riskerar att tappa fokus på egna nödvändiga utsläppsminskningar och till del får förlita sig på åtgärder med osäker klimatnytta. Dessutom kan beroendet av s.k. flexibilitet få till konsekvens att i internationella sammanhang kommer driva att på för en fortsatt användning av osäkra utsläppskrediter i stället för att de industrialiserade staterna tar ansvar för sina historiska utsläpp genom utsläppsminskningar på hemmaplan. ska ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Klimatmålet ska nås genom utsläppsminskningar inom landet, omfatta utsläpp inom såväl den handlande som den icke handlande sektorn, dvs. oavsett om det innefattar utsläpp som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eller de som hanteras nationellt, och avse de utsläpp som är skapade av mänsklig verksamhet. Svenska klimatmål, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 13 samt 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 18. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2045. Konsumtionsbaserade mål, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2018/19:746 av m.fl. (S) och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 15. vill, i likhet med en mängd miljöorganisationer och aktörer, införa ett kompletterande mål och konkreta åtgärder för att de konsumtionsrelaterade utsläppen ska minska. Att det behöver införas ett kompletterande mål för de konsumtionsrelaterade utsläppen har också framförts av flera av Miljömålsberedningens experter och sakkunniga samt av Klimatmålsinitiativet, en bred sammanslutning av 21 olika aktörer. anser att de konsumtionsrelaterade utsläppen ska inordnas i det klimatpolitiska ramverket genom en kompletterande målstyrning för att stärka förutsättningar att nå miljökvalitetsmålen, och generationsmålet i synnerhet. Sektorsmål, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 10, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 12. anser liksom och att klimatmål bör formuleras i termer av det miljöproblem vi vill lösa och inte i termer av de medel vi har för att lösa det. Av den anledningen bör avveckla alla sektorsvisa mål inom klimatpolitiken. Mål om andel förnybar energi, energieffektivisering och en koldioxidfri fordonsflotta bör överges. Sektorsmål, punkt 15 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 12 samt 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 16. anser att alla fordon som staten, landstingen, regionerna och kommunerna köper in eller leasar ska vara miljöbilar . Det är också oerhört angeläget att en ny nationell definition av miljöbil kommer på plats. Klimatanpassning, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 4. Vi kan vara tämligen säkra på att klimatet kommer att variera och att och andra länder kommer att ställas inför utmaningar till följd av extremväderhändelser, detta oavsett vilken den bakomliggande orsaken är och oavsett hur många miljarder vi väljer att lägga på olika klimatsatsningar. anser att nationella beredskap för klimatförändringar bör förstärkas. Detta berör allt från livsmedelsförsörjning och infrastruktur till andra aspekter på beredskap inför exempelvis skogsbränder och översvämningar. Koldioxidläckage, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 7. Det måste vara grundläggande för den svenska klimatpolitiken att politiken på området inte leder till att utsläpp i migrerar till andra länder. Energiforskning, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 13. Att sänka utsläpp av klimatgaser utan att detta är kopplat till nya innovationer som kan stå på egna ben på en konkurrensutsatt marknad är kostsamt och påverkar jobb och välfärd i och negativt. och fokus måste därför riktas mot energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Miljöskadliga subventioner, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 1. Enligt kan en subvention definieras som miljöskadlig om den uppmuntrar till att mer miljömässig skada sker än vad som varit fallet utan subventionen. De potentiellt miljöskadliga subventionerna i uppskattas till ett belopp av ca i uppdaterade kartläggning 2017. I klimatskadliga subventioner (2018) uppskattas klimatskadliga subventioner till ca . I rapporten konstaterar att nedsatta skatter för fossila bränslen är den enskilt största typen av subvention. Enligt Europeiska kommissionens rapport för ett resurseffektivt ska miljöfarliga subventioner fasas ut till 2020. I budgetpropositionen framgår att miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. Biodrivmedel och reduktionsplikt, punkt 22 (M, KD) av (M), (M), Kopparklint (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 108, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 7, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 20. Flygsektorn står för en ökande del av de globala klimatutsläppen. Utvecklingen av grönt flygbränsle går framåt. har flera flygningar med grönt flygbränsle genomförts. Tack vare vår goda tillgång på råvaror har potential att bidra till denna utveckling, men då måste långsiktiga spelregler komma på plats. Tillgången på biodrivmedel för flyget är dock fortfarande begränsad, men precis som för vägtransportsektorn krävs långsiktiga styrmedel för att skapa en efterfrågan. Flyget måste ta ett större klimatansvar, men det ska inte genomföras med en flygskatt som beskattar alla flygresor på samma sätt utan hänsyn till bränsle. Några skäl är att flygskatten inte har någon klimatstyrning som premierar effektiv teknik och att den drabbar regioner utanför storstadsregionerna oproportionerligt hårt. Det är därför angeläget att införa effektiva styrmedel som leder till minskade utsläpp och teknikutveckling för att säkerställa att utsläppen från flygandet minskar på riktigt. Vi föreslår därför att det införs krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i allt flygbränsle. Biodrivmedel och reduktionsplikt, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 7, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 108, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 39. har infört en oerhört ambitiös reduktionsplikt. Reduktionsnivån kommer framöver att ligga på . står bakom reduktionsplikten som princip men vill begränsa den kraftigt, som det dubbla styrmedlet i form av nedsättning av skatt på höginblandade biodrivmedel bör avskaffas. Mot bakgrund av hur marknaden ser ut för biodrivmedel bör reduktionsplikten inte överstiga för bensin och för diesel. En sådan reduktionsplikt skulle behålla en marknad för bra biodrivmedel som dåliga biodrivmedel, som exempelvis palmoljebaserade bränslen, skulle kunna fasas ut från den svenska marknaden utan kraftiga prisökningar som följd. Nationell plan för utveckling av flygbränslen, punkt 23 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 64. Flyget svarar för en relativt liten men växande andel av de klimatpåverkande utsläppen. Det är angeläget att fortsätter att ligga i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. vill fortsätta arbeta för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Vi anser därför att det är centralt att utveckla förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. Det är viktigt att möjliggöra tillräcklig tillgång till biobränslen för flygbranschen. föreslår därför en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången på biobränsle till flyget. Överenskommelse om en bana för reduktionsplikten, punkt 24 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 12. Det är glädjande att vi fick på plats ett regelverk för reduktionsplikt, dvs. på ökad inblandning av biodrivmedel, som länge har drivit på för. Systemet grundas på drivmedlens klimatprestanda, alltså hur stora reduktioner av utsläpp av växthusgaser som drivmedlet ger upphov till. Genom successivt ökad inblandning av biodrivmedel kan vi minska de fossila koldioxidutsläppen och bidra till att når 2030-målet. En svaghet i förslaget är dock att det bara innehåller bindande etappnivåer . Konsumtionsåtgärder, punkt 26 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkandena 17–19 och 2018/19:1611 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 31 samt 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 27. Köttkonsumtionen i har ökat med och står nu för en betydande del av de svenska växthusgasutsläppen. Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. Vidare berörde Miljömålsberedningen (2016) köttkonsumtionens utsläpp, men lade inte fram något konkret förslag om målsättningen för minskad konsumtion. Beredningen konstaterade att det står varje regering fritt att föreslå konkreta mål för hur bl.a. köttkonsumtionens utsläpp ska minska. anser att det är märkligt, inkonsekvent och ohållbart att ett område som har så stor klimatpåverkan står fritt från både utsläppsmål och åtgärder. Därför föreslår att antar ett mål om minskad köttkonsumtion. Animalier, nötkött i synnerhet, orsakar höga utsläpp jämfört med vegetabilier. Skälet är att det krävs flera kilo foder för att producera ett kilo kött samt att uppfödningen i sig själv orsakar stora utsläpp av växthusgaser. Förutom en generell minskning av köttkonsumtionen anser att det är viktigt att stimulera metoder som belastar miljön så lite som möjligt, minskar importen och tar största möjliga hänsyn till djurens rätt till ett naturligt beteende i enlighet med djurskyddslagen. En handlingsplan bör tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animaliekonsumtionen, ska minskas. Allt fler kommuner, skolor, företag, ideella organisationer och privatpersoner har anammat idén om vegonorm. Med konceptet vegonorm serveras vegetarisk mat som standard; kött blir ett tillval. Andra aktörer väljer vegetariska dagar som ett sätt att minska köttkonsumtionen och uppmärksamma fördelarna med att äta mer växtbaserat. ser stora fördelar i att lyfta den vegetariska maten i offentliga sammanhang. Genom gemensamt ägande kan effekten av våra handlingar bli större och nya hållbara normer etableras. anser att vegonorm och köttfria dagar är ett bra sätt att minska köttkonsumtionen och därmed ta ansvar för miljön, folkhälsan och djuren. Konsumtionsåtgärder, punkt 26 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.