bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — Regeringens mål för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta till vara möjligheter. Regeringen beslutade att inrätta ett nationellt expertråd för klimatanpassning vid () i enlighet med förslaget i propositionen (2017/18:163). Rådets uppdrag är att följa och utvärdera arbetet med klimatanpassning. Rådet ansvarar också för att göra en uppdaterad klimat- och sårbarhetsanalys samt att ta fram underlag inför revidering av den nationella klimatanpassningsstrategin . Den första rapporten ska lämnas till regeringen . Enligt förordningen om ändring i förordningen (2009:974) med instruktion för ska det inom även finnas ett sekretariat som ska bistå Nationella expertrådet för klimatanpassning. På finns även ett nationellt för klimatanpassning. Centrumets roll är att vara en nod för kunskap om klimatanpassning samt att vara en mötesplats för aktörer i samhällets klimatanpassning. På miljörådet var en av punkterna en information om om genomförandet av för klimatanpassning och EU:s arbete med att göra en bedömning av medlemsstaternas arbete för att se om styrningen behöver bli mer rättsligt bindande på EU-nivå. Att svenska företag flyttar produktionen till länder utan begränsningar för utsläppen kallas koldioxidläckage. I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik framförde utskottet i sitt ställningstagande att vi enligt det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det är därför grundläggande att klimatpåverkan i andra länder till följd av svensk konsumtion begränsas i största möjliga mån. Utskottet noterade med tillfredsställelse att regeringen vidtagit åtgärder för att driva utvecklingen i denna riktning. Till exempel är den övergripande strategin för hållbar konsumtion en viktig utgångspunkt. Regeringen har även beslutat om att annullera över utsläppsutrymme, vilket motsvarar hälften av årliga utsläpp från biltrafiken. I skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för anförde regeringen att om ambitiösa klimatinsatser ska få avsedd effekt och våra utsläpp inte ska flytta utomlands är det centralt att andra länder också skärper sina åtgärder för att minska klimatutsläppen. ska fortsätta att arbeta hårt för en skärpning av EU:s handelssystem (EU ETS). Skärpningen behöver genomföras på ett sätt som inte leder till ökad risk för koldioxidläckage. Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att bidra till att uppfylla energi- och klimatmålen, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. I betänkande 2016/17:NU9 Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet ansåg näringsutskottet i likhet med regeringen att insatserna för forskning och innovation på energiområdet ska vara utformade som en central och integrerad del av energipolitiken. Forskning och innovation ska användas för att öka möjligheterna att möta de stora utmaningarna kring energi, klimat och miljö på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som även ger goda möjligheter för näringslivets och ekonomins utveckling och konkurrenskraft. I skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för bedömde regeringen att klimat behöver integreras i alla politikområden och på alla nivåer i samhället för att styra om mot en cirkulär och biobaserad ekonomi utan utsläpp av växthusgaser. Basen är tydliga styrmedel inklusive prissättning av utsläpp. Närings-, forsknings- och innovationspolitiken behöver stödja omställningen. Inriktning för svensk klimatpolitik Utskottet vill inledningsvis framföra att inriktningen för den svenska klimatpolitiken bygger på ett svenskt klimatpolitisk ramverk som består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Utskottet delar regeringens syn att klimatomställningen ska genomsyra politiken och att det klimatpolitiska ramverket ligger fast. Utskottet välkomnar att regeringen avser att genomföra en kraftfull grön skatteväxling genom att höja skatter på miljöförstörande verksamhet och sänka dem på arbete och företagande. Liksom tidigare konstaterar utskottet att principen om att förorenaren bör betala redan fastställts i såväl europeisk som svensk rätt. Utskottet anser därför att motion 2018/19:2255 (L) yrkande 1 kan betraktas som tillgodosett och således lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om huruvida bör presentera ett nationellt klimatbidrag (NDC, nationally determined contributions), dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser, som går längre än det EU-gemensamma bidraget noterar utskottet att det polska ordförandeskapet under klimatmötet i i Talanoa Call for Action lyfte fram exempel på hur ambitionen kan öka och uppmanar till ökad ambition i det globala klimatarbetet. Utskottet konstaterar även att de nordiska länderna ska öka sina nationella klimatbidrag under enligt den nordiska gemensamma klimatdeklarationen från . Motion 2018/19:392 (V) yrkande 5 kan därmed lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet vill framhålla att det enligt kommuner och Landstings (SKL) rapport – så klart! finns en stark politisk vilja på lokal och regional nivå att fortsätta bidra till minskad klimatpåverkan, utifrån egna förutsättningar. Av rapporten framgår att de flesta kommuner, landsting och regioner har satt upp egna mål för minskade utsläpp. Utskottet delar SKL:s bedömning att kommuner, landsting och regioner behöver utveckla lokala och regionala klimat- och energistrategier och egna mål utifrån de nationella klimatmålen. Utskottet noterar att SKL framhåller att det behövs ett utrymme för den lokala och regionala politiken. Därmed föreslår utskottet att motion 2018/19:2733 (MP) yrkandena 17 och 18 avslås. Det svenska klimatramverkets genomförande Enligt Miljö- och bedömning medför det klimatpolitiska ramverket starkare krav på andra politikområden att förhålla sig till klimatmålen. Utskottet delar denna bedömning och noterar att regeringen aktivt arbetar med att integrera klimat och miljö i de politikområden och utgiftsområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblemen finns. interna processer och myndighetsstyrning ingår i detta arbete. Därmed föreslår utskottet att motion 2018/19:2733 (MP) yrkande 11 avslås. startade sin verksamhet . Det är ett oberoende, tvärvetenskapligt expertorgan med uppgift att bistå regeringen med en oberoende utvärdering av hur regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen. Utskottet framhåller att det klimatpolitiska rådets arbete är viktigt för att få en oberoende, noggrann avvägd analys av klimatpolitiken. Därmed avstyrks motion 2018/19:2820 (SD) yrkande 15. Översyn av , skogsvårdslagen m.m. Utskottet konstaterar liksom tidigare att är uppbyggd på ett sätt som inte särskilt pekar ut klimatfrågan. Det övergripande rättsliga ansvaret för klimatet och klimatpolitiken återfinns numera främst i klimatlagen. Som konstaterats ovan medför klimatlagen och övriga delar av det klimatpolitiska ramverket starkare krav på andra politikområden att förhålla sig till klimatmålen. Utskottet noterar att slutbetänkandet från utredningen om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (SOU 2017:81) bereds i . Utskottet noterar vidare att regeringen enligt januariavtalet åtagit sig att tillsätta en utredning där all relevant lagstiftning ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Därmed anser utskottet att motionerna 2018/19:2733 (MP) yrkande 4, 2018/19:2888 (M) yrkande 7 och 2018/19:2065 (M) kan lämnas utan någon ytterligare åtgärd. Inledningsvis vill utskottet påminna om att beslutade om ett långsiktigt klimatmål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Därtill beslutade att växthusgasutsläppen i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation), dvs. växthusgasutsläppen utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) bör vara lägre än utsläppen och bör vara lägre än utsläppen . Kompletterande åtgärder får användas för att nå en viss del av klimatmålen till 2030 och 2040 samt det långsiktiga klimatmålet till 2045. Till 2030 och 2040 får av utsläppsminskningarna ske genom kompletterande åtgärder. Liksom tidigare framhåller utskottet i fråga om de nationella klimatmålen att nuvarande fastställda mål har bred förankring i , vilket är en förutsättning för att klimatpolitiken ska vara långsiktig och stabil. Utskottet ser ingen anledning att justera klimatmålen i det klimatpolitiska ramverket. Med bestämdhet vidhåller utskottet även sin tidigare uppfattning att en verkningsfull klimatpolitik kräver tydliga etappmål. I fråga om etappmålet om en 40-procentig utsläppsminskning till 2020 jämfört med i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation), dvs. växthusgasutsläppen utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) påminner utskottet återigen om att regeringens ambition är att målet fullt ut ska nås med nationella åtgärder. Utskottet påminner om att Miljömålsberedningens (M 2010:04) övergripande uppdrag är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom områden som prioriterats av regeringen. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2764 (KD) yrkande 5, 2018/19:392 (V) yrkandena 3, 4 och 13 samt 2018/19:2820 (SD) yrkande 18 avslås. Utskottet konstaterar att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att utveckla mätmetoderna för konsumtionsbaserade utsläpp och komplettera med fler mått med fokus på de områden där det finns potential att minska utsläppen och att detta uppdrag ska redovisas . Vidare noterar utskottet att man inom arbetar med frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att minska konsumtionsbaserade utsläpp. Av januariavtalet följer att regeringen åtagit sig att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att bereda frågan om mål för konsumtionsbaserade utsläpp. Mot bakgrund av det arbete som pågår och det arbete som planeras föreslår utskottet att motionerna 2018/19:392 (V) yrkande 6, 2018/19:2733 (MP) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:746 (S) kan lämnas utan vidare åtgärd. Inledningsvis vill utskottet framhålla att det svenska klimatpolitiska ramverket innehåller ett sektorsmål för transporter. Utskottet framhåller att sektorsmål kan tydliggöra ambitioner och utgångspunkter för sektorns aktörer. konstaterar utskottet att Miljömålsberedningen har gjort bedömningen att sektorsmål minskar flexibiliteten i hur etappmålen ska nås, vilket riskerar att minska kostnadseffektiviteten. Utskottet vill också framhålla att regeringen i proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning anförde att man bör analysera ytterligare behov av mål eller förtydliganden av regeringens mål för klimatanpassning för olika politikområden och sektorer, liksom identifierade sårbarheter. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2733 (MP) yrkandena 7 och 12 samt 2018/19:2820 (SD) yrkande 16 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att Transportstyrelsens förslag till ändringar i förordningen (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor bereds i . Därmed föreslår utskottet att motion 2018/19:2426 (C) yrkande 10 avslås. Utskottet delar regeringens ställningstagande att inga nya bensin- och dieseldrivna bilar ska få säljas efter 2030. Dessutom konstaterar utskottet att regeringen enligt januariavtalet har åtagit sig att tillsätta en utredning i denna fråga och att ny lagstiftning ska beslutas . Vidare har fått i uppdrag av regeringen att främja hållbara biobränslen för flyg. Därmed föreslår utskottet att motion 2018/19:2732 (MP) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Nationella strategier för hållbar utveckling Utskottet vill framhålla att det finns en handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030 –2020. I den redovisas ett antal centrala åtgärder för hållbar utveckling som förväntas att ge resultat och effekter . Vidare anförs i handlingsplanen att ska vara en internationell förebild när det gäller ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Enligt uppgift pågår inte något arbete på Miljö- och med anledning av rapporten – Scenarier för hållbart samhällsbyggande . Utskottet föreslår därmed att motion 2018/19:1804 (S) yrkandena 1–3 avstyrks. Utskottet framhåller att regeringen i proposition 2017/18:163 redovisade en klimatanpassningsstrategi med syftet att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete och att möta internationella åligganden. Vidare noterar utskottet att regeringen inrättat ett nationellt expertråd för klimatanpassning vid (). Rådets uppdrag är att följa och utvärdera arbetet med klimatanpassning. Utskottet kan även konstatera att man inom EU arbetar med att göra en bedömning av medlemsstaternas arbete med genomförandet av för klimatanpassning för att se om styrningen behöver bli mer rättsligt bindande på EU-nivå. Därmed anser utskottet att motion 2018/19:2820 (SD) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd. Liksom tidigare framför utskottet att det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av medför att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det är därför av grundläggande betydelse att klimatpåverkan i andra länder till följd av svensk konsumtion begränsas i största möjliga mån. Utskottet noterar som tidigare att den övergripande strategin för hållbar konsumtion är en viktig utgångspunkt. Vidare noterar utskottet att regeringen anfört att ska fortsätta att arbeta hårt för en skärpning av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) samt att skärpningen behöver genomföras på ett sätt som inte leder till ökad risk för koldioxidläckage. Med hänvisning till de åtgärder som regeringen redan vidtagit för att motverka koldioxidläckage, och förutsatt att detta arbete fortsätter, anser utskottet att motion 2018/19:2820 (SD) yrkande 7 kan lämnas utan vidare åtgärd. Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att bidra till att uppfylla energi- och klimatmålen, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. I likhet med näringsutskottets och regeringens ställningstaganden anser utskottet att insatserna för forskning och innovation på energiområdet ska vara utformade som en central och integrerad del av energipolitiken. Forskning och innovation ska användas för att öka möjligheterna att möta de stora utmaningarna kring energi, klimat och miljö på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som även ger goda möjligheter för näringslivets och ekonomins utveckling och konkurrenskraft. Därmed anser utskottet att motion 2018/19:2820 (SD) yrkande 13 i huvudsak är tillgodosett och kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella klimatinvesteringar och principen om klimateffektivitet, miljöskadliga subventioner, biodrivmedel och reduktionsplikt, nationell plan för utveckling av flygbränslen, överenskommelse om en bana för reduktionsplikten, förnybara drivmedel i arbetsmaskiner, konsumtions- och produktionsåtgärder, negativa utsläpp och koldioxidlagring samt koldioxidransonering. Jämför reservation 28 (V), 29 (M, KD), 30 (SD), 31 (KD), 32 (M), 33 (V), 34 (L), 35 (SD) och 36 (V) samt särskilt yttrande 2 (L) och 3 (L). Nationella klimatinvesteringar och principen om klimateffektivitet I partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 4 skriver motionärerna att samhället måste ställa om, och då behövs klimatinvesteringar som är långsiktiga och kommer många till del. Motionärerna anser att fokus ska vara på att få ned utsläppen, och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst nytta och långsiktig effekt, t.ex. inom transport, industri samt jord- och skogsbruket. Det kan enligt motionärerna handla om biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket eller cykelinfrastruktur för att underlätta cykelpendling. Motionärerna anser att det behövs en utbyggd laddinfrastruktur runt om i vårt land för främja elektrifieringen av transportsektorn. I motion 2018/19:1633 av (M) i denna del efterfrågas att regeringen utreder hur klimatpolitiken kan utgå från en princip om klimateffektivitet samt att avsteg från denna princip särskilt ska motiveras. Motionären anför att klimatinvesteringar måste göras med hänsyn till vilken klimatnytta som uppnås per investerad krona. Motionären anser att det borde införas en princip om klimateffektivitet för att se till att klimatinvesteringar är effektiva och att klimatbudgeten används för att få största möjliga klimatnytta. Enligt partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 23 bör regeringen återkomma till med förslag på utfasning av miljöskadliga subventioner där man granskar borttagandet av subventioner med avseende på miljöeffekter, påverkan på offentliga finanser och generella ekonomiska och sociala kostnader och fördelar. Motionärerna skriver att en subvention enligt kan definieras som miljöskadlig om den uppmuntrar till att mer miljömässig skada sker än vad som varit fallet utan subventionen och att de potentiellt miljöskadliga subventionerna i uppskattas till ett belopp av ca i uppdaterade kartläggning 2017. Motionärerna anför att de klimatskadliga subventionerna uppskattas till ca i klimatskadliga subventioner (2018). konstaterar i rapporten att nedsatta skatter för fossila bränslen är den enskilt största typen av subvention. Motionärerna skriver att miljöfarliga subventioner ska fasas ut till 2020 enligt Europeiska kommissionens rapport för ett resurseffektivt samt att det i budgetpropositionen framgår att miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. I motion 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås att regeringen skyndsamt tar fram en plan för hur dagens fossila subventioner ska fasas ut. ser att en viktig del om ska nå upp till åtagandena i är att fasa ut de subventioner av fossilanvändning som finns genom skattenedsättningar, avdrag och särskilda undantag. Vidare att vissa branscher kommer att behöva kompenseras för de ökade kostnader som uppstår när fossila subventioner tas bort. Ett sådant stöd bör dock enligt motionärerna i stället stimulera till en snabbare omställning till fossilfrihet. I partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 8 framhålls biodrivmedel. Enligt motionärerna är biodrivmedel bättre än fossila bränslen och kan öka genom ett reduktionspliktssystem. bör biodrivmedel enligt motionärerna användas där det gör mest nytta, t.ex. inom flyg och tyngre transporter. I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 7 i denna del anförs att regeringen bör säkerställa att systemet med reduktionsplikt för drivmedel är ambitiöst och långsiktigt och att kvoterna ligger i linje med målet om en fossiloberoende fordonsflotta. har förespråkat ett system med reduktionsplikt som tvingar de som säljer drivmedel att minska utsläppen med en viss procentsats genom inblandning av biodrivmedel. Enligt motionärerna är det positivt att en sådan reduktionsplikt nu införts, men det är viktigt att den är tillräckligt ambitiös och förutsägbar och att kvoterna sätts så att de ligger i linje med målet om att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030. Motionärerna anser att det är oerhört angeläget att öka användningen och produktionen av förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen i både personbilar, tunga transporter, flyg, sjöfart och arbetsmaskiner. I tre motioner föreslås krav på obligatorisk inblandning av biodrivmedel för flyget. I kommittémotion 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 4 föreslås att det införs en obligatorisk inblandning av biodrivmedel för flyget. Motionärerna framhåller att flyget bättre måste bekosta sin klimatpåverkan och minska sina utsläpp. Vidare att det finns en stor potential att producera biojetbränsle från t.ex. restprodukter från skogen. Motionärerna anför att det för att fler storskaliga produktionsanläggningar ska komma i produktion krävs långsiktiga spelregler och en stabil efterfrågan, vilket en kvotplikt kan skapa. Därför föreslår motionärerna att det bör utredas en kvotplikt för flyget som tar sikte på ett fossilfritt inrikesflyg till 2030. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 65 föreslås att det införs krav på obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 108 föreslås obligatorisk inblandning av förnybart bränsle för flyget. Motionärerna anför att den flygskatt som infördes av den rödgröna regeringen under tidigare mandatperiod inte har någon klimatstyrning som premierar effektiv teknik och att den drabbar regioner utanför storstadsregionerna oproportionerligt hårt. Motionärerna anser att det därför är angeläget att införa effektiva styrmedel som leder till minskade utsläpp och teknikutveckling, såsom införande av krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle, för att säkerställa att utsläppen från flygandet minskar på riktigt. I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 20 föreslås att reduktionsplikten begränsas. står bakom reduktionsplikten som princip men vill begränsa den kraftigt, som man anser att det dubbla styrmedlet i form av nedsättning av skatt på höginblandade biodrivmedel bör avskaffas. Motionärerna anför mot bakgrund av hur marknaden ser ut för biodrivmedel att reduktionsplikten inte bör överstiga för bensin och för diesel. Vidare anför motionärerna att en sådan reduktionsplikt skulle behålla en marknad för bra biodrivmedel som dåliga biodrivmedel, som exempelvis palmoljebaserade bränslen, skulle kunna fasas ut från den svenska marknaden utan kraftiga prisökningar som följd. I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås att regeringen utreder reduktionsplikt för flyget och hur tillgången på biobaserat flygbränsle kan öka. Motionärerna skriver att flera åtgärder kommer att krävas för ett mer hållbart flyg. Vidare att det handlar om ny teknik, effektivisering, modernisering, flygsätt och drivmedel. Motionärerna anför att tillgången på biodrivmedel för flyget är begränsad, men precis som för vägtransportsektorn krävs långsiktiga styrmedel för att skapa en efterfrågan. Även i kommittémotion 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 39 föreslås att en framtida reduktionsplikt för flyget bör utredas. Motionärerna skriver bl.a. att utvecklingen av grönt flygbränsle går framåt. Enligt motionärerna måste flyget ta ett större klimatansvar, men det ska inte genomföras med en flygskatt som beskattar alla flygresor på samma sätt utan hänsyn till bränsle. Nationell plan för utveckling av flygbränslen I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 64 föreslås en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången till biobränsle till flyget. Motionärerna anser att det är angeläget att fortsätter att ligga i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. Motionärerna anser att det är centralt att utveckla förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. Enligt motionärerna är det viktigt att möjliggöra tillräcklig tillgång till biobränslen för flygbranschen. Överenskommelse om en bana för reduktionsplikten I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås att regeringen verkar för en överenskommelse om en bana i reduktionsplikten . Motionärerna anför att vi genom successivt ökad inblandning av biodrivmedel kan minska de fossila koldioxidutsläppen och bidra till att når 2030-målet. En svaghet i förslaget är dock enligt motionärerna att det bara innehåller bindande etappnivåer . Förnybara drivmedel i arbetsmaskiner I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås att man stärker incitamenten att ställa om till en större andel förnybara drivmedel i arbetsmaskiner. vill se ett fossilfritt lantbruk och skogsbruk.