bet · H701KU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och förslag om anslag inom utgiftsområde 1, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens, riksdagsstyrelsens och förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden samt riksdagsstyrelsens förslag om godkännande av en investeringsplan. Vidare tillstyrker utskottet att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar. Övriga motionsförslag avstyrks. Utskottet föreslår att lägger årsredovisning till handlingarna. I betänkandet finns tre reservationer (SD, V, KD) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 1 . Redogörelse /19:RS1 årsredovisning för . Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 Statens budget inom utgiftsområde 1 1.Utrikesförvaltningens organisation m.m., punkt 3 (SD) 2.Utrikesförvaltningens organisation m.m., punkt 3 (V) 3.Utrikesförvaltningens organisation m.m., punkt 3 (KD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO), och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 yttrande 2019/20:UU1y Investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 1 punkterna 1, 6, 8 och 10 samt avslår motionerna 2019/20:2260 av Skånberg m.fl. (KD), 2019/20:2635 av m.fl. (SD), 2019/20:2692 av m.fl. (V), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2019/20:3312 av m.fl. (M). b) Beställningsbemyndiganden för regeringen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 1 punkt 2. c) Låneram för bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst och för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 1 . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 1 punkterna 3 och 5. d) Låneram för bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 1 punkt 9. e) Investeringsplan för fastigheter godkänner investeringsplanen för anslaget 2:3 fastighetsanslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 1 punkt 4. f) Anslagsfinansiering av anläggningstillgångar hos ombudsmän () beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 1 punkt 7. 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2784 av (KD) och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 34. 2019/20:14 av (SD), 2019/20:38 av (KD) yrkande 1, 2019/20:40 av (KD), 2019/20:48 av (KD), 2019/20:77 av (SD), 2019/20:131 av (KD) yrkande 4, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:228 av (SD) yrkande 2, 2019/20:720 av (SD) yrkande 1, 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:768 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:2264 av (M), 2019/20:2785 av (KD) yrkande 1, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 35, 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) lägger redogörelse /19:RS1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (SD)*, (S), (C), (M)*, (SD)*, Skånberg (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), (M)*, (V)*, (M)* och (S). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 1 och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Dessutom behandlas årsredovisning för (redog. 2018/19:RS1). En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av förslagen till anslag i budgetpropositionen samt de avvikelser från dessa som föreslås i anslagsmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Under beredningen av ärendet informerade riksdagsdirektören utskottet om årsredovisning och riksdagsstyrelsens budgetförslag. har gett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över förslagen i budgetpropositionen och motionerna i de delar som rör utrikesförvaltningen. yttrande finns i bilaga 4. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). behandlade finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1, där budgetpropositionens förslag till utgiftsram för bl.a. utgiftsområde 1 ingår. Summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet får uppgå till högst det belopp som beslutar. beslutade i enlighet med regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 1, enligt vilken utgifterna för utgiftsområdet uppgår till sammanlagt 15 . I detta betänkande föreslår för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målen inom utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 1. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 1. Därefter behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /20. Förslagen i dessa motioner gäller olika frågor med anknytning till utgiftsområde 1. Slutligen behandlar utskottet årsredovisning . Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 De mål som beslutat inom utgiftsområde 1 gäller samepolitik, demokratipolitik och mänskliga rättigheter, nationella minoriteter samt medier. Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1, bet. 2017/18:KU1, rskr. 2017/18:74). Vad gäller mänskliga rättigheter är målet att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:59). Målet för politiken för nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). För medieområdet är målen att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Målen för övriga delområden inom utgiftsområde 1 är inte bundna med . Dessa mål behandlas i budgetpropositionen under respektive delområde. Regeringens samepolitik redovisas i budgetpropositionen under flera utgiftsområden. Bland dessa kan nämnas utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inom utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslaget 3:1 och en redogörelse för målet, resultat-redovisningen och politikens inriktning framöver för samepolitiken när det gäller att verka för en levande samisk kultur. Medieområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 17 återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Inom utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslagen 8:1 Mediestöd och 8:2 Myndigheten för press, radio och tv. Målet, resultatredovisningen och politikens inriktning framöver för området medier behandlas samlat i budgetpropositionen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och bereds följaktligen av kulturutskottet. och del av samepolitiken Inom utgiftsområde 1 redovisas resultaten av de åtgärder som bidragit till att verka för en levande samisk kultur. Resultaten av de åtgärder som vidtagits vad gäller rennäring och andra samiska näringar redovisas inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Enligt sametingslagen (1992:1433) ska verka för en levande samisk kultur och ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. ska också medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. I propositionen anges att man vid bedömningen av resultaten inom området använder sig av följande centrala bedömningsgrunder: – samiskt inflytande och delaktighet – utvecklingen av det samiska språkets användning och ställning – möjligheten att ta del av och utöva ett mångfaldigt samiskt kulturliv. Regeringen konstaterar att det är ett långsiktigt arbete att säkerställa det samiska folkets åtnjutande av sina rättigheter. Att stärka samiskt inflytande och delaktighet för alla, det samiska språket och kulturen kräver enligt regeringen insatser inom flera olika politikområden. I propositionen redogörs för antalet remisser som besvarat. Regeringen anför att antalet remisser är på en hög nivå jämfört med och 2013 och att fler frågor belyses ur ett samiskt perspektiv. Regeringen bedömer att ytterligare steg behöver tas för att säkerställa det samiska folkets rättigheter som folk och urfolk. I propositionen anförs att den nordiska samekonventionen, som ännu inte är ratificerad, syftar till att tydliggöra det samiska folkets rättigheter, så att samerna kan bevara och utveckla sin kultur, sina språk och sitt samhällsliv med minsta möjliga hinder av landgränserna. Regeringen bedömer att en ratificerad nordisk samekonvention kan få stor betydelse för en mer samordnad nordisk samepolitik. Regeringen framhåller att den samiska allmänheten, inklusive barn och unga, nyttjar de språkrevitaliserande och främjande aktiviteter som och Samiskt språkcentrum erbjuder. Efterfrågan på översättning och kortidsstudier, som riktar sig till dem som vill lära sig läsa eller skriva på samiska, går i en positiv inriktning. De samiska språken synliggörs i samhället och fler samer vill lära sig läsa och skriva på samiska. Vidare anförs i propositionen att ett ökat stöd till samisk kultur 2018 har möjliggjort för det samiska folket att i högre grad själva förmedla sin historia, sitt språk och sin identitet. Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Området omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet. Demokratipolitiken omfattar också arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande, stärkta möjligheter till deltagande och delaktighet mellan valen, en mer motståndskraftig demokrati samt arbetet med att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Området omfattar därutöver samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå liksom statligt stöd till politiska partier. I avsnittet Statens budget inom utgiftsområde 1 redogörs för , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet. I propositionen redovisas resultaten i förhållande till målet för demokratipolitiken utifrån politikområdets fyra inriktningar – Ett högt och mer jämlikt valdeltagande – Stärkta möjligheter till deltagande och delaktighet mellan valen – En mer motståndskraftig demokrati – Värnandet av det demokratiska samtalet mot hot och hat. Ett högt och mer jämlikt valdeltagande Arbetet med ett högt och mer jämlikt valdeltagande bedöms utifrån – utvecklingen av valdeltagandet i de senaste allmänna valen, vilket inbegriper ett jämlikt deltagande mellan kvinnor och män – insatser för att främja ett högt och mer jämlikt valdeltagande – insatser som syftar till att säkerställa att allmänna val genomförs på ett tillförlitligt och effektivt sätt. Valdeltagandet i riksdagsvalet uppgick till av de röstberättigade, vilket innebär en ökning jämfört med val. Vid valet till ökade valdeltagandet i jämfört med val, från . Regeringen anför att valdeltagandets utveckling är positiv. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor hade i uppdrag att genomföra skolval 2018 i samband med de nationella allmänna valen. Regeringen bedömer att skolvalet var en lyckad satsning som nådde många elever. I samband med valen 2018 hade Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att driva webbplatsen Alla väljare, med lättläst valinformation. Enligt regeringen möjliggjorde webbplatsen för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten i samband med valen. Sammantaget bedömer regeringen att de insatser som genomförts för ett högt och mer jämlikt valdeltagande har aktualiserat valens och rösträttens betydelse. Detta bör ha medfört ett ökat intresse för valen och bidragit till viljan hos olika grupper av röstberättigade att rösta i de allmänna valen. Vidare bedömer regeringen att genomförde de allmänna valen 2018 med tillförlitlighet och effektivitet. Stärkta möjligheter till deltagande och delaktighet mellan valen Arbetet med stärkta möjligheter till deltagande och delaktighet mellan valen bedöms utifrån – omfattningen av medborgerligt engagemang i demokratiska processer och intresset för att engagera sig i och påverka samhällets utveckling – tillämpningen av formella inflytandeformer såsom medborgarförslag, folkinitiativ och medborgardialog. I propositionen redogörs för ett antal genomförda insatser. Regeringen bedömer att insatserna har bidragit till att stärka befolkningens möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. Engagemanget och intresset för politik och samhällsfrågor i befolkningen ligger kvar på en hög nivå. anser regeringen att det är oroande att vissa grupper står utanför och varken deltar eller känner sig delaktiga i demokratin. Regeringen bedömer att den satsning på lokala resurscenter för demokratisk delaktighet som genomförts i områden med stora socioekonomiska utmaningar har haft en viss effekt för att möta samhällsutmaningen med ökande demokratiska klyftor. Vidare anförs i propositionen att det är positivt att tillämpningen av formella inflytandeformer som folkinitiativ och medborgardialog fortsätter att öka i kommuner och landsting. En mer motståndskraftig demokrati Arbetet för en mer motståndskraftig demokrati bedöms utifrån – befolkningens stöd för och kunskap om demokratin som styrelseskick samt dess grundläggande värderingar – befolkningens bedömning av demokratins sätt att fungera – förtroendet för demokratin i allmänhet och för demokratins institutioner såsom regering, riksdag och EU:s institutioner – befolkningens syn på att använda våld för att påverka samhällsutvecklingen. I propositionen redovisas ett antal genomförda åtgärder för att göra demokratin mer motståndskraftig. Regeringen bedömer att dessa insatser har varit viktiga. Vidare anser regeringen att EU-programmet för medborgarna har varit ändamålsenligt. Regeringen framhåller att en majoritet av befolkningen är nöjd med hur demokratin fungerar i och EU. ökar förtroendet för de demokratiska institutionerna. Det finns dock tydliga skillnader mellan olika grupper i befolkningen. Personer med lägre utbildning och personer som är bosatta på landsbygden är i genomsnitt mindre nöjda med demokratin och har lägre förtroende för de nationella demokratiska institutionerna än personer med högre utbildning och personer som är bosatta i andra typer av regioner. Vidare anförs att Statskontoret har gjort en utvärdering av regeringens insatser för att förebygga våldsbejakande extremism, som redovisas i rapporten av regeringens åtgärder mot våldsbejakande extremism 2014–2017. Utvärderingen visar att samhällets medvetenhet om och motståndskraft mot våldsbejakande extremism ökade . Arbetet med att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat Arbetet för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat bedöms utifrån – omfattning och konsekvenser av hot, våld och trakasserier mot centrala aktörer i det demokratiska samtalet som t.ex. förtroendevalda, journalister och opinionsbildare – insatser för att värna det demokratiska samtalet med inriktning på förtroendevaldas, journalisters och opinionsbildares utsatthet för hot och hat. Regeringen anför att hot och hat mot förtroendevalda, journalister och opinionsbildare är ett allvarligt demokratiproblem och i förlängningen utgör ett hot mot demokratin. Vidare anför regeringen att den har fortsatt arbetet med att ta fram mer kunskap på området, att utveckla stödet till dem som utsätts och att stärka rättsväsendets arbete. Regeringen beslutade om handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Regeringen framhåller att flera av insatserna som lanserades 2017 inom ramen för handlingsplanen har vidareutvecklats i en positiv riktning. Arbetet för att motverka förekomsten av och utsattheten för hot och hat i samhällsdebatten behöver enligt regeringen fortsätta. Bedömningen av utvecklingen vad gäller mänskliga rättigheter görs i förhållande till strukturen i regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29). – ett starkt rättsligt och institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna – ett samordnat och systematiskt arbete med mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet – ett starkt stöd för arbete med mänskliga rättigheter inom det civila samhället och inom näringslivet. Regeringen bedömer att de insatser som gjorts inom ramen för regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter bidrar till att uppfylla målet att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Insatserna har bl.a. resulterat i en ökad kunskap och kompetens om mänskliga rättigheter hos framför allt statligt anställda men även inom vissa andra yrkeskategorier. Regeringen anför att olika granskningar visar att det krävs ett fortsatt arbete för att nå målet. Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs även inom t.ex. områdena utbildnings-, språk- och samepolitik. Centrala bedömningsgrunder för resultaten inom området är – kommuners, landstings och myndigheters efterlevnad av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och internationella åtaganden inom området – informations- och kunskapshöjande insatser för att förstärka efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter – och andra aktörers arbete mot diskriminering och utsatthet – utvecklingen av samråd med och inflytande för de nationella minoriteterna – språk- och kulturaktiviteter för och av de nationella minoriteterna – insatser för att stärka de nationella minoritetsspråken. Regeringen anför att det faktum att antalet kommuner och landsting som anslutit sig till förvaltningsområden för finska, meänkieli och samiska stadigt har ökat innebär att möjligheterna att utveckla arbetet och lyfta fram goda exempel ökar. Vidare anför regeringen att frågan om språk och kultur är viktig för de nationella minoriteterna och att det är viktigt att det arbete som utförs på området utifrån regeringens uppdrag till myndigheterna på kulturområdet ges en positiv uppmärksamhet. Vidare konstaterar regeringen att insatser som finansierats med statsbidrag till kommunerna som t.ex. utbildning och anställning av s.k. brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens har bidragit till att minska förtroendegapet mellan romer och det offentliga, vilket är centralt i arbetet för att uppnå målet med strategin för romsk inkludering. är det enligt regeringen tydligt att arbetet för romsk inkludering fortfarande inte är tillräckligt förankrat i de kommunala strukturerna, vilket gör det sårbart och beroende av enskilda personer. I budgetpropositionen redovisar regeringen ett antal tillkännagivanden som har beslutat om efter förslag från . Tillkännagivanden redovisade inom utgiftsområde 1 som inte anses vara slutbehandlade Vad gäller ett tillkännagivande om utformningen av anslag till hovet (bet. 2017/18:KU28 punkt 3, rskr. 2017/18:337 och 338) anförs att det bereds i med inriktningen att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska ges i uppdrag att överväga de aktuella frågorna. Regeringen anser inte att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vidare redovisas två tillkännagivanden om bidrag från det allmänna till organisationer. tillkännagav för regeringen att det borde utvecklas metoder och redskap för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar (bet. 2015/16:KU4 punkt 5, rskr. 2015/16:137). tillkännagav för regeringen att den skulle utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23 punkt 5, rskr. 2016/17:294). I propositionen anför regeringen att Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . överlämnade vidare betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) som har remitterats. Regeringen anser inte att tillkännagivandena är slutbehandlade. Tillkännagivanden redovisade inom utgiftsområde 1 som anses vara slutbehandlade