bet · H601SfU19 · 2019-04-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om svenskt medborgarskap. Motionerna handlar bl.a. om språk- och samhällskunskapstester och egen försörjning som villkor för svenskt medborgarskap, förlängning av tiden för hemvist och en förstärkning av medborgarskapets symbolvärde. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (L). Ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (M) 2.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (SD) 3.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (V) 4.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (KD) 5.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (L) 6.Befrielse från svenskt medborgarskap, punkt 2 (SD, L) 7.Försörjningskrav, punkt 3 (M) 8.Försörjningskrav, punkt 3 (SD) 9.Kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället m.m., punkt 4 (M) 10.Kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället m.m., punkt 4 (SD) 11.Kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället m.m., punkt 4 (KD) Kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället m.m., punkt 4 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:448 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1752 av (KD), 2018/19:2257 av (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 32, 34 och 36, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29, 2018/19:2920 av m.fl. (M) yrkandena 4–6, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 23, 2018/19:2983 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) Befrielse från svenskt medborgarskap 2018/19:1402 av (MP) yrkande 7, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 24. Reservation 6 (SD, L) 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 27, 2018/19:2920 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2983 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället m.m. 2018/19:448 av (SD) yrkande 2, 2018/19:761 av Boriana (M), 2018/19:762 av Boriana (M), 2018/19:2257 av (L) yrkande 3, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 26, 2018/19:2920 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 22, 2018/19:2983 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (C), (M), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (SD), (V), (L) och (S). Utskottet behandlar i detta betänkande 35 motionsyrkanden om svenskt medborgarskap som väckts under allmänna motionstiden /19. En redovisning av motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förlängning av tiden för hemvist, språk- och samhällskunskapstester liksom egen försörjning som villkor för att få svenskt medborgarskap samt uppvärdering av medborgarskapets betydelse. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V), 4 (KD), 5 (L), 6 (SD, L), 7 (M), 8 (SD), 9 (M), 10 (SD) och 11 (KD) samt det särskilda yttrandet (L). Bestämmelser om medborgarskap finns i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, förkortad MedbL. Enligt förarbetena bygger lagen på två grundprinciper. Den ena av dessa är härstamningsprincipen, som innebär att föräldrarnas medborgarskap är avgörande för ett barns medborgarskap. En annan grundprincip är att statslöshet ska undvikas. I 1 § MedbL anges att det svenska medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Förvärv av medborgarskap genom ansökan, s.k. naturalisation Med naturalisation avses att en person efter ansökan beviljas svenskt medborgarskap (11 § MedbL). Det finns inte någon absolut rätt att få svenskt medborgarskap. I stället är det staten som, efter en prövning inom ramen för en rimlig tolkning av lagstiftningen, avgör om en person bör tas upp som svensk medborgare. För att kunna få svenskt medborgarskap genom naturalisation ska en utländsk medborgare med permanent uppehållstillstånd ha varit bosatt i , en statslös och flykting och en nordisk medborgare . Den som är gift, lever i ett registrerat partnerskap eller är sambo med en svensk medborgare kan ansöka om svenskt medborgarskap i . Sökanden ska då ha fyllt , ha styrkt sin identitet samt ha haft och kunna förväntas ha ett hederligt levnadssätt. Det finns särskilda bestämmelser om undantag från villkoren för naturalisation (dispens). Dispens kan medges om sökanden har varit svensk medborgare, om sökanden är gift eller sambo med en svensk medborgare eller om det annars finns särskilda skäl till det. var kravet på styrkt identitet ovillkorligt, men finns en möjlighet till dispens även från detta krav. En sökande som inte kan styrka sin identitet får dock naturaliseras endast om han eller hon har hemvist här i landet och gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig (12 § MedbL). Medborgarskap för barn och unga vuxna Att medborgarskapet överförs från en förälder till ett barn ger uttryck för den s.k. härstamningsprincipen, dvs. att föräldrarnas medborgarskap avgör vilket medborgarskap deras barn får. Territorialprincipen innebär att barnet får medborgarskap i det land där barnet föds. Ett barn till en svensk förälder får automatiskt svenskt medborgarskap vid födelsen, om barnet fötts efter (2 § MedbL). Ett barn som föds i och som sedan födelsen är statslös förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet (6 § MedbL). Ett barn som inte har svenskt medborgarskap får svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet , eller om barnet är statslös, . Anmälan ska göras innan barnet har fyllt (7 § MedbL). I 29 § MedbL anges att kommunerna ska ordna s.k. medborgarskapsceremonier minst en gång för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap och uppmärksamma medborgarskapets betydelse för gemenskap och tillhörighet i samhället. I kommittémotion 2018/19:2920 av m.fl. (M) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att hemvistkravet för medborgarskap i som huvudregel ska förlängas med . förlängning innebär som huvudregel och för statslösa och flyktingar. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att den som försörjer själv genom arbete eller näringsverksamhet samt har grundläggande kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället ska få medborgarskap än vad som annars hade varit fallet. m.fl. (M) begär i partimotion 2018/19:2918 yrkande 28 ett tillkännagivande om att förlänga kravet på hemvist för svenskt medborgarskap med . I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att införa en möjlighet att förvärva medborgarskap vid arbete och egen försörjning. I kommittémotion 2018/19:2983 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om längre hemvisttid för att beviljas medborgarskap. Det bör krävas hemvisttid utom för nordiska medborgare som även i fortsättningen ska kunna bli svenska medborgare . m.fl. (V) begär i partimotion 2018/19:297 yrkande 5 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att se över lagen om medborgarskap för att ta bort bestämmelsen som säger att det tar att få medborgarskap för den som inte har någon id-handling. Många ensamkommande afghanska barn som är uppväxta i saknar id-handlingar. Bestämmelsen om kravet hemvisttid bör slopas. m.fl. (L) begär i partimotion 2018/19:2923 yrkande 23 ett tillkännagivande om medborgarskapet för barn som föds i . Dessa barn ska kunna bli medborgare vid födelsen om minst en förälder har permanent uppehållstillstånd i landet och är folkbokförd här . Befrielse från svenskt medborgarskap m.fl. (L) begär i partimotion 2018/19:2594 yrkande 11 ett tillkännagivande om domstolsprövning när föräldrar ansöker om att deras barns svenska medborgarskap ska sägas upp. Ingen under ska riskera att föras utomlands för att bli bortgift i ett land där barnäktenskap är tillåtet. Lagen gör det dock svårt att avslå en ansökan om att få det svenska medborgarskapet upphävt i dessa fall. En ansökan ska därför inte få bifallas utan en domstolsprövning. m.fl. (L) begär i partimotion 2018/19:2923 yrkande 24 ett tillkännagivande om att stärka barns rättigheter och medborgarskap. Ett barn ska aldrig riskera att bli av med sitt svenska medborgarskap för att vårdnadshavarna vill föra barnet ut ur mot dess vilja för att t.ex. gifta bort barnet. I motion 2018/19:1402 av (MP) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att möjliggöra för staten att avslå ansökningar om befrielse från medborgarskap om det föreligger en risk för att barnet med tvång ska föras utomlands. Enligt motionären gäller det barn med dubbelt medborgarskap. Språktest och krav på egen försörjning m.m. I kommittémotion 2018/19:2920 av m.fl. (M) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att alla som beviljas medborgarskap i ska ha grundläggande kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utreda införandet av ett krav på huvudsaklig försörjning som inte är i form av försörjningsstöd för beviljande av medborgarskap i . I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att systemet för medborgarskapsceremonier i ska uppvärderas. Enligt motionärerna bör en översyn göras i detta syfte. m.fl. (M) begär i partimotion 2018/19:2918 yrkande 26 ett tillkännagivande om att ställa krav på grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället för att få svenskt medborgarskap. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att utreda ett krav på egen försörjning för svenskt medborgarskap. Ett sådant krav har tidigare funnits och bör återinföras. I motion 2018/19:761 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om kunskaper i svenska språket för att beviljas medborgarskap. Att uppnå en godkänd nivå i svenska bör vara ett baskrav för att beviljas medborgarskap. I motion 2018/19:762 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om att ett språktest bör införas som krav för medborgarskap. Vidare bör det krävas egen försörjning för att beviljas medborgarskap samt, om man försörjts av samhället, att man återbetalat sin skuld till samhället. I kommittémotion 2018/19:2983 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att utreda ett visst försörjningskrav för medborgarskap. Det bör t.ex. krävas att den sökande har arbetat, gjort rätt för sig och inte legat samhället till last. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om språkkrav och språktest. Att behärska det svenska språket ska vara ett självklart grundkrav för att beviljas medborgarskap. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om samhällskunskapskrav och samhällskunskapstest, t.ex. vad gäller jämställdhet, jämlikhet och yttrande- och åsiktsfrihet. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en lojalitetsförklaring. Utöver de vandelskrav som finns för att beviljas medborgarskap bör som ett slutsteg i ansökningsprocessen för medborgarskap en obligatorisk lojalitetsförklaring krävas för medborgarskap. m.fl. (SD) begär i partimotion 2018/19:2986 yrkande 2 ett tillkännagivande om ett starkt medborgarskap. Det svenska medborgarskapet har försvagats i värde, och därför måste det ställas krav på språk- och samhällskunskap för att beviljas medborgarskap, och rättigheter och skyldigheter måste kopplas ihop med medborgarskapet. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om ett moratorium för beviljande av medborgarskap. På grund av den extrema arbetsbelastningen hos bör möjligheten att ansöka om medborgarskap tillfälligt stoppas. I motion 2018/19:448 av (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om ökat symbolvärde i medborgarskapet. Det räcker inte med ett brev på posten som bevisar medborgarskapet. För att stärka symbolvärdet bör det i stället vara ett diplom. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att kunskaper i svenska språket liksom om det svenska samhället bör vara ett krav för att få medborgarskap. I kommittémotion 2018/19:2768 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 32 ett tillkännagivande om att uppvärdera medborgarskapets betydelse. Medborgarskapet ska ses som ett mål och inte som ett medel. I yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att den som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering. I yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om medborgarskapsceremonier och medborgarbok. Alla kommuner ska anordna offentliga ceremonier för att välkomna nya medborgare. De bör då få en bok som innehåller information om de rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet. I yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om medborgarskap. Kraven för att få medborgarskap, medborgarskapsceremonier och processen som föregår ett medborgarskap bör ses över. I motion 2018/19:1752 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om det svenska medborgarskapet. Kraven för att beviljas medborgarskap, t.ex. kunskaper i svenska språket och utbildning i samhällsorientering, liksom systemet för medborgarskapsceremonier och processen som föregår ett beslut om medborgarskap bör ses över. m.fl. (L) begär i partimotion 2018/19:2923 yrkande 22 ett tillkännagivande om det svenska medborgarskapet, om vikten av kunskaper i svenska och om det svenska samhället. För att alla ska kunna delta i samhället som aktiva medborgare bör ett språk- och samhällsprov införas som krav för svenskt medborgarskap. Det bör dock räcka med kunskaper i enkel svenska och ett enkelt samhällskunskapstest. I motion 2018/19:2257 av (L) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att stärka samhällskontraktet vid ansökan om permanent uppehållstillstånd och medborgarskap. Genom ett stärkt samhällskontrakt som bygger på idéernas gemenskap kommer den svenska gemenskapen inte längre att bygga på hudfärg och bakgrund. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om bekräftelse av det demokratiska konstitutionella systemet för att bli medborgare i . Den sökande ska lämna en försäkran om att han eller hon inte stöder vissa typer av handlingar och aldrig har gett stöd åt sådana. Sökanden ska också göra ett språktest och göra ett lätt kunskapstest om de demokratiska reglerna i de svenska grundlagarna. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att svenska myndigheter aktivt ska arbeta med att ta bort språkbruk som exkluderar svenska medborgare med utländsk bakgrund. Medborgarskapet har både ett symboliskt och ett reellt värde i av ökad rörlighet över gränser. gäller enligt 1 § MedbL att det svenska medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgar-skapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Endast svenska medborgare har en ovillkorlig rätt att vistas här i landet. Enligt medborgarskapslagen är det obligatoriskt för kommunerna att en gång anordna ceremonier för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Välkomnandet är frivilligt för den enskilde och får utformas efter kommunernas skiftande förutsättningar och förhållanden. Med hänsyn till vad som redan gäller enligt medborgarskapslagen anser utskottet att det saknas anledning att föreslå tillkännagivanden om att uppvärdera medborgarskapets symbolvärde och betydelse, om medborgarskapsceremonier, inklusive överlämnande av en medborgarbok, och bekräftelse genom ett särskilt samhällskontrakt. Inte heller anser utskottet att det finns skäl att föreslå ett moratorium för beviljande av medborgarskap eller att initiera en utredning om medborgarskapet. Motionerna 2018/19:2920 (M) yrkande 6, 2018/19:2986 (SD) yrkande 9, 2018/19:448 (SD) yrkande 1, 2018/19:1752 (KD), 2018/19:2768 (KD) yrkandena 32, 34 och 36 samt 2018/19:2257 (L) yrkandena 1 och 2 avstyrks därmed. Det finns flera anledningar till att styrkt identitet är ett villkor för att kunna få svenskt medborgarskap. Medborgarskapet innebär långtgående rättigheter och är, till skillnad från många andra gynnande beslut, inte en absolut rättighet för den enskilde. I stället är det fråga om en exklusiv rätt för staten att inom ramen för medborgarskapslagstiftningen avgöra om en person ska få medborgarskap eller inte. Ett rimligt krav är då att sökandens identitet är känd. Styrkt identitet är en förutsättning för att det ska kunna göras en fullgod prövning av övriga villkor för naturalisation som exempelvis kravet på hederligt levnadssätt. Av betydelse är också att det inte är möjligt att återta ett beslut om medborgarskap som fattats på felaktiga grunder, t.ex. oriktig identitet. Hemvistkravet för den som inte kan styrka sin identitet medför större möjligheter att bedöma trovärdigheten hos de uppgifter som sökanden lämnar och ger därför bättre förutsättningar att bedöma om den uppgivna identiteten är riktig. Enligt utskottets mening får kravet på hemvist under för den som inte kan styrka sin identitet anses vara väl avvägt. I övrigt anser utskottet att hemvisttiden för att ansöka om svenskt medborgarskap vare sig bör förkortas, förlängas eller ändras på annat sätt. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2920 (M) yrkandena 4 och 5, 2018/19:2918 (M) yrkandena 28 och 29, 2018/19:2983 (SD) yrkande 1 och 2018/19:297 (V) yrkande 5. Svensk medborgarskapslagstiftning bygger huvudsakligen på härstamningsprincipen, dvs. föräldrarnas medborgarskap är avgörande för ett barns medborgarskap. infördes nya regler som gör det lättare för barn som föds i att bli svenska medborgare. Kvinnor och män likställs numera, vilket innebär att ett barn alltid blir svensk medborgare vid födelsen om en av föräldrarna är det. Vidare gäller att ett barn som har permanent uppehållstillstånd i kan få svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har hemvist här i landet . gällde ett krav hemvist för barnet. För statslösa barn gäller ett krav hemvist. Anmälan ska göras innan barnet har fyllt . Dessutom förvärvar ett statslöst barn som föds i redan vid födelsen svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet. Utskottet ser ingen anledning att föreslå att gör ett tillkännagivande om att se över eller ändra reglerna om förvärv av svenskt medborgarskap för barn som föds i . Motion 2018/19:2923 (L) yrkande 23 avstyrks därmed. För att få svenskt medborgarskap ska en utlänning ha haft och kunna förväntas ha ett hederligt levnadssätt. Misstanke om brott kan leda till att en ansökan om medborgarskap avslås. Även annan misskötsamhet, som försummelse att betala skatte- och underhållsskulder, kan leda till att en ansökan avslås. Mot bakgrund härav anser utskottet att det saknas behov av en särskild lojalitetsförklaring som villkor för medborgarskap. Inte heller ser utskottet något behov av att ställa krav på försörjning för att få svenskt medborgarskap. Motionerna 2018/19:2920 (M) yrkande 3, 2018/19:2918 (M) yrkande 27 och 2018/19:2983 (SD) yrkandena 2 och 5 avstyrks därmed. I några av motionerna berörs frågan om myndigheternas svårigheter att avslå en ansökan om att ett barn ska befrias från sitt svenska medborgarskap om det föreligger en risk för att barnet förs utomlands med tvång. Enligt 15 § MedbL får den som är eller önskar bli utländsk medborgare på ansökan befrias från sitt svenska medborgarskap. Befrielse ska medges den som saknar hemvist i . Den som har hemvist här får vägras befrielse endast om det finns särskilda skäl. Är sökanden inte redan utländsk medborgare ska som villkor för befrielsen från svenskt medborgarskap krävas att han eller hon förvärvar medborgarskap i ett annat land. I utredningsbetänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69) föreslås bl.a. att ett barn ska kunna meddelas en inskränkning av rätten att lämna om det finns risk för att barnet förs utomlands för att ingå äktenskap eller könsstympas. Ett sådant utreseförbud ska meddelas av förvaltningsrätten efter ansökan av socialnämnden. Utredningen, som inte har haft i uppdrag att lämna förslag i medborgarskapsfrågor, har dock identifierat möjligheten för vårdnadshavare att säga upp ett barns svenska medborgarskap. Det har förekommit fall där vårdnadshavaren har ansökt om att barnet ska befrias från sitt svenska medborgarskap i samband med att barnet har förts utomlands, t.ex. för att giftas bort. Att barnet har mist sitt svenska medborgarskap medför att svenska myndigheter ges än mer begränsade möjligheter att undsätta barnet i utlandet och/eller att återföra barnet till . Enligt utredningen är det inte tydligt att en ansökan om befrielse av ett barns medborgarskap kan nekas för att barnet t.ex. riskerar att giftas bort mot sin vilja. Det ankommer på myndigheterna att avgöra vad som avses med särskilda skäl. Regeringen har uttalat att en ansökan om befrielse från medborgarskap skulle kunna vägras med hänvisning till sådana särskilda skäl om får indikationer om att det föreligger risk för att barnet utsätts för tvångsgifte. Om ett barn som är utländsk medborgare inte längre anses ha hemvist i finns det enligt utredningen inte några möjligheter att avslå en ansökan om att barnet ska befrias från sitt medborgarskap. Detta möjliggör åtminstone i det sistnämnda fallet för vårdnadshavare att försvåra svenska myndigheters arbete när ett barn förts utomlands för att t.ex. könsstympas eller giftas bort. Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår att myndigheternas möjligheter att ingripa vid misstanke om att personer förs ut ur landet för att giftas bort mot sin vilja eller könsstympas ska stärkas. Utskottet förutsätter att detta innebär att åtgärder kommer att vidtas mot att barn kan mista sitt svenska medborgarskap och föras utomlands mot sin vilja och välkomnar därför överenskommelsen i denna del. Mot bakgrund härav ser utskottet inga skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande i frågan. Motionerna 2018/19:2594 (L) yrkande 11, 2018/19:2923 (L) yrkande 24 och 2018/19:1402 (MP) yrkande 7 avstyrks därför. I den nämnda överenskommelsen anges också att ett godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska införas som krav för svenskt medborgarskap. Enligt förordningen (2016:1363) om länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare har länsstyrelserna i uppdrag att ansvara för insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd i Migrationsverkets anläggningsboenden. Insatserna består bl.a. i att stärka personernas kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden. Utskottet ser det som värdefullt att t.ex. asylsökande redan i ett tidigt skede ges möjlighet att lära sig svenska och få kunskaper om det svenska samhället. Därmed är det också rimligt att ställa krav på vissa kunskaper i svenska och om det svenska samhället för att få svenskt medborgarskap. Utskottet, som utgår från att regeringen återkommer i frågan, anser inte att det finns skäl för utskottet att föreslå att göra ett tillkännagivande om att sådana krav eller tester ska införas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2920 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2918 (M) yrkande 26, 2018/19:761 (M), 2018/19:762 (M), 2018/19:2983 (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2986 (SD) yrkande 2, 2018/19:448 (SD) yrkande 2, 2018/19:2768 (KD) yrkande 33 och 2018/19:2923 (L) yrkande 22.