bet · H701SoU1 · 2019-12-13 00:00:00 — Regeringen har också inom ramen för satsningen på att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar stimulerat regionerna att utveckla patientcentrerade arbetssätt som tar hänsyn till patienters förutsättningar och behov. Kommuner och Regioner (SKR) publicerade en sammanställning av personcentrerad vård i . Rapporten visar att en mängd aktiviteter pågår i landet, t.ex. utbildningsinsatser, stärkt patient- och brukarmedverkan och genomförandeforskning. Regionernas utmaningar handlar om att kunna mäta och följa effekterna av personcentreringen, skapa tid för den kulturförändring som personcentreringen innebär samt ha utvecklade stödsystem för arbetssättet. Nästa steg för regionerna är att koppla personcentreringen till kunskapsstyrning, digitalisering och utveckling av den nära vården. Kartläggningen visar att 13 av 21 regioner har fattat ett övergripande beslut om att skapa förutsättningar och samordna insatser för personcentrerad vård. Regeringen inrättade 2019 ett patientråd som forum för dialog mellan regeringen och civilsamhällesorganisationer som företräder patienternas intressen. är ett led i regeringens ambition att skapa en mer patientcentrerad hälso- och sjukvård. Syftet med rådet är att föra en dialog om angelägna hälso- och sjukvårdsfrågor för att fördjupa och bredda regeringens kunskap och perspektiv i olika frågor som rör patienternas intressen. Dessa rapporter och initiativ har enligt regeringen tydlig koppling till genomförandet av patientlagen och visar att ett omfattande arbete pågår i regionerna. Patientlagen trädde i kraft . Myndigheten för vård- och omsorgsanalys följde genomförandet av patientlagen –2017, vilket innebär att de resultat som myndigheten redovisade baserades med gällande lagstiftning. Regeringen avser mot den bakgrunden att initiera en förnyad uppföljning av lagens efterlevnad och av det övriga arbete som pågår för att stärka patientens ställning i svensk hälso- och sjukvård. Frågan om hur patientlagen eventuellt kan utvidgas för att stärka patientens inflytande prövas i detta sammanhang. Regeringen avser därför att återkomma till med anledning av tillkännagivandet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Tillkännagivande om att göra kvalitetsregister mer tillgängliga beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att göra kvalitetsregister mer tillgängliga (bet. 2017/18:SoU9 förslagspunkt 10, rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 52, reservation [S, MP, V]): saknas en enkel och samlad information för patienter om vårdens tillgänglighet och kvalitet. De nationella kvalitetsregistren fyller en viktig funktion för att få fram data om resultat i vården, men de bör kunna vidareutvecklas så att de kan användas av patienter för att se kvalitetsskillnader mellan olika vårdmottagningar. Utskottet anser därför att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motion […] bör bifallas, och motionerna […] bör bifallas delvis. Regeringens redovisning i proposition 2019/20:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet (s. 50–51) Tillsammans med de hälsodataregister som ansvarar för och som möjliggör uppföljning, analys och rapportering om hälsa och sociala förhållanden utgör huvudmännens egna (ofta diagnosspecifika) kvalitetsregister huvudkällor till öppen redovisning av sjukvårdens och äldreomsorgens resultat. tillgängliggörs resultat, förutom i myndigheternas och huvudmännens rapporter, också i flera fall via exempelvis sökbara webbtjänster kopplade till kvalitetsregister. Regeringen är dock medveten om att det inom vissa sjukvårdsområden finns begränsningar i att fullt ut följa upp och tillgängliggöra information om vårdens kvalitet. Att förbättra individens tillgång till information och stärka möjligheterna för en god uppföljning på nationell nivå är därför en central fråga för regeringens fortsatta arbete. En förutsättning för att stärka tillgången till information om vårdens kvalitet är att uppföljningen inom hälso- och sjukvården utvecklas. respektive Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har därför , på regeringens uppdrag, lämnat förslag på hur uppföljningen av vården kan utvecklas. Särskild vikt har lagts på användande av patientrapporterade utfalls- och upplevelsemått. Dessa rapporter utgör viktiga underlag för regeringens fortsatta arbete. har regeringen även ingått en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) om stöd till kvalitetsregister där en central del är att ytterligare stärka och utveckla registren för att skapa förutsättningar till jämförelser och tillgängliggörande av vårdens kvalitet. Ärendet bereds fortfarande inom och tillkännagivandet är enligt regeringen därmed inte slutbehandlat. Tillkännagivande om den nationella cancerstrategin beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi (bet. 2017/18:SoU9 förslagspunkt 27, rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande i betänkandet: (s. 85, reservation [S, MP, V]): har arbetet med att utveckla cancervården bedrivits utifrån den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). Utskottet anser att denna strategi nu behöver uppdateras och anpassas till bl.a. nya forskningsrön, framsteg i medicinteknik, kraftfullare läkemedel, digitaliseringen av delar av vården och inte minst till en förändrad situation för patienterna. Många människor lever med kronisk cancer, vilket ställer nya krav på sammanhängande vårdkedjor inom bl.a. cancervården. Enligt utskottet bör regeringen således ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Den nya cancerstrategin ska bl.a. bidra till kortare väntetider i cancervården, ytterligare koncentration av avancerad högspecialiserad cancervård och till en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas, och motionerna […] bör avslås. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) anförde regeringen att den ansåg att tillkännagivandet var tillgodosett och slutbehandlat. delade inte regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat, utan beslutade på nytt om ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi (bet. 2018/19:SoU1 förslagspunkt 2, rskr. 2018/19:111). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 51–52, reservation [S, V, MP]): När det gäller tillkännagivandet om en ny cancerstrategi delar utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet står alltså fast vid det tillkännagivande som gjordes i betänkande 2017/18:SoU9 förslagspunkt 27. har arbetet med att utveckla cancervården bedrivits utifrån den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). Som utskottet redan tidigare uttalat behöver denna strategi uppdateras och anpassas till bl.a. nya forskningsrön, framsteg i medicinteknik, kraftfullare läkemedel, digitalisering av delar av vården och inte minst till en förändrad situation för patienterna. Många människor lever med kronisk cancer, vilket ställer nya krav på sammanhängande vårdkedjor inom bl.a. cancervården. uppmanade därför regeringen att ta fram en ny cancerstrategi. Detta har emellertid inte regeringen gjort. Mot den bakgrunden föreslår utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi. bör ställa sig bakom det utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Regeringens redovisning i proposition 2019/20:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandena (s. 51) I budgetpropositionen angav regeringen att den ansåg att tillkännagivandet var tillmötesgått och därmed slutbehandlat mot bakgrund av den långsiktiga inriktningen för det nationella arbetet med cancervården (prop. 2018/19:1 utg.omr. Vid behandlingen av budgetpropositionen delade inte regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat. tillkännagav därmed på nytt att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi enligt tillkännagivandet som gjorde 2018 (bet. 2018/19:SoU1 punkt 2, rskr. 2018/19:111). Betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11) har utgjort grunden för arbetet med att utveckla cancervården i . Regeringen anser att den inriktning som anges i denna strategi ska fortsätta att vara vägledande för arbetet. Däremot behöver cancerstrategin förnyas för att möta de utmaningar som den svenska cancervården står inför och . kommer regeringen därför uppdatera den nationella cancerstrategin genom överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Regioner (SKR). Detta kommer enligt regeringen att bidra till att cancerstrategin förnyas och hålls relevant. På detta sätt avser regeringen att tillgodose tillkännagivande. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen 2021. En tjänsteperson i har bekräftat att tillkännagivandet enligt regeringen inte är slutbehandlat. I kommittémotion 2019/20:3323 av m.fl. (M) yrkande 1 anvisas totalt 6 mindre än regeringen har föreslagit för utgiftsområde 9. Till anslagen 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys samt 1:2 social utvärdering anvisar motionärerna vardera mindre än regeringen har föreslagit, till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård anvisar motionärerna 5 mindre än regeringen. Motionärerna minskar anslaget med 5 för att finansiera en höjning av de generella statsbidragen till regionerna under utgiftsområde 25 med motsvarande belopp. Motionärerna avvisar vidare regeringens förslag om att avsätta till cancervården till förmån för förslaget att genomföra en ny och uppdaterad cancerstrategi (yrkande 7), för vilket anslås. Av dessa medel föreslås avsättas specifikt till barncancervården, vilket innebär en fördubbling av satsningen i förhållande till den nivå som regeringen har föreslagit (yrkande 8). Motionärerna avvisar vidare regeringens förslag om karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. I stället föreslås att öka tillskottet för att förbättra villkoren för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor från till (yrkande 11). Motionärerna avvisar vidare regeringens förslag om förlossningsvården till förmån för sitt eget och anser att kedjan mödravård, förlossningsvård och eftervård ska utvecklas och stärkas (yrkande 10). Motionärerna avvisar också regeringens förslag om primärvården till förmån för sitt eget förslag om en nationell primärvårdsreform (yrkande 9). Till anslaget 1:8 anvisar motionärerna mindre än regeringen. Minskningen tas från statsbidraget för att motverka psykisk ohälsa för nyanlända barn och unga för att finansiera en höjning av de generella statsbidragen till regionerna under utgiftsområde 25 med motsvarande belopp. Ett tillkännagivande om suicidprevention och suicidforskning, bl.a. om vikten av att det förebyggande arbetet fortgår, föreslås (yrkande 12). Till anslagen 1:9 och 1:10 anvisar motionärerna vardera mindre än regeringen har föreslagit, till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Till anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna anvisar motionärerna samma belopp som regeringen men avvisar regeringens förslag om utformning av och innehåll i kömiljarden till förmån för sitt eget. Motionärerna föreslår i stället att förstärkta och utvecklade kömiljarder kopplade till den lagstadgade vårdgarantin återinförs (yrkande 2), att kömiljarden ska omfatta besök i primärvården (yrkande 3), att kömiljarden ska omfatta besök, återbesök och rehabilitering i specialistvården (yrkande 4), att kömiljarden ska omfatta barn- och ungdomspsykiatrin kopplat till återinförande av den förstärkta vårdgarantin (yrkande 5) och att kömiljarden ska omfatta cancervården kopplat till de standardiserade vårdförloppen (yrkande 6). Till anslaget 2:1 anvisar motionärerna mindre än regeringen har föreslagit, till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Till anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning anvisar motionärerna samma belopp som regeringen men anför bl.a. att det bör prövas om staten ska ta en större roll när det gäller huvudmannaskapet för personlig assistans samt att man är beredd att skjuta till resurser när uppdaterad lagstiftning ska genomföras om andning och sondmatning. Till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet anvisar motionärerna mindre än regeringen har föreslagit, för att finansiera en höjning av de generella statsbidragen till regionerna under utgiftsområde 25 med motsvarande belopp. Till anslaget 4:6 anvisar motionärerna mindre än regeringen har föreslagit, till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Till anslaget 8:1 anvisar motionärerna mindre än regeringen har föreslagit, till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Till anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg anvisar motionärerna mindre än regeringen har föreslagit, till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Förslagen i anslagsmotionen följs upp i en rad andra motioner från . I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att stärka forskningen om suicidprevention. Ett liknande yrkande återfinns i kommittémotion 2019/20:2928 av m.fl. (M), där det föreslås ett tillkännagivande om att prioritera resurser till suicidforskning och suicidprevention (yrkande 11). I partimotion 2019/20:2829 av m.fl. (M) föreslås tillkännagivanden om att ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi (yrkande 2) och om att införa en vårdgaranti för cancerpatienter (yrkande 3). Båda dessa yrkanden återfinns även i kommittémotion 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. I denna motion föreslås även tillkännagivanden om att vårdgaranti och specifika resurser ska knytas till de standardiserade vårdförloppen (yrkande 3), om att rehabilitering och återbesök ska ingå i de standardiserade vårdförloppen (yrkande 6) och om att prioritera och fördubbla stödet till barncancervården (yrkande 13). I kommittémotion 2019/20:2920 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om förstärkta, breddade och utvecklade kömiljarder (yrkande 1) och ett tillkännagivande om att stärka kedjan mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård (yrkande 14). I kommittémotion 2019/20:2656 av Per Ramhorm m.fl. (SD) anvisas totalt 4 mer än regeringen har föreslagit för utgiftsområde 9. Till anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Medlen avsätts för ett ökat tandvårdsstöd till ålderspensionärer. Till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård anvisar motionärerna 2 mer än regeringen har föreslagit. Motionärerna avsätter 1 till en patienträttsgaranti. Vidare avsätts för vidareutbildning av sjuksköterskor och för kompetenshöjning, modernare arbetstider och slopad karensdag för vårdanställda. Ytterligare avsätts för vårdservicepersonal och vårdadministratörer samt för åtgärder som rör vårdlokalernas utformning, personalens utbildning samt införande av metalldetektorer i syfte att öka säkerheten. Vidare avsätts för ambulanssjukvård och förlossningsvård och för att äldre ska slippa betala för att ligga på sjukhus. Till anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Detta görs bl.a. för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga och för att utveckla stödet för äldre som lider av psykisk ohälsa genom tillgång till specialistpsykiatrisk kompetens inom primärvården. Vidare minskas medlen till psykisk hälsa för asylsökande och nyanlända med till förmån för en satsning med samma belopp på att främja hbtq-personers hälsa. Till anslaget 2:1 anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Medlen föreslås gå till utbildningsinsatser för att upptäcka tidiga tecken på psykisk ohälsa. Till anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshinderområdet anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Medlen föreslås användas till att förstärka kommunernas möjlighet att införa eller höja habiliteringsersättningen i daglig verksamhet. Till anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Medlen avsätts för att höja schablonen för timersättningen. Till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Motionärerna avsätter för att införa ett krav runt på äldreboenden, för ett stimulansbidrag för bättre mat på äldreboenden, för att inrätta äldrevårdscentraler samt för modernare arbetstider och en avveckling av de delade turerna inom vård och omsorg. Vidare avvisas regeringens satsning på investeringsstöd till särskilda boenden till förmån för generella satsningar på äldre om . Till anslaget 8:1 anvisar motionärerna mer än regeringen. avsätts för obligatorisk hälsokontroll för nyanlända och för fler nationella screeningprogram. Vidare föreslås anslaget minskas med genom att regeringens förslag om kunskapscenter för nyanlända avvisas. Förslagen i anslagsmotionen följs upp i en rad andra motioner från . I kommittémotion 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden om att möjligt vidta åtgärder för kostnadsfri slutenvård till personer som är (yrkande 35), om att verka för införande av äldrevårdscentraler (yrkande 36) och om att verka för ett ökat tandvårdsbidrag till ålderspensionärer (yrkande 38). Vidare föreslås tillkännagivanden om att verka för att introducera fler nationella screeningprogram (yrkande 40), om att omgående förbättra arbetsmiljön och villkoren för personal som arbetar inom vården (yrkande 41), om att säkra ett kompetenslyft genom att sjuksköterskor ska kunna behålla hela lönen till heltidsstudier som specialistsjuksköterska (yrkande 43) och om att säkra kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården (yrkande 44). I samma motion föreslås också tillkännagivanden om att öka antalet vårdservicepersonal inom hälso- och sjukvården (yrkande 47) och om att verka för att vårdnära administratörer övertar administrativt arbete från läkare och sjuksköterskor (yrkande 48). Vidare föreslås i motionen tillkännagivanden om att vidta åtgärder för en utökad möjlighet till heltid inom hälso- och sjukvården (yrkande 49), om att vidta åtgärder för en utökad möjlighet till deltid inom hälso- och sjukvården (yrkande 50), om att vidta åtgärder för att avveckla det oönskade skiftarbetet inom hälso- och sjukvården (yrkande 51) och om att vidta åtgärder för att slopa karensdagen inom hälso- och sjukvården (yrkande 52). Slutligen föreslås i samma motion ett tillkännagivande om att verka för att införa obligatorisk hälsoundersökning för nyanlända migranter från riskområden (yrkande 65). I kommittémotion 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om en höjning av schablonen för timersättning inom assistansersättningen motsvarande löneutvecklingen. I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden om att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa genom att primärvården har tillgång till specialistpsykiatrisk kompetens (yrkande 1), om att verka för att fler äldrevårdscentraler med speciellt ansvar för hälsofrämjande och förebyggande verksamhet införs (yrkande 6) och om att investeringsstödet bör ändras till ett allmänt stöd för kommunerna att tillgodose de stora behov som finns inom äldreomsorgen (yrkande 15). Vidare föreslås i motionen tillkännagivanden om att det ska vara bindande krav på bemanning av särskilda boenden dygnet runt (yrkande 17), om att införa ett statligt stimulansbidrag för att säkerställa att de äldres mat uppfyller vissa grundkrav på näringsinnehåll och kvalitet och att nattfastan ej överskrider (yrkande 21) och om att vidta åtgärder för att avveckla de ofrivilliga delade turerna (yrkande 36). Samma tillkännagivande om delade turer återfinns i kommittémotion 2019/20:824 av m.fl. (SD) yrkande 2. I kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att psykisk ohälsa ska vara ett eget politikområde. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att arbeta fram förslag på riktade utbildningsinsatser för att stärka kunskapen om tidiga risktecken vid psykisk ohälsa. I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om obligatoriska hälsoundersökningar för asylsökande. I partimotion 2019/20:3008 av m.fl. (V) anvisas totalt 3 mer än regeringen har föreslagit till utgiftsområde 9. Till anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner anvisar motionärerna 2 mer än regeringen har föreslagit. Medlen avsätts för ett nytt högkostnadsskydd för tandvård och för en reformering av systemet med referensprislista inom tandvården. Till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård anvisar motionärerna 1 mer än regeringen har föreslagit. 2 avsätts för en förstärkning av personalens villkor inom hälso- och sjukvården och för att ha uppsökande arbete i socialt utsatta områden. Vidare avvisas regeringens förslag om att anslå för utbildning av specialistsjuksköterskor till förmån för en utbyggnad av tillgången till akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor, för vilket motionärerna avsätter . Slutligen avvisas regeringens förslag om att avsätta för att ge momskompensation till privata företag som hyr in personal. Till anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri anvisar motionärerna 1 mer än regeringen har föreslagit. Medlen föreslås användas till en bred förstärkning av psykiatrin, bl.a. genom en öronmärkt satsning på anställningar av vårdpersonal med psykologisk kompetens på vårdcentraler. Till anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna anvisar motionärerna 2 mindre än regeringen har föreslagit, vilket innebär att anslaget föreslås upphöra. Motionärerna vill i stället ge utrymme för förslag på andra anslag om bl.a. ökad personaltäthet, förstärkt kompetensutveckling och bättre arbetsvillkor för vårdpersonal. Till anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. föreslås avsättas för avgiftsfri simskola för sexåringar och för avgiftsfria sommar- och andra lovaktiviteter. Till anslaget 6:1 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel anvisat motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Medlen föreslås användas för att utveckla och förstärka arbetet med den pågående ANDT-strategin. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 127 anvisas totalt 7 mer än regeringen har föreslagit till utgiftsområde 9. Till anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Motionärerna föreslår att åldern för avgiftsfri tandvård ska vara endast upp till (yrkande 95) samt anför att inriktningen på arbetet med att säkerställa en god tandhälsa ska ligga mycket tidigare. Till anslaget 1:5 Bidrag till läkemedelsförmånerna anvisar motionärerna mindre än regeringen har föreslagit. Motionärerna avvisar den pågående satsningen på gratis läkemedel för barn och vill återgå till ett system med ett högkostnadsskydd för barn (yrkande 99). Till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård anvisar motionärerna 2 mindre än regeringen har föreslagit. Motionärerna avvisar regeringens personalsatsning om 2 och satsningen om för ökad tillgänglighet i barnhälsovården och föreslår en annan inriktning för regeringens förlossningssatsning (se nytt anslag nedan).