bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — När det gäller yrkandet om att en enskild skola eller huvudman ska kunna införa enhetlig klädsel (skoluniform) på skolan för alla elever anser utskottet att det gällande regelverket är väl avvägt och avstyrker motion 2018/19:378 (SD) yrkande 45. När det gäller yrkandet om att kommunerna ska tillämpa reglerna om skolskjuts lika oavsett huvudman vill utskottet inte föregripa den pågående utredningen om åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola (dir. 2018:71) där det enligt utredningsdirektiven kan bli aktuellt med följdändringar i bestämmelsen om rätten till skolskjuts. Utskottet avstyrker motion 2018/19:2893 (KD) yrkande 29. När det gäller yrkandet om att avskaffa karensavdraget för förskollärare, lärare och fritidspedagoger i förskolan och vill utskottet anföra följande. ställde sig bakom förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken och sjuklönelagen. Förslaget innebär att det införs ett lagstadgat karensavdrag i sjuklönelagen och i sjukförsäkringen. Lagändringarna med vissa övergångsbestämmelser trädde i kraft (prop. 2017/18:96, bet. 2017/18:SfU24, rskr. 2017/18:311). I det aktuella betänkandet där förslaget om karensavdrag behandlades avstyrkte socialförsäkringsutskottet ett motionsyrkande om att vissa särskilt utsatta yrkesgrupper som vårdpersonal, anställda inom förskolan samt vissa lärare och fritidspedagoger inom inte ska omfattas av något karensavdrag. ansåg i sin motivering att undantagsregler för vissa grupper skulle göra systemet än mer komplicerat och svåröverskådligt och att det sannolikt skulle upplevas som orättvist. Ett av motiven till regeringens förslag var nämligen att skapa ett rättvisare system. har ingen annan uppfattning i denna fråga än socialförsäkringsutskottet och avstyrker därmed motionerna 2018/19:374 (SD) yrkande 3, 2018/19:378 (SD) yrkande 9 och 2018/19:380 (SD) yrkande 7. Lärarnas administration, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13 och 25. Den svenska skolan har i många avseenden blivit otryggare även om bilden inte är entydig och inte gäller alla skolor. Det är obligatoriskt med rastvakter, vilket på många skolor har ökat tryggheten. har våld och hot blivit vanligare på många skolor i utsatta områden. Också lärarnas arbetsmiljö har försämrats kraftigt på många håll, speciellt i utsatta områden. har lärarnas arbetsbelastning ökat, främst på grund av ökad administration och ett ökat socialt ansvar för eleverna. Det finns också rapporter om ökad psykisk ohälsa bland elever. För att komma till rätta med dessa problem vill vi anställa fler skolsköterskor, skolpsykologer, kuratorer, vaktmästare och administrativ personal. Då får vi fler vuxna runt skolbarnen och vi får också professionell personal som kan avlasta lärarna med att ta hand om kringuppgifter som tar tid från kärnuppdraget. Detta kommer också att öka chanserna att någon vuxen upptäcker och tar tag i elever som mår dåligt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärarnas administration, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13 och 25. Arbetsmiljön i skolan måste förbättras. Skolan är största arbetsplats men också en av de sämsta. Det finns få yrkesgrupper som skulle tänka sig att arbeta under förhållanden som skolans personal (ofta kvinnor) tvingas göra. Stora mängder administration, för få kollegor och icke anpassade lokaler är bara några av de saker som hör till vardagen för lärarna. En orsak till detta är de ekonomiska resurserna och hur de fördelas, men det handlar även om systemfel som kommunerna har anammat från det privata näringslivet och som lett till att lärarna och skolledarna tvingas frångå sina respektive kärnuppdrag. Det är viktigt att lyfta lärarnas arbetsvillkor för att kunna motverka bristen på lärare. Arbetsmiljön och arbetssituationen är ett av de vanligaste skälen till att lärare väljer att arbeta med något annat än skolan. Regeringen bör lägga fram förslag på åtgärder som på allvar förbättrar lärarnas arbetsmiljö. Lärarnas administration, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13 och 25 samt 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 6. Det civila samhället ska kunna bidra i ökad utsträckning till en tryggare skola. Jag vill därför underlätta för det civila samhället att bidra och delta i skolans verksamhet för att både öka tryggheten i skolan men också för att avlasta lärarna. Fler vuxna i skolan ger ökad trygghet på raster och i klassrum. De kan även hjälpa till med exempelvis läxläsning. Det behövs också fler vuxna i skolan som kan ge avlastning i klassrummen och vara i korridoren och på skolgården under rasterna. För att öka den lärarledda ämnesundervisningen krävs det att lärarnas olika uppgifter och ansvar ses över och vid behov tas bort. För att underlätta för nyanlända lärare att snabbt komma in i skolans verksamhet bör flera av lärarnas sidouppgifter kunna utföras av nyanlända lärare för att dels avlasta lärarna, dels underlätta för den nyanlände att lära sig svenska och det svenska skolsystemet. På så sätt kommer de nyanlända lärarna in och lär sig den svenska skolan och är delaktiga i arbetet utan att ha samma ansvar som en lärare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nationella riktlinjer, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 96. behöver fler skickliga lärare, och fler lärare ska få använda sin tid till undervisning. Yrkets status ska stärkas så att fler vill bli lärare och för att fler ska vilja stanna kvar och arbeta i detta viktiga yrke. En angelägen åtgärd för att åstadkomma detta är att fler yrkeskategorier avlastar lärarna i klassrummet, så att lärarna kan lägga sin tid på undervisning. Mer tid för undervisning är av stor vikt eftersom kontakten mellan lärare och elev är central för att höja elevernas kunskaper. Nationella riktlinjer bör därför tas fram för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärarna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärarassistenter, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2018/19:1541 av (M), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 10. Allt fler skolor anställer nu lärarassistenter för att avlasta lärarna med administrativt arbete så att de kan fokusera på kärnverksamheten – undervisningen. Arbetsuppgifterna handlar om att organisera nationella prov, boka lokaler, planera in föräldrasamtal, frånvaroadministration m.m. Detta är en positiv utveckling som bidrar till att uppvärdera läraryrket. Arbetet som lärarassistent kan också vara en första väg in i arbete i skolans värld för ungdomar. I utanförskapsområden är behovet av administrativ avlastning ofta särskilt stort. Undervisningen kräver mer tid och det finns fler elever med sociala problem som kräver extra mycket samverkan mellan elevhälsa, föräldrar och myndigheter. Den bristfälliga arbetsmiljön för lärarna på dessa skolor i utanförskapsområden är också en anledning till att många skickliga lärare väljer bort att arbeta där, då arbetsdagens timmar inte räcker till för att klara den höga arbetsbelastningen. Det behövs därför en särskild satsning på lärarassistenter för att vända skolresultaten i utanförskapsområden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärarassistenter, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2018/19:1541 av (M), 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 16. För att lärare ska få möjlighet att lägga mer tid på undervisningen måste den administrativa börda som ligger på lärare och skolledare minska. Dokumentation som inte leder till att förbättra elevens lärande ska bort. Jag vill också att det införs lärarassistenter som kan stödja lärare med t.ex. blankett- och informationshantering, administration, assistans kring teknik och förberedande av undervisningslokaler. Jag vill också undersöka möjligheterna att införa konceptet med undervisande lärarassistenter som används i bl.a. . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärarassistenter, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:1541 av (M), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 16. Lärare måste få tid att vara lärare. För att ge lärare mer tid för att exempelvis förbereda lektioner samt fokusera på undervisningen bör en ny yrkeskategori införas i skolan: lärarassistenter. Lärarassistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna så att de kan ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. Reformen bör följas upp och utvärderas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Karriärstegsreformen, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 10. Alliansregeringen införde karriärlärartjänster och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Regeringen har stoppat den utbyggnaden. Det är beklagligt. I stället behöver karriärlärarsystemet fortsätta att byggas ut. Vi vill fortsätta bygga ut antalet karriärtjänster så att de uppgår till 22 000 tjänster. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Karriärstegsreformen, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 11. Jag vill ha ett tydligt och transparent karriärsystem för både lärare och skolledare och jag vill även att förskollärarna omfattas av förstelärarreformen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Karriärstegsreformen, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 10. har redan från början när karriärstegsreformen infördes påpekat att det behövs en betydligt starkare statlig styrning för att nå de eftersträvade effekterna. när det har gått införandet kan vi konstatera att förstelärarreformen inte har fungerat. Vilka som utsetts har ibland skett på godtyckliga grunder, och ofta har inte uppdraget inneburit några nya arbetsuppgifter utan bara ett lönepåslag. Trots att det råder stor politisk enighet om vikten av kollegialt lärande har förstelärarreformen haft motsatt effekt genom den splittring den skapat i lärarkollegiet. Det är viktigt att lärare får möjlighet till utveckling på sin arbetsplats. Det bör därför övervägas hur förstelärarsystemet kan ersättas med andra möjligheter till karriärutveckling för lärare baserade på tydliga konkreta meriter så som det som föreslås i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Karriärstegsreformen, punkt 4 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 10. För att göra läraryrket mer attraktivt och skapa möjligheter att utvecklas i yrket införde alliansregeringen ett särskilt statsbidrag som ger en löneökning på till särskilt skickliga lärare med en karriärtjänst som förstelärare. Den tidigare rödgröna regeringen sänkte ambitionen och valde att inte fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen i den takt som alliansregeringen planerade. Karriärtjänsterna bör utvecklas. Vi föreslår därför att befattningen som huvudlärare inrättas i alla ämnen och att en huvudlärare ska ha mer i lön än övriga lärare. Huvudläraren ska finnas i låg- och mellanstadiet i ämnen där det förekommer nationella prov och i samtliga ämnen på högstadiet och i gymnasieskolan. Att lektorer med en avlagd doktors- eller licentiatexamen finns anställda i gymnasieskolan och i högstadiet utvecklar ämneslärarna, stärker samarbetet med högskolor och universitet samt skapar en ytterligare karriärväg. Vi föreslår att lektorer i olika ämnen inrättas och att en lektor ska ha mer i lön än övriga lärare. Det finns vidare ett stort behov av att införa metodik, dvs. undervisningsskicklighet, i lärarutbildningen. Utbildningen i metodik ska bedrivas av yrkesskickliga förstelärare som är verksamma i skolväsendet. Vi föreslår att tjänster som metodiklektorer ska inrättas vid lärarhögskolorna och att en metodiklektor ska ha ett lönepåslag på . Tjänsterna som huvudlärare och lektor ska regleras i skollagen (2010:800). Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Karriärtjänster i utanförskapsområden, punkt 5 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 88 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 15. Nyanlända elever, särskilt de som kommit till högre upp i åldrarna, har kanske de allra svåraste förutsättningarna att klara skolan. Det behövs därför reformer som ser till att de ges en så bra start som möjligt i svensk skola. Bland annat är det avgörande att de skickligaste lärarna finns där de behövs som mest. Därför föreslår vi att fler karriärtjänster inrättas i utanförskapsområden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsperioden för lärare, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 6. Det är viktigt att se över hur de nyutexaminerade lärarna kan få en bättre introduktion till läraryrket. Vi vill att det ska tillsättas en utredning som ska lämna förslag på hur introduktionen till yrket kan bli enklare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:2578 av (M). När det kommer många nya elever till skolan behöver vi använda alla resurser vi har, inte minst pensionerade lärare. Med dagens regler kan många pensionerade lärare inte göra sitt jobb och t.ex. sätta betyg, eftersom de saknar lärarlegitimation. Dessa stelbenta regler står i vägen och är ett slöseri med kompetens och resurser. Vi vill därför införa ett tillfälligt regelverk som ser till att pensionerade lärare ska kunna anställas som ordinarie lärare på skolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation, punkt 7 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:2578 av (M) och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 17. Den nuvarande utformningen av lärarlegitimationen innebär bl.a. att endast legitimerade lärare får anställas som lärare utan tidsbegränsning hos en skolhuvudman. Vidare får endast den som har legitimation och behörighet undervisa och sätta betyg. Legitimationsreformen var ett viktigt steg för att höja kvaliteten i undervisningen. Det behövs ytterligare skärpning av regelverket. För att öka undervisningens kvalitet bör huvudprincipen vara att legitimerade lärare endast ska kunna undervisa och sätta betyg i de ämnen som framgår av lärarens examen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 4, 12, 13 och 19 samt 2018/19:30 av och (båda SD), 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 31 och 39, 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 3, 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1403 av (MP) yrkande 3, 2018/19:1532 av (M) yrkande 2, 2018/19:1540 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:2117 av (S) yrkande 2, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 15 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 14. Matematiklyftet, en fortbildning i didaktik för lärare som undervisar i matematik, har utvärderats med goda resultat. Men liknande kunskapslyft behövs också inom andra områden. Skolornas förebyggande och åtgärdande arbete för att öka tryggheten i skolan måste stärkas. Därför ska alla lärare och rektorer erbjudas en kompetensutvecklingssatsning om kränkande behandling, hot och våld. Kompetensutvecklingssatsningen ska vara evidensbaserad och utvecklas med stöd i aktuell forskning. Vi anser att lämpliga myndigheter bör få i uppdrag att utarbeta en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, i syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor som rör att förebygga hot, våld och kränkande behandling i skolan. För att fullt ut förverkliga förskolans nya läroplan behöver förskollärarnas kompetens stärkas. Detta är inte minst viktigt för att stärka läroplanens inslag av matematik, naturvetenskap och teknik. Förskollärarnas möjligheter till kompetensutveckling måste därför stärkas, och Förskolelyftet bör permanentas. Att vara lärare kräver att man ständigt vidareutvecklar sin kompetens och fyller på sin kunskapsbank. Kunskap är i många avseenden en färskvara, och det gäller inte minst kunskapen om att lära ut. Vi vill därför att lämplig myndighet ska få i uppdrag att se över hur alla skolhuvudmän kan åläggas krav på att ge alla lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. Ett professionsprogram som säkerställer lärares kompetensutveckling bör även inrättas. Vi anser att programmet bör utgå från gemensamma nationella målsättningar för att säkerställa kvaliteten och möjlighet till uppföljning av programmet. Det är viktigt att programmet också synkroniseras med systemet för karriärtjänster. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:30 av och (båda SD), 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 31 och 39, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 43 och 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 3, 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:1403 av (MP) yrkande 3, 2018/19:1532 av (M) yrkande 2, 2018/19:1540 av (M), 2018/19:2117 av (S) yrkande 2, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 4, 12, 13 och 19, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 15 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 14. Fortbildning av lärare ska ske regelbundet så att lärarna får ökad kompetens och inte bara vidmakthåller den kunskap de fick under sin lärarutbildning. Vi föreslår att denna fortbildning ska ske genom ett certifieringssystem på två nivåer, en basnivå och en mer avancerad nivå, där basnivån är obligatorisk och den avancerade är frivillig. Lärare som önskar få djupare kunskaper men även önskar få möjlighet att framöver bli mentorer för nyare kollegor måste genomgå en fördjupad utbildning. Denna genomförs externt på högskola eller universitet. Efter avslutad utbildning blir läraren certifierad på en ny högre nivå i en utbildningstrappa. För att komma till toppen av trappan krävs det att man som lärare ska ha deltagit i de team som skickats till skolor med sämre resultat. För att kunna bli antagen till ett team krävs det att man har avancerat till de högre nivåerna och har mycket god kunskap och erfarenhet i rollen som lärare och ledare. Teamets uppgift blir att ta över ledningen av och utbildningen i skolan. Detta för att vända resultaten som den personal som ersätts får gå bredvid för att lära sig. Forskning i kombination med läraryrket ska uppmuntras och ska finansieras genom att huvudmannen söker bidrag från staten. Vi vill också att lärare besöker andra lärares lektioner och ger återkoppling till den besökta läraren efteråt. Det ska vara en naturlig del av vardagen för lärare i skolan och är viktigt för att kunna utvecklas som lärare. Alla lärare ska ha grundläggande kunskaper hur de ska arbeta med elever med funktionsnedsättning. För att tillgodose en kunskapsintensiv arbetsmarknad behöver eleverna vara duktiga på de naturvetenskapliga ämnena redan i , vilket i sin tur ställer krav på skickliga lärare. Vi vill därför intensifiera insatserna inom utbildningsväsendet i naturvetenskapliga ämnen både vad gäller lärarutbildning och lärarfortbildning. Vi har svårigheter med hedersproblematik i . Det är främst i vissa förorter som problemet är stort.