bet · H601MJU9 · 2019-03-29 00:00:00 — – att utreda, utveckla och informera om finansieringsformer, både på basis av EU:s stödformer och i form av nationella stöd, för att kunna ge skogs- och jordbrukare skäligt betalt för det arbete de kan utföra för att vårda och utveckla dessa känsliga miljöer. Invasiva främmande arter, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 18. Drygt 200 arter har försvunnit från . Eftersom de flesta av dem inte var särskilt vanliga har påverkan på ekosystemen varit liten. har det tillkommit hundratals nya växt- och djurarter till den svenska och faunan. Några av dessa är s.k. invasiva främmande arter, alltså arter som sprider sig från sitt ursprungliga område till nya områden och där hotar den biologiska mångfalden på ett eller annat sätt. Det kan exempelvis handla om arter som har få eller inga naturliga fiender i sin nya livsmiljö eller bär med sig sjukdomar som inhemska arter har dålig motståndskraft mot. Vilka konsekvenser detta får för det svenska ekosystemet är ännu inte helt klarlagt och konsekvenserna varierar från art till art. Men flera fall har uppmärksammats där invasiva främmande arter hotar att konkurrera ut svenska arter. Invasiva främmande arter kan åstadkomma stora skador. Ett exempel på en invasiv art är kungskrabban, som ursprungligen kommer från Kamtjatka vid den ryska . Kungskrabban är allätare och breder därför lätt ut sig. Ett annat exempel är den amerikanska hummern som har påträffats på svenska och som kan komma att konkurrera med vår inhemska, europeiska hummer. Mårdhunden är också en invasiv art som äter stora mängder bytesdjur i form av fåglar och groddjur. Spansk skogssnigel, eller mördarsnigel som den ofta kallas, lever på kadaver samt döda och levande växter. Dessa främmande invasiva arter har inte några naturliga fiender i den svenska naturen. Arterna utgör därmed ett hot mot vår inhemska flora och fauna, och åtgärder för att begränsa deras negativa inverkan på den biologiska mångfalden i behöver vidtas. Vi behöver framför allt vidta åtgärder för att förhindra att nya arter introduceras till vårt land. Även i detta arbete behövs internationella regleringar. Invasiva främmande arter, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 1. Invasiva arter är ett av de största hoten mot biologisk mångfald. Sent omsider har EU och fått regler. Ansvar för frågan har utdelats till myndigheter. anser att det är viktigt att noga följa utvecklingen för att se om regler och åtgärder är tillräckliga för att minska spridningen samt utreda effekterna på den biologiska mångfalden och de areella näringarna. Invasiva främmande arter, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2892 av m.fl. (M) yrkande 1. Naturen och den biologiska mångfalden måste skyddas och bevaras. Det är viktigt för allt levande på jorden och för kommande generationer. Vi, liksom växter och djur, är beroende av naturen och den biologiska mångfalden för vår överlevnad och vi har ansvar för att förvalta miljön och naturen så att vi lämnar en värld i ekologisk balans till kommande generationer. För att bevara den biologiska mångfalden behövs också satsningar på att bekämpa invasiva främmande arter. Det handlar t.ex. om lupiner, jättebjörnloka, mårdhund, amerikansk hummer och signalkräfta. Översyn av lagstiftningen om genteknik, punkt 5 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 24 i denna del, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 29, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 33. Hanteringen av GMO är reglerad på EU-nivå. Förfarandena för riskbedömning och godkännande av GMO, och livsmedel och foder som innehåller GMO är harmoniserade och ska genomföras på vetenskaplig grund med beaktande av försiktighetsprincipen. Dessa regler måste förhålla sig till. Forskning, utveckling och innovation är bra och ska uppmuntras. Odling eller användning av GMO i får dock inte leda till en negativ påverkan på den biologiska mångfalden. Det är därför viktigt att försiktighetsprincipen är fortsatt rådande i arbetet med GMO. GMO-produkter måste alltid vara lika säkra som sina konventionella motsvarigheter. Det är vidare av stor betydelse att GMO-produkter även fortsättningsvis är tydligt märkta. Vi anser mot denna bakgrund att det varken finns skäl eller utrymme att förändra lagstiftningen om GMO. Åtgärder som rör lagstiftningen om Crispr-Cas9, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 24 i denna del. Nya högteknologiska växtförädlingsmetoder inom bl.a. gentekniken skapar nya möjligheter att exempelvis få fram nya sorter som kräver mindre bekämpningsmedel genom resistens mot olika skadegörare. Det pågår en ständig utveckling av nya tekniker och koncept inom området genetisk modifiering. En internationellt uppmärksammad ny teknik, uppfunnen bl.a. på , kallas Crispr-Cas9. Det är en teknik som tillåter förändring av det genetiska materialet i organismer på ett enkelt och mycket precist sätt. Tekniken har revolutionerat området och tillämpningar finns inom såväl medicin som växtförädling och många andra områden. Teknikutvecklingen ställer frågan om vad som ska regleras som GMO på sin spets. Viss användning leder definitivt till en GMO, som när främmande DNA införs. Annan tillämpning resulterar i förändringar som lika väl kunde ha skett genom naturlig mutation. Lagstiftningen om genteknik reglerar vissa tekniker, och exempelvis Crispr-Cas9 var inte uppfunnen när genteknikdirektivet skrevs. Det avgörande som kommit från om uttolkningen av genteknikdirektivets definitioner, och som skulle avgöra om bl.a. växter framtagna med hjälp av Crispr-Cas9 ska regleras som GMO, innehåller oklarheter. ska inte passivt vänta på att domslutet omvandlas till praxis. ska få i uppdrag att i EU hävda den tolkning som verket gjorde 2015 i samma fråga. Den kan mycket väl vara förenlig med domslutet. Om tolkning inte vinner gehör ska försöka få till stånd förenklade förfaranden under direktiv /18/EG för grödor med de mest okomplicerade genomredigeringarna. Naturvårdsdirektiven, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 10 samt 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1683 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 4. Vi vänder oss emot att EU dikterar svensk viltförvaltning. hade redan före EU-inträdet en viltförvaltning resten av världen kunde se på med avund och vi ser inga mervärden i att EU:s institutioner numera dikterar förutsättningarna. I frågor som berör viltförvaltning menar vi att det nationella parlamentet alltid ska ha sista ordet och att regeringen därmed tydligt ska verka för att återtar beslutsmakten i de frågor som ryms inom art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. EU:s fågeldirektiv innebär, om det följdes strikt, att skogsbruk i praktiken skulle vara förbjudet. Det innehåller nämligen ett förbud mot att störa fåglar eller skada deras häckningsplatser, oavsett var de befinner sig. Genomförandet av direktivet i svensk lagstiftning går betydligt längre än direktiven. meddelade miljöministern att regeringen inte skulle genomföra någon översyn av artskyddsförordningen, detta trots att dagens tillämpning av artskyddsförordningen uppenbart inte fungerar tillfredsställande, vilket bl.a. domen från Mark- och (M 9914-15) i det s.k. bombmurklefallet har visat. Att tillämpningen inte fungerar har även uppmärksammats av ansvariga myndigheter. Generaldirektörerna för och begärde , i en gemensam skrivelse, en översyn av förordningen i syfte att myndighetsutövningen ska bli förutsebar, rättssäker och effektiv. meddelade så regeringen genom miljöminister att en översyn ska göras, baserat på att det pågår ett flertal uppmärksammade juridiska processer där det framkommit att det råder oklarheter om hur artskyddsförordningen ska tillämpas. Regeringen meddelade att dessa oklarheter är olyckliga, både för skyddet av den biologiska mångfalden och för tydligheten gentemot skogsägarna. Vi instämmer i dessa synpunkter. Det är dags för regeringen att skriva om artskyddsförordningen. Det finns flera skäl till detta. I förordningstexten anges inte att förbuden endast gäller när den gynnsamma bevarandestatusen påverkas. Den gynnsamma bevarandestatusen blir aktuell först i dispensprövningen. genomförande av EU-direktiven /43/EEG och 79/409/EEG genom artskyddsförordningen kan därför ifrågasättas. Det vore också högst önskvärt att förordningen exempelvis klargjorde att bedömningen av den gynnsamma bevarandestatusen ska göras på nationell nivå, samt hur markägaren ska få ersättning om denne hindras i pågående markanvändning. Vi vill också fästa uppmärksamhet vid Mark- och beslut om avverkning av ett skogsbestånd där bombmurkla växte, varigenom domstolen upphävde i läns beslut att inte ge dispens enligt artskyddsförordningen för att slutavverka skog och återförvisade målet till . Domstolen har funnit att en bedömning av proportionaliteten måste göras inom ramen för dispensförfarandet. Om en tillämpning av de nationella fridlysningsbestämmelserna skulle innebära att den pågående markanvändningen avsevärt försvåras ska åtgärden bedömas som tillåten och dispens ges. Vi måste värna om våra skogsägares vilja att driva aktivt skogsbruk. Det är därför viktigt att beträffande proportionalitet blir gällande även vid framtida tillämpning av artskyddsförordningen. Naturvårdsdirektiven, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 10 samt 2018/19:1683 av (M) yrkande 2. EU:s art- och habitatdirektiv behöver uppdateras. Det måste bli smidigare att omklassa hotstatusen för olika arter, i takt med att populationerna växer eller krymper. krävs enhällighet i ministerrådet för att flytta en art från listan över djur som anses kräva ”noggrant skydd”. Detta har aldrig gjorts. Det bör också skrivas in i direktivet vilka processuella regler som ska gälla för prövning av beslut som kan beröras av direktivet. Det måste i praktiken vara möjligt att ordna skydds- och licensjakt utan orimligt långa överklagandetider. Möjligheten till ändamålsenlig jakt är nödvändig för att upprätthålla lokal acceptans för rovdjurens förekomst och för att det ska vara möjligt att leva och verka i landsbygden även där rovdjurstrycket är högt. Licensjakt på säl, punkt 8 (S, V, L, MP) av (MP), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:1601 av i (M) i denna del, 2018/19:2156 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:2393 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 76, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. Vi är medvetna om att sälar kan orsaka skada, inte minst för det kustnära fisket. beslutar också om skyddsjakt på ett stort antal sälar. Det har visat sig svårt att fullt ut utnyttja möjligheten till skyddsjakt i enlighet med beslut. Vi anser att ansträngningar bör göras för att dels underlätta och effektivisera förvaltningen av säl, dels säkerställa att skyddsjaktsbesluten kan utnyttjas fullt ut. Det finns även särskilda medel anslagna för arbetet med att förebygga och ersätta skador orsakade av säl. Vi anser att de möjligheter till förebyggande åtgärder och skyddsjakt som existerande regelverk erbjuder bör utnyttjas. Vi tar förvaltningen av säl på största allvar. Ärendena om jakt i ekonomiska zon och hur kan uppnå en hållbar förvaltning av säl är dock redan under beredning i . Vi bör avvakta beredningen av dessa ärenden innan åtgärder vidtas. Allmän jakt på skarv, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2018/19:1330 av (M), 2018/19:1683 av (M) yrkande 1, 2018/19:2346 av (C) yrkande 1, 2018/19:2510 av och (båda C) och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 25. Vi anser att skarvbestånden behöver minska kraftigt. Skarven, som i utgör en ansenligt stor population med många häckande par, påverkar fiskbestånden negativt, skapar sanitär olägenhet för friluftslivet och reducerar skog och natur där fåglarna häckar. Skarven förekommer inte bara i kustbandet utan även vid sjöar i inlandet. I den svenska skärgården ses skarven som en av de talrikaste fågelarterna. Den förekommer i stora delar av världen och är långt ifrån utrotningshotad. Vi anser därför att en allmän jakttid på skarv vore bra från såväl förvaltningssynpunkt som et naturvårdande perspektiv. Här sätter dock EU:s fågeldirektiv stopp för jakt, vilket vi anser är fel. Skyddet för skarv borde avlägsnas från fågeldirektivet för att möjliggöra allmän jakttid på skarv. Allmän jakt på skarv, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1330 av (M), 2018/19:1683 av (M) yrkande 1, 2018/19:2346 av (C) yrkande 1 och 2018/19:2510 av och (båda C). På flera håll i de svenska skärgårdarna har övriga sjöfåglar trängts tillbaka som mellanskarven brett ut sig. Yrkesfiskarna har fått se sina fiskfångster minska. Skarven har visat sig mycket livskraftig vid de svenska kusterna. Vi anser att mellanskarvens antal behöver decimeras betydligt. Även en bråkdel av den nuvarande svenska skarvpopulationen skulle sannolikt innebära att arten har god bevarandestatus. Skarvarnas antal bör främst begränsas genom ökad jakt. Tyvärr sätter EU:s fågeldirektiv upp hinder för detta. Vi föreslår därför att fågeldirektivet uppgraderas så att skarven förs upp på listan över jaktbara arter. Då blir det möjligt för att besluta om allmän jakt på skarv. är det endast möjligt med skyddsjakt på skarv. Som andrahandsalternativ bör andra legala vägar för att utöka jakten på skarv undersökas. Förvaltning av säl och skarv, punkt 10 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del, 2018/19:298 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:505 av och (båda L), 2018/19:619 av (S), 2018/19:625 av (S), 2018/19:1360 av (M), 2018/19:1601 av i (M) i denna del, 2018/19:1908 av (M), 2018/19:2156 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:2290 av (M), 2018/19:2346 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2393 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2409 av och (båda C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 78, 2018/19:2599 av (M), 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2018/19:2849 av Per Lodenius och (båda C). Jakten på säl behöver utökas. Beståndet av gråsäl är nu uppe i omkring 50 000 djur och växer med 5–. Totalt finns över 100 000 sälar i . De stora sälstammarna hotar fisket, dels genom konkurrens om fångsten, dels genom att täta sälpopulationer ökar spridningen av sjukdomar till fisk, däribland torsk. Yrkesfiskarna i verkar i en kraftigt konkurrensutsatt bransch. Dessutom är fiskbestånden i många av de svenska fiskevattnen svaga. Det beror till stor del på ett alltför intensivt fiske och andra mänskliga verksamheter som skadar fiskbestånden. Dock har de väl etablerade stammarna av säl och skarv i också en betydande verkan på fiskbestånden. Dels äter säl och skarv stora mängder av den fisk som även yrkesfiskare fiskar efter. Dels orsakar säl och skarv skador på redskap, som måste lagas eller ersättas, vilket medför extra kostnader för yrkesfisket. Dessutom innebär stora skarvkolonier att växtligheten lokalt kan ta stor skada. För att komma till rätta med detta problem anser vi att jakten på säl och skarv måste utökas. Jaktkvoterna måste höjas för att pressa ned populationsstorleken. Jakten på skarv måste intensifieras, inte minst mot bakgrund av att skarven fångar stora mängder ål, som är en starkt hotad fisk . Reglerna för jakt på säl och skarv bör ses över i syfte att utöka jakten på dessa arter så att stammarna kan hållas på en balanserad nivå. Förvaltning av säl och skarv, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del och 2018/19:298 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:505 av och (båda L), 2018/19:619 av (S), 2018/19:625 av (S), 2018/19:1360 av (M), 2018/19:1601 av i (M) i denna del, 2018/19:1908 av (M), 2018/19:2156 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:2290 av (M), 2018/19:2346 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2393 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2409 av och (båda C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 78, 2018/19:2599 av (M), 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del, 2018/19:2849 av Per Lodenius och (båda C) och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. Sälbestånden behöver minska kraftigt. Utöver att införa licensjakt på säl bör reglerna för jakt på säl ses över. Detta inkluderar reglerna för att sälja sälprodukter som försvårar handel med skinn, kött eller olja från säl. Förvaltning av säl och skarv, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 78 och 2018/19:81 av m.fl. (SD) yrkande 6 i denna del, 2018/19:298 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:505 av och (båda L), 2018/19:619 av (S), 2018/19:625 av (S), 2018/19:1360 av (M), 2018/19:1601 av i (M) i denna del, 2018/19:1908 av (M), 2018/19:2156 av m.fl. (M) i denna del, 2018/19:2290 av (M), 2018/19:2346 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2393 av och (båda C) yrkande 2, 2018/19:2409 av och (båda C), 2018/19:2599 av (M), 2018/19:2605 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del, 2018/19:2849 av Per Lodenius och (båda C) och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 19 i denna del. Att vi har starka stammar av vilt i är i grunden givetvis bra, men alltför stora stammar skapar också problem, både för människor och för ekosystemet. är skarven skyddad enligt EU:s fågeldirektiv trots att den inte är naturlig i den svenska miljön och orsakar skada på det svenska ekosystemet. Vi anser att en betydligt utökad skyddsjakt på skarv bör tillåtas. Gås, trana och korp, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del. är det tyvärr EU-regler som styr jakten på många fågelarter, men vår intention är att regeringen aktivt ska jobba för att ta hem alla beslut om jakt och jakttider till riksdag. Korpen har ökat rejält i antal och är en stor predator på småvilt såsom fält- och skogsfågel, änder och harar. Den orsakar även skador inom tamdjursskötslen framför allt vid fårens lamning. Man bör därför införa allmän jakt på korp från . Gås, trana och korp, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 9 i denna del och 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 14. Gässen innebär ett växande problem i takt med klimatförändringen som medför att många kanadagäss stannar i landet . Även tranornas skador på odlingar har ökat. Reglerna för jakt på gäss och tranor bör ses över i syfte att utöka jakten på dessa arter så att stammarna kan hållas på en balanserad nivå. , punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2018/19:1323 av m.fl. (S), 2018/19:1686 av (M), 2018/19:2155 av (M), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 17, 2018/19:2611 av (M) och 2018/19:2699 av och (båda C) yrkandena 3 och 4. Vi anser att det inte räcker med en miniminivå för björnstammens storlek. En hållbar förvaltning bör också inbegripa en maximinivå, som garanterar att björnstammen inte får växa sig alltför stor. Flera konflikter med dödlig utgång för människor har blivit resultatet av en alltför stor björnstam. I vissa områden i västra och södra är koncentrationen av varg mycket hög och det är vår uppfattning av att vargstammen i vissa områden behöver förvaltas mer aktivt. Vargens referensvärde för en gynnsam bevarandestatus ska dock vara i enlighet med propositionen En hållbar rovdjurspolitiks nedre gräns för minsta livskraftiga population innan licensjakt kan komma på tal. Skydds- och licensjakt, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 i denna del och 9 samt 2018/19:242 av m.fl. (L), 2018/19:253 av och (båda KD), 2018/19:1456 av (M), 2018/19:1528 av (M), 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6, 2018/19:2699 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2772 av m.fl. (M) yrkande 20. Det kan vara svårt för att bedöma en privatpersons ansökan om skyddsjakt och värdera den problematik som beskrivs och upplevs i närområdet, med ett rutinmässigt avslag på ansökan som följd. Därför bör den aktuella kommunen vara remissinstans i ärenden om skyddsjakt där inte beviljar ansökan i en första omgång. En sådan icke beviljad ansökan skulle kunna få ett mer grundligt beslutsunderlag då den lokala kunskapen och kännedomen om problematiken i närområdet skulle kunna tas till vara på bästa sätt med ett kommunalt yttrande, för att slutgiltigt åter beslutas i . Skydds- och licensjakt på rovdjur måste fungera när hundar, får och annan tamboskap får sätta livet till, men också när oskygga rovdjur kommer alltför nära bebyggelse och människor.