bet · H601NU12 · 2019-05-06 00:00:00 — Vidare anger att arbetet drivs i form av ett gemensamt nordiskt projekt, och att inom ramen för projektet har det tagits fram ett gemensamt nordiskt referensscenario och en gemensam kostnads-/nyttometodik som används i de bilaterala studierna av korridorerna. Sydvästlänken är en kraftledning som är under uppbyggnad. Syftet med Sydvästlänken är att öka kapaciteten att överföra el från mellersta till , förbi en trång passage i stamnätet där det främst under kalla vinterdagar ofta skapas en flaskhals. Med länken i full drift beräknas kapaciteten att överföra el mellan mellersta och öka med . Enligt som genomför projektet är investeringen den största i sitt slag som någonsin genomförts i . Sträckningen av Sydvästlänken går mellan i och i . Sydvästlänken byggs med både likströms- och växelströmsteknik. Förbindelsen består av två delar som möts strax norr om . Den norra delen blir en luftledning för växelström. Den förstärker växelströmsnätet som den gör det möjligt att ansluta förnybara energikällor till stamnätet. Denna del togs i drift . Den södra delen är en likströmsförbindelse. Längs en sträcka mellan och kommer överföringen att ske via luftledning. Resterande till skånska Hurva överförs via markkabel. Utöver kabelsträckningarna omfattar projektet även tre nya växelströmsstationer och två nya omriktarstationer. Tidsplanen för när Sydvästlänkens likströmsförbindelse (2 gånger ) ska tas i drift har försenats . Enligt uppgift på Svenska kraftnäts webbplats planeras Sydvästlänkens södra likströmsdel vara i drift . Förseningen av idrifttagningen beror enligt affärsverket på problem med leveransen av den tekniska lösningen i omriktarstationerna. Vidare kan här tilläggas att återkommande behandlat motioner om elområden sedan dessa områden infördes . Vid det senaste tillfället (bet. 2017/18:NU9) avstyrkte utskottet motionerna med hänvisning till vad utskottet hade anfört när liknande frågor behandlades . Utskottet upprepade det som regeringen liksom även utskottet självt hade framhållit , dvs. att prisskillnaderna mellan elområdena väntas jämnas ut ytterligare när väl den nordsydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken – efter beklagliga förseningar – tas i drift. I denna del av betänkandet fanns en reservation (SD). I systemutvecklingsplanen –2027 konstaterar att det sedan nätutvecklingsplanen publicerades har genomförts ett antal förändringar i nätutvecklingsprojekten. Bland dessa märks att Svenska kraftnäts styrelse beslutade att avsluta arbetet med den tidigare planerade nya förbindelsen till . Det huvudsakliga skälet till beslutet var att den samhällsekonomiska nyttovärdesanalysen visade att kostnaderna för kabeln väsentligt översteg de olika nyttovärden som den skulle ge. Projektet är efter beslutet i stället inriktat på systemförstärkningar, och investeringsbudgeten är lägre än den som ingick i Svenska kraftnäts förslag till investeringsplan. Med anledning av Svenska kraftnäts beslut noterade utskottet (bet. 2017/18:NU3) att har avbrutit planeringen av en ny förbindelse till . anförde utskottet att regeringen hade gett i uppdrag att utreda hur kan stå modell för ett förnybart och självförsörjande energisystem. Utskottet ville i detta sammanhang också understryka vikten av att har en trygg energiförsörjning i hela landet och även i fortsättningen har goda förutsättningar för en utbyggnad av förnybar energi. fick i uppdrag av regeringen att ta fram en förstudie till hur kan användas som pilotfall i omställningen till ett förnybart energisystem i (M2017/01768/Ee). Uppdraget redovisades till (ER 2018:5). I rapporten konstaterar myndigheten att det är fullt möjligt att skapa ett hållbart och robust energisystem på , men att det kräver nya tekniker, nya affärsmodeller, nya regelverk och ett samarbete mellan det privata, det offentliga och de enskilda medborgarna. fick i uppdrag att ta fram en färdplan om hur kan ställa om till ett hållbart energisystem och att arbeta för en regional arena för pilotprojekt där teknik, affärsmodeller och regelverk prövas. publicerade rapporten – Färdplan för att möjliggöra att blir pilot för ett hållbart energisystem (ER 2019:9). Färdplanen innehåller både konkreta åtgärder och förslag på hur uppdraget kan fortsätta att bedrivas. I valet av åtgärder har prioritet getts till de åtgärder som är skalbara för omställning av energisystemet i hela landet, och åtgärderna har bedömts utifrån sina samhällsekonomiska konsekvenser. I arbetet har även åtgärdsförslagens påverkan på energiförsörjningen i fredstid och vid höjd beredskap beaktats. Åtgärderna är uppdelade inom delområdena Lokal förankring, Flexibelt och robust elsystem, Klimatsmart industri, Fossilfritt transportsystem, Resurseffektiv bebyggelse och Areella näringar. För varje delområde finns en huvudansvarig organisation, så som , Region , och Transportstyrelsen. Myndigheten anger vidare att flertalet av de åtgärder som föreslås kommer att kunna finansieras inom ramarna för ansvarig organisations mandat eller i samverkan med andra parter, genom såväl privat som offentlig finansiering. Men för att ska kunna gå före i energi- och klimatomställningen menar myndigheten att det krävs utökade ekonomiska resurser på och hos . föreslår därför ett riktat anslag om för att öka omställningen på . Myndigheten föreslår att anslaget främst används för insatser som bidrar till omställning av transportsektorn, hushåll, små och medelstora företag, byggnader och bostäder samt för att möjliggöra ökad produktion och användning av förnybar energi. Utan ett riktat anslag till menar att det inte är möjligt att kan ställa om i snabbare takt än övriga och att det därmed skulle bli omöjligt att uppfylla uppdraget. Rapporten bereds inom . tar ut nättariffer som ersättning för att det åländska elnätet ansluter till ett av bolagets regionnät. fick 2006 i uppdrag att se över frågor som rör regleringen av elnätstariffer m.m. (dir. 2006:39). I uppdraget ingick att utreda om utlandsförbindelser som är anslutna till det svenska regionnätet, t.ex. Ålandsförbindelsen, kan behandlas enligt samma grunder som de utlandsförbindelser som är anslutna till stamnätet. bedömning i delbetänkandet Förhandsprövning av nättariffer m.m. (SOU 2007:99) var att det inte finns skäl att införa särskilda bestämmelser för nättarifferna för anslutningen av utlandsförbindelser till det svenska elnätet på regionnätsnivå. Enligt uppgift från vidhåller regeringen denna uppfattning. Ny modell för elmarknaden För att förenkla hanteringen av elkundernas uppgifter har regeringen gett i uppdrag att utveckla och driva en central informationshanteringsmodell, en s.k. elmarknadshubb, på den svenska elmarknaden. Elmarknadshubben är en central informationshanteringsmodell och kommer när den tas i drift att innehålla information om elanläggningar och elanvändare samt mätvärden för produktion och förbrukning. delredovisade sitt uppdrag i rapporten av vissa frågor ang. elmarknadshubbens utformning m.m. (dnr M2016/01497/Ee). inledde arbetet med utformningen av elmarknadshubben. Projektet har försenats , och enligt kan elmarknadshubben tidigast driftssättas . En uppdaterad tidsplan för projektet kommer också att presenteras . har även på regeringens uppdrag undersökt vilka regeländringar som krävs för att införa en ny marknadsmodell och en elmarknadshubb. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten modell för elmarknaden (Ei R2017:05). Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Statsrådet besvarade en skriftlig fråga från (M) om elmarknadshubben (fr. 2018/19:375). Frågan rörde hur statsrådet kan säkerställa att elmarknadshubben inte kommer att kunna användas av främmande makter i syfte att kartlägga elnät för destruktiva syften. Statsrådet anförde att fick i uppdrag av regeringen att utveckla och driva en elmarknadshubb. Detta arbete pågår och lägger stort fokus på säkerhetsfrågor i arbetet. Statsrådet nämner även att säkerhetsskyddslagen gäller för aktörer som har ett särskilt behov av skydd mot spioneri, sabotage och andra brott som kan hota rikets säkerhet. Den som bedriver verksamhet som omfattas av lagen ska utreda behovet av säkerhetsskydd i en säkerhetsskyddsanalys. trädde en ny säkerhetsskyddslag i kraft. I den nya lagen tydliggörs att verksamhetsutövaren med utgångspunkt i analysen ska planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga omständigheter. Det kan bl.a. röra sig om säkerhetsskyddsåtgärder som syftar till att skydda informationssystem som används i säkerhetskänslig verksamhet. Statsrådet angav vidare att han förutsatte att har fullgjort sina skyldigheter enligt gällande lagstiftning och att Säkerhetspolisen, som har tillsynsansvar, följer upp att verksamhetsutövarna fullföljer sina åtaganden enligt regleringen. I statens budget (prop. 2016/17:1 utg.omr. 21, bet. 2016/17:NU3) anvisades extra pengar till för att myndigheten skulle kunna förkorta handläggningstiderna för nätkoncessioner. I budgetpropositionen angav regeringen att elnäten på alla spänningsnivåer behövde användas mer effektivt och byggas starkare för att hantera de utmaningar som utbyggd variabel elproduktion för med sig. Det var enligt regeringen därför angeläget att prioriterade nätkoncessionsprövningen. Av regleringsbreven för 2017 och 2018 framgår att myndigheten ska redovisa hur man har arbetat med att förkorta handläggningstiderna för koncessionsärenden. Motsvarande återrapporteringskrav saknas i regleringsbrevet . Enligt uppgifter från har myndigheten vidtagit flera åtgärder för att effektivisera tillståndsprocesserna med fokus på kortare handläggningstider. En sammanfattande redogörelse för dessa redovisades i utskottets betänkande 2017/18:NU9. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att tillståndsprocesser inom miljölagstiftningen bör förenklas och förkortas (bet. 2016/17:MJU22). Miljö- och jordbruksutskottet anförde att utgångspunkten är att det är bra att har en krävande miljölagstiftning som tillståndsprocesserna måste utformas på ett sådant sätt att de inte i onödan hindrar, försenar eller fördyrar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och i slutändan ofta minskar den samlade miljöpåverkan. Myndigheternas prövningar och krav på underlag ska vara enkla, förutsägbara och effektiva. Miljö- och jordbruksutskottet menar att en del i detta bl.a. är att de generellt sett långa handläggningstiderna i tillståndsärenden måste åtgärdas. Tillkännagivandet bereds inom (skr. 2018/19:75). riktade även ett tillkännagivande till regeringen med anledning av en motion om tydlig tidsgräns för handläggningstider på myndigheter och som behandlades i näringsutskottet (bet. 2016/17:NU12). Med anledning av motionsyrkandet föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider, vilket biföll. Tillkännagivandet bereds inom (skr. 2018/19:75). Vidare vad gäller nätkoncessioner kan nämnas att regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska se över regelverket för nätkoncessioner (dir. 2018:6). Regeringen motiverar beslutet med att regelverket är ålderdomligt och riskerar att sätta upp hinder och skapa osäkerhet för energiaktörer, som det inte nödvändigtvis säkerställer rätt skydd för samhälleliga intressen. Utredaren ska således lämna förslag på författningsändringar som moderniserar, förenklar och förbättrar elnätsregelverket utan att resurseffektivitet, nätstabilitet eller miljöskydd påverkas negativt. Elnätets betydelse som grundläggande infrastruktur ska beaktas. Utredaren ska bedöma behovet av att ändra reglerna om koncessionsplikt för starkströmsledningar och bedöma vilken rättslig status en nätkoncession ska ha. Vidare ska utredaren se över den nuvarande prövningsordningen för nätkoncession när det gäller både den prövande myndigheten och prövningens omfattning samt överväga om möjligheten till samredovisning av elnät bör ändras. Utredaren ska även vid behov lämna nödvändiga författningsförslag samt göra en första analys av nätnivåerna. Uppdraget ska redovisas . I ellagen (1997:857) finns bestämmelser om leveranssäkerheten i elnäten. Det finns ett s.k. funktionskrav, som innebär att nätföretag ska se till att avbrott i överföringen av el till en elanvändare inte överstiger . Vidare finns bestämmelser om avbrottsersättning, som ger elkunder möjlighet att få skadestånd eller avbrottsersättning vid längre elavbrott. Därtill finns, som redogjorts för ovan, bestämmelser om kvalitet i intäktsramberäkningen, vilka innebär att nätföretagens leveranssäkerhet påverkar storleken på företagens intäktsram. Vad gäller ansvarsfördelningen är det som granskar att nätföretagens överföring av el har en god leveranskvalitet. har ett systemansvar som innebär att affärsverket ska se till att det alltid råder kortsiktig balans mellan produktion och förbrukning av el i hela landet. Ansvaret för att det finns tillräckligt med produktion för att möta förbrukningen i landet vilar på de företag som är balansansvariga. Regeringen anför i budgetpropositionen att ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle (prop. 2018/19:1 utg.omr. Regeringen menar att detta blir allt tydligare i en digitaliserad värld där fler och fler områden blir beroende av en säker tillgång på el. Att säkerställa försörjning av energi är också nödvändigt för att upprätthålla förmågan inom totalförsvaret. I regeringens skrivelse om förutsättningar för en säker kraftöverföring (skr. 2016/17:148) behandlas frågan om ett mål för leveranssäkerheten. Regeringen konstaterar att menar att ett mål för leveranssäkerheten skulle kunna vara ett verktyg för att bedöma sårbarheten i den långsiktiga energi- och effektbalansen. Regeringen anför i skrivelsen att den anser att det finns risker med ett styrande leveranssäkerhetsmål eftersom detta kan leda till överinvesteringar i elproduktion, vilket kan innebära ökade kostnader för kunderna. Vidare noterar regeringen att det i sammanhanget är viktigt att komma ihåg att det finns andra verktyg vid sidan av elproduktion för att skapa ett robust elsystem, t.ex. efterfrågeflexibilitet och energilager. Därtill konstaterar regeringen att det är viktigt att bedömningen av leveranssäkerheten görs utifrån den relevanta marknaden, som i normalfallet är , och att den relevanta marknaden förändras beroende på förändringar i produktion, konsumtion och överföringsmöjligheter. Därutöver anges i skrivelsen att frågan om leveranssäkerhetsmål även är aktuell i ett EU-perspektiv då den behandlas i förslag till nya bestämmelser på elmarknadsområdet i kommissionens lagförslag om energi för alla i , det s.k. vinterpaketet. Som redovisats har det inom ramen för detta vinterpaket tagits fram en ny elhandelsförordning. Enligt uppgift från innehåller förordningen skrivningar som rör ett mål för leveranssäkerhet genom att medlemsländerna ska ha en s.k. tillförlitlighetsnorm, som på ett transparent sätt ska ange den nödvändiga nivån för medlemslandets försörjningstrygghet. Det kan här även påminnas om vad som tidigare nämnts om att fått i uppdrag av regeringen att bl.a. analysera elhandelsförordningen och att lämna förslag på författningsförslag om det är nödvändigt med nya bestämmelser i lag eller förordning. Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen om förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet Regeringen tillsatte en utredning om förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet (dir. 2017:31). Utredningen består av en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska kartlägga det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot. Utifrån kartläggningen ska kommittén analysera befintligt regelverk och bedöma om det finns behov av författningsåtgärder vad gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda. Kommittén ska därutöver bl.a. analysera möjligheterna till statlig förköpsrätt av viss fast egendom, bedöma om åtgärder behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur, såsom hamnar, flygplatser, energianläggningar och förmedlingsstationer för telekommunikation, och lämna sådana författningsförslag som är behövliga och lämpliga. Kommitténs utredningstid har förlängts, och uppdraget ska slutredovisas (dir. 2019:5). Därtill ska den tidigare nämnda Utredningen om en översyn av regelverket för nätkoncessioner (dir. 2018:6) i samråd med Utredningen om ett förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet bedöma behovet av och vid behov föreslå vem som bör kunna inneha nätkoncession med hänsyn till den nationella säkerheten, t.ex. vid prövning av nya elnätsföretag och vid ägarbyte i elnätsföretag. Syftet är att säkerställa att totalförsvarets intressen iakttas och att prövningen av en nätkoncessionshavares lämplighet görs med beaktande av den nationella säkerheten. Lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar och långsiktiga analyser av effektsituationen har gjort ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med gör samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar (bet. 2016/17:NU21). I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen redovisar regeringen att den gett i uppdrag att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. skulle också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. redovisade sitt uppdrag i rapporten vid investeringar i stamnätet för el (Ei R2018:06). I rapporten föreslås att nätkoncession för stamledning endast ska få meddelas om anläggningen är samhällsekonomiskt lönsam (dnr M2018/01132/Ee). Vidare föreslår inspektionen att en lönsamhetsbedömning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och att denna bedömning ska vara granskad av en fristående aktör. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Tillkännagivandet bereds fortsatt inom . har även gjort ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att göra långsiktiga analyser av effektsituationen där såväl som de närmaste grannländernas situation beaktas (bet. 2016/17:NU21). Regeringen beslutade att komplettera det uppdrag om kraftbalansen som har enligt sin instruktion, förordningen (2007:1119) med instruktion för , med att även inkludera en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Den nya bestämmelsen trädde i kraft och innebär att i en särskild rapport till regeringen ska redovisa en bedömning av förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Svenska kraftnäts nästa rapportering enligt instruktion kommer att ske . Regeringen redovisade i budgetpropositionen sin bedömning att tillkännagivande var tillgodosett och därmed slutbehandlat (prop. 2018/19:1 utg.omr. I sin behandling av budgetpropositionen konstaterade utskottet att man inte gjorde någon annan bedömning än regeringen vad gäller tillkännagivandet (bet. 2018/19:NU3). Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: • Mål för leveranssäkerheten • Säkerheten för svenska elnät • Mål om fossilfri elproduktion • Övrigt om elmarknaden. I motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2924 (L) förordas tillkännagivanden om ett mål för leveranssäkerhet, och i motion 2018/19:2668 (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över ansvaret för svensk leveranssäkerhet. Utskottet konstaterar att det i energiöverenskommelsen mellan , , , och anförs att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Vidare noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen anför att ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle (prop. 2018/19:1 utg.omr. Utskottet har ingen annan uppfattning. Utskottet vill utöver detta även framhålla att det i ellagen (1997:857) finns bestämmelser om leveranssäkerhet som redogjorts för i det föregående. Även ansvarsfördelningen mellan bl.a. och har redogjorts för tidigare i detta betänkande. Utskottet vill här också påminna om att regeringen med anledning av ett tillkännagivande av beslutade att komplettera det uppdrag som har i sin instruktion om kraftbalansen med att även inkludera en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Därtill kan utskottet konstatera att fått regeringens uppdrag att analysera de rättsakter som förhandlats fram på EU-nivå om elmarknadsdesign och där bl.a. ett mål för leveranssäkerhet berörs. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast . Mot bakgrund av ovanstående och med anledning av att det pågår en rättslig analys av vad nämnda rättsakter innebär för är utskottet inte berett att förorda ett tillkännagivande i likhet med vad som förordas i här aktuella motioner. Utskottet avstyrker följaktligen motionsyrkandena. Säkerheten för svenska elnät Utskottet instämmer i vad som anges i motion 2018/19:2764 (KD) om att tillgången till el är väsentlig för samhället och att det är viktigt att skydda elnäten i . Utskottet noterar att säkerhetsskyddslagen (2018:585) omfattar aktörer som har ett särskilt behov av skydd mot spioneri, sabotage och andra brott som kan hota rikets säkerhet. Den som bedriver verksamhet som omfattas av lagen ska utreda behov av säkerhetsskydd i en säkerhetsskyddsanalys, och i lagen tydliggörs att verksamhetsutövaren med utgångspunkt i analysen ska planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga omständigheter. Vidare konstaterar utskottet att regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska kartlägga det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot (dir. 2017:31). Utifrån kartläggningen ska kommittén analysera befintligt regelverk och bedöma om det finns behov av författningsåtgärder vad gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda. Kommittén ska även bedöma om åtgärder behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur, som exempelvis energianläggningar. Utredningstiden har förlängts, och uppdraget ska redovisas . Vidare ska den pågående Utredningen om en översyn av regelverket för nätkoncessioner i samråd med nämnda parlamentariska sammansatta kommitté bedöma behovet av och vid behov föreslå vem som bör kunna inneha nätkoncession med hänsyn till den nationella säkerheten, t.ex. vid prövning av nya elnätsföretag och vid ägarbyte i elnätsföretag (dir. 2018:6). Syftet är att säkerställa att totalförsvarets intressen iakttas och att prövningen av en nätkoncessionshavares lämplighet görs med beaktande av den nationella säkerheten. Utredningen ska slutredovisas . Utskottet ser mot denna bakgrund inga skäl för ett riksdagsuttalande i enlighet med vad som efterfrågas i den här aktuella motionen. Utskottet avstyrker följaktligen motionsyrkandet. Mål om fossilfri elproduktion I motion 2018/19:2924 (L) efterfrågas tillkännagivanden om dels vikten av en fossilfri och stabil elproduktion, dels ett nytt mål om fossilfri elproduktion. Utskottet konstaterar att godkände regeringens förslag om ett övergripande mål för energipolitiken, som innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. godkände även regeringens förslag om mål för andelen förnybar el, som innebär att 2040 är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut.