bet · H601SkU14 · 2019-03-25 00:00:00 — Forskning visar att ökad information om jobbskatteavdraget ytterligare kan förstärka den positiva sysselsättningseffekten. Bland annat har därför gett regeringen rådet att uppdra till att öka informationen om jobbskatteavdraget, särskilt mot bakgrund av att de som har minst kännedom om avdraget även är de som påverkas mest av det. har fortfarande bland de högsta marginalskatterna, och mer måste göras för att minska skattetrycket. Information om skattenivåer och skatteförändringar är viktig för att uppnå insyn i och förståelse för skattesystemet. Vi vill att ges ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdragets storlek vid respektive inkomstnivå och dess påverkan på den totala beskattningen av arbetsinkomster. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2482 av (C) och 2018/19:173 av (KD), 2018/19:532 av och (båda L), 2018/19:605 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:694 av (M), 2018/19:803 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:825 av (M), 2018/19:1111 av och (båda M), 2018/19:1410 av (M), 2018/19:1439 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2274 av m.fl. (M), 2018/19:2570 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2571 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2572 av (M), 2018/19:2582 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2018/19:2797 av och (båda SD) yrkandena 1–5, 2018/19:2874 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 3. gröna skatteväxling baserar sig på principen att öka kostnaderna för det som är dåligt för miljön och i stället sänka kostnaderna på jobb och företagande. vid makten genomfördes ett antal skattesänkningar för jobb och företagande, exempelvis av ungdoms-arbetsgivaravgiften. Men är kostnaderna för jobb och företagande alltför höga. Tyvärr är kunskapen om nivåer på exempelvis arbetsgivaravgifterna dålig hos löntagarna och allmänheten. Likaledes är kunskapen om att det är små och medelstora företag som bygger vår välfärd genom att skapa jobb och tillväxt i hela landet låg. Till stor del kan detta skyllas på det faktum att kostnaderna för arbete inte är tydliga för löntagarna och allmänheten, bl.a. då det inte är praxis att dessa visas på lönebeskeden. Ett mer transparent skattesystem och en tydligare redovisning av lönekostnaderna skulle skapa bättre förutsättningar för våra viktiga småföretagare och jobbskapare och en större förståelse för det kostnadsläge som råder när det gäller skatt på arbete. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:173 av (KD), 2018/19:532 av och (båda L), 2018/19:605 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:694 av (M), 2018/19:803 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:825 av (M), 2018/19:1111 av och (båda M), 2018/19:1410 av (M), 2018/19:1439 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2274 av m.fl. (M), 2018/19:2482 av (C), 2018/19:2570 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2571 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2572 av (M), 2018/19:2582 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2797 av och (båda SD) yrkandena 1–5 och 2018/19:2874 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. Syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet ska vara transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. Skattetrycket sjönk i under alliansregeringsåren. har dock alltjämt en av de högsta skattekvoterna i världen, och med regeringens höjda inkomstskatter har nu bland de högsta marginalskatterna i världen. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. En viktig orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolt. Detta är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma huruvida man får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter, men enklare att höja desamma. Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Det är inte mer än rätt att vi politiker kontinuerligt arbetar med att belysa och informera om hur vårt samhällssystem fungerar och vilka fundament det vilar på. En sådan viktig faktor är skattesystemet och medborgarnas vilja att betala skatt. För att förtroendet framöver ska fortsätta att vara stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 8 samt 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4–8, 2018/19:822 av (M), 2018/19:959 av (M), 2018/19:1970 av och (båda S), 2018/19:1978 av (S), 2018/19:2398 av och (båda C) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3. I ska man göra rätt för sig. De som utnyttjar våra system för fusk och missbruk tar sig rätten att leva på andras bekostnad. Det kan aldrig accepteras. Vare sig det gäller dem som flyr skatt eller dem som tar emot bidrag som de inte har rätt till. Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt eftersom i skatt som borde ha betalats på internationella transaktioner försvinner , enligt . Därför bör arbete med att bekämpa skattefusk stärkas. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt. bör därför få ett särskilt uppdrag att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk. Vi vill att blir världens bästa land för delningsekonomin. Delningsekonomin går hand i hand med digitaliseringen. Genom att allt fler ständigt är uppkopplade kan varor och tjänster komma fler till del. Några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att våra resurser kan användas effektivare, varor och tjänster kan komma fler till del och det finns stora potentiella miljövinster av att dela och utnyttja våra resurser bättre. bör välkomna delningsekonomin, och svensk lagstiftning behöver anpassas efter dess framväxt. Delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om hur framtidens skattesystem ska utformas. Det är viktigt att våra skatteregler utformas på ett sådant sätt att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig. En utredning bör därför tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. Att verka inom delningsekonomin får inte heller bli en förevändning för att fly undan skatt eller att inte följa lagar. Skatteundandragandet i delningsekonomin måste minska. Ytterligare en utredning bör därför tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. bör vidare få i uppdrag att förbättra it-stöd och administrativt stöd för köpare och säljare inom delningsekonomin, för att förenkla administrationen samt säkerställa att skatter betalas in på ett korrekt sätt. Delningsplattformarna bör kunna certifiera sig hos i de fall där plattformarna tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och/eller skatteinbetalningar till samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen följs även inom delningsekonomin. bör även få i uppdrag att ta fram digitala lösningar som möjliggör för delningsplattformarna att enkelt och effektivt rapportera till . Reseavdraget är viktigt för att säkerställa möjligheterna att bo och arbeta i hela utan att drabbas av orimliga kostnader för arbetspendling. Flera undersökningar har dock tyvärr visat att fusket med reseavdraget är mycket utbrett. Enligt beror det utbredda fusket på tidsvinstregeln, dvs. att man ska spara minst på att arbetspendla med bil i stället för kollektivtrafik, vilket anses svårt att kontrollera. Med dagens teknik finns större möjligheter att kontrollera hur avdraget används. Minskat fusk skulle sannolikt minska miljöpåverkan, eftersom fler då skulle välja kollektivtrafik. bör därför kraftigt effektivisera kontrollen av reseavdragets användning genom att dra nytta av ny teknik. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4–8, 2018/19:822 av (M), 2018/19:959 av (M), 2018/19:1970 av och (båda S), 2018/19:1978 av (S), 2018/19:2398 av och (båda C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 8. Det är viktigt att skatter utformas så att svenska företags konkurrenskraft stärks och att tar in de skatter som beslutat. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Skatter ska medverka till tillväxt och utveckling i hela landet, underlätta jobbskapande och företagande och stimulera en grön skatteväxling. Skatter måste vara förutsebara, rättssäkra och långsiktiga. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas genom regelförenklingar och lägre skatter. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att belysa och övriga statliga myndigheters hantering av företagarärenden. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4–8 samt 2018/19:822 av (M), 2018/19:959 av (M), 2018/19:1970 av och (båda S), 2018/19:1978 av (S), 2018/19:2398 av och (båda C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 8. Skatteflykt och skattebrott är ett stort samhällsproblem. Det undandrar samhället stora resurser och skadar en fri och rättvis konkurrens. Det ökar också ojämlikheten när skatteuttaget vältras över på andra grupper med lägre inkomster. Det är också allvarligt eftersom det minskar tilliten, sammanhållningen och förtroendet för vårt samhälle och våra myndigheter. Konsekvensen av att skatteflyktslagen tillämpas blir som huvudregel att beskattningsunderlaget ska fastställas som om rättshandlingen aldrig utförts. Meningen är således inte att åstadkomma ett hårdare beskattningsresultat än det som skulle ha följt av ett normalt handlande, varför ett beslut i enlighet med lagen inte kan betecknas som en påföljd i bemärkelsen bestraffning. anser att detta är orimligt och en viktig förklaring till varför det förefaller vara så svårt att komma åt skatteflykt. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att straff utdöms för de som ägnar sig åt skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt. Brevlådeföretag är företag utan verksamhet som bara finns till namnet. Den vanligaste anledningen till att någon startar ett brevlådeföretag är att man vill dölja inkomster man haft hemma eller utomlands. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheterna att förbjuda brevlådeföretag vars enda syfte är skatteplanering. antog en rapport till nytt direktiv om offentlig land-för‑land-rapportering. anser att förslaget har en rad brister. För det första är omsättningsgränsen väl hög. Endast multinationella företag med en omsättning som överstiger behöver ta fram en land-för-land-rapport. För det andra innehåller förslaget ett kryphål som möjliggör för medlemsstaterna att tillfälligt undanta vissa delar av den information som företagen ska offentliggöra, om denna information är kommersiellt känslig. För det tredje begränsas de multinationella företagens rapporteringsskyldighet till deras verksamhet inom EU och till länder som är uppförda på en s.k. svart lista över skatteparadis. När det gäller företagens verksamhet i länder utanför EU behöver dessa endast rapporteras på en samlad nivå. Förslaget om offentlig land-för-land-rapportering förhandlas fortfarande i rådet. Jag anser därför att regeringen inom ramen för de pågående förhandlingarna om nytt direktiv för offentlig land-för-land-rapportering bör verka för att gränsvärdet för rapportering sänks, att bestämmelsen som möjliggör för medlemsstaterna att tillfälligt undanta vissa delar av den information som företagen ska offentliggöra slopas och att företagens rapporteringsskyldighet fullt ut ska gälla även i länder utanför EU. har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas i . bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering där utvecklingsländerna finns med. Som stor biståndsgivare bör stötta utvecklingsländerna i att upprätta fungerande strukturer för att kunna driva in skatter samt stödja det civila samhället så att de kan agera som ”vakthundar” i att utkräva ansvar av politiker och företag. Regeringen bör också undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister. gjorde 2007 en studie om försäljning av aktier efter utflyttning. I studien konstaterades att ett stort antal personer utvandrade med vinster som skapats i för att därefter sälja aktier och andelar skattefritt eller med förmånligare beskattning, samt att den typen av skattedriven utflyttning tenderade att öka. I studien noterades att den som skaffar sig en överblick av den interna lagstiftningen hos ett antal stater hade en uppsjö av möjligheter att undvika att kapitalvinster på aktier och andelar beskattades i . I förstudien identifierades ett antal olika upplägg. I vissa fall såldes andelarna direkt, i andra fall gick man via utländska holdingbolag som avyttrade andelarna. Studien konstaterade också att ett flertal av skatteavtal saknade utflyttningsregler. Inkomstbortfallet uppskattades till . Det är alltså betydande belopp det handlar om. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på en s.k. exitbeskattning för fysiska personer. Skattebeslut och rättssäkerhet, punkt 4 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:1889 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8. Det förekommer alltför ofta att tillämpningen av skatteregler ändras över utan att det aviserats. Det sker genom att gör en omtolkning av befintliga regler. Företag och privatpersoner drabbas av taxeringsbeslut som de aldrig hade kunnat förutse. När går tillbaka i tiden och ändrar sina beslut, eller tillämpar nya regeltolkningar på tidigare förhållanden, blir resultatet stora skatteskulder. Skattesystemets förutsebarhet och legitimitet är avgörande för våra skatteintäkter och därmed för upprätthållandet av vår välfärd. Beslut av den typ som nämnts ovan, baserade på förändringar som genomförts i tolkningen av skatteregler men där inga nya omständigheter kommit fram i det enskilda fallet, behöver begränsas. Hushåll och företag måste på ett rimligt sätt kunna förutse sin beskattning. Regeringen bör därför få i uppdrag att utreda möjligheterna att begränsa sådan tillämpning. Skattebeslut och rättssäkerhet, punkt 4 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:1889 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkande 3. är en myndighet vars förtroende från företagar-Sverige är högt och har ökat . Det är en glädjande utveckling eftersom myndighetens arbete påverkar företagarens möjlighet att bedriva sin verksamhet. För företagaren ska fokusera på sin verksamhet. För att upprätthålla förtroendet för skattesystemet är det avgörande att kontinuerligt arbeta med att förenkla för skattebetalarna, bl.a. därför är det viktigt att säkerställa att ideella organisationer och mindre företag inte drabbas oproportionerligt. Tyvärr är exemplen många där företag eller organisationer drabbas oproportionerligt av skattelagstiftningen eller tolkningen av den. För som nation riskerar en bristande rättssäkerhet inte bara att personer hamnar i olycka utan även att det civila samhällets förutsättningar försämras. Det ökar även den risk företagare tar när de startar företag, expanderar och anställer. I förlängningen påverkar det företagandet negativt, vilket i sin tur betyder färre nya jobb och mindre skatteintäkter för vår gemensamma välfärd. Skatter måste vara förutsägbara, rättssäkra och långsiktiga. Exemplen där genom omtolkningar av lagar och regler medverkat till oklara förutsättningar för företagande är tyvärr flera. Jag anser därför att det bör genomföras en översyn av proportionaliteten i skattetvister mellan och näringsidkare. Skattekonto, punkt 5 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2398 av och (båda C) yrkande 1 och 2018/19:814 av (M). använder sig av preliminärskatt som modell för insamling av skatter från företag, vilket innebär att nystartade företag i samband med företagsetableringen måste fylla i den förväntade vinsten för första året. Det är självklart en mycket svår gissning när verksamheten inte kommit igång . Många gissar fel, och inte minst fördelas intäkterna och utgifterna ofta väldigt olika över året. Detta innebär att man av den nystartade verksamheten kommer att få en faktura från på den förväntade månadsinkomsten exklusive moms. Oavsett om man tjänat en krona eller inte. Om företagaren inte betalar går kravet vid avstämning av skattekontot till och då läggs kronofogdens administrativa avgift på beloppet. Medan alla företag i kopplar fakturan till ett köp är krav på preliminärskatt fullständigt frånkopplat faktiska intäkter. Självklart ska ha makt att driva in obetalda skatter med tvång. Men lika självklart är att denna makt bör utövas med respekt för skattebetalaren och först bör användas när det finns en faktisk intäkt att beskatta. Även andra statliga myndigheter lägger på stora förseningsavgifter utan ett egentligt påminnelseförfarande, som t.ex. Transportstyrelsen där en missad betalning av i trängselskatt leder till en omedelbar avgift på . Jag anser därför att man bör utreda hur och andra statliga myndigheter kan fråntas rätten att påföra företagaren eller personen höga belopp i situationen där någon missat en betalning utan att myndigheten först påminner och informerar berörda personer och företag om det aktuella felet som begåtts. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:791 av (M), 2018/19:874 av (M) yrkande 1, 2018/19:1772 av Lawen Redar och (båda S) och 2018/19:1797 av och (båda S). har lagt fram förslag till om att skapa tydligare villkor för F-skatt. har dock avslagit våra förslag, senast med hänvisning till att det pågår en översyn av F-skattesystemet och en analys av effekterna av bestämmelsernas utformning och tillämpning genom den utredning som regeringen tillsatte (dir. 2017:108), se betänkande 2017/18:SkU12. Vi delar inte utskottets bedömning. , som utskottet refererar till, lämnade ett delbetänkande (SOU 2018:49). Det innehåller inga konkreta förslag i linje med vad vi föreslår. Utredningens slutbetänkande ska lämnas . En eventuell proposition ligger således långt fram i tiden. Vi väljer därför att återigen lägga fram våra förslag på detta område. Reglerna för F-skatt förändrades . Bland annat utvidgades näringsbegreppet i syfte att fler skulle kunna beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera kan vara tillräckligt att uppdragstagaren har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara personens tidigare arbetsgivare. Det är en uppenbar indikation på att den faktiska situationen för personen med F-skatt är ett anställningsförhållande. utvärderade förändringarna av näringsbegreppet. I utvärderingen är det tydligt att anser att det finns arbetsgivare som använder sig av personer med F-skatt i stället för att anställa i syfte att undvika att ta sitt arbetsgivaransvar. Jag anser att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill jag värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Ett rimligt formulerat, uttryckligt krav på fler än en uppdragsgivare skulle minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka sina arbetskraftskostnader. Det kan dock uppkomma speciella fall där endast en uppdragsgivare ska kunna godkännas. I sådana fall ska det finnas en s.k. lokal överenskommelse mellan arbetsgivare och avtalsbärande fackförbund. begärde att det förändrade näringsbegreppet skulle utvärderas och anförde då att antalet uppdragsgivare är ett bra mått på huruvida en person med F-skatt är beroende av sina uppdragsgivare och om någons uppdrag innebär ”inordning i dennes verksamhet”, som lagen uttrycker det. Något lagförslag med den innebörden har dock ännu inte presenterats. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilda konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. För att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Detta bör gälla de uppdragstagare som debiterar under en viss summa i skatt. Företrädaransvar, punkt 8 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2018/19:230 av (KD), 2018/19:1605 av i (M), 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6 och 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 5. Företagen är jobbmotor, och vi måste sträva efter att näringslivet ska kunna verka under goda förutsättningar. som det är viktigt att framhålla att var och en ska göra rätt för sig måste reglerna anpassas så att det är attraktivt att driva företag och lätt att göra rätt för sig.