bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Därutöver anser vi att det bör införas en servicepott för att förenkla olika myndigheters handläggning av tillståndsärenden. Vidare anser vi i enlighet med vad som framförs i motion 2018/19:158 (SD) att regeringen bör ge myndigheterna i uppdrag att identifiera de för företagen och samhället mest kostsamma handläggningsköerna och därefter sätta upp mål och strategier för att kapa de mest kostsamma handläggningsköerna och skapa rimliga handläggningstider för företagen. Därtill konstaterar vi att entreprenörer som söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet ibland kan fastna i en administrativ rundgång där ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter utan en tydlig bortre tidsgräns. I likhet med vad som framförs i motion 2018/19:164 (SD) anser vi att det bör införas en bortre tidsgräns för ärendehantering, men även att en förenklad hantering vid överklaganden bör övervägas. För att ge livsvetenskap mer konkurrenskraftiga villkor gentemot omvärlden anser vi i likhet med vad som anges i motion 2018/19:149 (SD) att regeringen bör se över regelförenklingar på området. För svenskbaserade livsvetenskapsföretag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Förutom den uppenbara risken för företagsflyttar och uteblivna investeringar i drabbar dessa merkostnader i förlängningen hela samhället då det hämmar jobbskapande och tillväxt. När nya regler tas fram måste deras omfattning och komplexitet stå i proportion till de problem som de är tänkta att lösa, vilket inte alltid är fallet. I förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning regleras hur förvaltningsmyndigheter under regeringen ska arbeta med konsekvensanalyser när nya föreskrifter ska införas. I förordningen beskrivs hur arbetet med konsekvensanalyser ska utföras, t.ex. att det ska redogöras för vilken administration och vilka kostnader som uppstår, vilka det är som drabbas och hur det påverkar företagens konkurrenskraft. Vi anser i likhet med vad som framförs i motion 2018/19:158 (SD) att det är viktigt att förvaltningsmyndigheterna konsekvent följer förordningens direktiv och att förordningen kan stärkas, inte minst kopplat till s.k. gold-plating vid införlivandet av EU-direktiv i svensk lagstiftning. Förordningen föreskriver att det ska göras en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Förordningen bör skärpas i detta avseende så att det framgår att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås som går utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning. bör således uppmana regeringen att reformera förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning i enlighet med vad vi anfört ovan. Det är av stor vikt att man eftersträvar förenklingar och tar bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan samt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Detta kräver i sin tur ett aktivt arbete och styrning från regeringens sida, möjlighet till ansvarsutkrävande samt kompetens, relevanta analysverktyg och beräkningsmodeller för att regelgivare ska kunna genomföra bra konsekvensutredningar. inrättades av regeringen för att verka för regelförenklingar för företag. är en organisation inom . Vi ser ett värde i att stärka kompetens och mandat. Vår uppfattning, som även framförs i motion 2018/19:158 (SD), är att bör vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen. Detta skulle ge rådet en större tyngd, inflytande och möjlighet att komma in tidigare i processen vid framtagande av nya regler. För att ytterligare inskärpa vikten av arbetet med regelförenklingar anser vi i likhet med vad som bl.a. förts fram av att det bör införas en stoppfunktion för regler med bristfällig konsekvensutredning. Stoppfunktionen skulle innebära att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts på ett godtagbart sätt. Först när anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen bör förslaget gå vidare i processen. Vi anser därför att bör få en sådan stoppfunktion, men för att väga maktbalansen mellan politiken och kan det i sammanhanget vara lämpligt att överväga om rådet endast ska kunna stoppa införandet av en ny regel . På så vis sätts det press på att ta fram bättre konsekvensanalyser. Sammanfattningsvis bör ställa sig bakom vad vi här anfört om behovet av regelförenklingar och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:149 (SD), 2018/19:158 (SD) och 2018/19:164 (SD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:158 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2018/19:232 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:432 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:635 av (SD), 2018/19:636 av (SD), 2018/19:662 av (MP), 2018/19:679 av och (båda S), 2018/19:848 av (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:852 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:899 av (M), 2018/19:926 av (M) yrkande 1, 2018/19:927 av (M), 2018/19:973 av och (båda M), 2018/19:1019 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1106 av (M), 2018/19:1170 av (S), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:1525 av (M), 2018/19:1657 av (M), 2018/19:1744 av (M), 2018/19:1783 av m.fl. (S) yrkandena 1 i denna del, 2 och 3, 2018/19:2036 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2076 av (M), 2018/19:2224 av (M), 2018/19:2412 av (C), 2018/19:2583 av (M), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del, 2018/19:2875 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 15. För att företagare ska kunna utveckla sin verksamhet behövs ett minskat regelkrångel. En del av detta handlar om kortare handläggningstider för olika tillstånd. Företagare ska kunna ägna tid åt att skapa tillväxt och nya jobb, i stället för att fylla i blanketter och vänta på svar från ansvariga myndigheter. Ett steg som vi anser att regeringen bör ta i detta sammanhang är att förenkla företagandet inom livsmedelsbranschen för små och nystartade företag. Byråkrati och långa handläggningstider hämmar utvecklingskraften inom livsmedelskedjan. Många företagare upplever att det är krångligt att expandera sin verksamhet. Det beror bl.a. på att det tar över att få ett ärende prövat. Handläggningen bör i dessa fall därför effektiviseras så att handläggningstiderna för ett ärende understiger . Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2425 (C) i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:158 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2018/19:232 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:432 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:635 av (SD), 2018/19:636 av (SD), 2018/19:662 av (MP), 2018/19:679 av och (båda S), 2018/19:848 av (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:852 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:899 av (M), 2018/19:926 av (M) yrkande 1, 2018/19:927 av (M), 2018/19:973 av och (båda M), 2018/19:1019 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1106 av (M), 2018/19:1170 av (S), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:1525 av (M), 2018/19:1657 av (M), 2018/19:1744 av (M), 2018/19:1783 av m.fl. (S) yrkandena 1 i denna del, 2 och 3, 2018/19:2036 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2076 av (M), 2018/19:2224 av (M), 2018/19:2412 av (C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 31, 2018/19:2583 av (M), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2018/19:2875 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. inrättades av den alliansledda regeringen med fokus på att arbeta med regelförenklingar för företag. ändrade dock den rödgröna regeringen och sammansättning från att vara en statlig kommitté till ett beslutsorgan inom . uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar av författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. Det samlade utfallet av granskning av konsekvensutredningar visar särskilt brister i analysen av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden. konstaterade att dessa aspekter är av stor betydelse för företagens förutsättningar att arbeta och växa. Jag anser därför att uppgift och ställning bör stärkas genom att rådet blir ett obligatoriskt remissorgan för förslag, så att nya lagar och regler såväl som förändringar i befintlig lagstiftning blir så ändamålsenliga som möjligt. Med det anförda tillstyrker jag motion 2018/19:2913 (KD) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2036 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:158 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2018/19:232 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:432 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:635 av (SD), 2018/19:636 av (SD), 2018/19:662 av (MP), 2018/19:679 av och (båda S), 2018/19:848 av (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:852 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:899 av (M), 2018/19:926 av (M) yrkande 1, 2018/19:927 av (M), 2018/19:973 av och (båda M), 2018/19:1019 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1106 av (M), 2018/19:1170 av (S), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:1525 av (M), 2018/19:1657 av (M), 2018/19:1744 av (M), 2018/19:1783 av m.fl. (S) yrkandena 1 i denna del, 2 och 3, 2018/19:2076 av (M), 2018/19:2224 av (M), 2018/19:2412 av (C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 31, 2018/19:2583 av (M), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del, 2018/19:2875 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 15. För att minska företagens regelbörda behöver myndigheter vara bättre på att dra fördel av digitaliseringens möjligheter. Det behövs enhetliga och nationella it-lösningar som är användarvänliga för privatpersoner och företag och som underlättar informationsutbyte mellan myndigheter. Många myndigheter kräver inrapportering av samma uppgifter därför att varje myndighet har sin egen datahantering, vilket skapar ökad administrativ börda för företag. Ökade möjligheter till samordnad informationsinhämtning mellan myndigheter minskar den administrativa kostnaden för företagen och minskar dessutom risken för felrapportering. Jag anser därför att i enlighet med vad som anförs i motion 2018/19:2036 (L) bör tillkännage för regeringen att återrapportering från företag bör ske till en och samma myndighet. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2036 (L) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Delningsekonomin, punkt 11 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2043 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 7. Delningsekonomin är ett fenomen som uppstått i digitaliseringens kölvatten. De senaste årens snabba tekniska utveckling och låga utvecklingskostnader för lättillgänglig konsumentvänlig teknik har öppnat scenen för en rad kreativa entreprenörer och nyskapande it-företag. Fler och fler företag anpassar sig nu till digitaliseringens villkor. Men den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. har goda möjligheter att leda utvecklingen tack vare ett teknikvänligt samhälle och en hög grad av digitalisering, men politiken och lagstiftningen har ännu inte hunnit anpassa sig till delningsekonomin. Det är allvarligt, dels för att det riskerar att skapa ett stort gap mellan gällande lagstiftning och den allmänna rättsuppfattningen, dels för att det riskerar att stoppa oss alla från att vinna fördelar när alla kan köpa, sälja, hyra och dela med ett minimum av administration. När det gäller flera modeller för delningstjänster står olika legala hinder i vägen för att tjänsten ska kunna växa. hämmas även av bristande immaterialrättsliga regler. Det behövs därför spelregler som bejakar delningsekonomins möjligheter och säkerställer konkurrens på rättvisa villkor. I detta bör särskilt uppmärksammas vikten av att fortsätter vara en drivande kraft när det gäller att utveckla den digitala inre marknaden så att gemensamma regler tas fram som stöder innovation, delningsekonomi och e-handel. Politikens uppgift måste vara att snabbt undanröja hinder för att underlätta, eller åtminstone inte försvåra, den tekniska utvecklingen. Vi vill därför att , i linje med vad som förordas i motionerna 2018/19:2043 (L) och 2018/19:2902 (M), genom ett tillkännagivande ger regeringen i uppdrag att dels se över vilka författningsändringar som behövs, dels förenkla och anpassa regelverken till ett digitaliserat och delande samhälle. Tillkännagivandet omfattar även att regeringen bör genomföra separata utredningar i berörda branscher för att släppa in digitalisering och delningsekonomi på ett ansvarsfullt och för branscherna välanpassat sätt. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2018/19:2043 (L) och 2018/19:2902 (M) i berörda delar. Övrigt om särskilda näringsgrenar, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 34–36 och 38 samt 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:482 av (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:861 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 1, 2018/19:1469 av (C) yrkande 5, 2018/19:1965 av m.fl. (S), 2018/19:2179 av (M), 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 24, 2018/19:2333 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 27, 2018/19:2504 av och (båda C), 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2715 av (C) och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 14. Svensk besöksnäring har det utvecklats positivt, men vi anser i likhet med vad som sägs i motion 2018/19:2783 (M) att mer kan göras för att ta till vara fulla potential och bli ett än mer framgångsrikt turistland. I utredningen land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) föreslås bl.a. att regeringen ska ta fram en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring i samverkan med berörda aktörer. Vi anser att det är viktigt att samla de främjande insatserna för ökad effekt. Regeringen bör därför återkomma till med konkreta förslag på hur man kan stärka besöksnäringen och turismen i med en nationell strategi. Andra viktiga framgångsfaktorer är bl.a. ökad kännedom om svenska destinationer, höjd kompetensnivå inom näringen och fler direkta flyglinjer. Många goda insatser görs av Visit , och för att stärka Sverigebilden utomlands, för att locka fler utländska turister att resa, äta och bo i samt att uppleva , samt för att få evenemang och möten till . Vi anser dock att en statlig aktör bör få det övergripande ansvaret för besöksnäringen för att förstärka dessa aktiviteter. Även regioner som arbetar med turism skulle kunna stärkas genom en nationell plattform för samverkan, där goda exempel kan spridas och de regionala turistorganisationerna kan få den stöttning de behöver för att kunna göra ett fullgott arbete. Precis som i andra branscher behöver strukturella hinder såsom regelkrångel och kompetensmatchningsproblematik åtgärdas för att ge företag inom besöksnäringen möjlighet att skapa fler arbetstillfällen. En annan viktig näring som genererar stora exportintäkter, skapar sysselsättning och har betydelse för ställning som forsknings- och kunskapsnation är livsvetenskap. Ett problem som näringen dock tampas med är att ledtiderna från initialskede till brukbart resultat är mycket långa. Livsvetenskapsforskningen kräver omfattande resurser i form av tid och pengar, varför det är angeläget att nå fram till framgångsrik kommersialisering i högre grad än . Långsiktig kvalitet, tillgång till sjukvårdens resurser, tydliga spelregler och attraktiva förutsättningar vad gäller kompetensförsörjning och näringsvillkor i förhållande till den globala konkurrensen är därför av yttersta vikt för livsvetenskap och medicinteknik. Vi anser därför, i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2783 (M), att svenska forskningskluster och innovationsmiljöer som ger långsiktig förutsägbarhet för forskning och utveckling inom livsvetenskap är nyckelfaktorer som måste främjas. Utöver konkurrenskraftiga villkor behöver näringen möta ett företagsklimat som signalerar en tydlig ambition att underlätta för etableringar i . Denna kapacitetsstarka verksamhet söker sig till internationella miljöer med låg grad av byråkrati. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i den senast nämnda motionen att nödvändiga och relevanta regelförenklingar bör genomföras för att ge internationellt konkurrenskraftiga villkor för näringarna livsvetenskap, informations- och kommunikationsteknik samt medicinteknik. Ett annat område som vi vill lyfta fram är de kulturella och kreativa näringarna. Många kulturskapare är också egna företagare. Detta lägger grunden för kulturell mångfald, skapar jobb och tillväxt över hela landet och är en av hörnstenarna i en modern kulturpolitik. är det självklart viktigt att kulturarbetare, oavsett anställningsform, har bra och trygga villkor. Vägen till egenförsörjning är en av de viktigaste frågorna, och då måste också kulturarbetare i större utsträckning kunna leva på sitt skapande. En stark upphovsrätt spelar också stor roll för professionella kulturskapares villkor, men även för att skydda de kulturella och kreativa näringarna, som är en viktig och växande bransch. Vidare ser vi behov av regelförenklingar för kulturarbetare med eget företag, liksom för entreprenörer i stort. Därför anser vi i enlighet med vad som anförs i motion 2018/19:2862 (M) att förslag såsom minskad administration för företag med lägre omsättning och sänkt gräns för aktiekapital bör införas. Det bör också undersökas om riktade utbildningar eller liknande är önskvärt inom ramen för befintliga kultur- och företagarfrämjande insatser. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:2783 (M) och 2018/19:2862 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om särskilda näringsgrenar, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:482 av (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:861 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 1, 2018/19:1469 av (C) yrkande 5, 2018/19:1965 av m.fl. (S), 2018/19:2179 av (M), 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 24, 2018/19:2333 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 27, 2018/19:2504 av och (båda C), 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2715 av (C), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 34–36 och 38, 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 14. På många håll i finns goda möjligheter att främja en växande turistnäring. Vad som gör näringen extra intressant när det gäller inverkan på arbetsmarknaden är dess arbetskraftsintensitet. Nya projekt och höjd omsättning leder snabbt till nya arbetstillfällen. Upplevelser som exempelvis hästturism, stuguthyrning, aktivitetspaket med naturupplevelser samt jakt och fiske lämpar sig särskilt väl för landsbygden. Besöksnäringen som bransch har en stor potential att utvecklas ännu mer. Intresset utomlands finns, och den egna tilltron till framtiden finns hos företagen. Vi menar att det därför är viktigt att satsa på en ordentlig infrastruktur och förenklade regelverk och att stimulera till investeringar, utbildning och attraktionskraft utomlands för att främja svensk besöksnäring. Detta bör tydliggöra för regeringen genom ett tillkännagivande. Därmed tillstyrks motion 2018/19:144 (SD) i den berörda delen. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om särskilda näringsgrenar, punkt 12 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:482 av (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:861 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 1, 2018/19:1469 av (C) yrkande 5, 2018/19:1965 av m.fl. (S), 2018/19:2179 av (M), 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 24, 2018/19:2333 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2504 av och (båda C), 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2715 av (C), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 34–36 och 38, 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 14. Svensk turism har haft en positiv utveckling . Goda boendemiljöer och natur- och kulturvärden uppskattas både av svenskar och av besökare från andra länder. För att ska fortsätta att utvecklas som turistland behövs en kvalitativ utveckling av nya och befintliga destinationer liksom en förstärkning av marknadsföringsinsatserna. Besöksnäringen är en sysselsättningsmotor som skapar jobb över hela landet för bl.a. nya svenskar, ungdomar och personer som saknar högre utbildning. Därför är det viktigt att identifiera och presentera incitament så att företagen kan växa och anställa fler. Eftersom många av besöksnäringens företag är små eller medelstora är det bl.a. viktigt att ge dem rätt förutsättningar för att anställa. Vi anser att mer kan göras för att främja besöksnäringen och förordar därför ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning som identifierar och presenterar incitament som förenklar för företag att växa och anställa inom turist- och besöksnäringen. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2425 (C) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om särskilda näringsgrenar, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:482 av (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:861 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 1, 2018/19:1469 av (C) yrkande 5, 2018/19:1965 av m.fl. (S), 2018/19:2179 av (M), 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 24, 2018/19:2333 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 27, 2018/19:2504 av och (båda C), 2018/19:2539 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2715 av (C), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 34–36 och 38 samt 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 6. Arbetsmarknaden för kulturarbetare har varit lite avskild från övriga arbetsmarknader och i ständig förändring. För många som jobbar inom kulturområdet är konstnärskapet en livsstil som inte alltid är lätt att förena med en företagsekonomisk struktur. Inom teater och film är det t.ex. inte helt ovanligt att bästa sättet att leva på sin konst är att starta eget företag.