bet · H601MJU12 · 2019-04-12 00:00:00 — Svinnet finner man i livsmedelsindustrin, butiker, restauranger, storkök och skolkök. Vi ser även svinnet i hushållens konsumtionsmönster. Livsmedelsproducenterna och de som paketerar livsmedel är skyldiga att märka produkterna rätt med datum och förvaringstemperatur. Övergripande temperaturkrav för livsmedel ställs i det EU-gemensamma regelverket. Branschriktlinjer föreskriver vid vilken temperatur fisk och fiskprodukter ska förvaras. Produkter som köttfärs, korv och kyckling kan ha annan temperatur etc. Om producenterna valde en lägre temperatur än de föreskrivna maxtemperaturerna skulle detta också kunna medföra mindre förstörd mat och därigenom ett reducerat matsvinn. Vi vill därför att regeringen utreder möjligheten att påverka förordningarna om temperaturkrav för livsmedel samt att ställa högre krav på livsmedelsproducenter och dagligvaruhandel. Bästföredatum och temperaturkrav m.m., punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 40 och 41 samt 2018/19:189 av (SD), 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Det uppskattas att omkring en tredjedel av alla livsmedel som produceras kasseras. ökar trycket på vår jords resurser, vilket ställer ökade krav på oss att hushålla med både mat och jordbruksmark. Det mesta svinnet sker i hushållen men även detaljhandelsledet har ett betydande matsvinn, av den totala produktionen. Matsvinnet i butikerna motsvarar av svenskarnas totala klimatpåverkan. törs inte handlare själva frysa in kylvaror innan datumen går ut. föreskrifter ger intrycket av att detta förfaringssätt inte är tillåtet. På gör man en liberal tolkning av sina egna föreskrifter och skriver att man får frysa in kylvaror. I kommunerna gör olika inspektörer olika tolkningar. Genom att frysa in kylvaror kan svinnet minskas, som kunder med låga inkomster får en större möjlighet att köpa de frysta produkterna till ett billigare pris. Livsmedelslagen bör därför förtydligas så att det framgår att en butik får frysa in kylvaror. Förädling är enklaste sättet att hantera köttfärs, t.ex. göra köttfärslimpa. Många butiker har en ugn och skulle kunna sälja matlådor över disk. Om butiken inte har möjlighet att förädla produkterna själva är ett samarbete med andra verksamheter som skolor och cateringfirmor ett bra alternativ. bör därför tydliggöra för handlarna att de själva får förädla sina kylvaror, t.ex. kyckling och köttfärs. Revidering av för nya vattenbruksverksamheter, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 55. Landbaserade fiskodlingar har stor potential att växa i . Jämfört med våra nordiska grannländer är fiskodling mindre vanligt i . För att möta hoten mot att världens hav utarmas på fisk kan vattenodlingen vara en lösning. Med utgångspunkt i ett miljövänligt produktionstänk, i form av slutna kretslopp och vegetarisk föda i stället för fiskmjöl, kan fiskodling bli ett hållbart sätt att producera fisk. För att utveckla vattenbrukets konkurrenskraft nationellt och internationellt behöver skrivningarna om nya livsmedel i uppdateras. Eftersom vattenbruket klassas som miljöfarlig verksamhet måste företagen söka dispens för sin verksamhet och kan bara odla särskilda livsmedel. Först då regelverken i uppdateras möjliggörs odling av nya livsmedel såsom alger och sjöpungar på samma villkor som gäller för musslor, kräftor och fisk. Det finns ett undantag från tillståndskravet för vattenverksamhet, för de odlingar som redan lyder under livsmedelslagstiftningen. På så sätt undviks en dubbellagstiftning om verksamheten. För att säkerställa en acceptabel miljöpåverkan planeras odlingar i förväg genom odlingstillstånd som fås från . Detta smidiga system gör det enkelt att starta musselodling i . Men för ny, innovativ akvakultur som alg- och sjöpungsodling gäller inte detta undantag . Nya livsmedel, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 37. För att jorden ska kunna föda den framtida världsbefolkningen pekar forskning på att det troligtvis blir nödvändigt att lägga om våra nuvarande kostvanor. Nya livsmedel, exempelvis alger och insekter, kommer då att spela en större roll som proteinkälla. Emellertid är det inte lätt att göra rätt, vare sig vid produktion eller vid försäljning av sådan ny mat. Här måste gällande lagstiftning uppdateras till dagens förutsättningar, exempelvis gränserna för vad som räknas som livsmedel och när en produkt övergår från att vara gröda till att vara livsmedel. I har en alltför rigid syn på hur de gemensamma EU-reglerna ska tolkas, bl.a. EU:s förordning om nya livsmedel. Genom sin snäva tolkning av förordningen får svenska importörer av sådana grödor som inte salufördes i unionen en klar konkurrensnackdel. Regelverket för viltkött, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 43. Den största utmaningen för företagarna inom viltnäringen är det komplicerade regelverk som gäller för att hantera produkten. Reglerna för vilthantering måste förenklas för att få ut viltköttet i handeln. Regelverket för viltkött, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 24. Kött från vilt är en högvärdig proteinkälla med mycket låg negativ miljöpåverkan. Därför är det viktigt med ett regelverk som underlättar småskalig beredning och försäljning av kött. Förenklad försäljning av vildsvinskött, punkt 20 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:251 av (KD) yrkande 1, 2018/19:470 av (L), 2018/19:1461 av (M), 2018/19:1522 av (M), 2018/19:1955 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2154 av (M). I har vildsvinsstammen vuxit explosionsartat , vilket orsakar problem för många lantbrukare som får sina jordbruksgrödor förstörda när vildsvinen bökar efter föda. I beräknas vi ha mellan 200 000 och 300 000 vildsvin. Förmodligen kommer stammen att fortsätta öka och sprida sig, och vi är bara i början av vildsvinens utbredning. Vildsvinens höga förökningstakt medför att en lokal population kan fördubblas under gynnsamma förhållanden. Tack vare vildsvinens förökningstakt finns det stora möjligheter att öka avskjutningen av djuren och få ut mer kött på marknaden, men då måste det löna sig att fälla vildsvinet och sedan sälja köttet. Om köttet är för egen konsumtion kan jägaren själv ta ett trikinprov och skicka in till ett godkänt laboratorium. Om köttet ska säljas vidare måste en vilthanteringsanläggning, dvs. slakterier för vilt som är godkända av , hantera köttet och det måste besiktigas av legitimerade veterinärer, anställda av , för att säkerställa att vildsvinskött som kommer ut på marknaden är fritt från trikiner. I grunden är en säker livsmedelshantering viktig. Människor måste känna sig trygga med maten de äter. Problemet är att avsättningsmöjligheterna för vildsvinsköttet är begränsade med nuvarande krav på att köttet ska gå via en vilthanteringsanläggning, eftersom många har långt till närmsta anläggning och priset som anläggningarna betalar kan upplevas som för lågt för att skapa incitament för jakt. Vi föreslår därför att jägare ska få sälja mindre mängder vildsvinskött direkt till konsument, i stället för som då vildsvinet måste ha passerat en vilthanteringsanläggning, endast med kravet att det är testat för trikiner på samma sätt som jägare själva gör för egenkonsumtion, och att de jägare som säljer kött vidare kan presentera intyg på att köttet testats för trikiner. Eftersom jägare enligt vårt förslag endast ska få lov att sälja direkt till konsument kommer det att röra sig om småskalig försäljning, och berörda jägare kommer att kunna hållas direkt ansvariga för det kött de säljer. Det enkla provet, den låga kostnaden, småskaligheten och det direkta ansvaret talar för att jägare inte kommer att finna någon anledning att missköta sitt ansvar och inte trikintesta köttet före försäljning. Det kan dock finnas skäl att överväga huruvida jägaren måste genomgå en viltundersökningsutbildning med ett avsnitt om trikiner för att få sälja vildsvinskött för att säkerställa att berörda jägare har den kunskap som krävs för att säkerställa en fortsatt hög livsmedelssäkerhet. Vidare bör lokala restauranger och näringsidkare enligt tysk modell få möjlighet att köpa viltkött direkt från jägare. Detta bör tillåtas förutsatt att köttet är testat där så krävs, samt att jägare som i mindre skala önskar sälja direkt till näringsidkare och restauranger är registrerade hos den kommun där vilthantering sker för att på så vis möjliggöra förenklade kontroller. Tillgängliggöra vildsvinskött, punkt 21 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:676 av (S), 2018/19:1070 av m.fl. (S) och 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 23. För att det ska vara möjligt att på ett bra sätt få ut mer viltkött till konsumentledet behövs en högre kapacitet för bl.a. trikintestning och slakt. Vi anser att regeringen bör verka för fler vilthanteringsanläggningar i hela landet för att möta ett växande behov av säker hantering och slakt av vilt. Tillgängliggöra vildsvinskött, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2018/19:676 av (S), 2018/19:1070 av m.fl. (S) och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi vill öka tillgängligheten för att få fler att äta viltkött. Vi ser en ökad kunskap om vilt som livsmedel som ett steg i rätt riktning för att kunna marknadsföra viltkött som hälsosam mat. Viltet har stor potential att nå fler konsumenter om man lyckas förändra attityderna till jakt och viltkött. Att äta vilt ska vara en självklarhet och inte, som , ett exotiskt inslag. Regeringen bör inleda arbetet med att förändra attityderna och marknadsföra vilt som en resurs. Tillgång till dricksvatten, punkt 22 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 49. Tillgång till oändligt med rent dricksvatten har länge varit en självklarhet i . har dock flera delar av landet drabbats av vattenbrist . Även rapporteras om mycket låga grundvattennivåer. Tillgången på dricksvatten påverkas av flera faktorer: överutnyttjande, underinvestering i va-infrastruktur, förändrade flöden och förändrad nederbörd i klimatförändringarnas spår. För att också säkerställa rent vatten i kranen behövs krafttag för att skydda tillgången till rent vatten. Med klimatförändringar och effekter som översvämningar ökar risken för jordskred och spridning av bakterier och förorenande ämnen. Vatten är ett kommunalt ansvar och ska så förbli, men staten behöver stötta kommunerna i deras arbete. Alla kommuner som inte redan gjort det bör göra upp en plan för dricksvattenförsörjningen, där risker och hot analyseras och hanteras. Tillgången till bra vatten följer inte kommungränser, och den kommunala planeringen bör också samordnas regionalt. Staten bör stödja både beredskap för akuta situationer och metoder för lokala och regionala vattenplaner. Det nationella ansvaret för vattenfrågor är splittrat på flera myndigheter och behöver samordnas. Kosttillskott, punkt 23 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7 samt 2018/19:2655 av (M) yrkandena 1–4. har bruket av kosttillskott, inklusive sport- och bantningsprodukter, medfört ett tiotal dopningsfall inom svensk idrott. Dopningsklassade substanser i kosttillskott är bara ett exempel på olika typer av läkemedelsliknande och potentiellt hälsovådliga ämnen som kan ingå i kosttillskott. presenterade Livsmedelskontroll av kosttillskott i hälsokostbutiker m.m. Resultatet var nedslående: 21 av de 85 granskade tillskotten var att betrakta som läkemedel och borde aldrig ha marknadsförts och sålts som kosttillskott. Kosttillskott definieras som livsmedel, och enligt dagens praxis är det upp till varje enskild kommun, inte , att utöva tillsyn och besluta om eventuellt saluförbud mot kosttillskott. Det kan betyda att alla kommuner måsta fatta samma beslut innan en produkt helt kan stoppa – en orimlig byråkrati som innebär att illegala produkter kan finnas tillgängliga i grannkommunen. Om centralt skulle ha befogenhet att fatta beslut om saluförbud mot hälsovådliga kosttillskott när det rör sig om produkter som är nationellt tillgängliga skulle vi mycket mer effektivt kunna minska tillgången på dessa produkter. har tidigare betonat att det bör inrättas en nationell funktion för övervakning av e-handel, med fokus på kosttillskottsförsäljning, men det verkar inte ha blivit verklighet. Ytterligare ett sätt att skapa en tydligare reglering av kosttillskotten vore om tillverkare och distributörer av kosttillskott hade skyldighet att anmäla sina produkter till innan de når marknaden. Gårdsförsäljning av livsmedel, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2018/19:1818 av (M) yrkande 1. kan vi se ett växande intresse för gårdsbutiker på landsbygden, där fler vill sälja närodlade och egenproducerade varor. Detta är viktigt ur flera aspekter, dels för det lokala näringslivet i både liten och stor omfattning, dels för arbetsmarknaden på landsbygden. Dagens regelverk gör att framställning och försäljning av livsmedel blir onödigt krånglig. Här bör regeringen arbeta för enklare regler för gårdsförsäljning av livsmedel. Hantering av kött med anledning av torkan 2018, punkt 28 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. har instämt i regeringens och beslut om att betala ut ur budget i ett första krispaket till lantbrukarna med anledning av torkan. Detta stöd riktades mot nöt- och fåruppfödningen, som är särskilt hårt drabbade. Förutom det direkta finansiella stöd som beslutat om finns ett behov av ytterligare åtgärder för att undvika nödslakt. Det är inte rimligt att bonden ska behöva avliva djur hemma på gården utan att köttet tas till vara. Det handlar om tusentals ton kött som kasseras som skulle ha kunnat bli människoföda. Ekonomiskt handlar det om enorma summor som går förlorade. Regeringen bör göra vad som är möjligt för att rädda vad som räddas kan av det kött som riskerar att gå förlorat. Det bör därför införas en tillfällig mottagningsplikt för slakterierna. Det är också angeläget att det finns fryskapacitet för allt kött. Offentlig upphandling av livsmedel enligt svenska miljö- och djurskyddskrav, punkt 2 (V) (V) anför: ställer sig bakom det som anförs i livsmedelsstrategin om att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Det är viktigt att mindre och ofta lokala leverantörer ges möjlighet att delta i upphandlingen. Även om det enligt EU-lagstiftningen inte är tillåtet att ställa krav som pekar ut ett särskilt område eller land finns inget hinder mot att myndigheter ställer miljö- och djurskyddskrav som är i nivå med svenska bestämmelser. tycker att det är bra att har fått ett uppdrag att arbeta för ökad miljöhänsyn inom upphandling och vill också se ett aktivt arbete från myndigheten gentemot kommuner som upphandlare om deras möjligheter att utforma miljösmarta upphandlingar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:189 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på ett övergripande och seriöst plan, via oberoende och statligt finansierade forskare, utreda tillsatsers effekter – i kombination eller enskilt – i livsmedel samt utifrån resultatet skyndsamt föreslå lämpliga åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:196 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig livsmedelskontroll och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:207 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tvingande skyldighet att informera om innehållet i maten på restauranger och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:213 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påtagligt stärka konsumentskyddet i fråga om märkningen med förpackningsdatum på livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:251 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över dagens lagstiftning så att det blir enklare att sälja vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:349 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn för minskad användning av palmolja och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tydlig märkning av produkter som innehåller höga halter av palmolja, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för palmolja i barnmat och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer information till konsumenter om problemen med palmolja och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om märkning av salthalt i livsmedel där halten är hög, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om märkning av tillsatt socker i livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:390 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om ursprungsmärkningsregler för honung så att de överensstämmer med gällande EU-regler och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:470 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk lagstiftning ska möjliggöra säker handel med vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:676 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att vildsvinskött ska bli mer tillgängligt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:748 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av kött på restauranger och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:778 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att livsmedel som köps in av svenska offentliga inrättningar bör uppfylla kraven i svensk lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:981 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att redovisa innehållet i alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ursprungsmärkning på menyer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1048 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en åldersgräns vid försäljning av energidrycker i dagligvaruhandeln och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1070 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att vildsvinskött blir mer tillgängligt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja exporten av svenska livsmedel genom att prioritera arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vilt som mat och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta regelverket för vilthantering och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna kring försäljning av vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1292 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av animaliska produkter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kulturmärkning av svenska matprodukter av stort kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med kontroller av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om intensifierad livsmedelskontroll och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka sanktionsmöjligheterna mot dem som fuskar med livsmedel, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer effektiv och likvärdig livsmedelskontroll och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lägre temperaturer för hantering av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav i offentlig upphandling på livsmedel som är producerade i enlighet med svensk lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på en större andel närproducerade livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om enklare regler för gårdsförsäljning av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1305 av ClasGöran och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över åldersgränsen vid försäljning av energidrycker i dagligvaruhandeln och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1461 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli enklare och mer lönsamt att sälja vildsvinskött i syfte att minska problemen på landsbygden med en alltför stor vildsvinsstam och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1522 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenkling av försäljningen av viltkött och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1553 av (M):