bet · H601UbU7 · 2019-03-06 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om förskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. förskolans inriktning och kvalitet, tillsyn, deltagande i förskolan samt annan pedagogisk verksamhet. I betänkandet finns 28 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (C, L). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Deltagande i förskola m.m. 1.Förskolans inriktning, punkt 1 (SD) 2.Förskolans inriktning, punkt 1 (C) 3.Förskolans inriktning, punkt 1 (L) 4.Obligatorisk språkförskola , punkt 2 (M, SD, KD) 5.Kvalitet i förskolan, punkt 3 (M) 6.Kvalitet i förskolan, punkt 3 (SD) 7.Kvalitet i förskolan, punkt 3 (C) 8.Kvalitet i förskolan, punkt 3 (KD) 9.Matkvalitet i förskolan, punkt 4 (SD) 10.Tillsyn, punkt 5 (M, SD) 11.Lärandet i förskolan, punkt 6 (M) 12.Lärandet i förskolan, punkt 6 (SD) 13.Lärandet i förskolan, punkt 6 (L) 14.Jämställdhet, punkt 7 (SD) 15.Jämställdhet, punkt 7 (V) 16.Modersmålsstöd, punkt 8 (SD) 17.Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (M) 18.Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (SD) 19.Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (C) 20.Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (KD) 21.Deltagande i förskola m.m., punkt 9 (L) 22.Pedagogisk omsorg, punkt 10 (SD) 23.Pedagogisk omsorg, punkt 10 (KD) 24.Öppna förskolor, punkt 11 (SD) 25.Öppna förskolor, punkt 11 (KD) 26.Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte finns, punkt 12 (V) 27.Barnomsorgspengen m.m., punkt 13 (SD) 28.Barnomsorgspengen m.m., punkt 13 (KD) Obligatorisk språkförskola , punkt 2 (C, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 17, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 13. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 10, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 4 (M, SD, KD) 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 11, 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 45. Reservation 9 (SD) 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 10 (M, SD) 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 16 (SD) Deltagande i förskola m.m. 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:770 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2018/19:1999 av m.fl. (S), 2018/19:2042 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2760 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 14, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) Reservation 20 (KD) Reservation 21 (L) 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2018/19:1053 av (S), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 27–29. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (KD) 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 49, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 30. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (KD) Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte finns 2018/19:1974 av m.fl. (S), 2018/19:1977 av och (båda S) och 2018/19:2180 av (M). Reservation 26 (V) 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:1638 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:1640 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:2467 av (KD) och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22. Reservation 27 (SD) Reservation 28 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 59 motionsyrkanden om förskolan och annan pedagogisk verksamhet från allmänna motionstiden /19. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. förskolans inriktning och kvalitet, lärande i förskolan, deltagande i förskolan samt annan pedagogisk verksamhet. Förskolan regleras särskilt i 8 kap. skollagen (2010:800), och den är frivillig. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet, omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds och annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk. Verksamheterna regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem (traditionellt familjedaghem) eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förskolans inriktning och obligatorisk språkförskola. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (L) och 4 (M, SD, KD) samt det särskilda yttrandet (C, L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 10 anför motionärerna att förskolan fyller en särskilt viktig roll för de barn som inte talar svenska eller som har föräldrar som inte är svensktalande. Motionärerna föreslår därför att obligatorisk språkförskola för nyanlända barn ska införas, så att inga barn börjar utan att kunna svenska. Motsvarande förslag framförs i partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 14 och kommittémotion 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 2. I motion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 9 anför motionärerna att många barn med utländsk bakgrund växer upp i utsatta områden utan att ta del av den svenska kulturen, svenska värderingar och sätt att leva. För att motverka denna tendens vill motionärerna att de barn som växer upp i utsatta områden med två utländska föräldrar obligatoriskt ska gå i förskola. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 17 framförs att konceptet med integrationsförskola bör utvecklas och spridas i landet. Ett bra sätt att nå barn till nyanlända föräldrar är enligt motionärerna att erbjuda integrationsförskola med sfi-undervisning. Motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 15. I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 13 betonas förskolans roll för alla barns språkutveckling. Förskolan fyller enligt motionärerna en särskilt viktig roll för de barn som inte talar svenska och som har föräldrar som inte heller är svensktalande. Barn som gått i förskolan och fått bättre språkutveckling har lättare att klara skolan. Dessutom kan barnens deltagande i förskolan ha en positiv effekt på nyanländas, särskilt kvinnors, möjligheter att få jobb. Bakgrund och gällande rätt Förskolan är en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Förskolan är frivillig och regleras särskilt i 8 kap. skollagen. Enligt 8 kap. 2 § skollagen syftar utbildningen i förskolan till att stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Enligt 1 kap. 4 § skollagen ska utbildningen i förskolan syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet, omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds och annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk. Dessa verksamheter regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara ett familjedaghem eller olika flerfamiljslösningar (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. För varje skolform och för fritidshemmet finns en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen anger utbildningens värdegrund och uppdrag. Den anger också mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 § skollagen). Den gällande läroplanen för förskolan 98 (reviderad 2016) gäller (förordningen [SKOLFS 1998:16] om läroplan för förskolan). Regeringen beslutade om en ny förordning om läroplan för förskolan (SKOLFS 2018:50), Lpfö 18, som träder i kraft . Syftet med den reviderade läroplanen är att öka kvaliteten i undervisningen i förskolan och därmed förskolans måluppfyllelse (U2016/05591/S, U2017/01929/S). Obligatorisk förskola med språkutveckling för nyanlända barn har på förslag av utbildningsutskottet gjort ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs enligt utskottet en obligatorisk förskola med språkutveckling för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Förskola med språkutveckling ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur förskolan med språkutveckling ska organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Förskola med språkutveckling innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom bör svenska språkets roll stärkas i läroplanen och kompetensutvecklingen för förskollärare förstärkas, och långsiktigt anser utskottet att även fler utbildningsplatser är nödvändigt. Stimulansmedel för att möjliggöra en utökad förskola med språkutveckling avsätts (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår av punkten 52 att nyanländas barn ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola från inom ramen för den vanliga förskolan. I regeringsförklaringen anförs att regeringen höjer ambitionerna och ansträngningarna för att fler ska lära sig svenska bl.a. genom språkförskola och språkundervisning för föräldralediga. Samverkan för bästa skola m.m. ingår även förskolor i satsningen Samverkan för bästa skola (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). har i uppdrag att stödja grund- och gymnasieskolor – och förskolor – med låga kunskapsresultat som har särskilt svåra förutsättningar att förbättra elevernas resultat på egen hand (U2015/03357/S, U2017/00301/S). Målet är att genom riktade insatser hitta specifika lösningar för att stärka förskolornas och skolornas arbete med att planera, följa upp och utveckla utbildningen efter sina respektive unika förutsättningar och behov. De deltagande förskolorna och skolorna utses bl.a. utifrån underlag från Skolinspektionen. Insatserna varierar och utgår från de lokala utvecklingsbehoven. Exempel på insatser är att utveckla huvudmannens arbete med att analysera och bedöma skolans eller förskolans utvecklingsbehov, utbildning och handledning i systematiskt kvalitetsarbete i styrkedjan, utveckla lärares och pedagogers språk- och kunskapsutvecklande undervisning och att utveckla förutsättningar för att skapa trygghet och studiero. Insatserna genomförs och arbetet följs och stöds av forskare. deltog sammantaget 42 förskoleenheter i Samverkan för bästa skola (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 89). gav regeringen i uppdrag (U2018/00404/S) att genomföra systematiska insatser i syfte att stärka huvudmännens förmåga att på både kort och lång sikt erbjuda nyanlända barn en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Målet är högre måluppfyllelse i förskolan. insatserna även omfatta barn som inte är nyanlända men som har ett annat modersmål än svenska. Utsatta bostadsområden ska särskilt uppmärksammas. Uppdraget ingår i satsningen Samverkan för bästa skola. I budgetpropositionen avsattes medel för att Kommuner och Landsting (SKL) ska kunna ge kommuner vägledning i hur de kan samordna öppen förskola och insatser i bl.a. svenska under föräldraledigheten. Syftet är att ge en introduktion till förskola som föräldrar får stöd i språkinlärning och etablering i samhället, satsa på att öka nyanlända barns deltagande i förskola för att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten samt påskynda etableringen för utrikes födda kvinnor (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Utskottet delar den uppfattning som framförs i ett flertal yrkanden om att förskolan fyller en särskilt viktig roll för de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet. har på förslag av utbildningsutskottet gjort ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår att nyanländas barn ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola från inom ramen för den vanliga förskolan. I regeringsförklaringen omnämns språkförskola och också språkundervisning för föräldralediga. När det gäller frågan om s.k. integrationsförskola vill utskottet hänvisa till att regeringen i budgetpropositionen avsatte medel för att Kommuner och Landsting (SKL) ska kunna ge kommuner vägledning i hur de kan samordna öppen förskola och insatser i bl.a. svenska under föräldraledigheten (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I sammanhanget kan tilläggas att ingår även förskolor i satsningen Samverkan för bästa skola. Insatserna ska riktas till bl.a. förskolor som har särskilt svåra förutsättningar. Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet därmed motionerna 2018/19:380 (SD) yrkande 9, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 10, 2018/19:2836 (M) yrkande 2, 2018/19:2841 (C) yrkande 17, 2018/19:2842 (C) yrkande 15, 2018/19:2918 (M) yrkande 14 och 2018/19:2923 (L) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mindre barngrupper i förskolan och andra kvalitetsfrågor. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (C) och 8 (KD). Mindre barngrupper i förskolan I motion 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 1 framförs behovet av ett förskolelyft med bl.a. fler anställda och mindre barngrupper i förskolan. I partimotion 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 24 anförs att barngruppernas storlek har betydelse för barns utveckling och lärande och att utvecklingen med stora barngrupper måste brytas. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 38. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 4 anförs bl.a. att mindre barngrupper i förskolan är viktigt både för barnens lärmiljö och för de anställdas arbetsmiljö. Övergången mellan förskola och förskoleklass Kommittémotion 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 3 tar upp behovet av en förbättrad överlämning mellan förskola och förskoleklass. Det är enligt motionärerna viktigt att överlämningen är metodisk för att garantera att de nya lärarna redan från dag ett känner till barnets behov och förutsättningar. Av yrkande 5 framgår att bör få i uppdrag att ta fram stöd för att kvalitetssäkra överlämningen mellan förskola och förskoleklass. I kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 4 framförs att matkvaliteten i den svenska förskolan bör förbättras, bl.a. genom införande av tillagningskök och användande av närodlade råvaror. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 45. Satsningar på förskolan och andra kvalitetsfrågor I kommittémotion 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 5 efterfrågas ökade möjligheter för förskolepersonal att arbeta heltid. Genom att ge utökade möjligheter till heltid för förskolepersonal ökar enligt motionärerna antalet arbetstimmar och personaltätheten inom förskolan. I yrkande 6 anför motionärerna att man bör vidta sanktioner mot de förskolor som inte har minst en utbildad pedagog. Motionärerna vill att det ska utformas nationella riktlinjer med krav på att kommunerna vidtar sanktioner mot de förskolor som inte följer skollagens bestämmelser om kompetens. I yrkande 11 föreslås att alla som anställs i förskolor ska tala godkänd svenska för att få anställning. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 16 anförs att resursfördelningen bör ses över och att systemet med maxtaxa i förskolan behöver reformeras för att ge större frihet åt kommunerna att bestämma över avgiftsnivåerna. En viss höjning av maxtaxan skulle enligt motionärerna skapa utrymme för satsningar på såväl utbyggnad av förskolan som mer pedagogik och minskade barngrupper. Bakgrund och gällande rätt Mindre barngrupper i förskolan finns ett statsbidrag (förordningen [2015:404] om statsbidrag för mindre barngrupper i skolan) som förskolans huvudmän kan söka. Syftet med statsbidraget är att minska antalet barn i förskolans barngrupper och därmed öka kvaliteten och måluppfyllelsen. har i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/01495/S). Riktmärket, som infördes , är satt till 6–12 för barn i åldern 1–respektive 9–15 för barn i åldern 4–. Riktmärket ska relateras till ett antal faktorer såsom personalens utbildning och kompetens, personaltäthet, barngruppens sammansättning samt förskolans fysiska miljö. Riktmärket har införts i kommentar till allmänna råd om måluppfyllelse i förskolan (SKOLFS 2017:6) . beslutade att det befintliga statsbidraget för att minska barngruppernas storlek i förskolan ska höjas med utöver de som statsbidraget utgörs av. Tillsammans med befintliga innebär utökningen att det ska finnas 1 för huvudmännen att söka för att minska barngruppernas storlek. Det bör också förtydligas att ska de som söker och får bidraget sträva efter riktmärke om lämplig storlek för barngrupperna (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () anges i punkten 52 att det ska investeras i goda lärmiljöer och små grupper i förskola och fritidshem. I regeringsförklaringen anges att barngrupper i förskola och fritidshem ska minskas. Utvärdering av effekterna av statsbidraget för mindre barngrupper i förskolan har haft i uppdrag att utvärdera effekterna av statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan (uppdrag givet i förordning 2015:404). Av redovisning till (, dnr 2016:118) framgår bl.a. följande. Statistiken visar att barngruppsstorleken i förskolan har minskat som statsbidraget för mindre barngrupper har funnits. Det är de största barngrupperna som har minskat mest. Ett fokus på att minska barngruppsstorleken för de största grupperna var en del av regeringens uttalade intentioner när statsbidraget infördes. bedömer att statsbidraget har bidragit till att barngruppernas storlek i förskolan har minskat. Det är dock svårt att isolera statsbidragets effekt från andra faktorers påverkan, exempelvis införda riktmärke för gruppstorlek i förskolan. Övergången mellan förskola och förskoleklass I läroplanen för förskolan (Lpfö 98), avsnittet 2.5 Övergång och samverkan, behandlas övergången mellan förskola och förskoleklass. Avsnittet reviderades 2016 (SKOLFS 2016:37). I och med ändringen har övergången mellan förskola, förskoleklass och fritidshem blivit tydligare. Det som har förtydligats är dels att information om innehållet i utbildningen ska föras över vid övergången från förskola till förskoleklass, dels vem som är ansvarig för att föra över information om innehållet i utbildningen vid övergången. Av läroplanen framgår bl.a. att förskolan på ett förtroendefullt sätt ska samverka med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja barnens utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande, och särskilt uppmärksamma barn som har behov av särskilt stöd i sin utveckling. Det ska även finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda barnen och deras vårdnadshavare inför övergångar från förskolan till förskoleklassen, skolan och fritidshemmet. Enligt 8 kap. 2 § skollagen ska förskolan stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Omsorg, utveckling och lärande innebär att se till hela barnet och dess behov. I begreppet omsorg ingår även att barnen serveras måltider. Dessa måltider ska, liksom i , vara varierade och näringsriktiga och jämnt fördelade . Vid bedömningen av vad som är näringsriktiga måltider bör de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt (prop. 2009/10:165 s. 345 och allmänna råd för måluppfyllelse i förskolan [2017]). I råd för bra måltider i förskolan (2016) lyfter myndigheten fram områden som är viktiga för att barn ska må bra av maten och känna matglädje: Att måltiden är god och trivsam är viktigt för att maten ska hamna i magen. En bra måltid är även näringsriktig och säker att äta. Med hållbar menas måltider som bidrar till en hållbar utveckling. Med integrerad menas att måltiden är en del av och tas till vara som en resurs i förskolan, exempelvis i det pedagogiska arbetet. Det är viktigt att frukost, lunch och mellanmål serveras på regelbundna tider och att det inte är mellan måltiderna. Vilka som får undervisa i förskolan m.m. Enligt 2 kap. 13–22 §§ skollagen får endast den som har legitimation som förskollärare och är behörig för undervisning i förskolan bedriva undervisningen. Utöver förskollärare får det i undervisningen finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas. En förskollärare som inte har legitimation som förskollärare och därmed inte är behörig för undervisning i förskolan får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som har legitimation som förskollärare och är behörig för undervisning i förskolan eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till barnen, får en annan förskollärare bedriva undervisningen. En sådan förskollärare ska dels vara lämplig att bedriva undervisningen, dels i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En sådan person får bedriva undervisning under högst i sänder. Endast den som har legitimation får anställas som förskollärare utan tidsbegränsning. Det är enligt 2 kap. 34 § skollagen huvudmannen som ska se till att personalen vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de bestämmelser som gäller för skolväsendet. Enligt läroplanen för förskolan har förskolechefen ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att kunna utföra sina uppgifter professionellt.