bet · H601NU4 · 2019-02-18 00:00:00 — Av ägarpolicyn framgår att de statliga företagen inom området för hållbart företagande ska agera föredömligt, vilket inkluderar ett strategiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Vägledande i detta arbete är internationella riktlinjer och även Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling. Bolagen ska vidare arbeta för att leva upp till internationella riktlinjer såsom Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. Det är styrelsens ansvar att integrera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi och affärsutveckling samt fastställa strategiska mål för ett hållbart företagande. Målen ska vara få och övergripande, värdeskapande, relevanta för bolagets affärsverksamhet och hållbarhetsutmaningar samt i förekommande fall vara relevanta för bolagets särskilt beslutade samhällsuppdrag. Målen ska även vara långsiktiga, utmanande, uppföljningsbara samt tydliga och enkla att kommunicera. Uppföljning av företagens hållbarhetsarbete I regeringen skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande anges att genomförde en undersökning av hur väl bolagen med statligt ägande kommunicerar sitt arbete med mänskliga rättigheter. Analysen har presenterats för bolag med statligt ägande och används för att såväl bolagsförvaltningen som bolagen ska kunna fortsätta att stärka sitt arbete med mänskliga rättigheter i linje med FN:s vägledande principer. Detta har bl.a. annat resulterat i att bolagsförvaltningen tillsammans med specialister inom mänskliga rättigheter har utvecklat en vägledning för styrelser i bolag med statligt ägande om förväntningarna på företagens arbete inom området mänskliga rättigheter samt styrelsernas roll och ansvar. Arbetet med att höja kunskapen om mänskliga rättigheter och stärka bolagens arbete inom området fortsätter . När det gäller frågor om förvaltningen av de statliga företagen och ett fortsatt arbete med hållbart företagande kan nämnas att utskottet , (bet. 2017/18:NU4), avstyrkt yrkanden med ett sådant innehåll. Utskottet hänvisade bl.a. till det pågående arbetet med hållbarhetsfrågor inom förvaltningen av de statliga bolagen. följdes utskottets ställningstaganden upp i reservationer (M, C, L, KD). I ägarpolicyn anges att regeringen tillämpar enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för att säkerställa en effektiv kompetensförsörjning till de statliga bolagens styrelser. Styrelsenomineringsprocessen inom koordineras av . För varje bolag analyseras kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation och framtida utmaningar, styrelsens sammansättning samt genomförda styrelseutvärderingar. I arbete med styrelsenomineringsprocessen ingår dessutom en löpande egen utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. Därefter fastställs eventuella rekryteringsbehov, och rekryteringsarbetet inleds. Av ägarpolicyn framgår vidare att för den statligt ägda bolagsportföljen (hel- och delägda bolag) ska andelen kvinnor respektive män i styrelserna vara . För respektive bolagsstyrelse ska följande gälla. Om bolagets styrelse har • högst tre styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas personer av båda könen • fyra eller fem styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas minst två personer av vartdera könet • sex–åtta styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas minst tre personer av vartdera könet • nio styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas minst fyra personer av vartdera könet • fler än nio styrelseledamöter som bolagsstämman har valt, ska det bland dessa finnas av vartdera könet. I skrivelsen redogörelse för företag med statligt ägande redogör regeringen för förändringar som gäller styrelseledamöter fram t.o.m. . Av redovisningen framgår bl.a. att de stämmovalda styrelseledamöterna i den statliga bolagsportföljen utgjordes av kvinnor och män per . Det kan jämföras med de börsnoterade bolagens styrelser kvinnor och män. I samtliga bolag med statligt ägande som ingår i statistiken 2018 uppnåddes en balanserad könsfördelning, jämfört med då tre bolag inte uppnådde målsättningen. I två av dessa bolag var det övervikt av män, och i ett av dessa bolag var det övervikt av kvinnor. Andelen kvinnor som är styrelseordförande i de av staten hel- och delägda bolagen har ökat från 2018, vilket kan jämföras hos börsbolagen. Under det föregående avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att avskaffa kravet på av vartdera könet i statliga bolags styrelser (bet. 2017/18:NU4). Utskottet anförde att det framgår av statens ägarpolicy att enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för bolag med statligt ägande ska tillämpas och att andelen kvinnor respektive män i styrelserna ska vara . En avvikande uppfattning framfördes av företrädare för i en reservation. Av ägarpolicyn framgår att börsnoterade bolag och bolag som är statligt majoritetsägda ska tillämpa Svensk kod för bolagsstyrning (Koden). Syftet med Koden är att stärka förtroendet för de svenska börsbolagen genom att främja en positiv utveckling av bolagsstyrningen i dessa bolag. Koden kompletterar lagstiftning och andra regler genom att ange en norm för god bolagsstyrning. Enligt vad som framgår av Koden ska respektive bolags styrelse utvärdera behovet av en internrevision. Vidare ska bolag med statligt ägande – i enlighet med regeringens riktlinjer för extern rapportering – upprätta en årsredovisning enligt de regler som gäller för börsnoterade bolag. Det innebär att bolagen i den årliga bolagsstyrningsrapporten ska redogöra för bolagets system för intern kontroll. Statliga bolags arbete med internrevision Dessa riktlinjer ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande och är ett komplement till gällande redovisningslagstiftning och god redovisningssed. I övriga bolag, där staten är delägare, verkar staten i dialog med övriga ägare för att riktlinjerna ska tillämpas. Styrelserna i de statligt ägda bolagen ansvarar för att bolagens redovisning och rapportering följer gällande regelverk och dessa riktlinjer. När det gäller frågan om att statliga bolag inte ska snedvrida konkurrensen på marknader kan det nämnas att de statliga bolagen, med undantag för vad som anges nedan, lyder under samma lagar som privatägda bolag. Det handlar t.ex. om aktiebolags-, årsredovisnings-, konkurrens- och bokföringslagen samt insiderlagstiftningen och lagen om offentlig upphandling. Det finns inte några särregler för bolag med statligt ägande, frånsett att har rätt att utse revisorer i de bolag som staten har ett bestämmande inflytande i och i bolag vars verksamhet regleras i författning. I bolagsordningen anges föremålet för bolagets verksamhet, vilket har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. De statligt ägda bolagen, liksom privatägda bolag som är verksamma inom en viss sektor, kan exempelvis också lyda under en särskild sektorslagstiftning, t.ex. postlagen (2010:1045) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. De bolag med statligt ägande där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande omfattas av en reglering i konkurrenslagen (2008:579) enligt vilken på talan av kan förbjuda sådana företag att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Regleringen gäller även landstingsägda och kommunägda bolag. Denna reglering går utöver den som gäller för andra företag enligt konkurrenslagen. Utöver detta ska statliga företag följa statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, vilket bl.a. innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt. Bolag med statligt ägande förvaltas av eller andra statliga myndigheter. Statsministern kan med stöd av 7 kap. 5 § regeringsformen ge i uppdrag till något annat statsråd än respektive departementschef att ansvara för frågor som gäller statens företagsägande och som ställer krav på en enhetlig ägarpolitik. Regeringens principer för aktiv förvaltning och styrning av de statligt ägda bolagen omfattar därmed samtliga bolag med statligt ägande. Merparten av de bolag som förvaltar förvaltas av den särskilda organisation för förvaltning av bolag med statligt ägande som finns inom . Denna organisation är särskilt inrättad för att vara specialiserad på bolagsstyrning och förvaltning. Den består dels av bolagsförvaltare som arbetar i ett antal bolagsstyrelser var och leder organisationens löpande arbete kring innehaven organiserat i bolagsgrupper, dels av specialister inom bolagsanalys, hållbart företagande, affärsjuridik och styrelserekrytering. ansvarar näringsministern för en enhetlig ägarpolitik för bolag med statligt ägande och är ansvarigt statsråd för huvuddelen av bolagen. Utskottets ställningstagande när det gäller övergripande frågor om ägande och förvaltning av statliga företag redovisas under följande rubriker: – Inriktningen för statens ägande av företag – Övergripande om förvaltning av statliga företag. Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Som utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen framhållit är det av stor vikt att regeringen lämnar dessa redogörelser för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Utskottet välkomnar att regeringen har utvecklat innehållet i den årliga skrivelsen så att på ett bättre sätt ska kunna få en bild av utvecklingen i de statliga bolagen. Utskottet vill i sammanhanget även understryka vikten av att detta arbete fortsätter. Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Inriktningen för statens ägande av företag I motionerna 2018/19:29 (M, C, KD, L) och 2018/19:2783 (M) framförs förslag som rör de principer som bör gälla för att staten ska äga företag. I motionerna förordas bl.a. att staten endast ska äga företag i de fall där bolagets verksamhet antingen svarar mot ett samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller att bolaget har en viktig strategisk och säkerhetspolitisk funktion. Mot denna bakgrund vill utskottet framföra att bolag med statligt ägande ytterst ägs av svenska folket och utgör en betydande del av svenskt näringsliv. Därför ska staten vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att ge de statliga bolagen möjlighet att utvecklas, växa och med ett balanserat risktagande skapa värde för ägaren. Den aktiva förvaltningen ska ske på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Som utskottet inledningsvis anförde utgör staten en betydande del av det svenska näringslivet. I den statliga bolagsportföljen finns 47 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället, där de i ett flertal fall startat som affärsverk, affärsverksamhet i en myndighet eller statliga monopol. Därefter har verksamheterna bolagiserats för att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . Vidare noterar utskottet vad regeringen anför i skrivelsen om att en ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Samhällsuppdrag i ett flertal av bolagen motiverar dock att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. Mot denna bakgrund ser utskottet ingen anledning att förorda att gör några tillkännagivanden i enlighet med vad som anförs i de aktuella motionerna. Utskottet avstyrker därmed de båda aktuella motionerna i berörda delar. Övergripande om förvaltning av statliga företag När det gäller förvaltningen av de statligt ägda företagen vill utskottet inledningsvis påminna om Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 (ägarpolicyn) som beslutades . I ägarpolicyn anges, som framgår av det föregående, ramverket för bolagsförvaltningen som förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning tydliggörs. Utskottet ska i det följande ta ställning till ett antal motionsyrkanden som övergripande rör förvaltningen av de statliga företagen. I en motion, 2018/19:151 (SD), anförs bl.a. att de statliga bolagen som regel bör drivas enligt marknadsmässiga principer vilket leder till att statskassan stärks genom aktieutdelning. I motionen anförs även att politiker bör utöva inflytande över statens bolag med varsamhet och att god lönsamhet för bolagen bör prioriteras högt. I ett par andra motioner, 2018/19:903 (MP) och 2018/19:2543 (C) framförs olika förslag som innebär att de statliga bolagen bör styras mot att ta ett större samhällsansvar inom olika områden. I den förstnämnda motionen anförs att de statliga bolag vars intäkter kan härröras till naturresurser från Sápmi bör återföra en del av sin vinst till det samiska samhällslivet. I den sistnämnda motionen förordas ett tillkännagivande om att de statliga bolagen på ett tydligare sätt bör användas i regionalpolitiska syften, bl.a. för att förbättra service och tillföra arbetstillfällen till landsbygd och småstäder. Som framgår av det föregående har utskottet tidigare behandlat och avstyrkt motioner med liknande innebörd. Utskottet har då bl.a. framhållit att den övergripande utgångspunkten för förvaltningen av de statliga bolagen är att staten ska vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. En förutsättning för att de statligt ägda bolagen ska kunna bidra till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i hela landet är att staten tillämpar en god bolagsstyrning. Som redovisats ska styrningen ske i enlighet med den svenska bolagsstyrningsmodellen, vilket bl.a. innebär att de statliga bolagen associationsrättsligt styrs på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Det innebär att det är styrelsen som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och att bolagets ledning sköter den operationella driften av bolagets verksamhet. Bolag med statligt ägande lyder alltså som utgångspunkt under samma lagar som privatägda bolag. Vidare vill utskottet framhålla att vissa bolag därtill har särskilt beslutade samhällsuppdrag. I dessa fall har beslutat att bolaget i förekommande fall ska bedriva en verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. I den statliga bolagsportföljen finns bolag som exempelvis har i uppdrag att bidra till forskning och utveckling, läkemedelsförsörjning, kapitalförsörjning, upprätthållande av infrastruktur och att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med nedsatt arbetsförmåga. Utskottet ser därmed inte någon anledning att förorda några riksdagsuttalanden såsom föreslås i de nämnda motionerna. När det gäller arbetet inom bolagsförvaltningen med att rekrytera ledamöter till styrelserna i de statliga bolagen framförs olika förslag i ett par motioner. I motion 2018/19:151 (SD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör ta bort målet om att varje styrelse ska bestå av av vartdera könet och i motion 2018/19:1787 (S) förordas att regeringen bör verka för en bättre geografisk representation i styrelserna. I detta sammanhang vill utskottet inledningsvis hänvisa till de riktlinjer om styrelsenomineringsprocessen som finns i ägarpolicyn. Där framgår bl.a. att utgångspunkten för varje nominering av en styrelseledamot ska vara kompetensbehovet i respektive bolagsstyrelse. Det är, enligt ägarpolicyn, vidare viktigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrelsen alltid har en sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för bolaget, även när bolaget utvecklas och omvärlden förändras. För att en person ska komma i fråga för ett styrelseuppdrag uppges att det fordras en hög kompetens inom bolagets affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor, hållbart företagande eller inom andra relevanta områden. Här kan också nämnas att förvaltningsorganisationen inom har egna styrelserekryterare vars uppgift bl.a. är att utvärdera styrelserna för bolagen med statligt ägande och ta fram förslag på ordförande och övriga ledamöter. Ägarpolicyn innehåller även flera krav inom jämställdhetsområdet som ägaren inom ramen för förvaltningen ställer på de statligt ägda bolagen. Här berörs t.ex. arbetet med styrelserekrytering, som syftar till att säkerställa en jämställd sammansättning av de statliga bolagens styrelser. Det framgår exempelvis att enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för bolag med statligt ägande ska tillämpas och att andelen kvinnor respektive män i styrelserna ska vara . I arbete med styrelsenomineringsprocessen kan nämnas att det också ingår en löpande utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. Mot denna bakgrund avser utskottet att inte förorda några tillkännagivanden när det gäller vilken kompetens och sammansättning som de statliga bolagens styrelser bör ha. Vad gäller utvecklingen av regeringens arbete med hållbart företagande i förhållande till de statliga bolagen kan utskottet konstatera att ägarpolicyn uppställer en rad krav inom området. Bolagen ska t.ex. agera föredömligt när det gäller hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de får offentligt förtroende. Det framgår även att internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling är vägledande för detta arbete. Utskottet har mot denna bakgrund vid upprepade tillfällen avstyrkt motionsyrkanden – liknande de som framförs i motion 2018/19:2783 (M) – om att hållbarhetsarbetet inom förvaltningen av de statliga bolagen bör fortsätta. Utskottet ser även inget behov att ta några initiativ på området genom att tillstyrka några sådana förslag. I motion 2018/19:986 (M) förordas ett tillkännagivande om statliga bolags verkställande direktörer inte bör ägna sig åt politisk opinionsbildning. Som redovisats har utskottet behandlat och avstyrkt motionsyrkanden med liknande förslag. Här vill utskottet åter framhålla att statligt ägda bolag liksom aktiebolag som ägs av andra är underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman, vid vilken aktieägarna kan utöva sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Det är styrelsen som utser bolagets verkställande direktör och som gör bedömningen av hans eller hennes övriga uppdrag. Utskottet vill emellertid påpeka att det, som utskottet även vid tidigare tillfällen framhållit, är viktigt att de statliga företagen präglas av öppenhet och föredömlighet och agerar på ett sätt så att de får allmänhetens förtroende. När det avslutningsvis handlar om det tillkännagivande som förordas i motion 2018/19:2331 (MP) om att vissa statliga bolag bör ha i uppdrag att ha en fungerande internrevision, avser utskottet inte att ställa sig bakom några sådana initiativ. Utskottet kan konstatera att de statliga bolagen styrs utifrån tydliga principer på extern rapportering och transparens och att det därmed inte finns något sådant behov. Utskottet avstyrker därmed alla motioner som är aktuella i avsnittet i berörda delar. Förvaltningen av vissa statligt ägda företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya ekonomiska mål för , om förvaltningen av och om uppdrag och mål för vissa andra statliga företag. Utskottet hänvisar bl.a. till de grundläggande principerna för förvaltningen av statliga företag. Jämför reservation 4 (SD, V), 5 (V), 6 (SD), 7 (V) och 8 (SD) samt särskilt yttrande 1 (SD), 2 (V), 3 (SD) och 4 (KD). I motion 2018/19:930 av (M) konstateras att många av de som funderar på att starta eget företag vänder sig till det statligt ägda för stöd och hjälp med finansiering. Motionären framhåller att villkoren för lån dock inte är särskilt fördelaktiga jämfört med ett vanligt banklån och anser att amorterings- och räntevillkoren bör ändras för att stimulera framväxten av nya företag (yrkande 2). I motion 2018/19:1733 av (M) anges att det statliga bolaget har som uppgift att verka för fler och växande företag och att insatserna ska vara kompletterande. Av motionen framgår att bör tydliggöra bolagets kompletterande roll och att det bör samverka med andra aktörer för att skapa möjligheter för fler och växande företag (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:160 av m.fl. (SD) anförs vidare att investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag. För att öka intresset för avdraget vill motionärerna att det statligt ägda i högre grad än vad som är fallet ska bjuda in allmänheten att investera i de företag som man avser att investera i, vilket i sin tur medför rätt till investeraravdrag (yrkande 6). Av motion 2018/19:2317 framgår att (MP) anser att renoveringsprojektet 2.0 bör innefatta att värna och hjälpa den internationellt hotade ålen när den tar sig mellan och . m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:157 att måste driva en mer aktiv gruvpolitik och att staten och gruvnäringen har ett gemensamt intresse av att stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt. En del i en mer aktiv gruvpolitik är enligt motionärernas mening att det statligt ägda får ändrade ägardirektiv med ett tydligare fokus på prospektering (yrkande 3). Av motion 2018/19:2487 yrkande 7 av Per Åsling (C) framgår att bolaget (som är dotterbolag till ) bör ges ett uppdrag att återuppta sin verksamhet och aktivera de statliga medel om riskvilligt kapital som tidigare tillförts. I kommittémotion 2018/19:153 av m.fl. (SD) påpekas att det trots att de finansiella målen för reviderades för finns problem med låg tågstandard och trafikneddragningar. Motionärerna menar att avkastningskravet därför bör sänkas och begär därmed ett tillkännagivande från om att regeringen bör se över de ekonomiska målen för SJ så att avkastningskravet sänks. I partimotion 2018/19:1762 av m.fl. (V) påpekas att SJ AB:s avkastningskrav leder till ett starkt fokus på att skapa vinst, vilket i sin tur gör att resenärernas behov prioriteras ned. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen, eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Regeringen bör enligt motionen därför återkomma med ett förändrat avkastningskrav för SJ senast till bolagsstämman 2020 (yrkande 4). I kommittémotion 2018/19:148 av m.fl. (SD) anförs att bör ompröva sitt beslut att skapa s.k. buffertzoner runt samt att inte bör skapa ännu fler buffertzoner runt andra naturreservat. Sådana buffertzoner kan enligt motionärerna påverka skogsägare och enskilda skogsbrukare negativt. När det gäller förvaltningen av anför (SD) i motion 2018/19:633 regeringen bör kräva att avyttrar sitt innehav i bolaget som producerar förnybar diesel baserad på tallolja (HVO).