bet · H701FiU1 · 2019-11-22 00:00:00 — Statens budget 2020 Rambeslutet I betänkandet behandlar finansutskottet budgetpropositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, förslag till utgiftstak 2020–2022, förslag till beräkning av statens inkomster och utgiftsramar , förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar samt förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler m.m. som ligger till grund för inkomstberäkningen. Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . I detta sammanhang behandlas också alternativa budgetförslag i motsvarande delar från motionärerna. När har behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramar för budgetens 27 utgiftsområden är ramarna styrande för fortsatta behandling av budgeten. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet tillstyrker regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Tillväxten i världsekonomin har varit hög men har mattats av . Även i har konjunkturen varit stark och tillväxten hög . Utskottet kan notera att den inhemska efterfrågan mattades av , att tillväxten i nu väntas komma att dämpas och att BNP väntas växa i en långsammare takt 2019 och 2020 än . Resursutnyttjandet i svensk ekonomi är dock fortfarande högre än normalt. Den lägre tillväxten förklaras av en svagare utveckling i omvärlden, minskade bostadsinvesteringar och en minskad offentlig konsumtion. Det finns flera osäkerhetsfaktorer i prognosen över den ekonomiska utvecklingen i som regeringen kan komma att behöva ha beredskap för, bl.a. en kraftig inbromsning av tillväxten i , utträde ur EU och fortsatta handelspolitiska spänningar mellan och . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att står väl rustat i ett läge där världsekonomin mattas av och riskerna i omvärlden ökat. Det råder ordning och reda i de offentliga finanserna och statsskuldskvoten är den lägsta . Liksom regeringen anser utskottet att överenskommelsen om det finanspolitiska ramverket ska värnas för att säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utskottet instämmer vidare i bedömningen att inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet och väl avvägd i rådande konjunkturläge. Mot bakgrund av regeringens prognos för det strukturella sparandet 2022 och överskottsmålets nivå på en tredjedels procent av BNP konstaterar utskottet att det finns ett utrymme för de offentliga finanserna att försvagas . Hur stor del av detta som är ett ytterligare budgetutrymme för nya reformer beror på i vilken utsträckning utrymmet påverkas av andra faktorer som t.ex. den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av volymerna i transfereringssystemen. De starka offentliga finanserna tillsammans med ett brett och konstruktivt samarbete i ger handlingskraft både att möta sämre tider och att genomföra reformer för att långsiktigt kunna ta itu med samhällsproblemen. Med januariavtalet som grund ska en politik föras som skapar förutsättningar för ett starkare samhälle där sammanhållning och trygghet går hand i hand med människors frihet och möjligheter, och som tar framåt. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att inriktningen på den ekonomiska politiken ska vara att få fler i arbete, att ska bli ett fossilfritt föregångsland, att välfärden ska stärkas, att hela landet ska växa och att tryggheten ska öka. Utskottet välkomnar att regeringen avser fortsätta att utveckla arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. En fortsatt utbyggnad av och studiestartsstödet skapar förutsättningar för fler att skaffa sig de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden och för fler arbetssökande att komma i arbete. Genom att man inför etableringsjobb skapas förutsättningar för fler nyanlända och långtidsarbetslösa att komma i arbete, vilket utskottet välkomnar. Utskottet delar regeringens syn på att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i en mer miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val. ska, liksom regeringen anger, politiken inriktas på att fasa ut miljöskadliga subventioner såväl i som globalt. Genom kostnadseffektiva klimatinvesteringar i hela landet som Klimatklivet och Industriklivet skapas förutsättningar att minska klimatutsläppen. Förbättrade villkor för egenproducerad förnybar el skapar enligt utskottet också förutsättningar för fler att göra klimatsmarta val i sin vardag. Den demografiska utvecklingen med fler barn, unga och äldre gör att behoven av skola, vård och omsorg ökar. För att upprätthålla en hög kvalitet i välfärden behöver kommunsektorn förutsättningar för att säkerställa allas rätt till vård, utbildning och omsorg så effektivt som möjligt. Därför välkomnar utskottet att regeringen avser att fortsätta att föra en politik som stärker välfärden bl.a. genom att förstärka resurserna till kommunsektorn och genom en förbättrad kömiljard för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Liksom regeringen anser utskottet att ska vara en framstående kunskapsnation. Utskottet står bakom regeringens politiska inriktning på att stärka likvärdigheten och öka möjligheten till en god kunskapsutveckling genom att göra läraryrket mer attraktivt, förstärka och förlänga Läslyftet och stärka det statliga stödet för likvärdighet och kunskapsutveckling i enlighet med förslag. Därmed skapas bättre förutsättningar för att alla elever, oavsett kön och social bakgrund, ska nå målen för utbildningen. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta inrikta politiken på att förbättra möjligheterna att bo, studera och arbeta i hela landet. Genom bl.a. statligt stöd till den svenska livsmedelsproduktionen, ökat underhåll av vägar och järnvägar, förstärkt investeringsstöd och utökat stöd till kommuner med socioekonomiska utmaningar skapas förutsättningar för att hela landet ska växa och att potential tas till vara. Polisen och rättsväsendet ska ha de resurser som krävs för att möta den grova och organiserade brottsligheten. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att inrikta politiken på att öka resurserna till och rättsväsendet; bl.a. tilldelas , Domstolar, Kriminalvården och ökade resurser. I likhet med regeringen anser utskottet att skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 1 392, 1 443 respektive –2022. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till utgiftsramar , övriga utgifter i statens budget 2020 och beräkningen av ålderspensionssystemets utgifter . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till beräkning av inkomster i statens budget , regeringens förslag till ändrade skatte- och avgiftsregler samt de övriga förslag om en ändring i lag och en försäljning av en fastighet som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster. Slutligen tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära utgiftsramar och preliminär inkomstberäkning . Utgifterna i statens budget 2020 uppgår sammantaget till och de beräknade inkomsterna till . Statens budgetsaldo uppgår därmed till 2020. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, V, KD). Proposition 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 2 Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget 2.1 Utgiftstak för staten 2.2 Utgiftsramar för utgiftsområdena 2.3 Övriga utgifter i statens budget 2020 2.4 Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2020 2.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler 2.6 Övriga lagförslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 2.7 Övriga förslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 2.9 Preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar 2021 och 2022 2.10 Yttranden från andra utskott över utgiftsramar och inkomster 3 Bemyndiganden om lån och andra ekonomiska åtaganden 3.1 Bemyndigande om upplåning 3.2 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar 3.4 Bemyndigande att överskrida vissa anslag 1.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) 2.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) 3.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) 4.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) 5.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (M) 6.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (SD) 7.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (V) 8.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning 2020 Bilaga 3 Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar 2021–2022 Bilaga 4 Reservanternas förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning 2020 Bilaga 5 Reservanternas förslag till utgiftsramar och inkomstberäkningar 2021–2022 Bilaga 6 Regeringens lagförslag Bilaga 7 yttrande 2019/20:KU1y Bilaga 8 yttrande 2019/20:SkU1y Bilaga 9 yttrande 2019/20:SkU2y Bilaga 10 yttrande 2019/20:JuU1y Bilaga 11 yttrande 2019/20:CU1y Bilaga 12 yttrande 2019/20:UU2y Bilaga 13 yttrande 2019/20:FöU2y Bilaga 14 yttrande 2019/20:SfU1y Bilaga 15 yttrande 2019/20:SoU1y Bilaga 16 yttrande 2019/20:KrU1y Bilaga 17 yttrande 2019/20:UbU1y Bilaga 18 yttrande 2019/20:TU1y Bilaga 19 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2019/20:MJU1y Bilaga 20 yttrande 2019/20:NU1y Bilaga 21 yttrande 2019/20:AU1y Tabell 1.2 Finansiellt sparande i offentlig sektor och indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Tabell 1.3 Utgiftstak för staten enligt regeringen Tabell 1.4 Statens budgetsaldo och statsskulden enligt regeringen Tabell 1.5 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt regeringen Tabell 1.6 Finansiellt och strukturellt sparande enligt olika bedömare Tabell 1.7 Den offentliga sektorns finanser (M) Tabell 1.8 Kommunsektorns finanser (M) Tabell 1.9 Utgiftstak för staten (M) Tabell 1.10 Statens budgetsaldo (M) Tabell 1.11 Den offentliga sektorns finanser (SD) Tabell 1.12 Kommunsektorns finanser (SD) Tabell 1.13 Utgiftstak för staten (SD) Tabell 1.14 Statens budgetsaldo (SD) Tabell 1.15 Den offentliga sektorns finanser (V) Tabell 1.16 Kommunsektorns finanser (V) Tabell 1.17 Utgiftstak för staten (V) Tabell 1.18 Statens budgetsaldo (V) Tabell 1.19 Den offentliga sektorns finanser (KD) Tabell 1.20 Kommunsektorns finanser (KD) Tabell 1.21 Utgiftstak för staten (KD) Tabell 1.22 Statens budgetsaldo (KD) Tabell 2.1 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftstak för staten 2020–2022 Tabell 2.2 Härledning av de sammanlagda utgiftsramarna Tabell 2.3 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsramar Tabell 2.4 Regeringens och motionärernas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2020 Tabell 2.5 Regeringens och motionärernas förslag till preliminära utgiftsramar Tabell 2.6 Regeringens och motionärernas förslag till preliminära utgiftsramar Tabell 2.7 Regeringens och motionärernas förslag till preliminär inkomstberäkning 2021 Tabell 2.8 Regeringens och motionärernas förslag till preliminär inkomstberäkning 2022 Tabell 2.9 Yttranden från andra utskott Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 1 och avslår motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 1 och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget a) Utgiftstak för staten 2020–2022 fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 2020, 2021 och 2022. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkterna 2 och 3 samt avslår motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkandena 2–4, 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 2 och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 2. b) Utgiftsramar för utgiftsområdena fastställer utgiftsramar för utgiftsområdena enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 6 och avslår motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 3 och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del. c) Övriga utgifter i statens budget 2020 godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar , beräkningen av nettoutlåning och beräkningen av den kassamässiga korrigeringen enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkterna 7, 11 och 12 samt avslår motion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del. d) Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2020 godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 4 och avslår motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del, 2019/20:3060 av och (båda M) yrkande 5 i denna del och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. e) Ändringar i skatte- och avgiftsregler antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkterna 16 och 18 samt avslår motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del, 2019/20:3060 av och (båda M) yrkandena 5 i denna del och 7 samt 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. f) Övriga lagförslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:1757) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 17. g) Övriga förslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 1. eller 2021 genom försäljning överlåter fastigheten 7 i , 2. från försäljningsintäkterna vid en försäljning av Dykärret Större 7 i får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkterna 19 och 20. h) Ålderspensionssystemets utgifter godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 8 och avslår motion 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkande 6. i) Preliminära utgiftsramar och beräkningar av inkomster i statens budget 2021 och 2022 godkänner preliminära utgiftsramar för utgiftsområdena och preliminära beräkningar av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkterna 5 och 9 samt avslår motionerna 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 7, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 8, 2019/20:3060 av och (båda M) yrkandena 4 och 6 samt 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 6. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 10. Lån för myndigheternas investeringar i anläggnings-tillgångar bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 13. bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 14. bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 finansplanen punkt 15. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet proposition 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor med regeringens förslag om att godkänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt förslag till rambeslut. Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, (januariavtalet). Budgetpropositionen innehåller regeringens förslag till statens budget samt de övriga förslag och bedömningar som följer av riksdagsordningen och budgetlagen (2011:203). Regeringen redovisar också i avsnitt 10 Granskning och ekonomisk styrning sin bedömning av till inom ramen för den europeiska planeringsterminen och av Finanspolitiska rådets rekommendationer och bedömningar. Vidare innehåller avsnittet information om revisionsberättelse för årsredovisningen för staten 2018 och en redovisning av arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Motionärernas alternativa budgetförslag med riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt rambeslut presenteras i partimotionerna 2019/20:3060 av och (båda M), 2019/20:2682 av m.fl. (SD), 2019/20:2915 av m.fl. (V) och 2019/20:3341 av m.fl. (KD). I bilaga 1 återfinns en förteckning över behandlade förslag. I bilaga 2 återges regeringens förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning . I bilaga 3 återges regeringens förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar –2022. I bilaga 4 återges reservanternas förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning . I bilaga 5 återges reservanternas förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar –2022. Regeringens lagförslag återges i bilaga 6. Under beredningen har informerat utskottet (dnr 308-2019/20) om tilläggsinformation till budgetpropositionen. Frågan behandlas i avsnitt 2.11. informerade generaldirektör utskottet om de kvalitetsbrister som identifierats i myndighetens datainsamling avseende arbetsmarknadsundersökningen () och vilka åtgärder som vidtagits för att åtgärda problemen. Första steget i rambeslutsprocessen beslutsordning budget – rambeslutsprocessen – består av två steg som framgår av 11 kap. 18 § riksdagsordningen. I det första steget, som behandlas i detta betänkande, ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av inkomsterna i statens budget. I rambeslutet ingår också att ska godkänna en beräkning av andra betalningar som påverkar statens lånebehov, och fatta beslut med anledning av de budgetpolitiska mål som har beslutat om. Enligt en tilläggsbestämmelse till 11 kap. 18 § fastställs också preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret i rambeslutet. I enlighet med etablerad praxis ingår även ett godkännande av ålderspensionssystemets utgifter. I rambeslutet ingår vidare att ta ställning till olika förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler och att beräkna effekterna av dessa ändringar. Effektberäkningarna ger ett underlag för att bedöma hur stora inkomsterna i statens budget kommer att bli. Mot denna bakgrund är alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av inkomsterna i statens budget sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet, i utskottets förslag till riksdagsbeslut (förslagspunkt 2, avsnitt 2 i betänkandet). De beslutade utgiftsramarna får inte överskridas i den fortsatta beredningen av anslagen, dvs. i det andra steget i rambeslutsprocessen. Ett utskotts förslag till fördelning av anslagen inom ett utgiftsområde kan inte heller beslutas av innan fattat beslut om utgiftsramarna. När utskotten bereder och lägger fram förslag till beslut om anslagen inom respektive utgiftsområde får de inte lägga fram förslag som går utöver den fastställda ramen för utgiftsområdet. Inte heller får förslag som överskrider ramen läggas fram i reservationer. Yttranden från andra utskott Samtliga utskott har fått tillfälle att yttra sig över utgiftsramarna och inkomsterna i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. När det gäller skatteutskottets yttrande över skatteförslagen förlängdes tidsfristen för yttrande till . Samtliga utskott har yttrat sig. Yttrandena återfinns i bilagorna 7–21. 1 Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. står väl rustat i ett läge där världsekonomin mattas av och riskerna i omvärlden ökar. De starka offentliga finanserna tillsammans med ett brett och konstruktivt samarbete i ger handlingskraft både att möta sämre tider och att genomföra reformer för att långsiktigt kunna ta itu med samhällsproblemen. Inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet och väl avvägd i rådande konjunkturläge. Med januariavtalet som grund ska den ekonomiska politiken inriktas på att få fler i arbete, att göra till ett fossilfritt föregångsland, att stärka välfärden, att få hela landet att växa och att öka tryggheten. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). I detta avsnitt behandlas förslag om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Propositionens förslag beskrivs i avsnitt 1.1 och motionärernas förslag i avsnitt 1.2. Regeringens inriktning på den ekonomiska politiken Med januariavtalet som grund avser regeringen att ta sig an samhällsproblem som arbetslöshet, klimatförändringar, växande behov i välfärden, klyftan mellan stad och land, bristande integration, kunskapsresultaten i skolan och brottslighet. Fler ska komma i arbete Arbete är enligt regeringen den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället, men också för att finansiera den gemensamma välfärden. I propositionen framhåller regeringen att sysselsättningsgraden historiskt sett är hög bland både kvinnor och män. Däremot är arbetslösheten fortfarande alltför hög inom vissa grupper, och arbetssökande bedöms alltför ofta sakna den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. För att möta arbetsgivarnas behov av utbildad arbetskraft och underlätta anställning för de som står långt ifrån arbetsmarknaden vill regeringen utveckla såväl utbildnings- som arbetsmarknadspolitiken, bl.a. genom att införa etableringsjobb med lägre lön för nyanlända och långtidsarbetslösa och genom att öka resurserna för arbetsmarknadspolitiska insatser. En aktiv arbetsmarknadspolitik bidrar enligt regeringens bedömning till att hålla sysselsättningen uppe vid en ekonomisk avmattning. Regeringen avser att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten genom att reformera Arbetsförmedlingen och införa ett nytt system med fristående aktörer som matchar arbetssökande med lediga jobb. Politiken ska också inriktas på att förbättra möjligheterna till utbildning senare i livet för att underlätta omställning i arbetslivet och för att nyanlända snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden.