bet · H601NU4 · 2019-02-18 00:00:00 — I sak står vi dock bakom även de övriga förslag som företrädare för lagt fram i motioner som hanteras i detta avsnitt, men har av ovan angivna skäl tvingats avstå från att tillstyrka dem. Uppdrag och mål för vissa statliga företag, punkt 7 (KD) (KD) anför: Jag vill med detta särskilda yttrande förtydliga min ståndpunkt när det gäller det statliga bolaget uppdrag och mål. Inledningsvis vill jag framhålla att bolaget, enligt sitt uppdrag, ska bedriva energiverksamhet affärsmässigt. Vi kristdemokrater har inom ramen för detta uppmanat att se över beslutet och tänka om när det gäller den förtida stängningen av kärnkraftsreaktorerna . Stängningen av reaktorerna är inget politiskt beslut. slöts en bred energiöverenskommelse mellan fem riksdagspartier, och målen för energipolitiken slogs därefter fast när antog propositionen om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22). Det innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar, som kärnkraften kan finnas kvar. ska alltså inte ses som ett stoppdatum för kärnkraften, och kärnkraftverk ska heller inte kunna stängas med politiska beslut. Jag kommer att återkomma och vidareutveckla min syn på kärnkraften när utskottet behandlar energipolitiska frågor i ett särskilt betänkande. Statens ägande av vissa övriga företag, punkt 9 (V) (V) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets ställningstagande om att bör avslå motionsyrkanden som rör statens ägande i en rad olika företag. Jag vill i detta sammanhang dock utveckla och tydliggöra min syn på statens företagsägande i ett par avseenden. För det första vill jag framhålla min principiella uppfattning att staten i högre grad än vad som är fallet bör använda sitt ägande av statliga bolag för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Kravet på lönsamhet i statliga bolag ska inte gå före samhällsnyttan. De statliga bolagen ska användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt och ekologiskt hållbart. De ska också användas för att öka konkurrenskraften och inte minst för att jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Om ska kunna hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela landet måste det finnas likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var man bor. De statliga bolagen ägs av medborgarna gemensamt och har därför enligt min mening ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service, sjukvård och andra samhällsviktiga funktioner. För det andra vill jag särskilt framhålla vikten av att beslut om förändringar av statens ägande och bolagens uppdrag och mål behöver följas upp och utvärderas på ett bättre sätt än vad som är fallet . Det kan exempelvis handla om hur sådana beslut påverkat bolagens verksamhet och i förekommande fall om bolaget har uppfyllt sitt samhällsuppdrag samt vilka konsekvenser det har fått för samhällsnyttan. Här vill jag t.ex. nämna att 2001 fick i uppdrag att sälja mark till enskilda som skulle uppgå till 5–av bolagets totala markareal. Någon riktig uppföljning eller återrapportering till med anledning av uppdraget har dock aldrig gjorts. För att framöver ska kunna fatta underbyggda och välavvägda beslut i denna typ av frågor är det enligt min mening avgörande att tidigare beslut som rör statens företagsägande följs upp, utvärderas och återrapporteras till . Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:140 redogörelse för företag med statligt ägande. 2018/19:29 av m.fl. (M, C, KD, L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna att sälja statliga bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:142 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av uppdraget för statligt ägda och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i ägardirektiv att stoppa den förtida avvecklingen av de berörda kärnkraftsreaktorerna i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:146 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som ägare ska verka för att delas upp i två delar, it-infrastruktur respektive telekomverksamhet, där regeringen ges ett bemyndigande att avyttra ägandet i telekomverksamheten, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:148 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bildande av buffertzoner runt naturreservat och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:151 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt ägande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens mål om av vardera kön i statliga bolagsstyrelser som hållbarhetsmål bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:153 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över statens finansiella mål för som bör sänkas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:157 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och prospektering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:160 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta det statligt ägda företaget i större omfattning bjuda in allmänheten att investera i de företag man avser att investera i och som därmed medför rätt till investeraravdrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:340 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avyttra statens aktier i flygbolaget och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avyttra statens aktier i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat statligt ägande i Sonera och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en successiv försäljning av statens aktier i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:508 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att sälja vissa statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:633 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avyttra det indirekta statliga ägandet i företaget och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:903 av m.fl. (MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för naturresurser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:930 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av Almilånen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:986 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör se över de statligt ägda bolagen och deras vd:ars roll med syftet att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1068 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att använda i omställningen till förnybara energikällor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1104 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1117 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör sälja statens andelar i , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1314 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att styra i en samhällsbärande riktning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1733 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om AB:s kompletterande roll samt att samverkansuppdrag vad gäller andra aktörer bör förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1762 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2020 och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1787 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en bättre geografisk spridning bland ledamöter i statliga bolagsstyrelser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2015 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2017 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2315 av m.fl. (MP): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa miljökraven för och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2317 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 2.0 bör inkludera i sitt uppdrag att värna och hjälpa den internationellt hotade ålen på sin färd mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2331 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att naturvårdsbedömningar bör offentliggöras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att av den produktiva skogsmarken i innehav bör skyddas per skogsregion och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ägardirektiven för de statliga bolagen med samhällsuppdrag bör införa som norm att ha en fungerande internrevision och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2487 av Per Åsling (C): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Inlandsinnovation ett uppdrag att återuppta verksamheten och aktivera satsningen på riskvilligt kapital och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2543 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det regionala ansvaret hos statliga bolag bör tydliggöras och stärkas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M): 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer, och detta tillkännager för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska vara ett föredöme för hållbart företagande och fortsätta det goda hållbarhetsarbetet för de statliga bolagen och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riktlinjen för det statliga ägandet ska vara att i första hand komplettera där marknadsmisslyckanden råder och där särskilda samhällsuppdrag eller gemensamma värden bör värnas och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja de statliga bolag som inte är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten i sin roll som ägare ska vara ett föredöme vad gäller hållbarhetsredovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative), CSR (Corporate Social Responsibility), affärsetik, transparens och ansvarstagande, och detta tillkännager för regeringen. Tabell över företag med statligt ägande Företag med statligt ägande Företag per ansvarigt departement Statens ägarandel (%) Bostadsgaranti (under avveckling) Frågan om hur staten ska finnas och agera som marknadsaktör borde behandlas efter två kritiska premisser. För det första: Är det rimligt att staten i kraft av att vara just en stat blandar sig i väl fungerande marknader genom ett eget ägande av vissa bolag? För det andra: Är det rimligt att gemensamma resurser används spekulativt i stället för att användas som till exempel skyddsvallar mot kommande lågkonjunkturer för hela ekonomin genom att man exempelvis amorterar på statsskulden? För att man ska kunna svara ja på dessa två frågor, eller premisser, krävs det enligt oss moderater tyngre vägande skäl än bara en allmän önskan om att använda gemensamma resurser spekulativt med hopp om att göra vinst. Vad är då tyngre vägande skäl? Det är exempelvis att en del av uppfyllandet av statens samhällskontrakt gentemot medborgarna behöver ske i bolagsform och genom verksamhet som bäst lämpar sig för att drivas just i bolagsform. Det kan handla om uppfyllandet av särskilda samhällsuppdrag. Det kan till exempel handla om innehavet av systemkritisk infrastruktur, som av organisatoriska skäl bedöms bedrivas bäst inom ramen för ett bolag. Det kan också handla om annat ägande som är av mer strategisk vikt. STYLEREF Kantrubrik \* Men i övrigt måste man konstatera att risktagande är själva grundfundamentet när det gäller att bedriva verksamhet på en privat marknad. När staten deltar på en marknad tar staten en risk, och den risken tar staten med gemensamma medel. Låt oss vara ärliga i denna kammare och konstatera att såväl röda som blå regeringar har haft statliga bolag i sin ägo som har gjort dåliga affärer. Det är en del av konsekvenserna av att finnas på en konkurrensutsatt marknad. Utan risktagande finns ingen möjlighet att göra vinst. kritiserade den dåvarande regeringen för ett alltför stort och onyanserat risktagande i regeringens bolagsportfölj. Detta måste enligt oss moderater ställas i kontrast till det faktum att dessa medel - dessa gemensamma resurser - hade kunnat göra nytta någon annanstans, nämligen genom att vi amorterar på vår statsskuld. Den svenska bolagsportföljens värde uppgår till . En del av denna verksamhet bör, som jag nämnde inledningsvis, förbli i statlig ägo och bör fortsätta att skötas av staten. Men en del av verksamheten har inget annat existensberättigande än att staten hoppas på att detta ska vara en kassako för överskådlig framtid, och historien visar oss att så inte alltid är fallet. Därför menar jag, herr talman, att det är en klokare förvaltning av gemensamma resurser att använda dem till att bygga upp gemensamma skyddsvallar för hela ekonomin. Med anledning av det vill jag yrka bifall till den gemensamma borgerliga reservation som finns och till den reservation som har om förvaltningen av statliga bolag. Med , som är ett av staten helägt bolag, ges goda möjligheter för ägaren att uppnå energipolitiska mål. Bolaget spelar en viktig roll för den svenska energiförsörjningen. Vårt mål här är att man ska vidmakthålla sin position för att kunna utveckla landets energisystem, som i möjligaste mån ska präglas av ett oberoende av fossil energi, och att undviker att göra sig långsiktigt beroende av importerad el. Vår uppfattning är, och har varit, att bolaget ska flytta fokus från expansion i utlandet till att i stället värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. Bolaget har historiskt lidit stora ekonomiska förluster i samband med de äventyr man varit ute på utomlands. Stora av- och nedskrivningar har präglat debatten , och det är först som man återigen har redovisat vinst i bolaget. Trots detta investerar man för fullt utomlands, vilket vi fortsatt är kritiska till. Man borde i stället i allt högre grad prioritera hemmamarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* har man också på en extra bolagsstämma beslutat om nya ekonomiska mål för bolaget. Man har sänkt avkastningskraven för bolaget, då stora investeringar i sol och vind är lika lönsamma. som man sänkte avkastningskraven tog man bort ett av målen för kapitalstrukturen i bolaget som reglerar nettoskuldsättningsgraden. Skuldsättningen kan nu sticka iväg. Här finns en uppenbar risk för att man hamnar i en betydligt sämre situation soliditetsmässigt, och det finns all anledning att följa utvecklingen i fråga om hur slopandet av detta mål påverkar bolagets skuldsättning. kommer att stänga två kärnkraftsreaktorer vid . Det ska nämnas att bolagets beslut är ekonomiskt rationella utifrån de mål man har, eftersom det är mer lönsamt att bygga ny elkraftsproduktion som uppbär stöd genom politiskt beslutade subventioner, vilket är det som möjliggör detta, än att satsa på kraftproduktion som inte är subventionerad. Vi menar däremot att beslutet på kort sikt är ett hot mot leveranssäkerheten i kraftsystemet, då reaktorerna står för en betydande del av den svenska kraftförsörjningen. Redan inför denna vinter räknade i sina kraftbalansrapporter med att inte skulle klara sin effektförsörjning på egen hand utan skulle vara beroende av import från andra länder. En förtida avveckling av , vilket detta är fråga om, kommer ytterligare att försvåra effektsituationen framöver. Vi ville därför i utskottet att frågor rörande i detta betänkande skulle avhandlas under en särskild punkt, delvis med tanke på bolagets storlek men även kopplat till den effekt- och kapacitetsbrist som nu rör sig in i. Den förtida avvecklingen av reaktorerna borde lyftas fram mer och synliggöras mer i betänkandet. Detta var dock ensamma om. Samtliga övriga partier röstade ned förslaget om att hantera under en egen punkt och valde i stället att lägga ihop detta med en rad andra frågor av blandad karaktär. De andra frågorna sträcker sig ända till att behandla till exempel ålar i . Det är som om detta skulle vara en fråga av samma vikt, vilket vi inte menar. Vi tycker därför att det finns all anledning att fundera på om staten ska använda sitt eget energibolag till att kortsiktigt försämra den svenska leveranssäkerheten, vilket riskerar att rasera förutsättningarna för den energiintensiva industrin att verka i . Det är något som kan leda till avsevärt mycket större samhällsekonomiska konsekvenser än vad en mer begränsad merkostnad vore för fortsatt drift av reaktorerna. Vi föreslår i betänkandet att staten via sitt ägande i bör se mer till landets energiförsörjning än till de ekonomiska målen i bolaget. Vår ingång är därför att regeringen bör agera genom att ge ett ägardirektiv om att stoppa den förtida avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna vid . Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall till reservation 8 i betänkandet. Vi står givetvis bakom våra övriga reservationer, men för tids vinnande nöjer vi oss med att yrka bifall till denna. 47 bolag, värde , 135 000 jobb - tre siffror som gäller de statliga bolagen. Starten för de flesta har varit affärsverksamhet inom myndighet eller statliga monopol. STYLEREF Kantrubrik \* verkar de flesta av bolagen på affärsmässiga grunder på fullt konkurrensutsatta marknader. Knappt hälften av de statligt ägda bolagen har så kallade särskilt beslutade samhällsuppdrag. Samhällsuppdragen syftar inte till ekonomisk avkastning utan till att nå andra mål som har beslutat om. De statliga bolagen är verksamheter som vuxit fram och utifrån olika behov. Det är verksamheter som ständigt är i utveckling. Affärsmässigheten och de ekonomiska målen kan vara i målkonflikt med de samhällsuppdrag vi ålägger bolagen. Beroende på vilket parti du frågar finns det helt olika uppgifter som vi anser bör åligga vissa statliga bolag. Det finns också en politisk skiljelinje om det ska vara ett samhällsuppdrag knutet till bolaget för att det ska finnas skäl till att staten ska äga bolaget. Det är ett samhällsuppdrag som är aktuellt även , inte bara när det startade. Det är den skiljelinjen som går att utläsa i vår gemensamma reservation 1, som vi har tillsammans med M, KD och L och som jag yrkar bifall till. Både målkonflikten mellan de ekonomiska målen och samhällsuppdraget kräver att det tydligare definieras uppdragsmål för varje enskilt statligt bolag. Regeringens styrning av bolagen måste utvecklas ytterligare mot ökad tydlighet, transparens och professionalisering, inte bara vad gäller de ekonomiska målen utan också uppdragsmålen. har sett att det brister dels i styrningen, dels i uppföljningen och redovisningen av samhällsuppdragen, inte minst när det gäller just målkonflikter och finansiering av samhällsuppdragen. har byggt upp en professionell organisation för den ekonomiska styrningen av bolagen. Däremot behöver uppföljningen av bolagens samhällsuppdrag utvecklas vidare vad gäller analyser av bolagen. Styrningen av bolag med samhällsuppdrag kräver kompetens i förvaltningen när det gäller att förtydliga bolagens uppdrag, hur samhällsuppdragen ska finansieras och hanteringen av eventuella målkonflikter. Arbetet med bolagens uppdragsmål går för långsamt. De positiva effekter som uppnåtts i de bolag där samhällsuppdraget fått uppdragsmål ger anledning att skynda på arbetet med att utveckla det i de övriga bolagen möjligt. anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Vi vill därför framhålla att staten bör minska eller avveckla sitt företagsägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader och mer effektiv samhällsservice. Regeringen bör enligt vår mening därför agera för att avveckla det statliga ägandet i bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller som är viktiga från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Det finns flera exempel som vi lyfter fram i vår reservation: , och . Vi noterar att staten inledde en försäljningsprocess när det gällde innehavet i SAS och har minskat sitt ägande i bolaget. Vi välkomnar det. Ett av statens bolag, , finns på en marknad som har ändrats sedan bolaget startade. i allmänhet och banker i synnerhet är hårt reglerade, en effekt av bland annat finanskrisen . Att staten agerar både bank och regulator av densamma gör att man sitter på dubbla stolar. Ett viktigt skäl till att skapades var att staten skulle pressa ned räntorna. Men är förbi. Det är andra aktörer som har tagit över den rollen. är det nytänkande entreprenörer som driver de stora bankerna framför sig, inklusive . STYLEREF Kantrubrik \* Ytterligare ett skäl till att inte fyller sitt uppdrag är bolagets fokus på storstäderna. Statens ansvar måste alltid vara att se till hela landet, men har gått åt det andra hållet. Man har tydligt deklarerat att man koncentrerar sin verksamhet till storstäderna. Det är inte där bristen på kapital är som störst. Vad ska vi ha en statlig bank till om den inte finns i hela landet och när det dessutom finns massor av affärsbanker som gör samma sak? Inlandsinnovation bildades för att göra riskkapital tillgängligt i norra , och , och Fouriertransform riktades mot tillverkningsindustrin under krisen . Den förra regeringen kritiserade resultaten och valde i stället att införliva dessa två i ett nytt bolag, Saminvest. När man med hög svansföring och högljudd kritik stänger ned verksamheter kräver det resultat när man gör nytt. Frågan är: Når Saminvest ut till de områden som har svårt att få tillgång till riskkapital? Och når man de branscher som bäst behöver det, eller når man dit där den privata kapitalförsörjningen ändå når? På ett område urskiljer sig de statliga bolagen med sina ägare som föregångare till det privata näringslivet. Av de stämmovalda styrelseledamöterna i de statliga bolagen är kvinnor och män. Siffrorna är hämtade från . I de börsnoterade bolagens styrelser är siffrorna kvinnor och män. Andelen kvinnor som är styrelseordförande ökade till 2018, vilket jag tycker är mycket bra.