bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — UKÄ pekade på möjligheten att jämföra utbildningar via myndighetens webbplats i de fall UKÄ gör nationella utbildningsutvärderingar av ämnen eller yrkesexamina. UKÄ pekade även på att det finns jämförande statistik om lärosäten att ta del av. Regeringen avser att återkomma till i frågan enligt sin redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tidigare riksdagsskrivelser till regeringen (skr. 2018/19:75 s. 172). Inledningsvis kan utskottet konstatera att den första granskningsperioden i det nya nationella kvalitetssäkringssystemet har inletts. Utskottet ser positivt på att legitimationsutbildningar prioriteras inom utbildningsutvärderingarna och att samtliga lärarutbildningar därför kommer att granskas . Utskottet noterar att vissa granskningsresultat har publicerats och att berörda lärosäten har på sig att rätta till de brister som identifierats. När det gäller frågan om jämförelser av utbildningars kvalitet noterar utskottet att regeringen avser att återkomma till i frågan . Utskottet kan också påminna om att resultat från UKÄ:s kvalitetsgranskningar publiceras löpande på myndighetens webbplats. När det gäller yrkandena i övrigt finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:379 (SD) yrkande 6, 2018/19:1543 (M) yrkande 5, 2018/19:1648 (SD) yrkande 1, 2018/19:1901 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2827 (M) yrkandena 3 och 5–8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rekrytering till högskolan. Jämför reservation 15 (M) och 16 (C). I kommittémotion 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 10 menar motionärerna att det förslag som regeringen presenterade i en departementspromemoria 2017 om att lärosäten ska främja ett brett deltagande i utbildningen bör avslås med hänvisning till det arbete som lärosätena redan bedriver på området. I motion 2018/19:549 av (M) menar motionären att universitetens fältstationer bör vara öppna och tillgängliga för besök av elever på gymnasieskolornas naturvetarprogram mot bakgrund av vikten av att öka rekryteringen till naturvetenskapliga utbildningar. I motion 2018/19:397 av och (båda SD) yrkande 2 anser motionärerna att information om behovet av en viss kompetens på arbetsmarknaden bör redovisas för kurser och utbildningar för att underlätta studenternas val av utbildning. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 31 menar motionärerna att det bör finnas ett transparent utvärderingssystem där utbildningens kvalitet, koppling till arbetsmarknaden och tidigare studenters åsikter tydliggörs så att blivande studenter kan göra välinformerade studieval. En stärkt information och vägledning inför studieval är viktiga pusselbitar för att bredda rekryteringen till högskolan, anser motionärerna. I motion 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 2 anser motionärerna att universitet och högskolor bör erbjuda jämställda studiemiljöer som profilering och konkurrensfördel. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Av 1 kap. 5 § fjärde stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. Universitets- och högskolerådet (UHR) har enligt sin instruktion i uppgift att stimulera intresset för högskoleutbildning, främja breddad rekrytering till högskolan och informera om högskoleutbildning. Myndigheten har utvecklat en särskild webbplats, studera.nu, för den som är intresserad av högskolestudier. UHR tillhandahåller även information och stöd till studie- och yrkesvägledare i skolan. Kartläggning av breddad rekrytering och brett deltagande Universitets- och högskolerådet (UHR) har på uppdrag av regeringen kartlagt och analyserat lärosätenas arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande i högskolan. Enligt redovisningen är det dubbelt så vanligt att studera vid högskolan om man har högskoleutbildade föräldrar. Bristande studietradition får många att välja bort högskolan, men bl.a. kön, utländsk bakgrund, sexuell läggning, funktionsnedsättningar och skillnader mellan stad och landsbygd kan påverka vilka som studerar. UHR ansåg att arbetet med breddad rekrytering och breddat deltagande kräver ett brett och strategiskt arbetssätt och rekommenderade att regeringen ser till att lärosätena tar fram en strategi för det. UHR rekommenderade även att lärosätena återrapporterar sitt arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande till regeringen. I departementspromemorian deltagande i högskoleutbildning () lämnade regeringen ett förslag om ändring i högskolelagen med innebörden att lärosäten ska främja ett brett deltagande i utbildningen. Förslaget drogs tillbaka av statsrådet bl.a. i avvaktan på Styr- och resursutredningens förslag. Frågan om breddad rekrytering ingick i uppdraget för Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46). I direktivet påpekades att den sociala snedrekryteringen till högskolan kvarstår, trots att det framgår av högskolelagen att lärosätena ska bredda rekryteringen för att ge fler tillgång till högskolan. Vidare angavs i direktivet att alla ska ges möjlighet att gå vidare till högskoleutbildning oavsett bakgrund, och en utvecklad styrning måste underlätta detta. Styr- och resursutredningens bedömning är att lärosätenas arbete med breddad rekrytering kan följas upp via dialogbaserad styrning genom överenskommelser. Utredningen bedömde också att utbildning på alla tre nivåer – grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå – bör ingå i lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Om regeringen avser att gå vidare med planerna att se över högskolelagen i detta avseende bör den enligt utredningen överväga om även ett breddat deltagande i forskarutbildningen ska ingå (SOU 2019:6, s. 257–260). Utredningen har remitterats, och svaren ska komma in . Utskottet vill understryka vikten av information och vägledning inför studieval för att bredda rekryteringen till högskolan. När det gäller yrkanden i olika frågor som rör rekrytering till högskolan kan utskottet konstatera att Styr- och resursutredningen har behandlat frågan om lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Beredningen av Styr- och resursutredningen bör därför avvaktas, menar utskottet. När det gäller yrkandet om avslag på regeringens förslag att lärosätena ska främja ett brett deltagande i utbildningen anser utskottet att det är tillgodosett i och med att förslaget drogs tillbaka , bl.a. i avvaktan på Styr- och resursutredningens förslag. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:397 (SD) yrkande 2, 2018/19:549 (M), 2018/19:1917 (C) yrkande 2, 2018/19:2827 (M) yrkande 10 och 2018/19:2841 (C) yrkande 31. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillträde till högskolan, bl.a. antagning till lärarutbildningen. Jämför reservation 17 (M), 18 (KD) och 19 (L). I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 14 vill motionärerna skärpa antagningskraven för lärarutbildningen och införa särskilda behörigheter för olika lärarutbildningar, både när det gäller kurser och betyg på kurser. En blivande matematiklärare bör exempelvis ha krav på högre betyg inom just matematik än en blivande svensklärare. Antagningen bör också kompletteras med ett lämplighetsprov. I motion 2018/19:1543 av (M) yrkande 1 anser motionären att man bör överväga att införa ett lämplighetstest vid antagningen till lärarutbildningar. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 14 anser motionärerna att det ska krävas högre betyg än betyget E vid antagning till lärarutbildningen. Det ska krävas minst betyget B i vissa ämnen, t.ex. i svenska och engelska för en grundlärare och i undervisningsämnena för en ämneslärare. Vidare ska det införas ett lämplighetsprov vid antagning till lärarutbildningen. I partimotion 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 8 anser motionärerna att det ska införas antagnings- och lämplighetstester vid vissa utbildningar, bl.a. lärarutbildningen. Lämplighet ska kunna vara ett krav för grundläggande behörighet. I kommittémotion 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 2 menar motionärerna att kraven för att antas till en lärarutbildning ska skärpas. Det ska vara möjligt att ställa krav på lägst betyget C i svenska för samtliga studenter och på betyget C i de ämnen som en blivande ämneslärare ska undervisa i. I samma motion yrkande 3 vill motionärerna att det införs ett lämplighetstest eller ett inträdesprov för alla lärarutbildningar och att lämplighet ska vara ett krav för grundläggande behörighet när en del av en utbildning är verksamhetsförlagd. Övriga frågor om tillträde till högskolan I kommittémotion 2018/19:2826 av m.fl. (M) yrkande 4 vill motionärerna utreda behovet av en standardiserad studentexamen, där elevernas slutbetyg är förankrade i resultaten på centrala prov, eller ett inträdesprov till högre utbildning. I motion 2018/19:2581 av (M) anser motionären att man bör överväga att ge Universitets- och högskolerådet i uppdrag att ta fram förslag på anpassningar vid skrivning av högskoleprovet och se till så att elever med funktionsnedsättning har rätt till sådana anpassningar. Exempel på anpassningar är förlängd provtid, provskrivning i en mindre sal och möjlighet att dela upp provdelarna med fler pauser. I motion 2018/19:2906 av och (båda SD) anser motionärerna att ett antal platser på juristprogrammet bör reserveras för personer med erfarenhet av polisyrket. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 53 vill motionärerna att man ska verka för att lärosätena använder sig av möjligheten att lokalt besluta om grunder för urval till en utbildning, t.ex. särskilda prov. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Tillträde till högskoleutbildning på grundnivå Av 1 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildningen ska ges på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (7 §). Utbildning på grundnivå ska enligt lagen väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper (1 kap. 8 §). Av 4 kap. högskolelagen framgår att högskolorna ska ta emot de sökande som uppfyller behörighetskraven för studierna så långt det kan ske med hänsyn till kravet på att anpassa verksamheten så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen (1 §). Den högskola som anordnar en utbildning avgör vilka behörighetsvillkor som ska gälla för att bli antagen till utbildningen om inte annat följer av föreskrifter från regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (2 §). Av 7 kap. högskoleförordningen (1993:100) framgår att det för att bli antagen krävs att sökanden har grundläggande behörighet och dessutom den särskilda behörighet som kan vara föreskriven (2 §). Grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har bl.a. den som avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan (5 §). De krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen (8 §). Av bestämmelsen framgår vilka krav som avses. Om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot, ska urval göras bland de sökande (4 kap. 3 § högskolelagen). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval. Enligt 7 kap. högskoleförordningen är urvalsgrunder betyg, resultat från högskoleprovet och andra urvalsgrunder som högskolan får bestämma (12 och 23 §§). Vid urval till en utbildning ska minst en tredjedel av platserna fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av de urvalsgrunder som högskolan bestämt (13 §). Meritkurser är sådana kurser från gymnasial utbildning som är särskilt meriterande vid urval och som inte utgör krav på grundläggande eller särskild behörighet (18 §). I bilaga 3 till högskoleförordningen redovisas närmare bestämmelser om platsfördelning vid urval på grundval av betyg liksom om hur betyg ska värderas. Nya bestämmelser om tillträde till högskolan överlämnades propositionen Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande (prop. 2017/18:204) till . Regeringen föreslog att tidigare riksdagsbindningar ska hävas när det gäller tillträde, behörighet och urval till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Vidare föreslog regeringen att endast de övergripande ramarna för regleringen om grundläggande och särskild behörighet och urval till sådan utbildning ska godkännas av . beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2017/18:UbU25, rskr. 2017/18:331). beslutade regeringen om ändringar i högskoleförordningen från (SFS 2018:1503). Ändringarna innebär framför allt att en ny bestämmelse har införts som beskriver vad den grundläggande behörigheten består av. Innebörden i bestämmelserna om särskild behörighet och urval har inte ändrats. Grundläggande behörighet har enligt den nya bestämmelsen den som har vissa nödvändiga kompetenser för att kunna ta till sig och slutföra en högskoleutbildning (t.ex. kunskaper inom det svenska och det engelska språket, ett vetenskapligt förhållningssätt och problemlösningsförmåga). Universitets- och högskolerådet (UHR) ska meddela föreskrifter om de nödvändiga kompetenserna. Att man har de nödvändiga kompetenserna ska kunna visas på olika sätt, t.ex. genom en högskoleförberedande gymnasieexamen eller genom ett nationellt behörighetsprov för grundläggande behörighet. UHR har haft i uppdrag att förbereda inför dels utvecklingen av ett sådant prov, dels genomförandet av en försöksverksamhet med ett sådant prov enligt förordningen (2018:1510) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning. Uppdraget redovisades till regeringen () . UHR:s bedömning är att ett första provtillfälle i full skala torde kunna genomföras inför antagning till . Försöksverksamhet med krav på lämplighet vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning Universitets- och högskolerådet (UHR) hade 2014–2018 i uppdrag att samordna en försöksverksamhet med krav på att den som antas till en utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket (förordning 2015:566). UHR tog därför fram föreskrifter om lämplighet som krav vid antagning till lärarutbildning (UHRFS 2015:5). I försöksverksamheten deltog två lärosäten: Stiftelsen () och Linnéuniversitetet. Lärosätena arbetade fram var sin modell för att bedöma lämplighet bland sökande i höstantagningen 2016 till ett antal utvalda lärarprogram. Modellerna utgick från UHR:s föreskrifter om vad som avses med lämplighet för yrket. Båda modellerna användes för att ge behörighet till utbildningarna och vid ett eventuellt urval. Sammanlagt genomgick 475 sökande lämplighetsbedömning. 452 sökande blev behöriga, och 23 sökande underkändes och bedömdes som ännu inte lämpliga. Uppdraget redovisades (rapport 2018:8). UHR konstaterade att utvärderingen begränsades av att tiden för uppföljning hade varit kort. (Studenterna som antogs i försöksverksamheten hade vid uppföljningstillfället gått tre terminer på utbildningen.) UHR kunde inte rekommendera ett generellt införande av lämplighetsbedömning vid antagning till lärarutbildning i de former som hade utvärderats. UHR påpekade också att det skulle medföra stora krav på bedömningsverksamheten om lämplighetsbedömning skulle vara ett krav för behörighet. Då måste alla sökande (ca 46 000) kunna genomföra en lämplighetsbedömning under antagningsprocessen. Det skulle även innebära omfattande kostnader. , som lämnade sitt betänkande (SOU 2017:20) , tog inte ställning till om en lämplighetsbedömning bör införas vid antagning till lärar- och förskollärarutbildningar eller inte. Utredningen ansåg dock att det var viktigt att avvakta UHR:s utvärdering innan något beslut fattas. Om man sedan skulle besluta att införa en lämplighetsbedömning menade utredningen att ett godkänt resultat på en lämplighetsbedömning bör vara ett krav för särskild behörighet och inte ett krav för grundläggande behörighet. Förberedande uppdrag inför utveckling av ett särskilt antagningsprov för ämneslärarutbildningen UHR hade i uppdrag i regleringsbrevet att förbereda utvecklingen av ett särskilt antagningsprov för ämneslärarutbildningen med fokus på de sökandes motivation i syfte att minska avhoppen. Den övergripande slutsatsen var att studenter avbryter påbörjade ämneslärarutbildningar av olika anledningar. UHR kunde därför inte rekommendera att ett särskilt antagningsprov införs utan menade att det krävs en kombination av åtgärder. UHR föreslog bl.a. mer vägledning inför studievalet och ett tydligare fokus på lärarrollen och läraryrket i utbildningen. Utreda en modell med högre krav för särskild behörighet Enligt regleringsbrevet har UHR i uppdrag att kartlägga studenters jämförelsetal och betyg i de kurser som krävs för särskild behörighet på vissa program som leder till yrkesexamen. I analysen av sambanden mellan betyget i de kurser som krävs för särskild behörighet och studenternas prestationer, avhopp och genomströmning ska en jämförelse göras med resultaten i () analyser om betyg, genomströmning och avhopp. Den delen av uppdraget ska genomföras i samarbete med UKÄ. UHR ska vidare utreda och föreslå hur en modell med högre krav för särskild behörighet skulle kunna utformas. Fokus ska i första hand ligga på krav i form av högre betyg än E i kurser som krävs för särskild behörighet. UHR ska dock även utreda alternativa modeller. Utifrån kartläggningen och analysen ska UHR analysera för- och nackdelar med högre krav för särskild behörighet och beskriva konsekvenserna av olika modeller när det gäller söktryck, vilka som antas, olika grupper av presumtiva sökande, gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen, tillträdesbestämmelserna för högskolan och eventuella övriga konsekvenser. UHR ska under arbetet med konsekvensanalysen inhämta kunskap, erfarenheter och synpunkter från . UHR ska lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Främja lärosätenas användning av lokalt beslutade urvalsgrunder UHR har i uppdrag enligt regleringsbrevet att främja universitets och högskolors användning av lokalt beslutade urvalsgrunder samt stödja dessa i arbetet med att utveckla sådana urvalsgrunder. Myndigheten ska bedöma om det finns behov av föreskrifter om lokalt beslutade urvalsgrunder. Myndigheten ska redovisa de insatser som genomförts i årsredovisningen. Av årsredovisningen framgår att UHR har sänt en enkät till samtliga lärosäten i syfte att identifiera goda exempel på lärosätenas användning av sådana urvalsgrunder, deras behov av stöd samt eventuellt behov av föreskrifter. Totalt 25 lärosäten besvarade enkäten, och drygt hälften anger att de använder lokalt beslutade urvalsgrunder till något av lärosätets program på grundnivå (i stor utsträckning konstnärliga utbildningar). UHR kommer att sprida goda exempel . Personer med viss funktionsnedsättning får genomföra högskoleprovet med anpassning. Personer med dokumenterad dyslexi eller svag synskada får skriva högskoleprovet med förlängd provtid. Personer med dokumenterad grav synskada skriver ett speciellt framtaget högskoleprov med förlängd provtid i punktskrift eller i talboksformatet . utredde UHR om personer med dyskalkyli, narkolepsi eller neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska få anpassning i form av förlängd provtid vid högskoleprovet. Den sakpolitiska överenskommelsen och regeringsförklaringen I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår av punkten 56 att antagningskraven till lärarutbildningen ska höjas. Detta ska genomföras . I regeringsförklaringen anförs att antagningskraven till lärarutbildningen ska höjas. I fråga om skärpta krav för antagning till lärarutbildningen vill utskottet framhålla att det framgår av regeringsförklaringen att antagningskraven till lärarutbildningen ska höjas. Utskottet noterar att detta ska genomföras enligt den sakpolitiska överenskommelsen . Utskottet kan vidare konstatera att UHR ska föreslå en modell med högre krav för särskild behörighet till bl.a. lärarutbildningen . När det gäller frågan om att införa en lämplighetsbedömning i samband med antagning till lärar- och förskollärarutbildningarna vill utskottet peka på att UHR inte kan rekommendera att en lämplighetsbedömning införs generellt, bl.a. mot bakgrund av att det skulle medföra omfattande kostnader att låta alla ca 46 000 sökande genomgå en sådan bedömning. Utskottet noterar också att UHR inte heller kan rekommendera att ett särskilt antagningsprov införs för ämneslärarutbildningen. När det gäller yrkandet om att utreda behovet av en studentexamen eller ett särskilt inträdesprov till högre utbildning vill utskottet påminna om att godkände de övergripande ramarna för regleringen av grundläggande och särskild behörighet och urval till högskoleutbildning på grundnivå (prop. 2017/18:204, bet. 2017/18:UbU25, rskr. 2017/18:331). Det innebär att det för grundläggande behörighet fr.o.m. krävs att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig sådan utbildning. Den sökande kan visa det genom t.ex. en högskoleförberedande gymnasieexamen (som ) eller ett nytt nationellt behörighetsprov. Ett sådant prov kommer att kunna införas från , enligt UHR:s bedömning. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av förutsägbarhet och god framförhållning när det gäller bestämmelser om tillträde till högskolan. När det gäller yrkandet om att verka för att lärosätena använder sig av möjligheten att lokalt besluta om grunder för urval till en utbildning kan utskottet konstatera att UHR har i uppdrag att främja universitets och högskolors användning av lokalt beslutade urvalsgrunder samt stödja lärosätena i arbetet med att utveckla sådana urvalsgrunder. När det gäller övriga yrkanden finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:1543 (M) yrkande 1, 2018/19:2029 (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2057 (L) yrkande 8, 2018/19:2581 (M), 2018/19:2826 (M) yrkande 4, 2018/19:2835 (M) yrkande 14, 2018/19:2893 (KD) yrkandena 14 och 53 samt 2018/19:2906 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa studentfrågor. Jämför reservation 20 (V) och 21 (L). I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 16 menar motionärerna att Universitets- och högskolerådet (UHR) bör ges i uppdrag att främja möjligheterna för föräldrar att studera. I samma motion yrkande 17 anser motionärerna att regeringen bör ge alla lärosäten i uppdrag att ha en föräldrapolicy. En föräldrapolicy kan enligt motionärerna innehålla exempelvis principer om studerandes rätt att återgå till studier efter uppehåll för föräldraledighet eller vad som händer om en studerande missar obligatoriska moment på grund av frånvaro för vård av sjukt barn. I partimotion 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 9 anser motionärerna att man bör se över de disciplinära åtgärderna vid tentamensfusk. I motion 2018/19:455 av (MP) vill motionären öka möjligheterna för studenter att delta i demokratiarbetet genom att ge dem samma rättigheter som arbetstagare har att vara lediga för att fullgöra sitt uppdrag som förtroendevald. Bakgrund och gällande rätt Av högskoleförordningen (1993:100) framgår att lärosätena ansvarar för uppgifter av studiesocial karaktär som stöder studenterna i deras studiesituation och för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö (1 kap. 11 §). Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Utöver studiemedel kan studerande som har vårdnad om barn få studiebidrag i form av tilläggsbidrag (3 kap. 13 a § studiestödslagen [1999:1395]). Sådant bidrag får lämnas t.o.m. det kalenderhalvår barnet fyller . Den som studerar på heltid 2019 och har ett barn får ett bidrag på . Bidraget administreras av (). Av förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet framgår att myndigheten ska informera om högskoleutbildning.