bet · H701FiU1 · 2019-11-22 00:00:00 — Bland annat till följd av neddragningar på arbetsmarknadspolitiska program och insatser, etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare samt Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader föreslår motionärerna en lägre ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–5,). Den lägre ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–4,) beror främst på att motionärerna föreslår mindre anslag för klimatinvesteringar, klimatbonus och skydd av värdefull natur. Ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer (+2,) föreslås vara högre för att rymma bl.a. en satsning på sjöfart och investeringar och underhåll när det gäller både väg och järnväg. Den högre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+5,) förklaras av motionärernas förslag till utökade generella statsbidrag till kommunerna. förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i partimotion 2019/20:2915 av m.fl. yrkande 7. Tabell 2.3 visar partiets förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag. Sammantaget föreslår högre utgiftsramar än regeringen. Nedan kommenteras de större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. Den högre ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+3,) är främst en följd av utökade medel till tandvård, folkhälsa och sjukvård. När det gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (+5,) förklaras den högre ramen av förslag om att höja garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen. Den högre ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (+3,) förklaras av förslag om höjd garantipension. Den högre ramen för utgiftsområde 13 Ekonomisk jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (+1,) följer av att motionärerna vill höja kommunersättningarna vid flyktingmottagande. Ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (+5,) föreslås vara högre för att rymma en höjning av dagpenningen i den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen för hela ersättningsperioden och en höjning av grundbeloppet. Den högre ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (+3,) förklaras i första hand av förslag om en särskild personalsatsning riktad mot förskolan. Utökade medel till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder förklarar den högre ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (+3,). Den högre ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (+1,) beror främst på att motionärerna föreslår högre anslag för klimatinvesteringar och skydd av värdefull natur. Ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer (+5,) föreslås vara högre för att rymma bl.a. en satsning på järnväg i hela landet. Den högre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+7,) förklaras av motionärernas förslag till utökade generella statsbidrag till kommunerna för att möta kostnadsökningar som följer av den demografiska utvecklingen. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. yrkande 3 framförs förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden . Tabell 2.3 visar partiets förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag. Sammantaget föreslår högre utgiftsramar än regeringen. Nedan kommenteras de större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. Den högre ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+7,) förklaras främst av utökade medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet. När det gäller utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (+3,) förklaras den högre ramen av motionärernas förslag om pensionsrätt för föräldrar. Ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–3,) följer bl.a. av förslagen om sänkt tak i arbetslöshetsersättningen, slopande av introduktionsjobb samt lägre anslag för aktivitetsstöd och arbetsmarknadspolitiska program. Motionärernas omprioriteringar av systemet för studiestöd, där de säger nej till pensionsrätt för studieår och i stället utökar pensionsrätten för barnrättsår, förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd (–2,). Den lägre ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–1,) beror främst på att motionärerna föreslår lägre anslag för klimatinvesteringar och åtgärder för värdefull natur. Den högre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+1,) förklaras av motionärernas förslag till utökade generella statsbidrag till kommunerna. Tabell 2.3 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 2.3 Övriga utgifter i statens budget 2020 Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statens budget. Bland övriga utgifter i statens budget finns också posten Minskning av anslagsbehållningar. I propositionen föreslår regeringen (punkt 7) att godkänner beräkningen av posten Minskning av anslagsbehållningar till –. Det innebär att statens utgifter sammantaget beräknas bli så mycket lägre än vad regeringen föreslår ska budgeteras på anslag. Regeringen föreslår i propositionen (punkt 11) att godkänner beräkningen av nettoutlåning till . I propositionen (punkt 12) föreslår regeringen att godkänner den kassamässiga korrigeringen till . redovisar i sin budgetmotion (yrkande 3 i denna del) en avvikelse från regeringen när det gäller posten nettoutlåning (se tabell 2.3). avviker med +1,. 2.4 Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2020 I detta avsnitt behandlas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget . Inkomstberäkningen baseras på nu gällande regler samt på föreslagna ändrade regler för skatter och avgifter. Förslagen om ändrade regler för skatter och avgifter behandlas mer detaljerat i avsnitt 2.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler. Regeringen föreslår i propositionen (punkt 4) att godkänner beräkningen av inkomster i statens budget . Inkomsterna i statens budget uppgår sammantaget till ca 2020. I tabell 2.4 redovisas regeringens och motionärernas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget . beräknas statens skatteinkomster (inkomsttyp 1000) till , vilket motsvarar en ökning med ca eller jämfört med . I skatteinkomsterna ingår periodiseringar, dvs. uppbörds- och betalningsförskjutningar, som tenderar att variera mellan år och vara svåra att förutse. är periodiseringarna större än . Ser man i stället till statens samlade skatteintäkter väntas de öka med ca eller 2020. Samtliga skattebaser (arbete, kapital och konsumtion) beräknas bidra till ökningen. Skattekvoten, dvs. de totala skatteintäkterna som andel av BNP, uppgår till 2020, att jämföras 2019. Den lägre skattekvoten 2020 förklaras främst av regeringens föreslagna reformer, framför allt avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt), sänkt skatt för personer samt införandet av ett ingångsavdrag. antas hushållens kapitalskatter minska i förhållande till BNP. Skatten på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100 och 1200) beräknas uppgå till ca 2020, vilket innebär en ökning med ca eller jämfört med . Ökningen av lönesumman blir lägre än 2019, vilket beror på en lägre tillväxttakt i antalet arbetade timmar. Därmed ökar inte intäkterna från skatt på arbete lika starkt som 2019. Skatteintäkterna från arbete påverkas även av regelförändringar som den avskaffade värnskatten och sänkningen av skatten för personer på . Skatten på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) beräknas uppgå till ca 2020, vilket innebär en ökning med ca eller jämfört med . Skatten från hushållens kapitalvinster är relativt oförändrad 2020 medan intäkterna från skatt på företagsvinster däremot ökar. Skatten på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) beräknas uppgå till ca 2020, vilket innebär en ökning med eller jämfört med . Mervärdesskatten väntas öka i lägre takt 2020 än det historiska genomsnittet, vilket till största delen beror på att bostadsinvesteringarna bedöms minska. Punktskatterna bedöms fortsätta att öka starkt främst till följd av förslagen om skatt på avfallsförbränning fr.o.m. och skatt på plastbärkassar fr.o.m. . Skatten på import (inkomsthuvudgrupp 1500) beräknas uppgå till ca 2020, vilket är , eller , högre än 2019. Restförda och övriga skatter (inkomsthuvudgrupp 1600) beräknas uppgå till ca 2020, vilket är ca lägre än 2019. Merparten av intäkterna utgörs av avgifter till public service samt avgiftsuttag till fonder som redovisas som skatteintäkter, främst resolutionsreserven, Kärnavfallsfonden och insättningsgarantifonden. Periodiseringar är förskjutningar i uppbörd av skatt och betalning av skatt till andra sektorer. På grund av dessa periodiseringar kommer skatteinkomsterna att utvecklas annorlunda än statens skatteintäkter. –2022 påverkas de samlade periodiseringarna av kapitalplaceringar på skattekontot. Kapitalplaceringar om totalt väntas i prognosen utbetalas och 2022 när de räntesatser som företagen får är negativa. Posten Övriga inkomster innefattar inkomsttyperna 2000–8000. Bland dessa inkomster ingår inkomsttypen 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet som minskar inkomsterna, främst kompensation för statlig och mervärdesskatt. Detta förklarar varför nettot av posten Övriga inkomster sammantaget är negativt. beräknas posten Övriga inkomster uppgå till ca –, vilket är ett mindre negativt belopp än 2019. Inkomster av statens verksamhet (inkomsttyp 2000) beräknas uppgå till ca 2020, vilket är ca mer än 2019. Inkomsterna består av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. Inkomster av försåld egendom (inkomsttyp 3000) avser förslag om försäljning av olika slags statlig egendom, framför allt aktier i statligt ägda bolag. antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Återbetalning av lån (inkomsttyp 4000) redovisar bl.a. inbetalda studiemedelsavgifter (för lån upptagna ) och övriga lån. beräknas inkomsterna av denna typ uppgå till , vilket är något mindre än föregående år. Kalkylmässiga inkomster (inkomsttyp 5000) avser vissa avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av inkomsterna. beräknas inkomsterna till ca , en ökning med ca jämfört med . Bidrag m.m. från EU (inkomsttyp 6000) består av bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå till ca , vilket är en ökning med ca jämfört med . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet (inkomsttyp 7000) består dels av tillkommande inkomster, dels av avräkningar i anslutning till skattesystemet. Statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt utgör den största delen av avräkningarna. Sammantaget beräknas avräkningarna uppgå till ca –2020, att jämföras med ca –2019. Under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. redovisas och budgeteras inga sådana utgifter på budgetens inkomstsida. I partimotion 2019/20:3060 av och yrkande 5 framförs förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2020. Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 2.4. I förslag är inkomsterna i statens budget sammantaget ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är lägre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av förslagen om förstärkt jobbskatteavdrag, sänkt statlig inkomstskatt och ytterligare sänkt skatt för pensionärer jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av att motionärerna avvisar regeringens förslag om ingångsavdrag och skattereduktion för stödområde A eller B. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är ca högre än i regeringens förslag, vilket förklaras av motionärernas förslag om utökad fastighetsskatt för obebyggd tomtmark och nedtrappning av ränteavdrag för lån utan säkerhet. Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. Motionärerna föreslår relativt omfattande förändringar inom detta område. Bland annat höjs den reducerade momsen från till som den sänkta momsen på mindre reparationer och naturguidning återställs. föreslår motionärerna att skatten sänks på bl.a. bensin och diesel. I partimotion 2019/20:2682 av m.fl. yrkande 3 framförs förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2020. Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 2.4. I förslag är inkomsterna i statens budget sammantaget ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är lägre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av förslag om sänkt skatt för pensionärer. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. Det förklaras bl.a. av motionärernas förslag om att avskaffa den särskilda löneskatten för ett företags två första anställda. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är ca högre än i regeringens förslag, vilket bl.a. beror på nedtrappat ränteavdrag. Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. De högre inkomsterna från moms motverkas i viss utsträckning av sänkningar av ett flertal punktskatter, t.ex. på bensin och diesel samt kemikalier. I partimotion 2019/20:2915 av m.fl. yrkande 5 framförs förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2020. Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 2.4. I förslag är inkomsterna i statens budget sammantaget ca högre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är högre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av att motionärerna föreslår att RUT-avdraget avskaffas och ett halverat tak för skattereduktionen för ROT-tjänster. Skattereduktionen för ROT-tjänster föreslås helt avskaffas 2021. Motionärerna avvisar slopandet av värnskatten. föreslår motionärerna sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras bl.a. av att motionärerna avvisar regeringens förslag om ingångsavdrag. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är ca högre än i regeringens förslag, vilket beror på motionärernas förslag om bl.a. fastighetsskatt, höjd bolagsskatt, skärpta skatteregler för delägare i fåmansbolag och höjd skatt på kapitalvinster. Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras framför allt av förslag i motionen om höjd moms på restaurang- och cateringtjänster. Inkomsterna från restförda och övriga skatter (inkomsthuvudgrupp 1600) är högre än i regeringens förslag, vilket beror på motionärernas förslag till förmögenhetsskatt. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. yrkande 5 framförs förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2020. Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 2.4. I förslag är inkomsterna i statens budget sammantaget ca högre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är lägre än i regeringens förslag. Det förklaras bl.a. av förslagen om en bred skattesänkning för alla hushåll, höjd skiktgräns för statlig skatt, dubbla jobbskatteavdrag för utsatta grupper och extra förhöjt jobbskatteavdrag för personer . De lägre inkomsterna motverkas bl.a. av att motionärerna avvisar regeringens förslag om slopad värnskatt. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av att motionärerna avvisar regeringens förslag om ingångsavdrag och skattereduktion för stödområde A eller B. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är ca högre än i regeringens förslag, vilket bl.a. förklaras av motionärernas förslag om nedtrappat ränteavdrag och höjd skatt på kommersiella lokaler. Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av förslaget om 1 procentenhets höjning av alla momssatser. Tabell 2.4 Regeringens och motionärernas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2020 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Inkomster i statens budget 2.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler I detta avsnitt redovisas regeringens förslag till ändringar (punkt 16 och 18) i skatte- och avgiftsregler tillsammans med motionärernas alternativa förslag i dessa delar. I tabell 2.4 i föregående avsnitt redovisas effekterna på inkomsterna i statens budget av förslagen i propositionen och motionerna. I avsnittet redovisas även regeringens bedömningar av behovet av framtida ändringar i skatte- och avgiftsregler tillsammans med motionärernas alternativa förslag i dessa delar i den utsträckning de ingår i inkomstberäkningen. Regeringen redovisar ett antal förslag till ändringar på skatte- och avgiftsområdet med effekt på och framåt. Ändringarna redovisas i avsnitt 12 i propositionen under rubrikerna Skatt på arbetsinkomster, Skatt på kapitalägande, Skatt på kapitalanvändning, Skatt på konsumtion samt Övriga frågor. Om inget annat redovisas föreslås ändringarna träda i kraft . Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning Avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) Regeringen föreslår att den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) avskaffas. Såväl den tidigare värnskatten som den nuvarande övre skiktgränsen infördes av statsfinansiella skäl . I enlighet med januariavtalet ska den s.k. värnskatten avskaffas genom en korrigering av skiktgränserna. Korrigeringen bör enligt regeringen göras i linje med grundtankarna bakom skattereform, nämligen att det endast ska finnas ett skikt för statlig inkomstskatt. En lämplig nivå bedömdes vid reformen vara , vilket nu motsvaras av den nedre skiktgränsen. Genom att avskaffa den övre skiktgränsen som den nedre skiktgränsen behålls uppfylls skattereforms mål om endast ett skikt för statlig inkomstskatt med en skattesats på . Ytterligare skattesänkningar för personer Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta sker genom att grundavdragsbeloppet föreslås höjas för alla med en fastställd förvärvsinkomst mellan ca 210 000 och . har skatten stegvis sänkts för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Syftet har varit att successivt ta bort skillnaden i beskattning mellan pension och löneinkomst. I det förslag som läggs fram är utgångspunkten att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension ska minskas. För årsinkomster under 2,72 prisbasbelopp (ca ) är det nuvarande förhöjda grundavdraget mer generöst än jobbskatteavdraget för personer . Detsamma gäller för årsinkomster som överstiger ca 29,7 prisbasbelopp (). För inkomster mellan 2,72 och 4,45 prisbasbelopp (128 700–) är det förhöjda grundavdraget och jobbskatteavdraget ungefär lika stora, och för inkomster mellan 4,45 och 29,75 prisbasbelopp är jobbskatteavdraget mer generöst än det förhöjda grundavdraget. Det förhöjda grundavdraget förstärks därför för årsinkomster mellan ca 4,45 och 29,65 prisbasbelopp (ca 210 500–). Utformningen är bestämd utifrån jobbskatteavdragets utformning. Då avdrag och skattereduktioner har delvis olika effekter går det inte att direkt efterlikna det som tidigare kallades det särskilda beloppet i jobbskatteavdraget. Utformningen av det förhöjda grundavdraget har i stället bestämts med utgångspunkt i att effekten på den slutliga skatten ska bli så lik som möjligt i de inkomstintervall som berörs av den föreslagna förstärkningen. Krav på elektronisk betalning för rätt till RUT- och ROT-avdrag Det införs som krav för att man ska få rätt till RUT- och ROT-avdrag genom skattereduktion att det utförda hushållsarbetet har betalats elektroniskt. För rätt till skattereduktion när arbetet har utförts av en näringsidkare som är godkänd för F-skatt eller, om arbetet utförts utomlands, genomgår motsvarande kontroll i utlandet krävs att det utförda hushållsarbetet har betalats elektroniskt. Betalningen ska anses ha gjorts elektroniskt endast om den har förmedlats av en betaltjänstleverantör enligt lagen om betaltjänster och innehåller uppgifter om avsändare, mottagare, belopp och tidpunkt. Riksbankslagens bestämmelser om lagliga betalningsmedel är enligt regeringens bedömning inte något hinder för ett krav på elektronisk betalning. Krav på elektronisk betalning vid RUT- och ROT-arbeten kan inte anses medföra sådana nackdelar att det bör införas några undantag från att betalningen ska göras elektroniskt. Det bör heller inte göras undantag för utländska betalningar eller för mindre belopp. Allmänt avdrag för utländska socialförsäkringar och skattereduktion för allmän pensionsavgift Kravet på att en person ska omfattas av en annan medlemsstats lagstiftning om social trygghet för att få göra avdrag för obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter som betalats i överensstämmelse med förordning 883/2004 tas bort. I förslaget förtydligas att också avgifter som betalats i överensstämmelse med förordning 1408/71 ska dras av. Skattereduktion för allmän pensionsavgift vid inkomst av annat förvärvsarbete ska endast göras för betald allmän pensionsavgift. Skattereduktion för boende i kommuner som i sin helhet ingår i stödområde A eller B Som en del av en grön skatteväxling bör en skattereduktion införas för fysiska personer som bor i vissa glest befolkade områden. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Sänkt skatt på jobb och företagande som en del av en grön skatteväxling Ytterligare skattesänkningar på jobb och företagande bör genomföras som en del av en grön skatteväxling. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Ekonomiskt arbetsgivarbegrepp vid beskattning av personer som bor utomlands och tillfälligt arbetar i Ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp bör införas vid beskattning av personer som bor utomlands och tillfälligt arbetar i .