bet · H601KrU12 · 2019-05-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. kultursamverkansmodellen, digital utveckling inom kulturområdet, internationellt samarbete och kultur på recept, främst med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, C, L). Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Former för styrning och finansiering Kultur i hela landet Kulturens roll i bildningen De nationella minoriteternas kultur 1.Former för styrning och finansiering, punkt 1 (M, L) 2.Regional kulturverksamhet, punkt 2 (M, C, L) 3.Digital utveckling, punkt 3 (C) 4.Internationellt samarbete, punkt 4 (C, L) 5.Kultur i hela landet, punkt 5 (C) 6.Nordens hus, punkt 6 (SD) 7.Kultur på recept, punkt 7 (SD) 8.Kulturkanon, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Former för styrning och finansiering 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 4 samt 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (M, L) 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2196 av (S), 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M, C, L) 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Reservation 3 (C) 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 4 (C, L) Kultur i hela landet 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 2 i denna del och 6. Reservation 5 (C) 2018/19:653 av m.fl. (SD). Reservation 6 (SD) 2018/19:1285 av m.fl. (SD). Reservation 7 (SD) 2018/19:1647 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 8 (SD) 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 14. Kulturens roll i bildningen 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkandena 9, 15 och 21. De nationella minoriteternas kultur 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 20. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 23 yrkanden från allmänna motionstiden /19 som gäller bl.a. kultursamverkansmodellen, digital utveckling inom kulturområdet, internationellt samarbete och kultur på recept. Motionsförslagen finns i bilagan. presenterade myndighetens verksamhet för utskottet. presenterade Statskontoret rapporten och utvärderingssystemet av kultursamverkans-modellen – en översyn (2018:15). föredrog Myndigheten för kulturanalys sin rapport lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen (2019:1). redovisade sin granskningsrapport att styra – regeringens styrning av kulturområdets institutioner (RiR 2019:10). beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Former för styrning och finansiering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om politisk styrning inom kulturområdet och breddad finansiering av området med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M, L). m.fl. (M) anför i motion 2018/19:2862 yrkande 1 att den politiska styrningen av konsten och kulturens innehåll bör minska. Motionärerna menar bl.a. att det behövs en översyn av regleringsbrev och statliga uppdrag. I samma motion yrkande 3 anför motionärerna att en mångfald av finansiärer inom kulturområdet bör värnas och möjliggöras. m.fl. (L) efterlyser i motion 2018/19:2037 yrkande 2 en bred utredning om hur kulturens finansiering kan breddas. I samma motion yrkande 4 anför motionärerna att kulturen ska vara kvalitetsdriven och att statliga bidrag ska vara utformade på ett sätt som bidrar till långsiktig kvalitetsutveckling. Utskottet har tagit del av granskning av regeringens styrning av kulturområdets institutioner –2018 (RiR 2019:10). Enligt utmärker sig kulturområdet i vissa förvaltningspolitiska och styrningsmässiga avseenden jämfört med andra politikområden med sina många små myndigheter och en mångfald av verksamhetsformer såsom ekonomiska och ideella föreningar, stiftelser och statligt ägda bolag. Totalt listar granskningen 52 institutioner som fick statliga medel . Likaså beskriver kulturområdet som ett politikområde som karakteriseras av en stark autonominorm, dvs. att svensk kulturpolitik handlar om att skapa så goda förutsättningar för konstnärligt skapande som möjligt, medan frågor som handlar om konstens innehåll och kvalitet överlämnas till professionen. tar i sammanhanget upp att principen om armlängds avstånd är utgångspunkten i den svenska förvaltningsmodellen, som gör en tydlig åtskillnad mellan politik och förvaltning. Modellen bygger i mycket stor utsträckning på tillitsfulla relationer mellan politik och förvaltning, men det finns alltid en möjlighet för regeringen att vid behov styra både nära och intensivt. menar att ett sådant scenario skulle kunna skapa utmaningar i relation till kulturområdets autonominorm. slutsats är att regeringens styrning har blivit tydligare och präglas av långsiktighet men att regeringens styrning inte är tillräckligt anpassad till framför allt de statliga bolagens och stiftelsernas olika verksamhetsformer där lagstiftning respektive stadgar väger tyngre än regeringens riktlinjebeslut för statens bidrag. Detta kan bidra till målkonflikter. Även Myndigheten för kulturanalys har studerat styrningsfrågor. I sin rapport 2019 – En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen (2019:1) bedömer myndigheten att den politiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten behöver utredas utifrån om och i så fall hur förutsättningarna för bidragssökande har förändrats , med särskilt fokus på hur tvärsektoriella perspektiv påverkat bidragsgivningen och den konstnärliga friheten. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen tillbaka tittar på möjligheterna till s.k. tillitsbaserad styrning inom staten. Tillitsbaserad styrning utgår från att regeringen ger utföraren tydliga uppgifter och handlingsutrymme för hur uppdraget genomförs. Uppdragsbeskrivningen ska kombineras med att regeringen följer upp och kontrollerar på ett sådant sätt att man får tillräckligt underlag för den fortsatta styrningen och att uppföljningen uppfattas som meningsfull och legitim av utföraren. Det är mycket positivt att villkoren för kulturområdet genomlyses ur många perspektiv, inte minst för att säkerställa en legitimitet för den statliga kulturpolitiken. Arbetet är viktigt för att öka medvetenheten kring frågor om former för styrning och finansieringsformer. I sammanhanget vill utskottet också lyfta fram pågående granskning av fri-entré-reformens eventuella konsekvenser för museernas förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Utskottet kommer noga att följa dessa frågor och ser med stort intresse fram emot att ta del av regeringens behandling av granskningar. Utskottet finner inga skäl att föregå det arbetet och avstyrker därmed motionerna 2018/19:2037 (L) yrkandena 2 och 4 samt 2018/19:2862 (M) yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kultursamverkansmodellen med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 2 (M, C, L). (S) anför i motion 2018/19:2196 att statens bidrag till den regionala samverkansmodellen bör ses över och utvecklas för att nå ökad kulturell jämlikhet och likvärdighet. I motion 2018/19:2862 anför m.fl. (M) yrkande 2 att kultursamverkansmodellen bör utvecklas och reformeras. Motionärerna menar att bl.a. rollerna inom modellen behöver tydliggöras. Per Lodenius m.fl. (C) anför i motion 2018/19:2446 yrkande 2 i denna del att kultursamverkansmodellen bör utvecklas och att regionerna bör ta fram en nationell kulturplan i samverkan med den nationella nivån. I motion 2018/19:2037 anför m.fl. (L) yrkande 12 att det nationella stödet bör fördelas med större förtroende för de lokala och regionala kompetenserna. m.fl. (MP) lyfter i motion 2018/19:2295 yrkande 8 fram behovet att jämna ut den geografiska kulturklyftan. Motionärerna menar att det är viktigt att modellen fortsätter att utvecklas för att öka det regionala och lokala inflytandet. presenterade 2017 promemorian Kultursamverkan för ett som håller ihop – Framtida inriktning och utvecklingsmöjligheter för kultursamverkansmodellen (Ds 2017:8). Som en följd av förslaget utökades anslagets ändamålsbeskrivning till att omfatta museernas kulturmiljöarbete och professionell bild- och formverksamhet. togs ändamålet konst- och kulturfrämjande verksamhet bort som eget verksamhetsområde för att i stället integreras i modellens övriga verksamhetsområden. Regeringen presenterade följande insatser för att utveckla modellen: – bör aktivt verka för att inom befintliga ramar minska skillnader när det gäller tillgång till i kultur i hela landet. – Filmområdets roll och utveckling inom ramen för kultursamverkansmodellen bör utvärderas. – Utvecklingsbidrag bör även i fortsättningen fördelas av för att främja strategiska utvecklingsinsatser av nationellt intresse och användas som styrmedel av regeringen för att peka ut särskilt prioriterade områden. – Dialogen med det civila samhället bör utvecklas inom kultursamverkansmodellen. – Dialogen mellan den nationella politiska nivån och den regionala politiska nivån bör formaliseras för att främja en ökad samverkan och möjliggöra en utvecklad dialog om gemensamma politiska prioriteringar. Medel till kultursamverkansmodellen fördelas inom anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. Utskottet noterar att årets anslag uppgår till ca och att regeringen i vårändringsbudgeten föreslår en minskning av anslaget med för att justera för den förstärkning om som avsåg en tidsbegränsad satsning –2018 på den nationella biblioteksstrategin (prop. 2018/19:99). gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av hur kultursamverkansmodellen följs upp och utvärderas på regional och nationell nivå. I uppdraget ingick också att i dialog med () lämna förslag på hur man kan uppnå en mer ändamålsenlig och effektiv uppföljning som beaktar de regionala kulturplanernas prioriteringar och de nationella kulturpolitiska målen. Uppdraget presenterades för utskottet . Utskottet noterar att Statskontoret gör bedömningen att det finns utrymme för förenklingar och förbättringar för att göra uppföljnings- och utvärderingssystemet mer effektivt och ge bättre underlag för omprövningar av verksamheter (2018:15). En alltför omfattande och detaljerad nationell uppföljning kan enligt Statskontoret motverka regionala prioriteringar och variationer på ett sådant sätt att det inte ligger i linje med intentionerna för kultursamverkansmodellen. Statskontoret befarar därför att både modellen och det nationella uppföljningssystemet kommer att få problem med legitimiteten om inga större omprövningar eller omfördelningar genomförs. Utskottet noterar vidare att Myndigheten för kulturanalys i sin rapport 2019 – En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen (2019:1) lyfter fram att de ekonomiska förutsättningarna för de regionala kulturinstitutionerna har urholkats. En slutsats är att kultursamverkans-modellen har inneburit förvaltning av tidigare statlig finansiering snarare än friutrymme och utveckling. Myndigheten rekommenderar regeringen att anpassa uppdragen till regionala och nationella institutioner efter det aktuella budgetutrymmet och att undersöka på vilka sätt det är möjligt att genom mer generella bidrag skapa större ekonomiskt friutrymme i regioner och kommuner. Utskottet menar att kultursamverkansmodellen är en central kulturpolitisk reform som behöver ha rätt förutsättningar för att kunna verka i sin fulla potential. Modellen har varit verksam för att det ska vara möjligt att dra lärdomar om utfallen. Utskottet vill dock inte föregripa resultatet av det arbete som pågår för att utveckla kultursamverkansmodellen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:2037 (L) yrkande 12, 2018/19:2196 (S), 2018/19:2295 (MP) yrkande 8, 2018/19:2446 (C) yrkande 2 i denna del och 2018/19:2862 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitala uttryck och digitalisering av den offentligt finansierade kulturen med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 3 (C). Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i motion 2018/19:2446 yrkande 1 vikten av att främja ett brett kulturliv där nya digitala uttryck och mångkultur frodas sida vid sida med traditionella kulturformer och där kreativa näringar blomstrar. I samma motion yrkande 3 anför motionärerna att det krävs goda förutsättningar för att sprida och ta del av kultur som skapats i andra länder för att nå ett kulturliv i världsklass. Ett sätt att lyckas med att främja digitala företag är enligt motionärerna en gemensam digital marknad i EU. I motion 2018/19:2295 vill m.fl. (MP) yrkande 22 digitalisera den offentligt finansierade kulturen samt utveckla tjänster och kanaler för digital distribution av kultur i hela landet. Utskottet noterar att målet för den nationella digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Inom ramen för arbetet har fått i uppdrag av regeringen att, i samarbete med Lantmäteriet, främja arbetet med att tillgängliggöra information och öppna data från statliga myndigheter under regeringen. har också fått en förstärkning med för att ta bort avgifterna för tillgång till digital arkivinformation (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Utskottet noterar vidare att , i samband med att myndigheten fick regeringens uppdrag att främja utveckling och samarbete på museiområdet, inrättade enheten för digital förmedling där man bl.a. driver en s.k. kulturarvsinkubator som ett treårigt projekt 2018–2021. Det övergripande målet är att främja innovation och teknisk utveckling samt ökat entreprenörskap och småföretagande inom kulturarvsområdet inriktat på digitala tjänster och produkter för museimarknaden. Plattformen är ett samarbete mellan , och Kultur IT för att digitalt samla in och tillgängliggöra berättelser. Kultur IT är ett icke-kommersiellt företag som ägs av fem norska museer och Stiftelsen . It-företaget arbetar med bl.a. gemensamma tekniska lösningar inom museivärlden. aviserar en utställning om förändringen i innebörden av temat konst och teknologi i när det är svårt att föreställa sig en värld utan teknologi (). Utvecklingen visar sig även inom humaniora och samhällsvetenskaperna där datadriven forskning erbjuder forskaren möjlighet att söka i och analysera stora datamängder. Tekniken underlättar för forskarna att använda nya typer av data och metoder samt utmana vetenskapliga paradigm. Vid universitets humanistiska fakultet finns ett s.k. Humlab som bedriver forskning och undervisning inom digital humaniora, dvs. en kombination av traditionell humaniora, kultur och informationsteknik. Vid finns som bl.a. bedriver forskning inom digital kunskapsteori och digital textanalys. finansierar forskning som utvecklar eller tillämpar nyskapande metoder inom humaniora och samhällsvetenskap. ett laboratorium för datadriven forskning inom humaniora och samhällsvetenskap för att främja den svenska forskningens kvalitet genom att tillhandahålla en effektiv forskningsinfrastruktur med digitalt material. Kommissionens förslag till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden, COM(2016) 593, syftar till att skapa rättslig förutsebarhet vid digital och gränsöverskridande användning av verk och andra alster samt förbättra tillgången till sådant innehåll. Före detta artikel 11, nuvarande artikel 15, innebär i korthet att när användare länkar till nyhetsartiklar ska webbplattformar köpa licenser av mediehusen eftersom de återger innehåll ur artiklarna. Före detta artikel 13, nuvarande artikel 17, innebär att webbplattformar ska känna igen upphovsrättsskyddat material och ersätta skaparna av verk såsom musik, film och nyhetsartiklar. För att göra det krävs automatiska system som känner av vad användare lägger ut och åtgärder för att underlätta licensiering av innehåll. röstade ja till det förslag som parlamentet och rådet utarbetat utifrån kommissionens förslag. Frågan slutbehandlades vid rådet (jordbruk och fiske) som också antog förslaget. arrangerade kommissionen Digitala dagen för att manifestera den digitala teknikens betydelse. Inom kulturområdet behandlades bl.a. frågan om gemensamma standarder inom EU. Utskottet noterar att den digitala tekniken fortsätter att utvecklas och ger nya tjänster, perspektiv och upplevelser. Inom kulturområdet har fokus så här långt kanske främst varit på digitisering av kulturarvet, dvs. överföring av information från analogt till digitalt format. Ovanstående exempel visar att medvetenheten kring digitalisering, dvs. hur den digitala tekniken påverkar samhällsutvecklingen, börjar växa sig stark även inom kulturområdet. Utskottet ser sammanfattningsvis positivt på utvecklingen och finner inga skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:2295 (MP) yrkande 22 och 2018/19:2446 (C) yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ökat kulturutbyte med omvärlden med hänvisning till befintliga insatser. Jämför reservation 4 (C, L). I motion 2018/19:2446 anför Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4 att det kulturella utbytet med övriga världen bör öka, för att sprida och utveckla det svenska kulturlivet. m.fl. (L) anför i motion 2018/19:2037 yrkande 3 att engagemanget i det internationella kultursamarbetet bör öka. ska enligt motionärerna vara öppet, välkomnande och intresserat av omvärlden. Utskottet menar att internationellt samarbete bidrar till ökad kvalitet och relevans. Därför är det viktigt att internationellt samarbete integreras i de verksamheter som beviljas statligt stöd. Samtliga myndigheter på kulturområdet har också enligt sina instruktioner till uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Som exempel kan nämnas att och arbetar i internationella sammanhang för att främja kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering och verkar för synergier mellan kulturpolitiska och biståndspolitiska insatser. internationella program för bild- och formkonstnärer, , syftar till att öka och fördjupa kontakterna mellan svenska konstnärer och internationella institutioner, med bl.a. ateljévistelser. Programmet har precis utökat sina samarbetsländer till att omfatta och . ger tillsammans med stöd till professionella aktörer, t.ex. förlag, curatorer, gallerier, agenter och producenter som verkar för att främja export av svensk litteratur och dramatik, scenkonst samt bild- och formkonst. Aktiviteterna ska främja internationaliseringen av svensk konst och kultur vid sådana branschspecifika mötesplatser som gynnar svensk kulturexport. Därutöver har ett antal kulturmyndigheter i uppdrag att redovisa vilka insatser som görs inom kulturområdet för att bidra till global hållbarhet inom ramen för politiken för global utveckling (PGU). Utskottet noterar att regeringen instiftade ett exportpris för kulturella och kreativa näringar för att uppmärksamma områdets hela bredd. Regeringen delar även ut ett årligt musikexportpris till musikskapare som bidragit till exportframgångar och bilden av i utlandet. Även kulturråd vid ambassader i , , , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i bidrar till att främja internationella kulturutbyte genom att bl.a. förmedla kontakter och rapportera om aktuella kulturpolitiska frågor. Utskottet finner inte skäl att förorda tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:2037 (L) yrkande 3 och 2018/19:2446 (C) yrkande 4. Kultur i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationalscener och nationellt kulturhuvudstadsår. Jämför reservation 5 (C). Per Lodenius m.fl. (C) anför i motion 2018/19:2446 yrkande 6 att möjligheterna för de nationella kulturinstitutionerna att sprida sin verksamhet i hela landet bör ses över. Ett sätt att göra det är enligt motionärerna att ge regionala scener, t.ex. , status som nationalscener. Motionärerna vill i samma motion yrkande 2 i denna del att ett nationellt kulturhuvudstadsår inrättas där en svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Utskottet bedömer att satsningarna på digitalisering av biografer för att öka tillgången till kultur genom filmmediet har gett goda möjligheter att visa nationella och internationella opera-, teater- och scenkonstföreställningar i hela landet (prop. 2010/11:9 utg.omr. 17, bet. 2011/12:KrU1 respektive prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1). Operan direktsänder t.ex. föreställningar i samarbete med Folkets Hus och Parkers biografer. Därtill ska och enligt sina sändningstillstånd för perioden –2019 göra föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom samarbeten med kulturinstitutioner samt fria kulturproducenter på skilda kulturområden i hela . Utbudet har också utökats med de visningsmöjligheter som erbjuds via tjänsten SVT Play. ska enligt regeringens riktlinjebeslut arrangera föreställningar och verka för ett starkt arrangörsled inom scenkonsten i hela landet. ska vidare producera och turnera med scenkonst av hög kvalitet och bidra till utveckling och spridning av dansen som konstform i hela landet genom samarbete med nationella, regionala och lokala aktörer. turnerade i samarbete med i med en fullskalig föreställning, , där orkester och sångare befann sig på olika platser och man med hjälp av en s.k. dubbelriktad fibersändning kunde ge publiken upplevelsen av en liveföreställning med hela ensemblen på samma scen. Vad gäller yrkandet att göra regionala scener till nationalscener vill utskottet referera till att regeringen i sina riktlinjebeslut till och definierar nationalscen som en ledande institution inom sitt område och som står på högsta nivå när det gäller utveckling, förnyelse och konstnärlig kvalitet samt hantverksskicklighet i ateljéer och verkstäder. Operan och ska också följa upp, redovisa och kommentera det regionala utfallet av sina verksamheter. Utskottet menar vidare att långsiktiga satsningar ger bättre förutsättningar att uppmärksamma och utveckla kulturlivet i mindre städer än ett kulturhuvudstadsår. Kultursamverkansmodellen syftar också till att främja en mer stabil utveckling och synliggörande av det regionala och lokala kulturlivet. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:2446 (C) yrkande 2 i denna del och yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta ett hus i med hänvisning till en redan etablerad informations-verksamhet. Jämför reservation 6 (SD). m.fl. (SD) yrkar i motion 2018/19:653 att regeringen utreder möjligheterna att inrätta ett hus i . Motionärerna förespråkar ett mer omfattande och allsidigt nordiskt hus än de befintliga nordiska informationskontoren. Utskottet noterar att har valt att främst etablera sin informationsverksamhet i medlemsländernas huvudstäder och att rådet därutöver finansierar regional verksamhet i form av Nordiska informationskontor i , , och samt i /Sydslesvig. Dessa kontor drivs av .