bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — Synsättet om maktobalans grundade sig enligt utredningen på att kommunerna har planmonopol och därför ensidigt kan bestämma om privat mark ska planläggas eller inte samt att kommunerna kan villkora ett exploateringsavtal med att planen antas. Om exploatören inte accepterade villkoren i avtalet skulle kommunen kunna låta bli att anta detaljplanen. Detta synsätt bör enligt utredningen ses i ljuset av att maktförhållandena kan skilja sig åt beroende på flera olika faktorer som t.ex. geografiska förhållanden och intresset av bebyggelse. Utredningen föreslår som nämnts ett återinförande av exploatörsbestämmelserna genom att kommunerna efter beslut av ska ha en möjlighet att lösa in mark utan ersättning för allmänna platser och mark avsedd för byggnadsverk för vård, utbildning eller omsorg. En förutsättning bör enligt utredningen vara att marken behövs för en ändamålsenlig användning av området och att det kan anses skäligt med hänsyn till den nytta som ägaren kan väntas få av planens genomförande och med hänsyn till omständigheterna i övrigt. Utredningen anför som skäl för förslaget bl.a. att det inte är rimligt att kommuner kan tvingas betala i ersättning för mark avsedd för allmän plats eller allmänna byggnader som skola när de uppstår som en följd av bebyggelsen. Tillgången till dessa allmänna platser och skolor m.m. ökar enligt utredningens bedömning stadsdelens attraktionskraft. Utredningen föreslår också att de nuvarande bestämmelserna om genomförandetid för detaljplaner ska ändras till 3–. Utredningen anför att en sådan ändring skulle möjliggöra för kommunerna att bestämma kortare genomförandetid när det finns skäl för det, vilket det t.ex. kan finnas för ett område med enklare förutsättningar. Dessutom föreslår utredningen bl.a. en uttrycklig reglering om att det är tillåtet att ha överenskommelser om tidsplan för byggnadsverk i ett exploateringsavtal. Utredningen anför att förtydligandet skulle innebära en kodifiering i lag av vad som redan gäller. Betänkandet har remitterats och beredning pågår inom . vägledning för akustisk design arbetar med vägledningar för bl.a. akustisk design som hjälpmedel för att begränsa oönskade ljud och förstärka positiva ljud. Enligt finns det åtgärder som kan vidtas både vid planering av ny bebyggelse och vid förbättring av befintliga miljöer. nämner att akustisk design t.ex. kan vara att planera in olika slags ”gröna” åtgärder som bygger på ekosystemtjänster, och att använda absorberande material eller ljudinstallationer för att förbättra ljudmiljön så att den blir en tillgång och inte ett hinder i planeringen. Andra exempel som nämns är att i planeringen för bebyggelse beakta takens form och egenskaper eftersom dessa kan minska eller dämpa ljudets utbredning. Även markens egenskaper kan dämpa trafikbuller. Som exempel på åtgärder som kan tas med i planeringen för att dämpa oönskade ljud eller ljudnivåer nämns växtbeklädda väggar, skärmar med plantor, sedumtak och gräsbevuxna spår. anges att det kommer att genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. aviseras att det bl.a. kommer att införas enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område samt nya regler om utökade möjligheter för privat initiativrätt med bibehållet kommunalt ansvar för översiktsplanering, planbeslut och bostadsförsörjning. Motionsyrkanden om privat initiativrätt till detaljplaner, begränsning av detaljplanekravet och gatukostnader har behandlats av utskottet . föreslog utskottet att skulle avslå sådana motionsförslag bl.a. med hänvisning till pågående arbete och gällande rätt (bet. 2016/17:CU15). följde utskottets förslag. Liknande motionsyrkanden behandlades i förenklad form av utskottet senast . Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till sitt tidigare ställningstagande. följde utskottets förslag (bet. 2017/18:CU16). Som utskottet framhållit tidigare i betänkandet är det viktigt att planprocessen och de bestämmelser som styr planering och planeringsunderlagen inte i onödan försvårar för att bygga bostäder. När det gäller frågan om privat initiativrätt till detaljplan finns det nu förslag från i slutbetänkandet Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9) som bereds inom . Vidare anges i januariavtalet att det ska föreslås nya regler om utökade möjligheter för privat initiativrätt med bibehållet kommunalt ansvar för översiktsplanering, planbeslut och bostadsförsörjning. Utskottet förutsätter därmed att regeringen aktivt arbetar med frågan och återkommer med förslag till i enlighet med tidigare tillkännagivande. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2428 (C) yrkande 7, 2018/19:2590 (L) yrkande 36, 2018/19:2831 (M) yrkande 3 och 2018/19:2914 (KD) yrkande 65 avslås. När det gäller motionsförslagen om begränsning av detaljplanekravet konstaterar utskottet att det genom lagstiftningsärendet Ett tydligare och enklare detaljplanekrav genomfördes vissa förtydliganden av kravet på detaljplan som begränsar detaljplanekravet. Ändringarna som infördes i PBL innebär att det blir enklare för kommunerna att bedöma när en detaljplan krävs och när en detaljplan inte krävs. Vidare pågår beredning inom av de förslag som har lämnat i delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46) om de regler som rör översiktsplanering och som enligt utredningen kan bidra till ett bättre stöd i detaljplaneringen. Regeringen har aviserat en kommande proposition om översiktsplanering . Dessutom ska det enligt januariavtalet genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. Mot denna bakgrund bör även motionerna 2018/19:453 (SD) yrkande 2, 2018/19:1527 (M) yrkande 1, 2018/19:2428 (C) yrkande 9, 2018/19:2521 (M), 2018/19:2573 (M) yrkande 10, 2018/19:2574 (M) yrkande 10, 2018/19:2584 (M), 2018/19:2590 (L) yrkande 44 och 2018/19:2831 (M) yrkande 2 avstyrkas. När det gäller motionsförslaget om bl.a. återinförande av exploatörsbestämmelserna konstaterar utskottet att har lämnat förslag i de frågor som motionärerna efterfrågar. Förslagen bereds inom . Utskottet, som inte anser att det finns skäl att föregripa det pågående arbetet, avstyrker därför motion 2018/19:2228 (V) yrkande 1. När det sedan gäller motionsförslaget om möjligheterna att skapa en god ljudmiljö genom bl.a. detaljplanering ger gällande rätt vissa möjligheter att i detaljplanering vidta åtgärder som begränsar bullernivåer. har vidare i sin vägledning lämnat förslag på åtgärder som kommunerna kan vidta i detaljplaneringen för att dämpa oönskade ljud. Utskottet finner därför ingen anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslaget. Utskottet föreslår därför att motion 2018/19:2779 (MP) yrkande 15 avslås. Utskottet ser inte heller någon anledning att föreslå något initiativ från med anledning av motionsförslaget om gatukostnader och avstyrker därför även motion 2018/19:2914 (KD) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regionplanering. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 18 (V). I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att regional fysisk planering bör införas i fler län än och län. m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2018/19:2779 yrkande 2 ett tillkännagivande om att det bör införas en struktur för byggande och planering som innebär att behovet av bostäder för alla mäts och fördelas på regional nivå. (SD) anför i motion 2018/19:453 yrkande 5 att den strategiska översiktsplaneringen bör ligga på regional nivå snarare än nivå för att stärka bostadsförsörjningen. Motionären begär ett tillkännagivande om det sagda. Med anledning av propositionen En ny regional planering (prop. 2017/18:266) infördes nya bestämmelser om regional fysisk planering i 7 kap. PBL. Ändringarna innebär i huvudsak följande. Den regionala fysiska planeringen ska omfatta frågor av betydelse för den fysiska miljön som angår två eller flera kommuner i ett län. Sådan planering ska ske i och i län. är ansvarigt för den regionala fysiska planeringen inom sitt län. Uppgifterna innefattar bl.a. att anta en regionplan. En sådan plan ska ange de grunddrag för användningen av mark- och vattenområden och riktlinjer för lokaliseringen av bebyggelse och byggnadsverk som har betydelse för länet. Planen ska även ge vägledning för beslut om översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser. Av regionplanen ska det vidare framgå hur hänsyn har tagits till och hur planen har samordnats med andra nationella, regionala och kommunala planer och program. Den bindande regleringen av markens användning och av bebyggelsen inom en kommun görs genom en detaljplan eller av områdesbestämmelser. Om en detaljplan avviker från en översiktsplan ska det i detaljplanen anges på vilket sätt den gör det och skälen för avvikelsen. All planläggning ska vidare enligt PBL, med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden, främja bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet. De kommunala riktlinjerna för bostadsförsörjning ska vara vägledande enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. I PBL anges dessutom att det av översiktsplanen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder. Redovisningen kan anpassas till kommunens situation när det gäller bostadsförsörjning (se prop. 2013/14:59 s. 33). Kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen och det behov av bostäder som identifierats i riktlinjerna ska därmed påverka översiktsplanen. Översiktsplanen blir således ett verktyg för att genomföra kommunens intentioner när det gäller bostadsförsörjningen. Bestämmelsen i PBL innebär att översiktsplanen ska återspegla bostadsförsörjningsbehovet genom ställningstaganden i den fysiska planeringen (se prop. 2013/14:59 s. 22 f.). I samband med beredningen av den ovannämnda propositionen En ny regional planering beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering (bet. 2018/19:CU2, rskr. 2018/19:31). I betänkandet anförde utskottet bl.a. följande. Utskottet instämmer i regeringens bedömning om vikten av att underlätta en samordning mellan det kommunala ansvaret enligt för planering av mark- och vattenområden och de regionala aktörernas uppdrag att utreda och planera frågor av betydelse för länets fysiska miljö. Som regeringen har påpekat bidrar en sådan samordning till förbättrad fysisk planering. Utskottet delar också regeringens bedömning att regional fysisk planering bör införas i fler län när det finns behov av och förutsättningar för sådan planering, och att det är viktigt att eftersträva en enhetlig reglering av regional fysisk planering i hela landet. Enligt utskottets mening bör regeringen ta nödvändiga initiativ för att vidareutveckla reformen till att omfatta fler län, utöver och län. Regeringen bör inom ramen för detta arbete ha en direkt och kontinuerlig dialog med berörda parter. Det bör i arbetet beaktas att det på vissa platser finns samordningsförbund med ett ansvar för inomregional planering och miljö- och samhällsbyggnad. Regeringen bör på ett tydligare sätt belysa hur dessa befintliga samordningsförbund kan fortsätta att verka inom ramen för en utvidgning av reformen. Utredningen om planering för bostäder har i betänkandet Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar (SOU 2018:35) föreslagit ett helt nytt arbetssätt för att få staten och kommunerna att ta ett gemensamt ansvar, skapa en samsyn kring vad bostadsbristen består i och hur den ska lösas på alla nivåer i det offentliga . Arbetssättet ska enligt utredningens bedömning innebära att , länsstyrelserna, regionerna och kommunerna har viktiga roller. Alla aktörer kan och förväntas bidra till att fortlöpande skärpa och förfina bilden av bostadsbristens omfattning och vilka insatser som är effektiva för att åtgärda den. gör utredningen bedömningen att regeringen bör vidta ett flertal åtgärder för att öka kunskaperna om den faktiska bostadssituationen och skapa möjligheter att följa förändringar via statistik. I centrum för detta arbetssätt återfinns enligt utredningens förslag regionerna. I betänkandet använder utredningen begreppet regioner i stället för landsting eftersom samtliga landsting förutsätts ha ansvar för regionalt utvecklingsarbete fr.o.m. och eftersom termen regioner används för att beskriva detta ansvar. För att reglera det gemensamma arbetssättet föreslår utredningen att det införs en ny bostadsförsörjningslag med en kompletterande förordning. Enligt förslaget tilldelas , länsstyrelserna, regionerna och kommunerna ett ansvar för att arbeta med att lösa bostadsbristen. Enligt utredningens förslag ska definiera och fortlöpande beskriva omfattningen av bostadsbristen på nationell nivå och länsnivå. ska dessutom kvantifiera bostadsbristen i ekonomiska termer och genomföra utvärderingar av insatser mot bostadsbristen. Baserat på bedömningar ska regionerna göra en analys av bostadsbristen i respektive län. I arbetet ska kommunerna och ges möjlighet att bidra med underlag. I analysen ska även relevanta nationella och regionala planer vägas in. Regionerna ska bjuda in kommunerna och till ett årligt dialogmöte där regionens analys, kommunernas bedömningar och insatser respektive resurser och prioriteringar är fasta punkter på dagordningen. Betänkandet har remitterats och beredning av förslagen pågår i . beslutade på utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att vidareutveckla reformen om regionplanering till att omfatta fler län, utöver och län. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att det kan finnas förutsättningar och behov av att hantera frågor som rör bostadsförsörjning inom regional fysisk planering inom fler län. Med hänsyn till den korta tid som förflutit sedan tillkännagivandet finns det dock ingen anledning för att redan nu vidta ytterligare åtgärder. Utskottet avstyrker därför motion 2018/19:410 (V) yrkande 10. När det gäller motionsförslagen om fördelning av bostadsbyggande på regional nivå konstaterar utskottet att Utredningen om planering för bostäder i betänkandet Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar har lämnat förslag som syftar till att skapa ett nytt arbetssätt för staten och kommunerna att hantera bostadsbristen. Bland utredningens förslag finns införandet av en ny bostadsförsörjningslag med en ny ordning för hur ansvaret för arbetet med att lösa bostadsbristen ska fördelas mellan , länsstyrelserna och regionerna. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet, som inte finner någon anledning att föregripa resultatet av detta arbete, avstyrker även motionerna 2018/19:453 (SD) yrkande 5 och 2018/19:2779 (MP) yrkande 2. Krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regelförenklingar om byggnaders utformningskrav och tekniska egenskaper. Utskottet hänvisar till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 19 (M), 20 (KD) och 21 (L). m.fl. (L) föreslår i partimotion 2018/19:2590 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda huruvida vissa hustyper kan godkännas generellt för nybyggnation efter en särskild prövning mot byggnormen (yrkande 37). Liknande förslag framställs i motion 2018/19:333 av (SD) yrkande 5. Vidare föreslår m.fl. (L) i partimotion 2018/19:2590 även ett tillkännagivande om behovet av regelförenklingar som gör det möjligt att bygga små bostäder med kompakt planlösning, dvs. mikrobostäder (yrkande 38). Motionärerna föreslår dessutom regelförändringar som innebär att små lägenheter får byggas utan krav på förrådsutrymmen (yrkande 39). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2018/19:2831 att det införs betydande lättnader av de tekniska egenskapskrav och utformningskrav som ställs vid ombyggnation till bostäder (yrkande 23). Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om regelförändringar som gör att det blir enklare att bygga om och använda lokaler som bostäder. Motionärerna anser att de tekniska egenskapskraven för byggnation av bostäder behöver förenklas och göras om så att de genom undantag medger bättre förutsättningar för att bygga om lokaler till bostäder (yrkande 37). m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2018/19:2914 en utredning av möjligheterna att staten, genom , upphandlar delar av det tänkta beståndet från småhustillverkare och erbjuder småhusen till fast pris. Det skulle vara fråga om mindre och enklare småhus där det ställs enklare krav för byggnationen, och därmed kan priserna hållas nere (yrkande 16). Motionärerna anför även att dagens regler om utformning och standard vid nybyggnation av bostäder fördyrar byggprojekt och motsvarar inte bostäder som efterfrågas av bostadskonsumenten. I stället för dyra och generella standardmått i bostadsutformningen bör det finnas utrymme för andra lösningar som kan anpassas individuellt. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att reglerna för utformning av bostäder ändras (yrkande 25). I motion 2018/19:1309 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utreda hur privatpersoners hantering av asbest kan regleras på ett lämpligt sätt vid byggnation av bostäder så att skador från asbest kan förebyggas. Bestämmelser om byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper finns i 8 kap. PBL. Inledningsvis anges vilka krav i fråga om utformning som byggnadsverk ska uppfylla. Dessa krav är bl.a. att en byggnad ska ha lämplig utformning och vara tillgänglig för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga. Byggnader ska enligt 8 kap. 4 § PBL ha tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om t.ex. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön samt lämplighet för det avsedda ändamålet. De tekniska egenskapskraven prövas och behandlas vid tekniskt samråd och startbesked. De egenskapskrav som anges i lagen preciseras närmare i 3 kap. plan- och byggförordningen (2011:338), fortsättningsvis PBF. Med skydd med hänsyn till hygien avses att åtgärder bör vidtas för att minska risken för sjukdomar och ohälsa som kan orsakas av byggnaden, dess grundläggning och dess tekniska installation. Det kan exempelvis vara farliga partiklar i luften såsom asbest. Med lämplighet för det avsedda ändamålet menas exempelvis att bostäder i skälig utsträckning ska ha avskiljbara utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring. Bostäderna ska med hänsyn till användningen även ha inredning och utrustning för matlagning och hygien. Bestämmelser om undantag från utformnings- och egenskapskrav på byggnadsverk finns i 8 kap. 6–8 §§ PBL. Kraven på tillgänglighet och användbarhet gäller inte i fråga om följande. – arbetslokaler, om det är obefogat att med hänsyn till arten av den verksamhet som lokalen är avsedd för att ställa sådana krav – fritidshus med högst två bostäder – tillgänglighet för en- och tvåbostadshus, om det med hänsyn till terrängen inte är rimligt att uppfylla kraven. Det får vidare göras avsteg från utformningskraven i vissa fall. Detta gäller exempelvis för byggåtgärder som inte är lov- eller anmälningspliktiga. Det får även göras avsteg göras för bostäder på högst från krav om bl.a. vind. Allmänna råd och vägledning till utformningskraven i PBL och PBF anges i byggregler (fortsättningsvis BBR). När det gäller bostäders utformning är råden anpassade efter bostadens storlek. Vad gäller grundkravet om avskiljbara ytor för daglig samvaro, sömn och matlagning anges exempelvis att det för bostäder större än men högst är tillräckligt att antingen rummet för sömn och vila eller rummet för matlagning är en avskiljbar del av ett rum (avsnitt 3). byggregler har bl.a. fått i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. PBL, 3–5 och 7 kap. PBF, BBR, föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till. Syftet är att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Vidare lämnar kommittén löpande förslag om föreskrifter om byggregler. Uppdraget ska i denna del redovisas i samband med slutbetänkandet . byggregler har i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av regelverket för tekniska utformningskrav och egenskapskrav. Utskottet finner därför inte anledning att föregripa resultatet av detta arbete och föreslår att motionsförslagen om regelförenklingar om utformningskrav för byggnadsverk avslås. Vad gäller frågan om hantering av farliga partiklar såsom asbest, konstaterar utskottet att gällande rätt reglerar de krav och åtgärder som gäller för att minska risken för sjukdomar och ohälsa orsakad av sådana farliga luftburna partiklar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet samtliga motionsförslag som behandlas i detta avsnitt. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande Utskottets förslag i korthet avslår motioner om regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande. Utskottet hänvisar till bl.a. pågående arbete. Jämför reservation 22 (M) och 23 (SD) samt särskilt yttrande 5 (C) och 6 (L). Motioner om krav på klimatdeklaration m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2590 att såväl som byggbranschen förespråkar att det införs regler som innebär att nya byggnader ska klimatdeklareras. Motionärerna anför att de stora byggbolagen skulle klara att leva upp till ett krav som innebär att de åläggs att beräkna och redovisa den klimatpåverkan som aktuell nybyggnation bedöms ha under produktionsfasen. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att utreda utformningen av ett krav på klimatdeklaration i lag (yrkande 27). Liknande förslag lämnas i kommittémotion 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 19. Motioner om andra regelförändringar för minskad klimatpåverkan m.fl. (L) begär i partimotion 2018/19:2590 yrkande 26 ett tillkännagivande om klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn. Motionärerna hänvisar till det dokument, Färdplan för en klimatneutral och konkurrenskraftig byggsektor, som har tagits fram av ledande aktörer inom bygg- och anläggningsbranschen. Motionärerna delar uppfattningen att offentlig upphandling bör användas som en motor i klimatomställningen, som detta i första hand måste ske genom effektiva och generella krav som används enhetligt vid upphandling i hela landet. Arbetet med att minska klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn måste hänga ihop med den övergripande klimatpolitiken. Utöver styrmedel behövs regelförändringar som successivt driver på utvecklingen mot klimatneutrala lösningar i byggandet. I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om energieffektivt boende. Motionärerna anför att lägenheter bör byggas så energieffektivt som möjligt och att det bör utredas hur energikostnaderna kan minska genom effektivare sätt att förbruka el och värme. Liknande förslag om energieffektivt byggande framställs i kommittémotion 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 15. I motionen anförs även att byggandet av bostäder bör vara hållbart. Det är enligt motionärerna viktigt att varje använt materialslag nyttjas optimalt och att det finns regelverk som ger goda förutsättningar att beakta miljöpåverkan och funktion. Exempelvis bör användandet av trä som byggmaterial och i konstruktioner utvecklas medan cementindustrin behöver minska sin klimatpåverkan radikalt. I kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör möjliggöra och stimulera till fler undantag från kraven i PBL som främjar innovativt byggande. Motionärerna anför att en väl fungerande marknad stimulerar ny och effektiv teknik. Utöver regler som främjar innovativt byggande behövs även fler undantag som främjar utvecklingen eller användningen av t.ex. byggmaterial.