bet · H701NU4 · 2019-12-19 00:00:00 — Utskottet ansåg att regeringen ska genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i och underströk att en sådan översyn ska innefatta en noggrann analys av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget. Utskottet förtydligade att ett sådant tillkännagivande inte påverkar regeringens möjligheter att avyttra statens aktier enligt förslagen i propositionen, eller det tidigare riksdagsbeslutet om att inskränka regeringens möjligheter att avyttra aktierna i . beslutade i enlighet med utskottets förslag. I en reservation framförde företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, att inte borde göra något tillkännagivande. Företrädare i utskottet för stod bakom utskottets förslag till riksdagsbeslut men förordade en annan motivering. Regeringen har ännu inte återkommit till med anledning av tillkännagivandet. Utskottets ställningstagande när det gäller statens ägande av vissa företag redovisas under följande rubriker: – Statens ägande av – Statens ägande av – Statens ägande av vissa övriga företag. Som redovisats trädde en ny spelreglering i kraft . Bland annat upphörde ensamrätten för vissa spel, och ett licenssystem infördes. Spelmarknaden har genom den nya regleringen delats upp mellan en fullt konkurrensutsatt del (som främst omfattar spel online och vadhållning), en del som förbehålls spel för allmännyttiga ändamål (som främst omfattar lotterier och bingo) och en del som förbehålls staten (som omfattar de statliga kasinona och spel på värdeautomater). Som framgår av det föregående har det statliga på flera sätt förändrat sin verksamhet för att anpassa sig till den nya spelmarknaden. Utskottet kan dock konstatera att är en sammanhållen koncern med koncerngemensamma funktioner men att spelverksamheten har delats upp i olika bolag och affärsområden med separata spelkonton och kunddatabaser. Mot denna bakgrund ser utskottet inga skäl att förorda några tillkännagivanden om att förändra statens ägande av så som förordas i motionerna 2018/19:2011 (M) och 2019/20:3047 (M). Dessa motioner avstyrks härmed. I motionerna 2019/20:390 (SD), 2019/20:613 (SD) och 2019/20:3141 (SD) förordas tillkännagivanden om att regeringen bör sälja hela eller delar av statens aktieinnehav i . I den förstnämnda motionen anförs att , mot bakgrund av bolagets förvärv av , bör delas upp i en it-infrastrukturdel och en telekomverksamhetsdel. Den sistnämnda verksamhetsdelen bör därefter säljas. När det gäller statens ägande av vill utskottet framhålla att det behandlade liknande yrkanden (bet. 2018/19:NU9). I betänkandet föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att staten bör avveckla sitt ägande i . Utskottet ansåg att regeringen skulle genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i och underströk att en sådan översyn ska innefatta en noggrann analys av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget. Som redovisats fanns det olika uppfattningar i utskottet om huruvida ett tillkännagivande skulle förordas. Mot bakgrund av Telias då aviserade förvärv av andra mediebolag uttrycktes i betänkandet emellertid en gemensam uppfattning om att ett ökat statligt inflytande på den svenska mediemarknaden inte är önskvärt. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Eftersom regeringen ännu inte har återkommit till med anledning av det ovannämnda tillkännagivandet ser utskottet inga skäl att på nytt förorda några uttalanden från i frågan. De nämnda motionerna avstyrks härmed i berörda delar. Statens ägande av vissa övriga företag I motionerna 2019/20:2375 (M), 2019/20:2376 (M) och 2019/20:3141 (SD) förordas tillkännagivanden om att staten bör minska eller avveckla sitt ägande i flera olika företag. Det handlar om bolagen , , och . Mot bakgrund av det som framförs i de aktuella motionerna vill utskottet påminna om att det övergripande målet för regeringens förvaltning av de statligt ägda bolagen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader samt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. För staten som aktiv och professionell ägare ingår det att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga samtliga bolags olika uppdrag och inriktning. Utskottet noterar att en försäljning av statens andelar i SAS har inletts och att regeringen under den förra mandatperioden fått bemyndiganden att sälja flera statliga bolag. Utskottet vill betona vikten av att skälen för varför staten äger vissa företag prövas kontinuerligt. Vidare vill utskottet understryka att regeringen behöver bemyndigande för att genomföra en försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Som redovisats finns sådana bemyndiganden endast för vissa av de företag som berörs i de aktuella motionerna. I övrigt vill utskottet framhålla att all försäljning av statlig egendom ska ske på affärsmässiga grunder. En eventuell försäljning av statens aktier måste därför anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. Utskottet är inte berett att förorda några tillkännagivanden så som föreslås i de aktuella motionerna, som därmed avstyrks i berörda delar. Statens långsiktiga ägande och förvaltning av företag, punkt 2 (M, C, KD, L) av (M), (C), (M), (KD), (L), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:45 av Per Schöldberg m.fl. (C), 2019/20:54 av m.fl. (KD), 2019/20:55 av m.fl. (M), 2019/20:1965 av (L) och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 30–32. Vi kan inledningsvis konstatera att staten är en stor företagsägare och kommer att vara under det framöver. Detta faktum ställer höga krav på tydliga principer när det gäller bolagsförvaltningen. Det är av stor vikt att statens roll som lagstiftare och ägare hålls isär och sköts på ett professionellt sätt. Vi vill också peka på vikten av att de statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden och att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Där bolag verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav, ska effektiv konkurrens säkerställas. I de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. Det är viktigt att dessa uppdrag redovisas tydligt och är styrande för bolagens verksamhet. Vi vill vidare framhålla att de bolag som ägs av staten ska präglas av öppenhet och föredömlighet. Vi menar därför att de statliga bolagen ska vara föregångare när det gäller hållbarhetsfrågor som t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande och leva upp till de internationella riktlinjer som finns på området. Vår principiella uppfattning är dock att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Staten bör därför minska eller avveckla sitt företagsägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Regeringen bör enligt vår mening därför agera för att avveckla det statliga ägandet i bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller som är viktiga från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Vi vill dock understryka att all försäljning av statlig egendom ska ske affärsmässigt. Vi anser att bör ställa sig bakom det som här anförts och tillkännage detta för regeringen. Härmed tillstyrks motionerna 2019/20:45 (C), 2019/20:54 (KD), 2019/20:55 (M) och 2019/20:2677 (M) i berörda delar. Vid ett beslut från i linje med det anförda får även motion 2019/20:1965 (L) anses tillgodosedd och tillstyrks. Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:388 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:924 av och (båda S), 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2019/20:2306 av m.fl. (S), 2019/20:2712 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 24. Vi kan inledningsvis konstatera att många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare och att dessa bolag generellt verkar på konkurrensutsatta marknader. Vi är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande. I vissa fall förvaltar statliga bolag viktiga naturresurser, och det statliga ägandet är en garant för att värdet kommer de svenska medborgarna till del. Vi ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål, men det kan emellertid finnas statliga innehav som under vissa omständigheter kan reduceras då det statliga ägandet inte medför någon nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension kring vissa etiska frågor som t.ex. kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet, och god lönsamhet bör prioriteras högt. När det i övrigt gäller förvaltningen av de statliga bolagen vill vi i detta sammanhang särskilt framhålla att vi är kritiska mot regeringens mål att andelen av vartdera könet i de statliga bolagens styrelser ska vara . Vi motsätter oss alla former av sådan kvotering och s.k. positiv sär-behandling på grund av kön och anser att all förekomst av detta inom ramen för offentlig verksamhet bör upphöra. Vi menar att varje individ ska bedömas utifrån sina personliga egenskaper, och vägen dit kan aldrig gå genom sär-behandling på grund av kön. Utöver det faktum att all s.k. positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan förstärker en sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Vi anser därför att målet om en jämn könsfördelning i de statliga bolagens styrelser ska tas bort. Vi anser att bör ställa sig bakom det som vi här har anfört och tydliggöra dessa ståndpunkter i ett tillkännagivande till regeringen. Motion 2019/20:388 (SD) tillstyrks därmed. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2019/20:388 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:924 av och (båda S), 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2019/20:2306 av m.fl. (S), 2019/20:2712 av och (båda M) yrkande 2 och 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkande 3. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:3251 (C) är vi förespråkare av en politik som ger hela möjligheter att utvecklas. En sådan politik spänner över många olika områden och i den nämnda motionen framförs en rad åtgärder inom flera områden, för att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. I detta sammanhang vill vi även påpeka att de statliga bolagen bör användas för att stärka hela landet. Som vi framfört tidigare i betänkandet bör staten agera för att avveckla sitt ägande i bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller som är viktigt från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Vi konstaterade dock att staten är en stor företagsägare och kommer att vara det framöver samt att detta faktum ställer höga krav på tydliga principer när det gäller bolagsförvaltningen. Vi pekade också på vikten av att de statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden och att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. Med detta sagt menar vi att det genom bolagsförvaltningen finns ett utrymme för staten att låta de statliga bolagen bidra till den regionala utvecklingen för att hela ska leva. Vi vill att ställer sig bakom denna uppfattning och i ett tillkännagivande uppmanar regeringen att se över hur det regionala ansvaret hos de statliga bolagen kan tydliggöras och stärkas. Vid ett sådant beslut från får den nämnda motionen anses tillgodosedd i berörd del och tillstyrks följaktligen i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:388 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:924 av och (båda S), 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 2–4, 2019/20:2306 av m.fl. (S), 2019/20:2712 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 24. Staten står som ägare till 46 bolag med tyngdpunkt inom basindustri och energi. De flesta bolag är vinstdrivande och omkring hälften har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av att regeringen driver en offensiv statlig företagspolitik med höga ambitioner. Det statliga ägandet ska utgå från svenska förutsättningar men även följa förändringar på världsmarknaden och i omvärlden. Jag vill inledningsvis framföra min uppfattning att staten i högre grad än vad som är fallet bör använda sitt ägande av statliga bolag för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Jag menar att det finns flera skäl för att staten ska vara en stark ägare – eller ha monopol – inom samhällsviktiga områden. Statligt ägande behövs som en motvikt till spekulationskapitalism och kortsiktig vinstjakt, och kraven på lönsamhet i statliga bolag ska inte gå före samhällsnyttan. De statliga bolagen ska enligt min mening i stället användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt, ekologiskt hållbart, öka konkurrenskraften och inte minst för att jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Om ska kunna hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela landet måste det finnas likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var man bor. De statliga bolagen ägs av medborgarna gemensamt och har därför enligt min mening ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service, sjukvård och andra samhällsviktiga funktioner. Jag anser därför att ägardirektiven till flera av de statliga bolagen behöver utvecklas med utgångspunkt i att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen ska bedrivas ekonomiskt effektivt. I de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav anser jag att målsättningen i ägarstrategin ska ses över. Jag vill i detta sammanhang framhålla att möjligheterna till vidareförädling och ökad tillväxt inom svensk industri är stora. Både skogs-, gruv- och stålindustrin har potential att öka sin förädlingsgrad, vilket skulle öka antalet arbetstillfällen i landet, minska transporterna och öka exportintäkterna. Detta är någonting som kan främjas genom en aktiv statlig styrning av de statliga företagen, ökad forskning och samverkan med det övriga näringslivet. Förtroendet för de statliga institutionerna är avgörande för att skapa legitimitet för den demokratiska processen. Jag vill därför understryka att det är av särskild vikt att de statligt ägda företagen agerar föredömligt och med god transparens. Det har emellertid framkommit att flera verkställande direktörer för statliga bolag, exempelvis , och , sitter i styrelserna för och dess organisationer, däribland och . Jag menar att detta är mycket märkligt då dessa organisationer har bedrivit omfattande kampanjer mot innehållet i regeringens politik. Särskilt paradoxalt blir detta förhållande när uttalat sitt aktiva motstånd mot statliga företag i sig. Enligt en rapport från fackförbundet lägger de statliga bolagen enorma summor på avgifter till och jag vill framhålla att det är direkt olämpligt att näringslivets intresseorganisationer på det här sättet får en direkt gräddfil till de statliga bolagen. bör uppträda neutralt och bör därför inte vara medlemmar i dylika intresseorganisationer. Avslutningsvis kan jag konstatera att de statliga bolagen har en nära jämn könsfördelning i sina styrelser. Även andelen kvinnor som innehar rollen som styrelseordförande har ökat. Det är en positiv utveckling. Men engagemanget för ett jämställt näringsliv får inte stanna vid ledningsgrupperna. Jag menar att de statliga bolagen har ett särskilt ansvar för att ett aktivt arbete för jämställdhet ska genomsyra hela företagsstrukturen. Ett första steg i ett sådant arbete bör vara att kartlägga hur könsfördelningen inom bolagen verkligen ser ut. Det är nödvändigt att en sådan genomgång omfattar alla delar av verksamheten. Regeringen bör därför ge de statliga bolagen i uppdrag att senast /21 återkomma med en kartläggning av könsfördelningen på alla nivåer i bolaget och utifrån denna komma med förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet. Det som jag här anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2019/20:1842 (V) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Ekonomiska mål för , punkt 4 (SD, V) av (SD), (V), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:385 av m.fl. (SD), 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del. är ett statligt helägt bolag som driver både kommersiell trafik och avtalstrafik på affärsmässiga grunder. Som för många andra statliga bolag finns beslutade ekonomiska mål för SJ, vilket i detta fall bl.a. innebär att bolaget ska dela ut en viss procent av vinsten till staten. Utformningen av detta krav leder dels till att tågtrafiken i inte utvecklas, dels till stora problem i den verksamhet som SJ bedriver. Det handlar exempelvis om att SJ:s avkastningskrav begränsar bolagets möjligheter att höja tågstandarden och öka punktligheten samt att bolaget tvingas hålla en alltför låg servicenivå och ett begränsat utbud av resor där hela landet inte täcks in. En större del av bolagets vinst bör i stället stanna i bolaget för att verksamheten ska kunna utvecklas och för att fler ska välja att resa med tåg framför andra färdmedel. bör därför tillkännage för regeringen att SJ:s avkastningskrav bör förändras i linje med det anförda. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2019/20:385 (SD), 2019/20:615 (SD) och 2019/20:1623 (V) anses tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks följaktligen i dessa delar. Genomförande av förändrat avkastningskrav för , punkt 5 (V) av (V). – Under förutsättning av bifall till reservation 5 – Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del. Jag anser att regeringen bör agera för att förändra avkastningskravet för . Under förutsättning att ställer sig bakom det som jag anfört tidigare i betänkandet om SJ:s avkastningskrav anser jag att även bör tillkännage för regeringen att ett förändrat avkastningskrav för SJ bör vara genomfört senast vid bolagsstämman 2021. Därmed tillstyrks motion 2019/20:1623 (V) i denna del. Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:21 av (SD), 2019/20:540 av m.fl. (SD), 2019/20:561 av (S), 2019/20:1019 av (M), 2019/20:1549 av (MP) yrkandena 1–4, 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 7–10, 2019/20:2133 av och (S, C) och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 62. är största skogsägare och förvaltar av skogar. Bolagets skogsinnehav är spritt över hela men har sin tyngdpunkt i norra . Vi kan därmed konstatera att förvaltningen av detta bolag är en viktig del av den svenska skogspolitiken. Till att börja med vill vi framföra att det är viktigt att de svenska åtagandena om att skydda skog som är värdefull för den biologiska mångfalden uppfylls. Det kan göras på olika sätt, exempelvis genom formella skydd eller frivilliga avsättningar. Den svenska skogspolitiken är utformad enligt principen frihet under ansvar. Det är vår uppfattning att skogsägarna också tar ett stort ansvar, bl.a. genom att frivilligt göra stora avsättningar av skyddsvärd skog. Ser man till den produktiva skogsmarken är det faktiskt en större andel som är undantagen skogsbruk genom frivilliga avsättningar, och därmed skyddad, än som har ett formellt skydd. Tyvärr uppstår emellanåt problem med gråzoner, t.ex. i samband med att nyckelbiotoper pekas ut. Nyckelbiotoperna är inte ett formellt skydd och ger därmed inte rätt till ersättning, men de innebär i praktiken ett avverkningsförbud eftersom inga certifierade sågverk tar emot timret, vilket kan slå hårt mot den enskilda skogsägaren. Vi menar att denna situation inte är långsiktigt hållbar och vi har i andra sammanhang uttryckt vår uppfattning att en översyn av effekterna av nyckelbiotopsinventeringarna och deras konsekvenser därför bör ske. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:2667 (M) vill vi i detta sammanhang tydliggöra att vi har en grundläggande uppfattning att om staten inskränker ägande- eller brukanderätten ska ersättning betalas. För att förbättra möjligheten att skydda mark och ge markägare skälig ersättning menar vi att regeringen bör se över möjligheten att inrätta ett nytt skogsbytesprogram där skogsägare ska få ersättningsmark från när deras skog skyddas från avverkning. Denna ståndpunkt är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2019/20:2667 (M) får vid ett sådant beslut från anses tillgodosedd i berörd del och tillstyrks i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:540 av m.fl. (SD) och 2019/20:21 av (SD), 2019/20:561 av (S), 2019/20:1019 av (M), 2019/20:1549 av (MP) yrkandena 1–4, 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 7–10, 2019/20:2133 av och (S, C), 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 62. har beslutat att bruka skog runt på ett alternativt sätt och tillämpa en s.k. anpassad avverkning där. Detta får enligt vår mening betraktas som att bolaget inrättar en buffertzon runt . Allt började med att turister klagade på ett kalhygge från gränsen till . Det ledde till att turist-företagen vädjade till att de skulle förändra sitt skogsbruk för att få fler nöjda turister.