bet · H601TU13 · 2019-05-10 00:00:00 — I de fall mindre orter med gott underlag för tågresande önskar att en station byggs bör detta därför utredas i samråd mellan kommun, landsting och . Vi anser att ska vara lyhört för regionernas önskemål om fler tågstationer för att öka andelen resande med tåg. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 i denna del, 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:607 av (M), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1801 av (S), 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 61, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 28. Det är angeläget att förbättra förutsättningarna för kollektivtrafiken och för resor som sker med kollektivtrafik. Ökad kollektivtrafik bidrar till att minska utsläppen men även till att minska trängseln på vägarna. Jag vill framhålla att det är många som kör bil som i stället hade föredragit att åka med buss, pendeltåg eller spårvagn. För att uppmuntra regioner och landsting att öka kollektivtrafiken vill därför införa en kollektivtrafikbonus. Statistiken visar att kollektivtrafik nyttjas främst av kvinnor medan män väljer bilen i större utsträckning. Kvinnor reser således mer hållbart än män. I sammanhanget vill jag påminna om att en pålitlig, trygg och attraktiv kollektivtrafik således inte bara är en trafikfråga utan även en jämställdhetsfråga. Jag anser därför att vårt transportsystem ska svara likvärdigt mot kvinnors respektive mäns olika behov. Transporter är grundläggande för vår vardag, och jag menar att jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar vid exempelvis arbetspendling, utbildningspendling och förskolehämtning För att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs också att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som berör transportsystemet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 61, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 14 i denna del och 2018/19:607 av (M), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1801 av (S), 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 28. Jag vill inledningsvis framhålla att en väl fungerande och tillgänglig kollektivtrafik är av stor vikt för att minska transportsektorns miljöpåverkan och för att öka tillgängligheten till arbetspendling. Det ska vara enkelt och smidigt att kunna ta sig till jobbet eller skolan. Jag vill även framhålla att goda kommunikationer är en förutsättning för att vårt avlånga land ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. som det ställs ökade krav på rörlighet mellan stad och landsbygd är effektiva kommunikationer och transporter viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter runtom i landet. Jag vill därför understryka vikten av att främja kollektivtrafik och närtrafik på landsbygden. Jag vill i sammanhanget särskilt lyfta fram vikten av investeringar i kollektivtrafik på landsbygden. Jag anser att kollektivtrafiken i första hand är kommunernas och regionernas ansvar men att staten också bör bidra till att öka förutsättningarna att åka kollektivt, såväl i städerna som på landsbygden. Jag anser även att man bör prioritera och ställa krav på miljövänligare transporter inom skattefinansierad kollektivtrafik och upphandlad trafik. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad kollektivtrafik, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 14 i denna del och 2018/19:607 av (M), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1801 av (S), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 13, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 61, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 28. En väl fungerande kollektivtrafik lägger grunden för att transportsystemet i hela ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Ökat kollektivt resande bidrar även till att uppfylla de transportpolitiska mål som har beslutat om. Jag vill understryka att buss, spårväg, tunnelbana och pendeltåg reducerar utsläppen och minskar trängseln på vägarna. Därför vill vi i Liberalerna att man fortsätter att bygga ut kollektivtrafiken på ett ansvarsfullt sätt i hela landet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biljett- och betalsystem, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 12, 2018/19:806 av Boriana (M) och 2018/19:1524 av (M) samt 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 11, 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 3, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 14 i denna del, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 55. Vi vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att det finns goda och enkla möjligheter att jämföra priser och tidtabeller för att främja öppenhet och konkurrens på järnvägsspåren. Det måste även vara enkelt att köpa resor över läns- och transportslagsgränser. Vi vill understryka vikten av konkurrensneutral tillgång till digital infrastruktur kopplat till biljett- och betalningssystem för ökad effektivitet på järnvägen. I sammanhanget vill vi även peka på att MTR vid sitt besök i utskottet framhöll betydelsen av ett konkurrensneutralt nationellt biljettsystem. För att öka resenärsnyttan och förbättra konkurrensen bör det därför skapas en branschgemensam portal för öppna data så att nya tjänster och exempelvis appar kan utvecklas. Vi är medvetna om att Transportstyrelsen har i uppdrag att utöva marknadstillsyn som syftar till att skapa en effektiv och konkurrensneutral marknad. Vi kan dock tyvärr konstatera att detta uppdrag inte verkar prioriteras tillräckligt högt, förmodligen beroende på att regeringen inte fäster särskilt stor vikt vid frågan. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biljett- och betalsystem, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 55, 2018/19:806 av Boriana (M) och 2018/19:1524 av (M) samt 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 11, 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 3, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 14 i denna del, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi vill framhålla att en förutsättning för att man på ett smidigt sätt ska kunna boka sin resa är att det är enkelt att hitta den och att betala för den. SJ har en nättjänst och en app som gör det enkelt för resenären att köpa sin biljett. Vi kan tyvärr konstatera att alla persontrafikoperatörer inte är samlade i tjänsterna. På internet finns även ytterligare en reseplanerare – resrobot. Det är dock tämligen få som känner till denna funktion. För att förenkla för resenärerna anser vi därför att SJ, som är ett helägt statligt bolag, även bör erbjuda konkurrerande företag plats i sina säljtjänster. SJ bör också få ersättning för detta. Vad vi har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biljett- och betalsystem, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1762 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2018/19:806 av Boriana (M), 2018/19:1524 av (M), 2018/19:1788 av m.fl. (S) yrkande 3, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 14 i denna del, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 55. För att det ska vara attraktivt för människor att resa med kollektivtrafiken måste det vara enkelt att få information om utbud och lätt att boka biljett. Då skapar vi förutsättningar för fler att välja tåg eller buss i stället för bil. Möjligheten att resa stärks även för ekonomiskt svaga grupper. Jag vill understryka att det förhållandet att det finns en mängd olika operatörer på lokal, regional och nationell nivå inte får förhindra att det finns en nationellt samordnad och lättillgänglig betalning för biljetter, årskort osv. för såväl tåg och bussar som övrig kollektivtrafik. Därför anser jag att det ska finnas ett nationellt enhetligt biljettsystem i form av ett nationellt kollektivtrafikkort som kan laddas oavsett var i landet resenären vill resa med kollektivtrafiken. Jag anser inte att detta biljettsystem bör tillhandahållas av någon enskild av tågoperatörerna. Jag vill vidare framhålla att om operatörer inom kollektivtrafiken inte genom egna initiativ tillhandahåller sådan biljettförsäljning och information bör regeringen vidta åtgärder så att ett sådant krav blir möjligt att införa. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Färdtjänst, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:107 av (SD) och 2018/19:2176 av (M) och 2018/19:2211 av (S). Vi vill inledningsvis framhålla att en fungerande färdtjänst gör att människor med funktionsnedsättning får möjlighet att leva ett rörligare och rikare liv. Vi anser att det är självklart att samhället ska ställa upp för medborgare när de har svårigheter. Vi kan konstatera att det har uppmärksammats att de beslutande myndigheterna kan göra olika bedömningar av en människas behov av färdtjänst. Det innebär att villkoren blir olika beroende på var man bor i landet. Vi kan tyvärr även konstatera att det finns exempel på att färdtjänstbilar aldrig dyker upp. Den som har beställt färdtjänst väntar i stället förgäves. Det innebär att människan i behov av färdtjänst riskerar att missa en planerad aktivitet och dessutom kanske inte får tillbaka pengarna. Vi anser därför att en översyn behöver göras av hur färdtjänsten fungerar samt hur oseriösa utförare ska få sanktioner och utsatta resenärer kompenseras. Vi vill understryka att det handlar om att människor med funktionsnedsättning ska kunna lita på att färdtjänsten kommer, minst lika mycket som vid en vanlig beställd resa. Vi vill också peka på att det också handlar om att värna ett fungerande näringsliv där oseriösa aktörer inte ska få fördelar framför seriösa aktörer. Vi anser att det i översynen ska utredas om det räcker att kommuner och landsting får ändrade regelverk och stöd eller om en central tillsynsmyndighet bör utses. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionala kollektivtrafikmyndigheter, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 12 och 2018/19:2239 av Kadir Kasirga (S). Den regionala och den nationella tågtrafiken fyller olika syften och har olika behov. Vi kan konstatera att dessa behov kan komma i konflikt med varandra när exempelvis ett långsammare pendeltåg tvingar ett bakomvarande snabbtåg att anpassa farten till pendeltågets hastighet. För att motverka att den långtgående ofta snabbare nationella trafiken ställs emot den regionala bör regeringen agera för att får en stärkt roll gentemot de regionala kollektivtrafikmyndigheterna i rollen att stötta dessa i framtagande av de regionala trafikförsörjningsprogrammen. Vi anser att det är viktigt att den nationella och regionala trafiken kan planeras och utvecklas i dialog för att optimera utnyttjandet av järnvägen. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionala kollektivtrafikmyndigheter, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 12 och 2018/19:2239 av Kadir Kasirga (S) samt 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 16. Alla resor har en start- och målpunkt. För längre resor innebär det oftast att flera olika trafikslag behöver användas. Jag anser därför att kollektivtrafiken bör möjliggöra kombinationsresor med cykel och på så sätt göra det möjligt för människor att cykla delar av resan. Det ställer krav på högkvalitativa cykelparkeringar, ett heltäckande lånecykelsystem och möjlighet att ta med cykeln på tåget, bussen och tunnelbanan. Jag anser därför att det i betydligt större utsträckning än måste reserveras platser för cyklar på tåg och bussar. Jag menar att möjligheten att ta med cykel på tåg och buss ska vara ett krav vid upphandling av trafik och fordon, både i de nationella och i de lokala kollektivtrafiknäten. Jag kan vidare konstatera att genom upphandling av kollektivtrafik har arbetstagarna inom kollektivtrafiken fått en mer otrygg vardag. Inte bara kan de bli tvingade att söka om sina jobb – varje ny upphandling kan dessutom innebära att arbetsgivare ges tillfälle att ta sig ur tidigare överenskommelser. Jag anser att en viktig åtgärd är att ställa krav på verksamhetsövergång. Det innebär att personalen ska få följa med sina jobb till den nya arbetsgivaren, utan att få sämre arbetsvillkor. Jag anser även att det är viktigt att myndigheterna ställer krav på att företagen ska erbjuda villkor enligt gällande kollektivavtal. Jag kan i sammanhanget också konstatera att krav på meddelarskydd aldrig ställs av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna . Detta leder enligt min mening till försämrad kollektivtrafik med större risk för olyckor eftersom personalen får svårt att anmäla brister. Jag vill framhålla att genom krav på meddelarskydd skapas en kultur där anställda vågar berätta om missförhållanden, såsom säkerhetsbrister inom kollektiv-trafiken. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kombinerad mobilitet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 17. Vi vill framhålla att i takt med att delningsekonomin och digitaliseringen blir allt viktigare för framtidens transportarbete bör kollektivtrafiken och planeringen av densamma breddas. Vi anser att konceptet kombinerad mobilitet (Mobility as a service) på allvar bör utvärderas som en möjlighet för att skapa ökad kollektiv mobilitet. Det enskilda ägandet av exempelvis bilar och cyklar kan komma att minska, men mobiliteten kan ändå upprätthållas genom delning och ett effektivare utnyttjande. Vi vill peka på att resor med kollektivtrafiken och privat resande kan länkas samman och att resetjänster för hela resan, från dörr till dörr, kan komma att uppstå. Detta innebär inte att kostnaderna för det offentliga ska utökas, men genom att ha perspektivet hela resan kan det offentliga och privata samverka. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder mot plankning, punkt 6 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15. Vi kan konstatera att s.k. plankning är ett stort problem . Vi har tagit del av att enbart i innebar det enligt SL ett intäktsbortfall . Det är pengar som i stället kunde ha använts till att bygga ut kollektivtrafiken. Det grundläggande problemet med att människor plankar är att de ställer sig utanför det gemensamt finansierade kollektivtrafiksystemet, men begär tillgång till detsamma. Den som plankar låter på så sätt andra ta kostnaden för sin resa och försämrar förutsättningarna för att bussen ska kunna komma , vara ren och vara trygg att åka med. Vi vill framhålla att biljettkontrollanterna spelar en viktig roll och att resenärer bör vara skyldiga att visa upp färdbevis vid biljettkontroll, vilket de inte är . bör även ett system övervägas där notoriska tjuvåkare exempelvis kan stängas av från kollektivtrafiken . Vidare vill vi peka på att dagens utformning av den s.k. tilläggsavgiften inte fungerar tillräckligt avskräckande, och den är dessutom beroende av hur många kontroller som utförs. Det är därför tydligt, menar vi, att det krävs krafttag mot plankning. Vi anser därför att det bör göras en översyn av bötesbeloppen och andra typer av preventiva åtgärder mot s.k. plankning. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kollektivtrafik på vatten, punkt 7 (SD, KD) av (KD), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 45. Vi kan konstatera att kollektivtrafik på vatten ofta kan avlasta kommuners och regioners trafikleder. Sjötrafik orsakar dessutom mindre koldioxidutsläpp och är ett miljövänligt och effektivt transportsätt som kan transportera många resenärer i storstäder. Vi är medvetna om att vattenvägarna är underutnyttjade. Vi anser dock att de har potential att möjliggöra för framtida bostads- och arbetsmarknadsområden. Vi anser därför att det är viktigt att ha med båtpendling i planeringen av den framtida infrastrukturen och att tillgängliggöra kajer samt ha ett biljettsystem som inkluderar både upphandlad och enskilda aktörers persontrafik på vatten. Vi anser därför att ska få i uppdrag att samverka med kommuner och regioner för att stödja utbyggnaden av kollektivtrafiken på vatten. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gotlandstrafiken, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2389 av och (båda C) och 2017/18:1082 av och (båda S), 2017/18:2181 av (S), 2018/19:2124 av (S) och 2018/19:2186 av och (båda S). Jag vill inledningsvis framhålla att kommunikationerna till är avgörande för öns utveckling. Färjetrafiken behöver därför vara snabb och tillförlitlig men också miljövänlig. Vidare måste prissättningen vara rimlig för både bofasta, besökare och godstransporter. har beslutat att transportsektorn ska minska sina koldioxidutsläpp till 2030. Enligt min uppfattning är det därför nödvändigt att påbörja omställningen till förnyelsebara bränslen i Gotlandstrafiken redan under pågående trafikperiod. Jag vill påminna om att regeringen har utsett till att vara pilotlän i omställningen till ett förnybart samhälle, och särskilda medel har tillförts för detta uppdrag. Jag anser att en grön omställning av färjetrafiken mycket väl kan rymmas inom detta uppdrag. Jag är medveten om att den nu upphandlade trafiken för perioden –2027 gör att villkor i huvudsak är fastställda för framöver. Trots det anser jag att omställningen till mer miljövänliga bränslen måste påskyndas . Nästa trafikperiod startar , och ett nytt direktiv och därefter ett nytt underlag kommer att behöva arbetas fram innan en ny upphandling kan genomföras. Jag vill i sammanhanget peka på att övergången till förnyelsebara bränslen i Gotlandstrafiken kan medföra behov av statliga insatser för att kunna realiseras. Mot denna bakgrund anser jag att möjligheten till statliga insatser för att möjliggöra omställningen till förnyelsebara bränslen i Gotlandstrafiken bör utredas. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biljett- och betalsystem, punkt 2 (C, L) (L) och (C) anför: Vi vill framhålla att det behöver bli betydligt enklare att resa med kollektivtrafiken. Vi anser därför att det bör införas en nationell operatörsneutral plattform som gör det möjligt att boka och betala för sin biljett från dörr till dörr – oavsett trafikslag och län. Vi menar även att man ska kunna använda sitt kort med reskassa över hela landet. och Liberalerna har tillsammans med regeringen slutit en sakpolitisk överenskommelse, det s.k. januariavtalet. I överenskommelsen anges att ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela ska införas. Partierna kommer att vara drivande för att detta genomförs med högt tempo. och Liberalerna välkomnar att det pågår ett arbete i den riktning som föreslagits i kommittémotion 2018/19:2427 av (C) yrkande 14 i denna del och vi väljer därför att framföra våra partiers åsikter i ett särskilt yttrande i stället för i reservationer. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:1082 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Gotlandstrafiken behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2181 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om luftburen trafik till och från , vilken ska behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur, och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:107 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av färdtjänsten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:607 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utse försökslän för en pilotstudie av en kundvalsmodell i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:806 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra den marknadsledande biljettplattformen konkurrensneutral och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1121 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler säkra pendlarparkeringar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1483 av och (båda C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten att ta med cykel ska vara ett krav vid upphandling av trafik och fordon och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1524 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av konkurrensneutral tillgång till digital infrastruktur kopplad till biljett- och betalningssystem i kollektivtrafiken för ökad effektivitet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1762 av m.fl. (V): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt enhetligt biljettsystem för tåg- och kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1788 av m.fl. (S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samordning av biljettsystem och resenärskriterier inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1801 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka resenärernas möjlighet att påverka ett ökat kollektivtrafikresande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2059 av m.fl. (L):