bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Förordningar är bindande och direkt tillämpliga i medlemsländerna medan direktiv som sätter upp vilka mål medlemsländerna ska uppnå och så får medlemsländerna själva bestämma hur de genomför direktiven i den nationella lagstiftningen. Hur de direktiv som antagits på EU-nivå genomförs nationellt påverkar både och de svenska företagens konkurrenskraft. I vissa fall kan det finnas skäl för att gå utöver grundkraven i ett direktiv för att värna t.ex. miljön, folkhälsan eller arbetarskyddet. konstaterar utskottet att genomförandet av direktiv ibland leder till en mer omfattande reglering för företag än vad som är nödvändigt, vilket därmed skapar en omotiverad regelbörda för företagen. ska givetvis uppfylla sina åtaganden som medlemsland och genomföra de beslut som antagits på EU-nivå. Det är viktigt att de svenska företagens konkurrenskraft värnas. Mot denna bakgrund anser utskottet att genom ett tillkännagivande bör tydliggöra för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning, och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisas att målet för det strategiska området Regler och villkor inom livsmedelsstrategin är att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar – detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Vidare anförs att livsmedelskedjan inklusive primärproduktionen är komplex och att företagen berörs av en stor mängd regler och myndighetskontakter vid tillståndsprövningar och kontroller. Regler behövs för att skydda miljö, konsumentintressen eller djur- och folkhälsa. får inte reglerna eller tillämpningen av dem skapa onödiga hinder som begränsar konkurrenskraft och innovation eller som hämmar livsmedelsföretagens utveckling, nyetablering eller förmåga att växa. slöt regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) ett avtal om att samarbeta för att göra företagande inom restaurangbranschen enklare. Projektet har genomförts under namnet Serverat. Syftet är att underlätta för företagare som ska söka tillstånd som kommunens handläggning effektiviseras. Arbetet inleddes med restaurangbranschen, men genom en ny överenskommelse mellan SKL och regeringen kommer även besöksnäringen att omfattas av detta arbete. har regeringens uppdrag att samordna förenklingsarbetet och har verksamhet inom sin myndighet. ansvarar också för webbportalen , som är ett viktigt verktyg för att förenkla för den som vill starta ett företag. Myndigheten har också uppdrag att följa 19 statliga myndigheters arbete med att förenkla för företag. Vidare redovisas i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att både och har fått förenklingsuppdrag inom ramen för livsmedelsstrategin. har t.ex. fått i uppdrag arbeta med land- och anläggningsgodkännanden för att underlätta tillträde till marknader utanför EU. har fått i uppdrag att öka kvaliteten, likvärdigheten och effektiviteten i djurskyddskontrollen. har även i uppdrag att ge stöd till studier och försverksamhet inom djurområdet som syftar till ökad produktivitet och konkurrenskraft med bibehållen god djurvälfärd. Som nämnts har , och fått i uppdrag att utveckla digitala tjänster som bidrar till minskat och förenklat uppgiftslämnande, guidning och service för företag i livsmedelskedjan. Målsättningen är att göra det enklare att starta och driva företag samt underlätta företagens myndighetskontakter på lokal, regional och statlig nivå. Uppdraget ska slutredovisas . Som nämns ovan ska en konsekvensutredning genomföras inför all regelgivning som bl.a. innebär att kostnaderna för företagen uppskattas och att olika alternativ till regelutformning undersöks. Dåvarande landsbygdsminister anförde i sitt svar på skriftlig fråga 2016/17:1457 Regeringens förenklingsarbete enligt livsmedelsstrategin att regeringen har intensifierat arbetet med att höja konsekvensutredningarnas kvalitet genom ett utökat stöd och genom utbildning till regelgivarna. En väl utförd konsekvensutredning leder i förlängningen till mer ändamålsenliga regler och därigenom till ökad konkurrenskraft och tillväxt. Vidare anförs i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att för att effektivisera och förenkla handläggningen av stöd samt underlätta för brukarna har fortsatt arbetet med att införa elektroniska lösningar där så är möjligt. lade kommissionen fram ett förslag på ändringar i ett antal EU-förordningar, den s.k. omnibusförordningen. har i förhandlingarna drivit på för fortsatt förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken. Omnibusförordningen beslutades och trädde i kraft . Regeringen har till följd av omnibusförordningen beslutat om ett antal förändringar i tillämpningen av GJP för att åstadkomma en förenkling av politiken. Exempel på detta är att har slutat tillämpa en del av definitionen av aktiva jordbrukare. Den tidigare definitionen försvårade administrationen för stödsökande och stödmyndigheter. I årsredovisning redovisas att arbetar aktivt med att åstadkomma förenklingar och underlätta för företagen. Viktiga delar i detta arbete har varit att arbeta vidare med de synpunkter och förslag som kom fram under Förenklingsresan för lantbrukare och Förenklingsresan för livsmedelsindustrin. Förenklingar överallt är ett av fokusområdena i strategiska plan. Vidare anförs att förenklingsarbetet bedrivs kontinuerligt som en integrerad del i ordinarie arbete. Viktiga utgångspunkter är att varken skyddet för miljön, djurskyddet eller djurhälsan ska försämras. är också aktivt i förenklingsarbetet på EU-nivå, vilket bl.a. omfattar att försöka påverka och förenkla regelverket för EU-stöden och regelverken för djur- och växtskydd. Flera av de förenklingsförslag som kom fram under Förenklingsresan för lantbrukare och i de nationella svenska diskussionerna har tagits upp av i deras förenklingsarbete, exempelvis i den s.k. Refitplattformen och omnibusförordningen. Även i årsredovisning redovisas myndighetens arbete med att göra det enklare att starta och driva företag med särskilt fokus på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt, smartare regelverk och myndighetens service, effektivitet och bemötande. arbetar kontinuerligt med att skapa ett enkelt och lättförståeligt regelverk både när det gäller egna regler och i arbetet med att påverka regelutvecklingen inom EU, bl.a. genom att organisera utfrågningar för att få insikter om marknads- och produktionskonsekvenser av olika regelförslag. Arbete med att digitalisera kontrollinformation fortsatte med syfte att öka tillgänglighet, transparens och möjligheten att delta i förenklingsarbetet. har även initierat ett omfattande arbete med att förändra kulturen i livsmedelskontrollen. Ambitionen är att kontrollen ska präglas av förståelse för företagarens situation vid en kontroll och i kontakter mellan företag och myndigheter. När det gäller anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktion har den svenska miljöprövningen reformerats . En viktig utgångspunkt i regelförenklingsarbetet med miljöprövningen har varit att prövningen inte ska vara mer komplicerad än vad som krävs med hänsyn till skyddet för miljön och människors hälsa. genomfördes en reform av mark- och miljödomstolarna. Genom att mark- och miljödomstolar inrättades skapades förutsättningar för att förenkla, samordna och effektivisera handläggning och domstolsprövning. Reformen gav förutsättningar för att kompetens och resurser skulle kunna användas på ett mer rationellt sätt och ge möjligheter för en effektiv ärendehantering med hög kvalitet. koncentrerades tillståndsprövningen till ett lägre antal länsstyrelser. Det övergripande syftet med reformen var att åstadkomma en mer effektiv prövning och kortare handläggningstider. Länsstyrelserna har också fått i uppdrag att redovisa handläggningstider utifrån både när en ansökan lämnas in och när ansökan bedöms vara komplett. Målsättningen är att ett ärende vid en miljöprövningsdelegation ska beslutas från det att en fullständig ansökan lämnats in. fick en utredare i uppdrag att undersöka om det nuvarande systemet för miljöprövning av miljöfarlig verksamhet är utformat på ett sätt som främjar investeringar som driver teknik- och metodutvecklingen mot minskad negativ miljöpåverkan. Utredaren fick även i uppdrag att föreslå åtgärder för att prövningen av verksamheter enligt ska främja investeringar som bidrar till en grön omställning. Utredningen skulle även föreslå hur miljöprövningsprocessen kan bli effektivare och mer ändamålsenlig. Utredningen är en åtgärd inom regeringens arbete med Smart industri. redovisades departementspromemorian Anpassad miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38). Utredningen konstaterar bl.a. att tidigare genomförda effektiviseringsåtgärder för införandet av ändringstillstånd får betraktas som framgångsrika och har bidragit till en effektivare och mer ändamålsenlig miljöprövningsprocess. Vidare föreslår utredaren att den bestämmelse som gör det möjligt att anmäla ändringar av miljötillstånd ska förtydligas. Utredaren pekar också ut att tydliga mål för handläggningstider för miljöprövningsdelegationer och mark- och miljödomstolar, under vissa förutsättningar, kan bidra till en skyndsammare handläggning utan att miljöskyddet försämras. Avslutningsvis föreslår utredningen att en utökad möjlighet att anmäla ändringar av tillståndsgivna miljöfarliga verksamheter ses över för att underlätta genomförandet av miljöförbättrande åtgärder, samt att en e-tjänst för ansökan om tillstånd införs för att underlätta miljötillståndsprövningen. Slutsatserna och förslagen i utredningen bereds inom . Utskottet har behandlat frågor om kompetensförsörjning tidigare, bl.a. i betänkande 2017/18:MJU18 Landsbygdspolitik. I betänkandet redovisades följande: När det gäller kompetensförsörjning för företag inom livsmedelskedjan lyfter regeringen fram i livsmedelsstrategin att utbildning och kompetensförsörjning fortlöpande behöver anpassas och utvecklas för att möta företagarnas behov av arbetskraft. Regeringen betonar vikten av att relevanta utbildningsanordnare på olika nivåer noga följer utvecklingen i livsmedelssektorn och strävar efter att möta de kompetensbehov som finns. Regeringen har även gett i uppdrag att inom området kompetensförsörjning stärka samverkan mellan industrin och skolan för att öka industrirelevanta utbildningars attraktionskraft och att genom validering stärka företagens strategiska kompetensförsörjning (prop. 2017/18:1 utg.omr. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att regeringen gav i uppdrag att stödja och underlätta etableringen av en samverkansarena för livsmedelssektorns företag och aktörer. Samverkansarenan ska bidra till att höja innovationskapaciteten i sektorn och säkra en långsiktig kompetensförsörjning, i syfte att öka konkurrenskraften för företag i livsmedelssektorn. Samverkansarenan lanserade etableringen av Arena och slutrapporterade regeringsuppdraget , men uppdraget förlängdes . Därefter har företagen och organisationerna tagit över och driver Arena i egen regi. Av SLU:s regleringsbrev framgår att utbildningsutbudet vid universitet och högskolor ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. SLU ska redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. SLU:s avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus- och distansutbildning ska redovisas. Därutöver ska en redovisning lämnas av hur SLU möter det omgivande samhällets behov av utbildning. Även näringen arbetar med kompetensförsörjning inom lantbruket. Projektet mat – fler jobb är en gemensam satsning av Livsmedelsföretagen, Krinova, Gröna Jobb, () och Arbetsförmedlingen. Det treåriga projektet har en budget på . LRF står för , där utgörs av bidrag från Europeiska socialfonden, och resterande står Arbetsförmedlingen för. Hälften av dessa medel kommer från socialfonden. Pengarna ska användas till att erbjuda 1 000 jordbruksföretag företagsanalyser för att exempelvis hitta nya vägar till ökad produktion samt behov av utbildning och ny arbetskraft. Totalt 2 000 personer kommer även att kunna få kompetensutveckling för att stärka företagets utveckling och konkurrenskraft. 300 företagare erbjuds ledarskapsutbildning och 100 företag inom livsmedelsindustrin har möjlighet till validering eller kartläggning av medarbetares kunskaper. När det gäller tillgång till riskkapital gör regeringen bedömningen i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) att en strukturomvandling i jordbruks- och trädgårdsnäringen bör underlättas och att företagen bör ges möjlighet att bedriva verksamheten i effektiva företagsformer oavsett storlek. Regeringen framhåller att det har pågått en strukturomvandling inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Strukturrationaliseringen i jordbruket kommer i allt högre grad att innebära stora kapitalinsatser. Det kommer att krävas en ökad dynamik, nya ägare och nya kategorier av ägare för att kunna överlåta och investera i företag. För att skapa bättre förutsättningar för livsmedelsföretagen att växa och bedriva verksamheten i effektiva företagsformer, oavsett storlek, anser regeringen att jordförvärvslagstiftningen bör ses över. En ökad dynamik i ägande och delägarskap är viktig. fick SLU i uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin analysera effekter av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen. Analysen skulle beskriva jordförvärvs- och arrendelagstiftningens påverkan på företagens möjlighet till utveckling, delägande, generationsväxlingar och kapitalförsörjning, investeringsklimatet inom jord- och skogsbruk samt möjligheten att välja mest lämplig företagsform. Uppdraget redovisades (Rapport om uppdraget att, inom ramen för livsmedelsstrategin, analysera effekter av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen). Sammantaget visar resultaten från SLU:s analys att jordförvärvslagens begränsning av juridiska personers möjlighet att förvärva mark har ingen eller möjligen ringa betydelse i praktiken när det gäller företagsutveckling. När det gäller arrendelagstiftningen visar resultaten på att den sannolikt har en konserverande effekt och att företagande och konkurrenskraft skulle främjas av en friare lagstiftning. Mot bakgrund av analysen anser SLU bl.a. att jordförvärvslagen inte behöver ändras när det gäller möjligheten för en juridisk person att köpa mark, att man bör överväga att avskaffa bosättningskravet i jordförvärvslagen och att det bör bli lättare för jordägare och arrendatorer att själva bestämma hur avtalet dem emellan ska se ut. Rapporten bereds nu inom . Även inom reformen av GJP finns en ambition från kommissionen att bättre främja generationsväxlingar. I faktapromemoria 2017/18:140 Reformpaket för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 redovisas att dagens nivåer av direktstöd som kapitaliseras i markpriser försvårar generationsväxlingar, och därför kan en generell neddragning av direktstöden underlätta för unga och nya jordbrukare. Regeringen understryker att medlemsländerna måste få möjlighet att skräddarsy utformningen av eventuella åtgärder för nya jordbrukare utifrån vilka som lämpar sig bäst för respektive lands nationella förhållanden med de utmaningar som nya lantbrukare möter. Det är viktigt att utformningen av eventuella åtgärder inte snedvrider konkurrensen. Det är även viktigt att GJP utformas för att öka attraktionskraften för nya och unga företagare. Ett stort hinder är nuvarande komplexa regelverk med stor risk för sanktioner. Åtgärder inom landsbygdsprogrammet, som investeringar och kompetensutveckling, kan underlätta ungas etablering på ett effektivt sätt. har beslutat om mål både för en svensk livsmedelsstrategi och för en sammanhållen landsbygdspolitik som syftar till att främja en konkurrenskraftig livsmedelskedja och en livskraftig landsbygd. Utskottet konstaterar därmed att det finns goda förutsättningar att stärka lönsamheten och konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan. Regeringen har satsat för genomförandet av livsmedelsstrategin. Inom ramen för handlingsplanen för livsmedelsstrategin har flera uppdrag genomförts i syfte att stärka konkurrenskraften. Utskottet noterar att ett bondepaket kommer att genomföras för att stärka det svenska jordbruket och öka konkurrenskraften, och att det pågår ett arbete med att ta fram en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin –2022. Utskottet ser fram emot en ny handlingsplan med kraftfulla åtgärder för att stärka lönsamheten och konkurrenskraften i livsmedelskedjan. Vidare delar utskottet regeringens syn att en hållbar jordbruksproduktion måste relateras både till dess positiva bidrag till miljön och till dess negativa effekter på miljön. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg i detta sammanhang. Mot bakgrund av att omfattande aktiviteter redan pågår med att stärka livsmedelskedjans konkurrenskraft anser utskottet att motionerna 2018/19:1290 (SD) yrkande 1, 2018/19:1336 (M) yrkande 1, 2018/19:1682 (M), 2018/19:1699 (M), 2018/19:1955 (M) yrkande 1, 2018/19:2255 (L) yrkandena 27 och 28, 2018/19:2820 (SD) yrkande 21 och 2018/19:2896 (M) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte redan kan anses tillgodosedda. Utskottet anser att det är mycket viktigt att berörda myndigheter tydligare beaktar livsmedelsföretagens konkurrenskraft i sitt arbete. Utskottet har bl.a. riktat två tillkännagivanden till regeringen om att berörda myndigheter ska ges ett tydligare främjandeuppdrag gentemot näringarna och att nationella, mer långtgående, regler ska vara väl motiverade och prövas noga. Utskottet noterar att det framgår av både och instruktioner att de ska arbeta för ett konkurrenskraftigt näringsliv och skapa goda förutsättningar för livsmedelsföretagande. Vidare pågår olika förenklingsuppdrag som ska säkerställa goda företagsvillkor, bl.a. utveckling av digitala verktyg, samverkan vid kontroller och utveckling av digitala tjänster för att underlätta myndighetskontakter på olika nivåer. När det gäller genomförandet av EU-regler på nationell nivå konstaterar utskottet att näringsutskottet har föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företags konkurrenskraft. Utskottet noterar i detta sammanhang att spelar en stor roll i arbetet med att stödja myndigheter och departement i konsekvensutredningsarbetet och att det redan finns skyldigheter att i konsekvensutredningar motivera på vilket sätt man vill gå utöver vid regelgivning, varför samt konsekvensen av att göra det. I avvaktan på resultatet av det arbete som pågår anser utskottet att motionerna 2018/19:848 (M) yrkande 2, 2018/19:1287 (SD) yrkandena 1 och 17, 2018/19:1336 (M) yrkande 3, 2018/19:2736 (KD) yrkande 11 och 2018/19:2896 (M) yrkandena 9, 10 och 22 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet delar regeringens bedömning att regler behövs för att skydda miljö, konsumentintressen samt djur- och folkhälsa men att de inte får skapa onödiga hinder som begränsar konkurrenskraften. Utskottet noterar att det inom ramen för livsmedelsstrategin pågår ett regelförenklingsarbete. Utvecklingen av digitala tjänster för att förenkla uppgiftslämnande och ge service till företag i livsmedelskedjan är ett viktigt uppdrag för att göra det enklare att starta företag och underlätta myndighetskontakter på olika nivåer. Vidare noterar utskottet att och arbetar kontinuerligt och integrerat med att förenkla och underlätta för företag bl.a. genom att skapa enkla och förståeliga regelverk. När det gäller anmälnings- och tillståndsprövning för animalieproduktion noterar utskottet att det inom pågår beredning av en departementspromemoria med olika förslag som bl.a. syftar till att underlätta miljöprövningsprocessen. Med hänvisning till att det pågår ett omfattande regelförenklingsarbete på området anser utskottet att motionerna 2018/19:1287 (SD) yrkandena 28 och 29, 2018/19:1336 (M) yrkande 2, 2018/19:1636 (M) yrkande 1, 2018/19:1926 (M), 2018/19:2736 (KD) yrkandena 12–14 och 2018/19:2896 (M) yrkande 19 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet anser att kompetensförsörjningen inom de areella näringarna är grundläggande för att kunna stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. I likhet med vad som framförs i livsmedelsstrategin anser utskottet att det är en fråga för både näringen, utbildningsanordnarna och det offentliga att arbeta vidare med. Utskottet noterar bl.a. att Arena ska arbeta med att säkra en långsiktig kompetensförsörjning men även att SLU:s utbildningsutbud ska svara mot arbetsmarknadens behov. Utskottet noterar med intresse näringens gemensamma satsning Mer mat – fler jobb. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motion 2018/19:1287 (SD) yrkande 18 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller tillgång till riskkapital och generationsskiften noterar utskottet att SLU:s rapport om jordförvärvs- och arrendelagstiftningen är under beredning inom . Utskottet noterar också att det inom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken finns en ambition från kommissionens sida att bättre främja generationsväxlingar. Med det anförda och i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår föreslår utskottet att motion 2018/19:1287 (SD) yrkande 26 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ändra målsättningen för det ekologiska jordbruket, om att avskaffa kvantitativa mål om ekologisk odling och konsumtion samt om ändrade uppgifter för den samordnande funktionen för ekologiska livsmedel. Jämför reservation 27 (M), 28 (SD), 29 (V) och 30 (L). Ett antal motioner tar upp att man vill höja målet för andelen ekologisk jordbruksmark i . I kommittémotion 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 19 anförs att bör anta mål om att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030. Motionärerna anser att dagens produktionsmål är för lågt och att det finns många skäl för att öka målsättningen, bl.a. ökad biologisk mångfald, minskat utsläpp av bekämpningsmedel, stärkt konkurrenskraft och hållbarhet i jordbruket. Enligt motion 2018/19:2302 av och (båda MP) yrkande 1 behövs mer ekologisk matproduktion i . Motionärerna vill att målet för hur mycket av den svenska jordbruksmarken som ska vara certifierad ekologisk jordbruksmark ska höjas till . vill de fördubbla de nuvarande anslagen för omställning till ekologisk produktion så att fler lantbrukare kan bli ekologiska. m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2018/19:2315 yrkande 1 att ska verka för att vara ett grönt föregångsland inom naturvänligare jordbruk med ökad areal ekologiskt jordbruk och mer naturbeten. Vidare vill motionärerna påskynda omställningen till ekologiskt jordbruk så att vi når målet att av jordbruksmarken ska brukas ekologiskt (yrkande 8). För att nå detta mål vill motionärerna bl.a. utöka stödet för de lantbrukare som vill ställa om till ekologisk produktion. Enligt motion 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 6 bör besluta om ett nytt mål för ekologiskt lantbruk där av odlingsarealen 2030 ska vara ekologisk. Ett antal motioner tar också upp att man vill avskaffa kvantitativa mål för ekologisk odling. Enligt kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 9 ska ekologisk produktion främjas men utgå från marknadens efterfrågan snarare än att kvantitativa mål fastställs. Det behövs fler åtgärder som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. Motionärerna anser dock att kvantitativa mål för ekologisk produktion och konsumtion inte behövs.