bet · H701FiU2 · 2019-12-16 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 2, som uppgår till ca . Även de förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen begärt tillstyrks, liksom regeringens förslag om att godkänna investeringsplaner för och . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om att godkänna stadgeändringar för Nordiska investeringsbanken. Utskottet avstyrker de alternativa budgetförslagen från , . Vidare avstyrks motionsförslag om Agenda 2030. I betänkandet finns två reservationer (SD och V) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Sex yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet Regeringens resultatredovisning för området statlig förvaltningspolitik Statens budget inom utgiftsområde 2 1.Agenda 2030, punkt 2 (SD) 2.Agenda 2030, punkt 2 (V) 1.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Bilaga 4 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Tabell 1 Investeringsplan för 2019–2022 Tabell 2 Investeringsplan för 2019–2022 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 2 anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 2 punkt 16 och avslår motionerna 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2019/20:2634 av m.fl. (SD), 2019/20:3015 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:3313 av m.fl. (M). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår, 2. besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden, 3. besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutions-reserven, 4. för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter besluta om kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastruktur-investeringar, vilket innebär att de totala kapitaltillskotten –2020 får uppgå till högst 1 , 5. besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 6. besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 7. besluta om en kredit i för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 8. besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 , 9. besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 18 . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 2 punkterna 1–3, 9–11, 13, 15 och 17. c) Godkännande av investeringsplaner 1. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2022 som en riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar, 2. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2022 som en riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 2 punkterna 12 och 14. d) Bemyndigande för Nordiska investeringsbanken bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för garantikapital i Nordiska investeringsbanken (NIB) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 2 . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 2 punkt 4. e) Godkännanden av stadgeändringar för Nordiska investeringsbanken 1. att andel av kreditriskreserveringarna för NIB:s projektinvesteringslån () om överförs till inbetalda kapital, 2. att regeringen upphör med garantigivning till och miljöinvesteringslån, 3. stadgeändringen som innebär att beslutar om principer för bankens kapital- och likviditetshantering, 4. stadgeändringen som innebär att sammansättningen av ändras. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 2 punkterna 5–8. 2018/19:1375 av m.fl. (SD), 2018/19:2738 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2019/20:747 av m.fl. (SD) och 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), i (M)*, (M)* och (C). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och motionärernas alternativa budgetförslag. Även ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 respektive 2019/20 om Agenda 2030 behandlas i betänkandet. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . informerade generaldirektör utskottet om de kvalitetsbrister som identifierats i myndighetens datainsamling när det gäller Arbetskraftsundersökningen () och vilka åtgärder som vidtagits för att åtgärda problemen. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till 17 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Utgiftsområde 2 innehåller flera olika områden, men har fattat beslut om mål för två av dem: finansmarknadsområdet och den statliga förvaltningspolitiken. Det är regeringens resultatredovisning för dessa områden som behandlas i betänkandet. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 2. Avslutningsvis behandlas i ett separat avsnitt ett antal motionsyrkanden om Agenda 2030 som väckts under allmänna motionstiden /19 respektive 2019/20. Regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet Området omfattar åtgärder för ett stabilt och hållbart finansiellt system som präglas av ett starkt konsumentskydd och en effektiv statlig förvaltning. Myndigheterna inom området är och . har beslutat om följande mål för finansmarknadsområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118): • Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. • Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. • Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Regeringen anför inledningsvis att det har gjorts några justeringar när det gäller indikatorerna jämfört med föregående år. Indikatorn hushållens skuldsättning omfattar nu även de underliggande indikatorerna som avser hushållens räntekostnader, volymviktade belåningsgrader för nya bolån, andelen hushåll med högre belåning än , amorteringar efter belåningsgrad samt hushållens skuldkvoter för nya lån. Indikatorn klagomål, varningar och finansiell folkbildning omfattar ärendestatistik hos Konsumenternas Bank- och . Regeringen redovisar följande 18 resultatindikatorer för det första delmålet om det finansiella systemet och hållbarhet: – användningen av elektroniska betalningar och kontantbetalning – klagomål, varningar och finansiell folkbildning – kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden för privatkunder respektive företagskunder – könsfördelningen i forskningscentrumen för finansmarknadsforskning – antalet rapporter om misstänkta transaktioner mottagna av finanspolisen. För den statliga finansförvaltningen redovisas följande tre resultatindikatorer: – styckkostnad per statlig betalning – myndigheternas upplevda servicenivå – riskerna inom garanti- och utlåningsverksamhet. Regeringens analys och slutsatser Regeringen bedömer att det finansiella systemets allmänna välmående är gott och att motståndskraften är god, men ser även specifika svagheter inom syste-met. Statens okonsoliderade statsskuld som andel av BNP har minskat till den lägsta nivån , vilket innebär att staten har goda förutsättningar att hantera oförutsedda avgifter i händelse av t.ex. en finansiell kris. Hushållens skuldsättning har varit i blickfånget för vad som skulle kunna utgöra en risk för den finansiella stabiliteten. Färre högt belånade hushåll innebär en minskad risk för att en lågkonjunktur kan förstärkas och i förlängningen hota den finansiella stabiliteten om hushållen drar ner på sin konsumtion. av ökad hushållsskuldsättning har ökningstakten dämpats. Likväl kvarstår hushållens skulder på höga nivåer och utgör fortsatt en risk för såväl den realekonomiska utvecklingen som den finansiella stabiliteten. Hushåll som både har en hög belåningsgrad och en hög skuldkvot är relativt mer sårbara. Hushållens skuldsättning framhålls av bedömare såsom (), , (), Europeiska kommissionen, och som en risk för den makroekonomiska och finansiella stabiliteten. Det är därför positivt att åtgärder med makrotillsynen i allmänhet har bidragit till att fler hushåll amorterar, i synnerhet hushåll med höga skulder i förhållande till sin inkomst. Konsumtionslånen har ökat markant. Hur konsumtionslånen utvecklas är ett område som regeringen och myndigheterna följer noga, inte minst utifrån ett konsumentskyddsperspektiv. Att vara konsument på finansmarknaden skiljer sig från att vara konsument på de flesta andra marknader. Finansmarknaden kännetecknas av komplexa produkter, en hög innovationstakt, stora risker för intressekonflikter, och dess-utom har många konsumenter begränsad finansiell kunskap, vilket sammantaget gör att de i flera avseenden är mer utsatta på denna marknad än på de flesta andra. Det finns därmed en ökad risk att konsumenter inte väljer de produkter och tjänster som passar bäst utifrån den egna ekonomiska situationen. har identifierat främst bl.a. placeringsrådgivning, bedrägerier i samband med betaltjänster och skuldsättning som områden med risker för konsumenterna. Kundnöjdheten enligt svenskt kvalitetsindex (SKI) har ökat något när det gäller bolån och livförsäkringar, men minskat när det gäller sparandeprodukter för privatkunder. Användningen av kortbetalningar och elektroniska betalningar som exempelvis Swish har fortsatt att öka, vilket kan ses som en indikation på att både kunder och handel successivt får ett högre förtroende och ser en större nytta med elektroniska betaltjänster. I betänkandet med anledning av budgetpropositionen (bet. 2018/19:FiU2) konstaterade utskottet att regeringen hade avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen hade beslutats av en övergångsregering. Utskottet noterade också liksom året innan det stora antalet indikatorer och stod fast vid sina tidigare uttalanden om att det är viktigt med väl motiverade indikatorer och att dessa är rimligt hållbara . I betänkandet med anledning av budgetpropositionen (bet. 2017/18:FiU2) konstaterade utskottet i sin bedömning att regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet hade en tydlig struktur som redovisade resultaten i förhållande till de tre delarna i det riksdagsbundna målet (ett stabilt finansiellt system, en hållbar utveckling och en effektiv finansförvaltning i staten). Dessutom ansåg utskottet att analyser, slutsatser och regeringens bedömningar var i fokus snarare än myndighetsredovisningar. Utskottet noterade att antalet indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen för delmålet om ett stabilt finansiellt system var stort och dessutom hade ökat något jämfört med föregående år. Utskottet framhöll vikten av väl motiverade indikatorer och att dessa är rimligt hållbara . Om urvalet av indikatorer ändras från till ett annat skapas en osäkerhet om på vilka grunder indikatorerna har valts ut och om de är representativa för att beskriva resultaten i förhållande till målen som möjligheterna till jämförelser mellan åren minskas. Utskottet noterade att regeringen redovisat tre indikatorer för uppföljning av delmålet om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Utskottet konstaterade att det dock saknades en analys av på vilket sätt de statliga insatserna på området bidrar till måluppfyllelsen. Inte heller hade regeringen tydligt motiverat varför just dessa tre indikatorer valts för att utvärdera måluppfyllelsen för delmålet, ansåg utskottet. Regeringens resultatredovisning ska ge underlag för ställnings-tagande till budgetförslaget. Med grund i resultatredovisningen ska kunna bilda sig en uppfattning om de statliga resurserna fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om de lett till avsedda resultat. Som utskottet anfört vid sin granskning av resultatredovisningen i budgetpropositionen är det rimligt att den inriktas på att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till de mål som beslutat om. Ett av de riksdagsbundna målen på finansmarknadsområdet är att det finan-siella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. I budgetpropositionen redovisar regeringen indikatorer och vilka insatser som gjorts . Däremot saknas regeringens analys och slutsats av om målet har uppfyllts. Utskottet vill betona vikten av att regeringen gör en bedömning av resultatet i förhållande till det mål beslutat. Jämfört med förra årets budgetproposition kan utskottet konstatera att antalet indikatorer har minskat från 28 till 18 stycken. framhåller utskottet värdet av väl motiverade indikatorer och deras hållbarhet . När urvalet indikatorer återkommande ändras skapas en osäkerhet om på vilka grunder indikatorerna valts ut och om de är representativa för att beskriva resultaten i förhållande till målen som möjligheterna till jämförelser mellan åren minskas. Regeringens resultatredovisning för området statlig förvaltningspolitik Området omfattar frågor om styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Myndigheterna inom området är Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter (SSC). har beslutat om följande mål för den statliga förvaltningspolitiken (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2019/20:315): • En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Av propositionen framgår att resultatredovisningen är inriktad på den statliga förvaltningens utveckling på en övergripande nivå. Vissa förvaltningspolitiska åtgärder redovisas också liksom relevanta resultat hos de myndigheter som hör till området. Resultat och åtgärder som bidrar till att uppfylla det förvaltningspolitiska målet redovisas också i andra avsnitt i propositionen, t.ex. i avsnittet om digitalisering och it inom offentlig förvaltning (avsnitt 7.2). De indikatorer som används för att redovisa resultaten i förhållande till målen är – organisationen rankning av världens länder i fråga om korruption i den offentliga sektorn – indikatorn Effectiveness Index (Incise) som används för att ranka världens länder i fråga om effektivitet i den centrala statliga förvaltningen. I resultatredovisningen beaktas också särskilda åtgärder som vidtagits och den generella utvecklingen i statsförvaltningen. resultat inom enskilda områden redovisas under respektive utgiftsområde. Vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun redovisas under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringens analys och slutsatser I propositionen redovisar regeringen utfallet för resultatindikatorerna. I avsnittet med regeringens analys och slutsatser gör regeringen bedömningen att den statliga förvaltningspolitiken presterar bra i ett internationellt perspektiv, men att den ständigt bör utvecklas. Av propositionen framgår att regeringen avser att utveckla arbetet med att redovisa förvaltningspolitiken utifrån olika indikatorer. För att förbättra förvaltningen krävs en fortsatt utveckling av styrningen av de statliga myndigheterna. Regeringen anser vidare att de statliga verksamheternas nytta för medborgare och företag även fortsättningsvis ska vara i fokus i arbetet med att utveckla och förnya den statliga förvaltningen. En hög tillit till och ett stort förtroende för den offentliga sektorn är viktiga framgångsfaktorer för detta arbete. Regeringen anser vidare att politiken ska komma hela landet till del, och att en statlig närvaro ytterst handlar om legitimitet och allmänhetens förtroende för det offentliga, vilket är av central betydelse för vår demokrati. En viktig del av det förvaltningspolitiska målet, enligt regeringen, är att statsförvaltningen ska vara innovativ och samverkande. konstaterar i sin rapport – Towards a Data-driven Public Sector (2018) bl.a. att har en stark samarbets- och konsensuskultur, men att nationella insatser för innovation och digitalisering i statsförvaltningen riskerar att hindras av långsamt beslutsfattande och lågt risktagande i myndigheterna. Tillitsdelegationen lyfter också fram behovet av att öka takten i den offentliga sektorns förändrings- och utvecklingsarbete (SOU 2018:47). Digitalisering och en snabb teknikutveckling skapar förändringstryck och ställer krav på flexibilitet och lyhördhet gentemot omvärlden. Regeringen bedömer att förmågan att styra den digitala strukturomvandlingen behöver utvecklas för att möta behoven, kraven och förväntningarna från privatpersoner och företag. måste skyddet av säkerhetskänslig verksamhet, informationssäkerheten och den personliga integriteten säkerställas. Genom att inrätta Myndigheten för digital förvaltning (Digg) har, enligt regeringen, förutsättningarna för en effektiv styrning och samordning förbättrats. Mot bakgrund av att budgetpropositionen 2019 hade beslutats av en övergångsregering som avstod från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten, anförde utskottet inget ytterligare med anledning av sin granskning av resultatredovisningen i förra årets betänkande (bet. 2018/19:FiU2). I betänkandet med anledning av budgetpropositionen (bet. 2017/18:FiU2) konstaterade utskottet i sin bedömning att det var en fördel att resultatredovisningen strukturerats utifrån de tre delarna i målet och att avsnittet förbättrats genom att regeringen gått över från en redovisning med myndighetsfokus till mer av verksamhetsfokus. noterade utskottet bl.a. att resultaten för områdena digitalisering och it inom offentlig förvaltning, den statliga arbetsgivarpolitiken, offentlig upphandling och fastighetsförvaltning inte redovisades i avsnittet trots att områdena enligt utskottet bör tillhöra den statliga förvaltningspolitiken. I stället redovisades dessa områden i förhållande till mål som regeringen beslutat för respektive område i de avsnitt där områdena särredovisas. Utskottet ansåg att det kunde finnas anledning för regeringen att tydliggöra hur resultaten för dessa särredovisade områden förhåller sig till det mål som beslutat för den statliga förvaltningspolitiken och överväga en tydligare redovisning av resultaten i förhållande till detta. Vidare konstaterade utskottet att regeringens resultatredovisning skulle vinna på en struktur som avspeglar förhållandet att målet för den statliga förvaltningspolitiken inte enbart eller ens huvudsakligen kan nås genom den verksamhet som bedrivs av de myndigheter som regeringen sorterat in under . Ett sätt att inleda ett sådant arbete kunde enligt utskottet, som man också tidigare framhållit, vara att göra en samlad och fördjupad redovisning i en resultatskrivelse till (bet. 2015/16:FiU2 och bet. 2016/17:FiU2). publicerade rapporten a Glance 2019. I rapporten följs den offentliga sektorn upp, bl.a. genom redovisningar av allmänhetens upplevda förtroende för den nationella regeringen med indikatorn Trust in Government. Indikatorn visar 2018 på samma värde som vid mätningen 2016 (). ligger över genomsnittet för , men förtroendet har sjunkit . Regeringens resultatredovisning ska ge underlag för ställningstagande till budgetförslaget. Med grund i resultatredovisningen ska kunna bilda sig en uppfattning om de statliga resurserna fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om de lett till avsedda resultat. Liksom utskottet anfört tidigare vid sin granskning av resultatredovisningen i budgetpropositionen är det rimligt att den inriktas på att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till de mål som beslutat om. Mot bakgrund av detta konstaterar utskottet att resultatredovisningen för området Statlig förvaltningspolitik framför allt är inriktad på redovisningar av pågående utredningar och olika frågor som regeringen arbetar med, t.ex. statliga myndigheters lokalisering och Agenda 2030. Budgetpropositionen innehåller också utförliga redovisningar av områden som regeringen själv inte uttryckligen hänfört till att omfattas av det riksdagsbundna målet för den statliga förvaltningspolitiken. Eftersom budgetpropositionen framför allt är avsedd för som ett beslutsunderlag finns det enligt utskottet skäl för regeringen att se över omfattningen på resultatredovisningen i budgetpropositionen så att den i första hand omfattar det som krävs enligt budgetlagen, dvs. en resultatredovisning i förhållande till de riksdagsbundna målen.