bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — Det ska göras utvärderingar inför förändringar, och det ska också göras utvärderingar efter förändringar och när man inte har för avsikt att förändra någonting alls. Det ska göras för att säkerställa att det är fakta som styr hur vi leder detta land och hur vi leder sjukvården på nationell, regional och, vad gäller hemsjukvården, nivå. Så är det absolut. Sedan måste jag säga att det här med att skillnader ökar kan vara mycket dåligt. Men det kan också vara något som inte är dåligt. Om ledamoten får mer och jag får mer har skillnaden mellan oss ökat. Är det dåligt - vore det bättre att ingen av oss fick någonting alls? Jag skulle nog vilja säga att om vi sätter som ett mål vid slutet av en mandatperiod eller i den utopiska, perfekta sjukvården att en sjuk människa själv ska kunna styra sitt liv så mycket det är möjligt och alltid veta att hon är trygg får alla våra beslut sedan ledsagas av detta mål. Då kommer fakta och målet egenmakt att styra oss mot när det passar att privata aktörer hjälper oss och när det helt enkelt inte är en möjlighet. Det viktiga för mig är att sjuka människor ska vara väl omhändertagna och inte förlora inflytandet över sitt eget liv när de får en diagnos. Jag har ytterligare några frågor. Det är ju sjukast först som gäller. Är det inte lite märkligt då att vårdcentralerna i är etablerade på ett sådant sätt att de som är friskast har en ökad tillgänglighet till vårdcentraler jämfört med områden där man har en större ojämlikhet och större ohälsotal? Är inte det väldigt märkligt? Ni i Liberalerna är ansvariga för utvecklingen i . Borde man inte ha gjort någonting åt den ökade ojämlikheten? Vi har sett att den ökade privatiseringen har lett till enorma pengauttag. har sålts till det franska företaget . Det gick loss på 12,1 miljarder. Bottenplattan är förstås svenska skattepengar. Borde det ändå inte finnas en gräns för de här företagens möjligheter att etablera sig på så sätt att de kan casha ut maximalt med pengar? Vi vet alla att om och de här andra stora vårdföretagen hade etablerat sig på ett helt annat sätt i - mer i , , , och så vidare - hade pengauttaget blivit mindre. Är det inte den typen av utvärderingar som borde ha föranlett det här beslutet och legat till grund för vidare privatiseringar? Om man ser att ojämlikheten ökar med den här typen av system, borde det inte vara själva bromsen, och så kunde man tänka ut något annat klokt? Om man har sett att privatiseringar leder till minskad jämlikhet i borde det ändå bli stopp . Tack, ledamoten, för frågorna! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälso- och sjukvårdsfrågor Till att börja med har det gjorts förändringar av ersättningssystem - det kan handla om att man lägger till Care eller sjukdomsbörda - för att på olika sätt se till att vården ska styras mot de patienter som verkligen behöver vård och inte mot människor bland oss som vill ha vård men inte behöver det. Det är det första svaret. Det andra gäller vinster i välfärden. Det här gör mig faktiskt förvirrad. Vad är vinster i välfärden? Vad är vinst på skattemedel? Elbolagen kan sälja el till sjukhus och vårdcentraler, och de får ta ut hur mycket vinst de vill. De som tvättar kläderna, sjukhusfiltarna och fönstren på sjukhusen får ta ut hur mycket vinst de vill. Man får göra vinst på sjukhusmaten. Man får göra vinst på att sälja ambulanser - det är tur. Annars hade vi inte haft några ambulanser. Men när det gäller kvinnodominerade yrken som är närmast patienterna ska vinst vara förbjudet. Jag begriper inte ledamoten logik och kullerbytta när hon kommer fram till den slutsatsen. Vi har vinster i absolut all välfärd, förutom i just denna. Vilken gedigen kompetens som sitter i den här kammaren. Jag skulle tro att alla ni som har varit uppe i talarstolen före mig har jobbat med de här frågorna hela era liv - fantastiskt! Det är därför vi kan komma fram till så mycket kloka saker. Vi debatterar alltså sjukvårdsfrågor . Ansvaret för de frågorna ligger först och främst på regioner och landsting. Men vi har också ett nationellt ansvar. Jag måste säga tack till , min socialdemokratiske kollega som har varit landstingsråd i väldigt . Han har fullkomligt briljerat i denna debatt. Jag kommer inte att gå in på djupet i alla hälso- och sjukvårdsfrågor. Jag tänker i stället försöka höja blicken. Vi har en ohälsa i vårt samhälle som inte bara är statistik och därmed inte en uppgift för bara hälso- och sjukvården. Många sjukdomstillstånd kommer förmodligen alltid att finnas i vården även om utvecklingen går framåt. Men det finns också många sjukdomstillstånd som vi har funnit botemedel för. Det gäller dock långt ifrån alla. Även om vi lever och kan bota fler sjukdomstillstånd är vi i den väldigt olyckliga situationen att vårt samhälle och vår livsstil skapar ohälsa. En stor och viktig del som visar att vi är på fel väg är den psykiska ohälsan. Vi kan bara inte acceptera att psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till sjukskrivning. Men det ser faktiskt ut på det sättet. kom uppgifter om att 1 miljon människor i äter antidepressiva läkemedel. 1 miljon är ganska många. är ett rikt land. Vi ligger högt på skalan, oavsett hur man mäter. Vi måste kunna göra något annorlunda. Det är särskilt oroande att den psykiska ohälsan bland unga ökar. Den uppmätta ökningen av antidepressiva läkemedel är till exempel störst bland barn och unga. Och värst är det för flickor. Av alla flickor i åldern har ätit antidepressiva läkemedel. Det går säkert att ta till andra insatser och komma fram tidigare till dem som behöver hjälp, så att det inte behöver gå så långt som att man behöver medicinera, även om det är viktigt i vissa fall. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälso- och sjukvårdsfrågor Jag är glad över att vi i januariavtalet, överenskommelsen med och Liberalerna, har kommit fram till en punkt om att jobba kraftfullt med den psykiska ohälsan. Psykiatrin och elevhälsan ska stärkas. Barn- och ungdomspsykiatrin ska bli köfri. Vi ska också utreda en ny vårdform där patienter snabbt kan få hjälp med lättare psykisk ohälsa. Allt det här är väldigt viktigt och bra. De som har problem behöver få hjälp. De måste få stöd snabbare än . Parallellt med det är det i ett bredare perspektiv minst lika viktigt att vi hittar sätt att främja psykisk hälsa och inte tvärtom. En del människor kommer alltid att må psykiskt dåligt i olika skeden av livet. Det hör till livet. Men vi har nått långt i vår forskning och vet att man också kan leva ett väldigt bra liv, även om man drabbas av psykisk ohälsa. Den psykiska ohälsan kan dock även motverkas. När man kan göra det ska man också göra det. Till exempel tycks ett övermäktigt, stressigt arbetsliv som man inte lyckas stänga av vara en stor anledning till att många mår dåligt . politik innebär att vi vill att människor ska få mer makt över sin tid. Vi vill genomföra reformer som sänker normalarbetstiden och ökar människors möjligheter att påverka sin arbetstid och sina arbetsvillkor. Vi är glada att frågan om utvecklingstid finns med i den överenskommelse som vi har slutit med C och L. Det kommer att hjälpa människor att kanske ändra livsstil och arbetsinriktning, om man känner att man behöver det för att må bättre eller av den enkla anledningen att man vill ändra inriktning på sitt arbetsliv. Sättet på vilket vi lever hänger tydligt samman med sjuktalen för ohälsa. Bakom sjuktalen finns människor inom hälso- och sjukvården. Det skulle innebära stora vinster för både enskilda och samhället om den stressrelaterade ohälsan minskade i samhället. Därför måste vi också titta på alla som jobbar i hälso- och sjukvården. De har en enorm arbetsbelastning. Vi behöver öka möjligheten för dem att ha ett drägligare arbetsliv. Det är dessutom inte sällan just kvinnor som drabbas. Jag vill också säga något om klimatet kopplat till ohälsa. I vilken grad ungas framtidstro och optimism skadas av klimatfrågan är svårt att säga. Men det finns absolut där. kom ett upprop från 171 psykologer och psykoterapeuter där de ställer krav på ett aktivt lösningsfokus hos vuxenvärlden och beslutsfattare kopplat till risken för stigande psykisk ohälsa hos unga. Världsnaturfonden och har också gjort en undersökning, även om det var . De såg då väldigt höga orossiffror hos barn mellan när det gäller klimatförändringarna. Det är inte alls konstigt. Känslan av sammanhang och mening är otroligt viktiga komponenter. När så allvarliga saker som hela vår existens står på spel, som vi ser det , är det inte konstigt att många barn och ungdomar, även vuxna, reagerar. har faktiskt ganska rätt i sin kritik. Det går för långsamt. Det är inte heller en slump att har blivit en ikon över hela världen. Folk oroar sig. Och det finns fog för det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälso- och sjukvårdsfrågor Att vården ska vara jämlik är också en viktig grundbult i det demokratiska samhället. Det har med tilltron till och kittet i vårt samhälle att göra. finns det klara utmaningar på området. Därför är den utredning som regeringen har tillsatt, Styrning för en mer jämlik vård, väldigt viktig. ska den slutredovisa sitt resultat och sin slutanalys. Även i andra utredningar har frågan lyfts upp. Det är förstås en av de viktigaste aspekterna att ha med sig inför de förändringar som vi ser framför oss i hälso- och sjukvården. Det här är ett mångfacetterat område som rymmer den nära enkla vården och den mer kvalificerade vården. Det är regionerna som har ansvaret. ser möjligheter till stora vinster om yrkesgrupper kan samverka på nya sätt. Om forskningen finner lösningar på några av de stora sjukdomstillstånden kan det också ändra förutsättningarna i ett slag. Digitala lösningar ska också leda framåt. Här har vi bara sett början på något som kommer att revolutionera ganska mycket. Vi vill också se en utveckling där brukare och patienter i allt större utsträckning deltar i sitt eget uppföljningsarbete. Med de orden vill jag yrka bifall till reservation 32. I det 73-punktsprogram som regeringen har tagit fram tillsammans med och Liberalerna återkommer kömiljarden. Jag undrar hur den kan få personalen inom hälso- och sjukvården att må bättre och komma tillbaka. Det har ju visat sig att det finns en väldig stress inom personalgrupper. Ekonomiska incitament som får personalen att springa fortare ökar snarare stressen. På vilket sätt kan kömiljarden, enligt , främja personalens just nu väldigt skakiga situation inom hälso- och sjukvården? Tack, , för en väldigt viktig fråga! Som du säger är det väldigt tungt och stressigt att arbeta inom vården. Det måste vi komma till rätta med. Kömiljarden syftar mer till att man snabbare ska få vård. Anledningen till att vi nu lägger fram en ny variant av kömiljarden än den som Alliansen hade är att vi såg att den slog fel. Man tog mest hand om de lättare fallen då det såg bra ut i statistiken. kommer vi att se till att även multisjuka och kroniskt sjuka personer får bättre och snabbare hjälp. Man måste också jobba på andra sätt. Kömiljarden syftar ju till att patienterna ska komma fram snabbare. Det vi talar om handlar om hela sjukvårdens struktur och om att vi måste satsa mer resurser på dem som jobbar inom sjukvården. Jag är lika besvärad som över hur det ser ut på i . Där avskedar man nu personer, vilket är en ren skandal. Jag vill bara påpeka att sitter i Region . Det här med kömiljard är alltid intressant. Vi har inte sett slutversionen av er tillskruvade kömiljard och väntar med spänning på hur den ska gestalta sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälso- och sjukvårdsfrågor ingår ju i den grupp som har tagit fram 73-punktsprogrammet om vad som ska göras. Men i det nämns inte specifikt att det behövs vansinnigt stora personalsatsningar. Det tror jag är nyckeln till att få vården att svänga tillbaka till något slags normalläge. De tomma vårdplatserna, de långa köerna, kaoset på akutavdelningar och så vidare handlar om en stor personalkris inom vården, mer än om en vårdkris. Här behövs manifesta flöden in till personalen. Hur länge tror , fru talman, att vi får vänta innan vi ser resultat och det blir mer resurser ut till regionerna så att de kan bygga en mer patientsäker vård? Fru talman och ! Jag vet att sitter i styret för Region . Det har vi inte gjort tidigare, utan vi är ganska nya där. De problem som man har dragits med vad gäller har pågått , och då har vi suttit i opposition. Att satsa på sjukvårdspersonal handlar också om att få fler att utbilda sig och fler att stanna kvar. Det handlar vidare om strukturer och hur man arrangerar arbetet men också om att vi just nu har haft en väldigt speciell situation under detta år. Vi har styrt på en servettskiss fram till dess att vi kunde lägga fram en vårändringsbudget. Den kan tyvärr inte täcka upp för alla de nedskärningar som skedde genom servettskissen. I den valde man ju att satsa mer på att minska skatteintäkterna i stället för att satsa på vården, vilket bevisligen behövs. (forts. § 8) Tillbaka till socialutskottet och hälso- och sjukvårdsfrågorna! Det innebär att fokus är tillbaka på de stora utmaningarna inom svensk hälso och sjukvård. Vi saknar nämligen inte sådana. Ledamoten parti sitter med i regeringen. Just därför är jag nu jätteintresserad av att se och höra hur ser på en del av dessa utmaningar. Jag saknade en hel del av de sakerna i anförande. Vi konstaterar att när alliansregeringen tog över stod 130 000 människor i kö för ett första besök respektive operation. Sedan infördes kömiljarden. När vi lämnade över 2014 var vi nere i 52 000 patienter. Det var fortfarande alldeles för många - helst vill vi alla se noll. Men det var en stor skillnad i vad vi lämnade över. är vi tillbaka på över 90 000. Vi klättrar snabbt mot den höga summa som vi i Alliansen hanterade senast. Jag skulle vilja att redovisade hur anser att vi ska ta oss an köerna och hur man behöver utforma specifikt kömiljarden. Tack, , för den frågan! Vi delar ambitionen att människor som är sjuka ska få tillgång till sjukvård. Därför är åtminstone jag stolt över att vi nu tillsammans med C och L har kommit överens om att införa kömiljarden. Ni hade också en kömiljard, men vi såg att den inte riktigt fungerade som vi hade velat eftersom det var många som hamnade utanför den - de som var riktigt sjuka, till exempel multisjuka, och de som var kroniskt sjuka. Därför vill vi nu se till att detta ska komma även dem till del. Det ser också olika ut runt om i landet. Vi ska hitta ett system för att korrigera så att det fungerar i hela landet. Det är det arbetet vi sitter med nu och kommer att arbeta fram så att vi kan lägga fram denna kömiljard för . Tack, , för svaret! Eftersom svaret inte innefattade någonting annat än att vi ska använda en kömiljard utgår jag från att verkligen har omfamnat detta. Något annat förslag från har vi ju inte fått när det gäller att korta köerna. Det är en ganska allvarlig situation att sitta i en regering och se att köerna bara rasar iväg men inte komma med några som helst åtgärder. Jag är väl medveten om att det är Socialdemokraterna som har innehaft statsrådsposten när det gäller ansvaret. Men det går ju inte att som miljöpartist frånsäga sig ansvar när man sitter i den regering som haft så svårt att komma till rätta med detta. Jag upprepar frågan: Hur har jobbat med detta? Är ni nöjda med den situation som ni faktiskt sitter med och måste ta ansvar för, där så här många människor sitter och väntar och riskerar att bli sjuka och kanske till och med dö i sjukvårdsköer som bara drar iväg? Vi är alltså ett av sämsta länder när det gäller att ta hand om våra patienter . Det är ganska allvarligt. Jag noterar återigen att det är kömiljarden som lyfts upp - och att nu är väldigt glad över att kömiljarden finns. Det har vi ju inte riktigt hört förut. Jag har ytterligare en fråga. får gärna fokusera också på den andra biten, som har varit min stora hjärtefråga . Hur vill att vi ska ta oss an cancervården? Vad är de stora utmaningarna där, och hur tänker ni driva på i regeringen för att det ska hända någonting? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälso- och sjukvårdsfrågor är det faktiskt så, , att det här också handlar om hur man organiserar sig ute i regionerna och i landstingen, och ni sitter ju och styr i de flesta landsting. Det är ju inte så att det bara hamnar på Socialdemokraterna och i regeringen, utan dessa frågor finns även där ni sitter och styr. Då måste också ni ställas till svars där. Jag är glad - jag är ny i dessa frågor, och jag är väldigt glad över att vi kommer att hantera den här kömiljarden. Vi har olyckligtvis valt samma namn, men den har ett annat innehåll än den kömiljard som Alliansen tidigare hade. Det finns även väldigt många andra saker som vi gör. Vi kommer att titta på en primärvårdsreform där man ska kunna komma närmare. Som det är organiserat är det många som till exempel har psykisk ohälsa som inte har möjlighet att komma och få hjälp för den på ett lätt sätt. Vi vill flytta detta närmare patienten så att tillgängligheten ska bli bättre. Vi kommer också att satsa på BUP - köerna ska bort inom ungdomspsykiatrin, till exempel. Jag tycker att det är lite hårt av att bara slå på regeringen här. Det ligger också ett tungt ansvar ute i landstingen och i regionerna. Jag begärde ordet igen eftersom jag tyckte att den diskussion som pågick om tillgänglighet och köer var stimulerande och spännande. Jag tänkte att jag skulle bidra med lite synpunkter kring detta, som jag tror att vi behöver fundera mer på. Jag tror att vi alla är överens om att tillgängligheten i svensk sjukvård behöver förbättras. är inte ensamt om att ha bekymmer med tillgängligheten i sjukvården. , med sitt statliga sjukvårdssystem, förskräcker. Flera av våra grannländer, däribland , har också haft bekymmer med tillgängligheten i sjukvården. Själv har jag fört samtal med norrländska politiker om varför de har bekymmer med tillgängligheten. Jag får ofta höra att det råder brist på specialistläkare. Det är svårt att få upp specialistläkare från . Det är också svårt att konkurrera med tillgängligheten i , där det finns en uppsjö av läkarresurser, om man sitter och försöker att administrera sjukvården i , eller . Jag tror att en del borgerliga politiker kommer att få lära sig vad det innebär att försöka bedriva sjukvård i - det är tuffare än att göra det i . Själv kan jag inte låta bli att fundera på en sak. När jag detaljstuderade köstatistiken kunde jag notera att var fjärde nytillkommande till landets köer kom från ett enda landsting - det landsting som styrdes av Alliansen under den förra mandatperioden, nämligen . Man pekar ofta finger åt de norrländska politikerna. Det förtjänar absolut att ifrågasättas hur det kan komma sig att de inte har jobbat ännu mer med tillgängligheten - en del kritik förtjänar de. Men varför riktas aldrig någon kritik mot , som är moderatpolitiker i det landsting som en fjärdedel av de nytillkomna i kön kommer ifrån? Det är ett landsting med mycket stora överskott och mycket stora ekonomiska resurser. Den frågan kan inte jag låta bli att ställa mig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) Ändringar av över-gångsbestämmelse avseende behörighets-reglering