bet · H701AU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Eftersom en anställning hos är trygg och ibland även ger högre lön än genomsnittligt för liknande arbeten på den ordinarie arbetsmarknaden blir dock många kvar även när arbetsförmågan har utvecklats och arbete på den reguljära arbetsmarknaden blivit möjligt. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör överväga om ska ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget. Det skulle ge möjlighet att pröva individen i arbete och bedöma vilken långsiktig insats som är lämpligast. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning (SD) Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkandena 22, 24 och 25 samt 2019/20:1714 av (M), 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkandena 16 och 17, 2019/20:2777 av (SD) och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del. Ett vanligt reguljärt jobb är inte alltid ett alternativ för arbetslösa med nedsatt arbetsförmåga. För denna grupp behövs ökad flexibilitet. Vi delar naturligtvis utskottets uppfattning att arbetsmarknadspolitiken bör inriktas på att inkludera även personer med funktionsnedsättning och skapa möjlighet för alla till arbete utifrån egna förutsättningar. Den politik som regeringspartierna står för på området anser vi dock inte är tillräcklig för att nå det önskade målet. Det bör således övervägas ytterligare insatser på området. Ett förslag är att se över möjligheten att införa någon form av flexjobb, dvs. en särskild anställningsform för den som har väsentligt och permanent nedsatt arbetsförmåga. Med ett flexjobb kan den som har nedsatt arbetsförmåga arbeta av sin individuella förmåga och få av lönen. Arbetsgivaren betalar endast för den tid som flexjobbaren kan arbeta, och staten tillskjuter pengar för resterande del av lönen. Vi har också förslag som särskilt gäller personer med behov av teckentolk. Denna grupp har visat sig ha svårigheter att få arbete utan stöd av någon arbetsmarknadsinsats. Många döva bedöms ha nedsatt arbetsförmåga och får då arbete med lönebidrag, trots att en anpassad arbetsmiljö i många fall förmodligen skulle räcka. De bidrag som arbetsgivare kan söka är begränsade och fortfarande administrativt krångliga, och stödet som går att söka från Arbetsförmedlingen är direkt kopplat till utbildning och seminarieverksamhet. Det finns också stöd att söka från regioner, men dessa är endast för tillfällig vardagstolkning. Det finns alltså ett stort behov av flexiblare insatser för att förbättra möjligheten för personer i behov av teckentolk att få eller behålla ett arbete. Vi anser därför att regeringen i enlighet med vad som anförts ovan bör vidta följande åtgärder: • se över möjligheterna att införa någon form av flexjobb för personer med nedsatt arbetsförmåga • undersöka möjligheterna att underlätta för personer i behov av teckentolk att komma in på arbetsmarknaden • återkomma med förslag på flexiblare insatser för att personer i behov av teckentolk ska kunna få eller behålla ett arbete. När det i övrigt gäller frågor om insatser för personer med funktionsnedsättning som utskottet behandlar i detta avsnitt vill vi hänvisa till att i sitt budgetförslag har förslag om att lönebidrag och andra insatser som finns för att göra det möjligt för alla att delta på arbetsmarknaden ska kvarstå och i vissa delar utökas (se bet. 2019/20:AU2). Särskilt om insatser för utsatta EU-medborgare, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkandena 15–18 och 24. De utsatta EU-medborgare som tigger på våra gator är ett akut tecken på en social katastrof i dagens . Frågan om utsatta EU-medborgare i har kommit att debatteras utifrån att människorna som tigger är ett problem, snarare än den fattigdom och rasism som driver dem till att tigga. har ett annat svar på situationen för de utsatta EU-medborgarna än vad övriga partier har. Den politiken består av robusta välfärdsinsatser baserade på ett tydligt rättighetsperspektiv. Till skillnad från vad utskottet tycks mena om att ansvaret fullt ut vilar på hemländerna anser jag att vi faktiskt har ett ansvar att hjälpa de personer som sökt sig till i syfte att finna försörjning. Jag är starkt kritisk till att arbetsmarknadspolitiken är helt frånvarande i den svenska politiken för utsatta EU-medborgare. Det är uppenbart att insatserna som det svenska samhället svarar med inte är formulerade för att möta gruppens behov eller säkerställa efterlevnaden av deras rättigheter. Trots att gruppen i första hand söker försörjning har det aldrig varit arbetsmarknadsministern som haft ansvar för deras situation, och de nationella samordnarnas uppdrag som utskottet hänvisar till har inte haft särskilt mycket fokus på att ordna möjligheter till försörjning. Jag anser att regeringen bör vidta följande åtgärder för att möta de behov som utsatta EU-medborgare har: • prioritera arbetsmarknadspolitiska insatser inom politiken för utsatta EU-medborgare och ge den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare i uppdrag att arbeta med arbetsmarknadspolitiska insatser och att samverka med Arbetsförmedlingen • säkerställa att handläggare vid Arbetsförmedlingen har den kunskap som krävs för att bemöta utsatta EU-medborgare, så att rättighetsperspektivet genomsyrar Arbetsförmedlingens arbete • förtydliga Arbetsförmedlingens ansvar för gruppen utsatta EU-medborgare och skyldigheter att ge stöd genom långsiktiga insatser • se över möjligheten att införa en rätt till ersättning under insatser riktade till utsatta EU-medborgare • verka för att det inom ESF+ blir möjligt att använda medlen till att kombinera olika insatser och arbeta transnationellt utifrån ett helhetsperspektiv samt att det ska bli möjligt att använda medlen till arbetsmarknadsinsatser för utsatta EU-medborgare. Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:197 av (C) yrkande 2, 2019/20:407 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:1402 av och (båda S), 2019/20:2138 av (S), 2019/20:2172 av (M), 2019/20:2272 av m.fl. (S), 2019/20:2451 av (MP) och 2019/20:2960 av (M). Arbetslöshetsförsäkringen bör enligt präglas av en tydlig arbetslinje, och förespråkar därför en stramare försäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen för att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Höjningen av arbetslöshetsersättningen som regeringen genomförde 2016 har motsatt effekt. En hög arbetslöshetsersättning förlänger arbetslöshetsperioderna eftersom det leder till att människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer högre krav för att acceptera ett nytt jobb. Vi anser att det är viktigt att även fortsättningsvis värna arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Till skillnad från utskottet känner vi oss inte trygga med att det pågående reformarbetet på området kommer att leverera de nödvändiga förändringar som behövs. Vi vill i stället se konkreta insatser där utformningen av arbetslöshetsförsäkringen ses över med inriktning på att säkerställa att taknivåer och avtrappning tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. Med det anförda anser vi att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag om att förändra arbetslöshetsförsäkringen till en effektiv omställningsförsäkring. Avslutningsvis vill vi hänvisa till att i sitt budgetförslag har ett antal förslag om arbetslöshetsförsäkringen (mot. 2019/20:3298). De handlar bl.a. om att begränsa antalet ersättningsdagar, att tidsbegränsa aktivitetsstödet så att detta upphör vid arbetslöshet längre än och att återinföra den karensdag som tagits bort i arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:197 av (C) yrkande 2, 2019/20:407 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:1402 av och (båda S), 2019/20:2138 av (S), 2019/20:2172 av (M), 2019/20:2272 av m.fl. (S), 2019/20:2451 av (MP), 2019/20:2960 av (M) och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 2. Arbetslöshet innebär många förändringar i en människas vardag, både ekonomiskt och socialt. För att få ersättning finns det en uppsättning krav, varav ett är att den arbetssökande ska söka och ta arbete i hela landet i arbetslöshet. Detta innebär i praktiken att en arbetssökande kan bli tvungen att lämna sin hemort och sin familj för att flytta till en helt annan del av landet om han eller hon får anställning på annan ort. På ett samhällsekonomiskt plan kan detta möjligen ses som rimligt men på det individuella och mänskliga planet är det många arbetssökande som upplever detta krav som stressande. Vi vänder oss inte emot tanken att man ska flytta till jobben; däremot vill vi ge människor en rimlig chans att i första hand kunna stanna i sin hemort och söka arbete där. Det är enligt vår mening inte heller eftersträvansvärt att alla ska lämna landsbygden, utan vi vill se en levande landsbygd. Som utskottet påpekar har den pågående utredningen om arbetslöshetsförsäkringen i uppdrag att analysera och eventuellt lämna förslag om att återinföra 100-dagarsregeln. Till skillnad från utskottet finner vi inte att denna utredning bör avvaktas, utan vi anser att regeringen skyndsamt bör lägga fram förslag om att återinföra den s.k. 100-dagarsregeln som ger möjlighet att begränsa sitt geografiska sökområde . Avslutningsvis vill vi hänvisa till att i sitt budgetförslag också har ett antal förslag om arbetslöshetsförsäkringen (mot. 2019/20:2651). De handlar om att arbetslöshetsförsäkringen bör vara helt statligt finansierad och ansvaret flyttas till samt om att ersättningsnivån i arbetslöshet bör höjas från dagens nivå. Fler vägar till jobb, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: vill införa en form av lärlingsanställningar och har förslag om detta i bl.a. kommittémotion 2019/20:811 yrkande 6. Avsikten är att det ska vara en utbildningsinsats där gymnasiestudier kan kombineras med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. I kommittémotion 2019/20:2637 har partiet förslag om att införa ett starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. Eftersom utskottet behandlar dessa förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv respektive utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2019/20:AU2 respektive bet. 2019/20:NU1) har vi inte möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslagen. Vi står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till reservation respektive särskilda yttrande i nämnda betänkanden. Fler vägar till jobb, punkt 1 (C) (C) anför: I partimotion 2019/20:3108 framhåller att om inte etableringsjobben ger tillräcklig effekt bör det lagstiftas om en ny form av lärlingsjobb med lägre ingångslön (yrkande 6). I kommittémotion 2019/20:3251 understryker partiet vikten av att verka för att öka möjligheten till lärlingsjobb som även småföretag kan erbjuda (yrkande 16). Jag står naturligtvis bakom vad som anförs i dessa motioner om behovet av reformer för att fler ska ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Som utskottet konstaterar pågår nu ett intensivt arbete för att införa etableringsjobben, och som också framhåller i sin partimotion bör effekterna av etableringsjobben utvärderas innan andra åtgärder övervägs. Jag avstår därmed från att reservera mig till förmån för förslagen. Fler vägar till jobb, punkt 1 (V) (V) anför: I partimotion 2019/20:2690 avvisar regeringens föreslagna satsning på etableringsjobb. anser att etableringsjobb bör införas i enlighet med parternas principöverenskommelse. Företag utan kollektivavtal och bemanningsföretag ska således inte omfattas. Partiet avvisar även regeringens föreslagna satsning på utvecklingstid. Eftersom utskottet behandlar dessa förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslagen. Jag står naturligtvis bakom det budgetförslag som presenterat och hänvisar till partiets särskilda yttrande i nämnda betänkande. Fler vägar till jobb, punkt 1 (KD) (KD) anför: I kommittémotion 2019/20:3202 har förslag om att etableringsjobben ska granskas kontinuerligt (yrkande 30). Det är viktigt att följa genomförandet och resultatet av denna nya anställningsform och att se till att konstruktionen med att den subventionerade delen betalas ut direkt till den anställde inte öppnar för bedrägerier. Utskottet behandlar detta förslag i avsnittet Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., och jag hänvisar därför till min reservation under den nämnda punkten. Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (C) (C) anför: I partimotion 2019/20:3108 framhåller bl.a. att möjligheterna till omställning från ett arbete till ett annat bör förbättras genom en mer flexibel arbetsmarknad med bättre system för omställning (yrkande 1). Liknande förslag har partiet i kommittémotion 2019/20:3250 yrkande 5. Som utskottet lyfter fram finns frågor om kompetensutveckling och omställningsförmåga med i januariavtalet, och ett omfattande utredningsarbete pågår där dessa frågor behandlas. Jag står givetvis bakom förslagen i nämnda motioner men avstår mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet från att reservera mig till förmån för förslagen. Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (V) (V) anför: I partimotion 2019/20:2690 avvisar bl.a. regeringens föreslagna satsning på utvecklingstid. I ett läge där arbetslösheten ökar och konjunkturen faller anser att resurserna i stället bör riktas till grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Eftersom utskottet behandlar detta förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslaget. Jag står naturligtvis bakom det budgetförslag som presenterat och hänvisar till partiets särskilda yttrande i nämnda betänkande. Arbetsförmedlingen, punkt 3 (M, KD) (M), (M), (M) och (KD) anför: Som framgår av och respektive reservationer delar vi inte regeringens syn på hur Arbetsförmedlingen ska reformeras. Vi välkomnar det nya besked som regeringen har lämnat som innebär att regeringen och dess samarbetspartier efter krav från och backar när det gäller såväl tidsplan som lagen om valfrihetssystem. Vi beklagar dock att regeringen inte har hörsammat vår kritik om lagen om valfrihetssystem och vår starka oro över en orealistisk tidsplan och stora oklarheter över kommunernas roll och förutsättningar, för att bara nämna något av en räcka exempel. Vi kommer även fortsättningsvis att noga bevaka regeringens arbete med att reformera Arbetsförmedlingen, och återkommer i andra sammanhang. Arbetsförmedlingen, punkt 3 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har i bl.a. kommittémotion 2019/20:2651 förslag om att fortsätta reformeringen av Arbetsförmedlingen. Den kostsamma myndigheten bör enligt avvecklas i dess nuvarande form. Fungerande funktioner, såsom stöd till personer med funktionsnedsättning, bör finnas kvar hos myndigheten, medan verksamheten i övrigt öppnas för andra aktörer. Vi vill också utreda hur en ersättningsmodell som grundas på faktiskt resultat bör utformas. Eftersom utskottet behandlar detta förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) har vi inte möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslaget. Vi står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till reservation i det nämnda betänkandet. Vi har naturligtvis noterat det nya besked som regeringen har lämnat om inriktningen för det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen och välkomnar att regeringen har lyssnat på den kritik som bl.a. har framfört. Arbetsförmedlingen, punkt 3 (V) (V) anför: I partimotion 2019/20:2690 framhåller att det behövs en reformering av Arbetsförmedlingen men i en helt annan riktning än den som regeringen och dess stödpartier kommit överens om. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Fokus bör läggas på kraftfulla arbetsmarknadsinsatser, inte på att förbereda en illa genomtänkt reformering. Eftersom utskottet behandlar detta förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslaget. Jag står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till särskilda yttrande i det nämnda betänkandet. Jag vill också hänvisa till det utskottsinitiativ som jag föreslog i arbetsmarknadsutskottet (se prot. 2019/20:10). Mitt förslag innebar att skulle anmoda regeringen att presentera en ny, trovärdig tidsplan och budget för reformeringen av Arbetsförmedlingen för och i väntan på att detta sker stoppa den pågående processen. Jag beklagar djupt att utskottet inte gav sitt stöd till detta förslag. Det visar på bristande förståelse från övriga partier för hur allvarligt läget faktiskt är. Jag har naturligtvis noterat det nya besked som regeringen har lämnat om inriktningen för det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen. Jag välkomnar den nya inriktningen och kan konstatera att regeringen har lyssnat på krav. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa processen kring Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I kommittémotion 2019/20:811 anser att subventionerade anställningar ska avvecklas och ersättas av utbildningsinsatser som syftar till att rusta individen så att denna på egen hand kan få en reguljär anställning (yrkande 10). Dagens arbetsmarknadspolitiska program och insatser är kostsamma och ineffektiva, och utfallet i form av reguljära anställningar är alldeles för lågt enligt . Eftersom utskottet behandlar detta förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) har vi inte möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslaget. Vi står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till reservation i det nämnda betänkandet. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (C) (C) anför: har i kommittémotion 2019/20:3259 förslag om att dagens olika anställningsstöd bör ses över för att fokuseras på de effektivare nystartsjobben (yrkande 4). Som utskottet framhåller innebär delar av januariavtalet förändringar av hur arbetsmarknadspolitiska program och insatser ska tillämpas framöver. Jag står naturligtvis bakom vad som anförs i motionen, men bör man dock avvakta det vidare arbetet med att genomföra förändringar av de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna i linje med den riktning som stakats ut i januariavtalet. Det finns därför inte skäl för mig att reservera mig till förmån för förslaget i nämnda kommittémotion. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (KD) (KD) anför: I kommittémotion 2019/20:3202 poängterar betydelsen av att varje människa ska ha ett arbete eller annan meningsfull sysselsättning att gå till. framhåller den roll som de arbetsintegrerande sociala företagen spelar för att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden för dem som är i störst behov av att få jobba av sin förmåga. Partiet föreslår att medel ska tillföras till arbetsintegrerande sociala företag och att det ska satsas på socialt handledarstöd (yrkandena 14 och 15). Eftersom utskottet behandlar dessa förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) saknar jag möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för dem. Jag står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till särskilda yttrande i nämnda betänkande. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (L) Gulan Avci (L) och (L) anför: Liberalerna har i kommittémotion 2019/20:2742 av m.fl. förslag om att samla ansvaret för att slussa ut unga med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden, inklusive ansvaret för aktivitetsersättning, hos Arbetsförmedlingen (yrkande 16). Partiet föreslår vidare att de arbetsmarknadspolitiska stöden för personer med funktionsnedsättning ska bli färre men mer flexibla (yrkande 17). Som utskottet konstaterar står Arbetsförmedlingen inför en omfattande reformering. Vidare pågår bl.a. beredning av de förslag som lämnats av för funktionshinderspolitiken. Vi står naturligtvis bakom vad som anförs i motionen men avstår med hänsyn till pågående arbete från att reservera oss till förmån för förslagen. Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (V) (V) anför: I partimotion 2019/20:2690 föreslår att den högsta dagpenningen i den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen höjs till för hela ersättningsperioden och att grundbeloppet höjs till . Detta är det första steget i de successiva reformer som partiet vill genomföra för att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring. steg är att indexera ersättningsbeloppen till löneutvecklingen, höja ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd och förbättra kvalificerings- och ersättningsvillkoren. Eftersom utskottet behandlar dessa förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) saknar jag möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för dem. Jag står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till särskilda yttrande i nämnda betänkande. Jag noterar att intentionerna i några av de motioner som behandlas i detta avsnitt överensstämmer med intentionerna bakom förslag som jag redogjort för ovan. Det gäller förslagen om högre ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen och en översyn av hur karenstiden i arbetslöshetsförsäkringen fungerar. Jag har valt att inte reservera mig till förmån för dem utan hänvisar även här till konkreta budgetförslag och till mitt särskilda yttrande i betänkande 2019/20:AU2. Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (KD) (KD) anför: I kommittémotion 2019/20:3202 understryker arbetslöshetsförsäkringens funktion som en omställningsförsäkring och föreslår att taket i ersättningen sänks till per dag och därefter till per dag (yrkande 28). föreslår också att deltidsbegränsningen av arbetslöshetsförsäkringen återinförs (yrkande 24). Eftersom dessa förslag behandlas inom ramen för utskottets beredning av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) saknar jag möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för dem. Jag står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till särskilda yttrande i nämnda betänkande. I samma motion föreslår också att av medlemsavgiften till en arbetslöshetskassa ska göras avdragsgill i deklarationen (yrkande 23).