bet · H601UU12 · 2019-06-05 00:00:00 — Att terrorhotet från dessa återvändare blivit mer akut just beror på att det som en gång var Islamiska staten nu har fallit. En sak som däremot inte har förändrats är högst begränsade förmåga att möta dessa nya, allvarliga hot. I det nya har dessa hot blivit vardag. Det är till följd av övriga partiers fortsatt ansvarslösa invandringspolitik som det svenska folket nu tvingas förhålla sig till en ny, osäker vardag präglad av otrygghet. , , gick Säkerhetspolisen ut och slog larm om den explosionsartade ökningen av islamistiska extremister och extremistiska miljöer runt om i . har sex tongivande muslimska ledare tagits i förvar i och terrorstämplats i väntan på utvisning. Men om verkställighetshinder finns, det vill säga om de terroranklagade riskerar dödsstraff eller tortyr i sina hemländer, utvisar inte de terrorstämplade. Enligt svensk lag kan dessa extremister hållas i förvar i max de måste försättas på fri fot igen och återigen får bo mitt ibland oss. Dessa lagar, eller snarare frånvaron av försvarbara lagar på terrorområdet, är denna kammare ansvarig för. meddelar att det inte längre handlar om hundratals utan om tusentals islamistiska extremister som, med övriga riksdagspartiers goda samvete, går fritt på . har länge påtalat säkerhetsriskerna kopplade till det socialliberala etablissemangets kravlösa invandringspolitik. , dagen efter Säpos uppdagade tillkännagivande, undrar jag om övriga partier önskar att de tänkt annorlunda innan de lät tusentals potentiella terrorister bosätta sig i vårt vackra . Att regeringen inte vidtagit åtgärder värda situationens seriositet beror kanske på att den saknar förmåga att se allvaret i situationen för de familjer som tillbaka bor granne med terrorister kapabla till brott mot mänskligheten. Att radikaliserade islamistiska terrorister bor mitt ibland oss är en av de mest absurda säkerhetsrisker vårt land någonsin skådat, och det är ett resultat av regeringens och det socialliberala etablissemangets mångåriga och ansvarslösa migrations- och säkerhetspolitik. Vi kan inte göra annat än att beklaga övriga partiers naivitet och fortsätta ta kampen mot det socialliberala etablissemangets mångåriga och ansvarslösa politik. Säkerhetspolitik är ett brett begrepp och innefattar inte enbart vårt rikes inre säkerhet, även om det är svårt att prata om någon inre säkerhet värd namnet. I nuvarande situation skulle man kunna påstå att grundpelaren i regeringens säkerhetspolitik snarare är den närmast totala frånvaron av - just det - säkerhet. När inre säkerhet hotas av återvändande IS-terrorister försvagas vår förmåga att möta de yttre hot vårt land har att förhålla sig till. Att har yttre hot att förhålla sig till kanske låter otroligt för en regering och det socialliberala etablissemang som under avskaffat det svenska försvaret och vårt samhälles civila försvarsförmågor. Men blir inte säkrare för att vi stoppar huvudet i sanden när vårt samhälles och den fria världens fiender står för dörren. Medan vi ser det inre hotet från den islamistiska terrorismen breda ut sig över kontinenten ser vi hur och gör sitt för att utmana vår västerländska världsordning. Medan ännu står under rysk ockupationsmakt får den svenska försvarsmakten nöja sig med de brödsmulor som blivit över efter de mångmiljardbelopp regeringen hellre satsat på annat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik Med ett alltmer aggressivt och expansionistiskt utmanas traditionella europeiska lojaliteter. Detta hotar europeiska länders frihet, så även den svenska. Exempel på detta är de strategiskt gjorda kinesiska förvärven inom en uppsjö av särskilt skyddsvärda samhällsfunktioner på områden som infrastruktur och kritiska informationsteknologier. Dessa statligt finansierade förvärv görs i syfte att öka det kinesiska politiska inflytandet i och runt om i . Flertalet länder i behov av snabb likviditet har med förödande konsekvenser för det egna självbestämmandet gjort betydande geopolitiska eftergifter till det alltmer totalitära . Vi ser med oro på denna utveckling och inser att inte är undantaget dessa nya säkerhetsutmaningar likt den kinesiska. Tvärtom menar vi att kan komma att bli en särskild måltavla för kinesiska påverkansoperationer, och behovet av att möta dessa hot är stort. är i behov av en tydligare svensk hållning som främjar svenska säkerhetsintressen i relationen till ett alltmer expansionistiskt . Mot bakgrund av det säkerhetshot utgör framstår regeringens slapphänta hantering av det kinesiska hotet som närmast naiv, om inte oinformerad. Genom en svensk och i andra hand nordisk strategi för , och inte enbart en EU-gemensam Kinastrategi, kan värna den egna befolkningens intressen utan att göra sig beroende av var andra länder lägger sin lojalitet. Med facit i hand vet vi att det var synnerligen obegåvat att slakta det svenska försvaret, inte minst mot bakgrund av ett som sedan återigen inte bara rustat sig starkt utan även börjat göra anspråk på grannländernas territorium. är inte den enda påminnelsen om att när det väl brinner är det för sent att teckna brandförsäkring. regeringar, såväl socialistiska som liberala, har använt försvaret som en kassako för att kunna finansiera andra reformer och katastrofal politik. , fem över tolv, har dock övriga partier vaknat, och de allra flesta står nu upp för en upprustning av försvaret. Det är givetvis välkommet, även om det är i senaste laget. Försvarsberedningens rapport är glädjande läsning. Tyvärr har dock inte alla partier valt att skriva på rapporten, även om de håller med om innehållet. Om regeringen nu kommer att göra allvar av vad de säger återstår att se. Det enda vi vid det här laget med säkerhet kan säga om regeringens säkerhetspolitik är att säkerhet uppenbarligen kan vänta något. Bland några av partierna här i finns uppfattningen att ett svenskt medlemskap i skulle trygga vår säkerhet. Vi i ser Nato som en naturlig samarbetspartner och trofast vän i främjandet av svensk säkerhet. Det är endast i samarbete med andra länder i vårt närområde som vi kan mota de hot som riktas emot oss. Men ett svenskt medlemskap i skulle inte innebära ett säkrare . Detta är ett faktum. Vi tror inte att den geopolitiska stabiliteten i skulle gynnas av ett svenskt, eller för den delen ett finskt, Natomedlemskap, utan vi vill framgent se ett svensk-finskt defensivt försvarsförbund i stället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik Några här inne kanske minns hur vi i länge proklamerade att sak är vår, men det är också sant att sak är . Ett defensivt försvarsförbund mellan och erbjuder det bästa av svensk alliansfrihet som det skulle ge oss ökad försvarsförmåga i samarbete med en granne vi har mycket gemensamt med. Det ligger inte i nationella intresse att rubba den geopolitiska stabilitet som och i går format . Vi är inte heller beredda att offra den trygghet svensk alliansfrihet innebär och har inneburit. De socialistiska och liberala partierna är ansvariga för den säkerhetspolitiska analys som har lett oss dit där vi är . Därför har vi inte förmåga att försvara oss mot vare sig de inre eller de yttre hot vi står inför. Att då låta samma partier som avskaffat svenskt försvar diktera framtiden för svensk säkerhetspolitik är inte värdigt det svenska folkets trygghet. Däri ingår också den analys som vissa gör om att ett Natomedlemskap skulle stabilisera vår region. Det är en fullständigt felaktig analys, och bakom den analysen står samma partier som har gjort analysen att det var väldigt bra att montera ned hela den svenska försvarsförmågan och att det var stabilt i vår omvärld. Det svenska folket förtjänar en regering som tar rikets säkerhet på allvar, på riktigt. Vi är beredda att stå upp för en säkerhetspolitik som sätter säkerhet först. Det är inte mer än rimligt att svensk säkerhetspolitik sätter svenska intressen först. Avslutningsvis, fru talman, står vi givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservationerna 6 och 9. Jag ber om ursäkt för att jag har dragit över tiden. Det var någonstans vid 4,45 in i anförandet som jag började höra vad själva betänkandet handlade om, men det kompenserade väl, fru talman, genom att dra över tiden till lite . Jag har två frågor till . Jag tar den första här och den andra i den andra repliken. Jag tror att det är många som är förundrade över att valde att använda sitt partis namnteckning under Försvarsberedningens rapport tillsammans med , och Socialdemokraterna. Det var ju fyra partier som inte undertecknade Försvarsberedningens rapport: , , och . De gjorde det därför att de var uttalat tydliga med att det krävs minst 84 miljarder - motsvarande av bnp - om man ska genomföra Försvarsberedningens förslag. sa att det kan behövas mindre än så. var ärliga och var väldigt tydliga med att behövs betydligt mindre än 84 miljarder. Socialdemokraterna har laborerat med en önskan om att man ska göra prioriteringar i olika paket. Alla distanserar sig från denna nivå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik Det är med dessa tre partier har undertecknat Försvarsberedningens rapport. Skulle , fru talman, kunna utveckla hur man ser på sin egen namnteckning i ljuset av detta? Jag vill vara väldigt tydlig med att vi från de andra partierna tänker göra allt vi kan för att försöka realisera Försvarsberedningens intentioner när det gäller det militära och det civila försvaret för att bygga ett totalförsvar. Då kommer det att krävas ekonomiska nivåökningar. För det militära försvarets del handlar det om minst 84 miljarder, motsvarande av bnp. Det har fyra partier varit väldigt tydliga med. Jag måste ärligen säga att jag tycker att tre andra partier har varit rätt tydliga med vad de vill göra, nämligen någonting som är lägre eller väsentligen lägre. Det är intressant att namnteckning för partiet finns sida vid sida med , och Socialdemokraterna. Vi valde att underteckna Försvarsberedningens rapport därför att vi sympatiserar med det innehåll som man har kommit fram till. Vi tycker att det är ett väldigt gediget genomfört arbete, och vi beklagar att , inte valde att underteckna rapporten. Enligt min vetskap har inte heller tidigare regeringar i samband med Försvarsberedningens rapporter förbundit sig när det gäller ekonomin. Det var väl det som var den starkaste kritiken från och hans kollegor när det gällde att inte underteckna. har jag själv inte suttit i Försvarsberedningen som har gjort, så han har säkert mycket bättre insyn i hur diskussionerna gick när det gällde den ekonomiska biten. Man ska vara klar över att är det enda partiet i riksdag som har talat om hur viktigt det är att rusta den svenska försvarsförmågan och varit kritiska till den nedrustning som inte minst parti bidrog till . Sedan vi kom in i har vi talat om detta . Det har varit för döva öron; ingen har lyssnat. Så sent som , när den tidigare Alliansen förlorade regeringsmakten, stod försvarsministern på och talade om att grunden för utformningen av försvaret fortfarande skulle vara densamma, eftersom den säkerhetspolitiska situationen i var mer stabil då än . Det var mitt under brinnande Majdanprotester. Det var precis efter att hade avslutat sin största militära övning sedan . Det var först när gick ut och sa att vi stod inför ett reellt krigshot som svängde över . Vi tycker att Försvarsberedningens rapport är väldigt bra. De partier som inte undertecknat den tycker att Försvarsberedningens rapport är så bra att den kräver finansiering. Det är vad som skiljer de fyra partier som inte har undertecknat mot åtminstone tre av dem som har undertecknat. Det får själva fundera kring. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik Det intressanta i den debatt som varit sedan Försvarsberedningens slutrapport lämnades in är att konsekvent har ställt sig på Socialdemokraternas sida. De har ställt de kritiska frågorna till , , och men inte till de partier som i skrift uttrycker tvivel mot den ekonomiska nivån som är tänkt att behövas för att realisera Försvarsberedningens rapport. Jag har en andra fråga till . I reservationen under punkt 6 om Nato skriver man: "Det är därför viktigt att inte ingår i en militär allians som kan rubba balansen i vårt närområde". Den typen av argumentation utvecklade också i sitt anförande. Innebär det inte att ni flyttar ansvaret för svensk säkerhetspolitik och svenska säkerhetspolitiska överväganden från riksdag och den här kammaren till någon annanstans? Det är rädsla för hur någon annan ska resonera, agera och hantera som gör att man tvekar. betecknade Nato som en trofast vän. Det är också ett problem. Ett antal partier och ett antal politiker tror, hoppas, önskar och vill att Nato skulle kunna agera för svensk räkning om någonting riktigt illa skulle hända och en väpnad konflikt. Men man kan inte veta. Det är därför som det är så kuriöst. Man säger att man kan tänka sig ett försvarsförbund med ett land men avvisar ett samarbete med 29 andra länder som ger bindande försvarsgarantier och gemensam försvarsplanering. Hur går det ihop, fru talman? Jag återgår till Försvarsberedningens slutrapport. De partier som valde att inte underteckna förtjänar kritik. Givetvis kommer regeringen och regeringspartierna att få stå till svars när budgeten ska läggas fram om man inte är beredd att finansiera det. är det enda parti som konsekvent varit med och i sina budgetförslag finansierat en upprustning av den svenska försvarsförmågan. var bland annat med och slaktade. När det gäller analysförmågan har parti inte varit så bra i den klassen med den analysförmåga man har haft. Att man nu gör analysen att det bästa är om vi går med i Nato är också bevis på att man saknar analysförmåga. Skulle vi gå med i Nato kommer med all sannolikhet gå med i Nato. Vad händer då med ? Det blir ett innanhav av Natoländer. Skapar det stabilitet eller instabilitet i vår region? Det är dumhet och naivitet om man inte tar hänsyn till omvärlden när man gör säkerhetspolitiska bedömningar. Att man tror att det inte kommer att rubba - oavsett vad vi tycker - den geopolitiska stabiliteten i vårt område visar än en gång att man inte gör rätt analyser. Det kommer givetvis att skapa instabilitet. Är det då positivt eller negativt för ? Jag ser inte det som positivt. Det är däremot ett defensivt försvarsförbund med där vi höjer tröskeleffekten. Det skapar en geopolitisk stabilitet eftersom det också kommer att accepteras av omvärlden på båda sidor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik Det ska ske med ett fortsatt nära samarbete med Nato, givetvis. Vi samövar och så vidare. Vi har Partnerskap för fred och så vidare. Det är jättebra, och det ska vi fortsätta med. Men ett medlemskap kommer att innebära att vi försätter och svenska folket i en allvarlig säkerhetspolitisk situation. Det är vi inte beredda att göra. Än en gång: Analysförmågan har inte varit bra hos de andra sju partierna, och den är fortfarande inte bra i varje fall hos dem som förespråkar medlemskap i . Jag skulle inte sätta min tilltro till dem. Kriget i pågår. Människor dör i östra . Den olagliga annekteringen av fortsätter och likaså ockupationen av östra . Vissa ser, och vissa blundar. Vi ser utvecklingen i och hur sjömän alltjämt hålls i ryska fängelser efter Kertjsundsagerandet från den ryska sidan. Vi ser hur krimtatarer tvångsfördrivs på nytt eller hur oppositionella fängslas. Vi ser också . Det har i svensk säkerhetspolitisk debatt ofta uppfattats som uppvaknandet, och så var det nog. Det blev ett tillägg till dåvarande Försvarsberedningen att fundera ytterligare ett varv utifrån . är både och ockuperade och nästan annekterade. Det är uppåt av territorium. I det läget kan och bör frågan ställas: Existerar den europeiska säkerhetsordningen när en av de stora aktörerna i den europeiska säkerhetsarkitekturen, , så tydligt har brutit mot den ordning som gällt och också brutit den geopolitiska stabilitet som har funnits? Det ska ses som vi allihop noterar att andra också bidrar till att undergräva och underminera de multilaterala strukturer som inte minst vilat tung mot . Svensk säkerhet är naturligtvis bredare än miljön runt just och i vår del av världen. Det handlar inte bara om militära hot. Jag vill understryka det som sägs om klimatförändringarna och de effekter som det kan få på vår säkerhet och den globala säkerheten. Det finns naturligtvis cyberhot, terrorism, spridning av massförstörelsevapen. Det finns en bred flora av utmaningar som vår säkerhetspolitik måste söka att möta. Jag vill i det här sammanhanget peka på behovet från svensk sida. fokuserar vi om och ser mer utifrån den verklighet vi har i den nära kontexten inte minst i vår . Vi får inte glömma bort och göra om misstagen när vi kastar pendeln från den ena till den andra sidan. Vi får inte glömma bort att vi påverkas här hemma av det som händer långt där borta. Från vår sida tycker vi fortfarande att det finns skäl att understryka vikten av att vi kan hävda internationella insatser också militärt. Det har en betydelse om vi klarar att gemensamt stabilisera och skapa förutsättningar för utveckling i länder långt borta från . Om det finns mer skrivet i den första reservationen vi har från sida, reservation nr 3, som jag också vill hänvisa till. Betänkandet påverkas tydligt av Försvarsberedningens haveri fem i tolv. Det har framgått av den hittillsvarande debatten. Vi från sida deltog inte i slutjusteringen. Det har också varit tydligt och framgått. Därför har vi inte heller någon avvikande mening i den text som lyfts fram i betänkandet, missivet till Försvarsberedningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik Det framstår nästan som att alla andra har haft avvikande meningar och bilagor till beredningen, men vi har inte haft det. Det beror naturligtvis på att vi inte slutjusterat den. Därför finns det ett särskilt yttrande som markerar hållning när det gäller just Försvarsberedningens slutsatser, och jag vill också här hänvisa till detta. ska tveklöst använda alla säkerhetspolitiska instrument som står till vårt förfogande, som jag nämnde FN, och EU. Men de räcker inte till för att skydda och säkra om det värsta skulle hända. De klarar inte att hantera de gråzonskonflikter eller gråzonsutmaningar som vi står inför. Det har blivit övertydligt på många sätt , då inte minst har varit utmanare i vår del av världen men också i FN och i FN-kontext. När vi diskuterar eller andra konflikter - det må var - visar det sig att det inte fungerar när skarpt läge gäller. Därför är det naturligtvis självklart för oss att säkerhetspolitiskt samarbeta genom medlemskap i . Vi har valt den vägen utifrån en ny verklighet, där vi inte tycker att det räcker att tala om solidaritet utan att kunna garantera det. Och när vi garanterar andra, vilket vi tycker att vi ska kunna göra, vill vi inte bara hoppas på sådana garantier eller sådan solidaritet, utan vi vill skriva avtal, göra det genom medlemskap och få säkerhetsgarantier på riktigt. Det är naturligtvis ett vägval som vi har att göra. I ett läge där den geopolitiska stabiliteten har brutits ser vi behov av att täppa till de osäkerhetshål som skapats i vår del av världen. Vi behöver höja trösklarna för att inte riskera att det som inte ska hända faktiskt händer, att vi blir hotade till att agera i en eller annan riktning därför att vi står svagare själva och andra inte garanterar vår säkerhet. Ensam är inte stark. Ensam tillsammans med är kanske lite starkare, men vi klarar inte att möta de utmaningar vi står inför. Avslutningsvis, fru talman, vill jag också ta upp massförstörelsevapnen som verkligen hotar oss alla, i nya former dessutom. Här finns det alla skäl för oss att arbeta intensivt för att hävda det globala kärnvapennedrustningsinstrument som finns. Den globala grunden är naturligtvis NPT, icke-spridningsavtalet, med översynskonferens . Det får inte bli nästa multilaterala struktur som fallerar, för det skulle vara ett oerhört hårt slag mot nedrustningsarbetet globalt - det enda instrument där både kärnvapenstater och icke-kärnvapenstater har förenats. Om det skulle brytas upp har vi en än allvarligare verklighet att hantera. Därför måste allt fokus vara riktat på att lyfta och hävda kärnvapennedrustningsarbetet. Det må vara provstoppsavtalet, det må vara att hitta sätt att höja ribban och öka säkerhetsinstrument i systemen. Men NPT får inte äventyras, får inte kidnappas av dem som vill. Och det finns ju rätt många som är intresserade av att bryta upp detta, ibland också faktiskt av ideella skäl eller därför att man inte själv har anslutit sig till vissa delar av det. Då väljer man naturligtvis att också argumentera för kärnvapenförbud, därför att det verkar rätt. Men det leder fel och kan ytterst riskera hela det nedrustningsarbete som vi kämpat så hårt för att upprätthålla. Vi i står självfallet bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 5 under punkt 2 och till reservation 14 under punkt 4. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik , , och andra Natoförespråkare hänvisar ofta till artikel 5 och att vi har försvarsgarantier från Nato om vi blir medlemmar. Men det är ju en garanti som är ömsesidig, det vill säga att om andra Natoländer blir angripna kan de efterfråga hjälp från . Det alltmer totalitära under ledning är ju som bekant medlem av Nato. Min fråga till är om och är beredda att skicka svenska soldater till för att understödja det totalitära ifall de blir angripna och efterfrågar sådan hjälp från . Det är självklart att man som Natomedlem har en skyldighet att ställa upp, men det är ett gemensamt beslutsfattande. Det som är viktigt är att vi sitter runt bordet när beslut ska fattas, för det är ett kollegialt beslutsfattande i Nato. Det är skillnad, , mellan att sitta med vid bordet och att vara vid sidan om. Precis som i många andra sammanhang handlar det naturligtvis om förutsättningarna. Om och agerar på ett fullkomligt förödande sätt, som de gör , innebär det redan nu att man alltmer ifrågasätter om deras Natomedlemskap kan fullföljas. Det finns rätt många nu som diskuterar i vad mån fortsatt kan vara medlem i Nato efter den ryska upphandling som de har gjort. Vi får se var det landar. Men i den kontext som man nu kan förutse utifrån hur har agerat skulle det naturligtvis inte vara aktuellt att sända svenska soldater dit. Däremot skulle det vara aktuellt om skulle gå in i något av våra baltiska grannländer. Jag tycker att det är en viktig fråga om , som talar om solidaritet, är beredd att garantera att vi sänder svenska soldater till om skulle utmana och kliva in över gränsen. Jag tror inte att man både kan äta kakan och ha den kvar eller sitta och plocka russinen ur kakan, och det visar än en gång den bristfälliga analysen. Om man är medlem av Nato och sedan deklarerar att man inte kommer att vara villig att skicka hjälpinsatser enligt artikel 5i Natofördraget till olika länder, tror då att man kan hävda försvarsgarantin som en grund för ett svenskt medlemskap? Då kommer givetvis andra länder att svara likadant mot . Vad är det för försvarsgaranti? Alltså har det argumentet fallit platt. Antingen är man med eller inte. Man kan inte bara säga att det är viktigt att sitta med vid bordet under förhandlingarna, men nej, vi kommer inte att delta om det är något annat land som blir angripet, för då kommer vi att välja och vraka. Tycker att de andra länderna ska agera likadant tror jag inte att vi kan förutsätta att vi får hjälp. Om det är så att vi går med i Nato, de baltiska länderna blir attackerade och vi sänder väpnade trupper dit, då har vi givetvis deklarerat krig mot en angripande part. Då undrar jag vad gör för analys av den svenska förmågan att bedriva krig när vi inte har ett försvar att tala om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik Än en gång visar detta att man inte har tänkt fullt ut. Det är en fullständig brist på analysförmåga som kännetecknar de partier som och otid hävdar svenskt medlemskap i .