bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — vilket är fallet med förslaget till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. uttryckte även att en adekvat utformning av systemet för egna medel är avgörande för att nå målet om att hålla nere den svenska avgiften och att förslag till gemensamma regler bör föregås av grundliga konsekvensanalyser och att subsidiaritetsprincipen följs. även i sitt yttrande uttryckt sitt principiella motstånd mot varje form av överföring av beskattningsrätt till EU och införande av EU-skatter. också ett starkt motstånd både i regeringen och i mot att använda skatter som nya egna medel i EU-budgeten. När det gäller motionsyrkanden om förslag mot skatteflykt, nationell suveränitet inom skattepolitiken, EU-skatter och EU:s mervärdesskatte- direktiv kan utskottet konstatera att dessa frågor har behandlats av utskottet, senast i förra årets betänkande 2017/18:UU10. avstyrkt ett yrkande, snarlikt yrkandet om skatteundandragande, i betänkande 2018/19:SkU1. Utskottet vidhåller inställningen att avstyrka ovannämnda yrkanden och har inget ytterligare att tillägga. Motionsyrkande om nya myndigheter, vilket förefaller avse inrättandet av organet för de europeiska regleringsmyndigheterna för elektronisk kommunikation, Berec, har redan behandlats i förra årets betänkande 2017/18:UU10. Utskottet vidhåller inställningen att avstyrka detta yrkande och har inget ytterligare att tillägga. Därmed avstyrker utrikesutskottet motionerna 2018/19:3050 yrkandena 1, 2 och 14 samt 2018/19:3052 yrkandena 2, 13, 15–24, 50 och 52. Rättsliga och inrikes frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal yrkanden relaterade till EU:s politik om rörlighet för personer. Jämför reservation 34 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse över vad som skett inom samarbetet när det gäller rättsliga och inrikes frågor (s. 88–102). I motion 2018/19:2903 yrkande 22 av m.fl. (M) anförs att långsiktigt bör driva på för ett nytt kvotbaserat flyktingsystem som ersätter dagens EU-gemensamma asylsystem. En viktig del i ett nytt system är ett förstärkt yttre gränsskydd i EU. En annan viktig del är ett utökat samarbete med länder utanför EU. Bistånd, visumavtal och handel från EU:s sida ska kunna sättas i relation till hur väl samarbetet fungerar. I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 25 anför m.fl. (SD) att regeringen ska motsätta sig centralisering och överstatlighet inom asylområdet. Regeringen bör motsätta sig eventuella omfördelningsmekanismer. I samma motion yrkande 26 anförs att regeringen bör se till att asyl- och migrationsfonden minskas drastiskt och att dess tillgångar ska användas bl.a. för att trygga EU:s gränser och ett stärkt arbete för att tredjelandsmedborgare ska återvända till sina ursprungsländer. Motionärerna anför i yrkande 27 att regeringen bör verka för att regelverket i blåkortsdirektivet blir flexibelt utan tvingande begränsningar för . Vidare anförs i yrkande 28 att viseringsförenklingar och likaså viseringsfrihet måste omgärdas av strikta juridiska, politiska och ekonomiska krav gentemot tredje land. I yrkande 29 anförs att de föreslagna åtgärderna när det gäller en reviderad viseringskodex bör vara bredare och omfatta fler än diplomater och tjänstepassinnehavare. Regeringen bör föreslå kommissionen en stegvis trappa med utökade åtgärder. Regeringen bör även arbeta för att utöka möjligheten till begränsningar i viseringar när det gäller tid och giltighetsområde. Vidare anförs i yrkande 30 att regeringen bör agera kraftfullt för att om migration och flyktingar inte ska tas in i EU:s lagstiftning eller ha verkan på EU-samarbete. Migrationsfrågor har vid ett flertal tillfällen diskuterats i . Frågorna har bl.a. avsett hanteringen av EU:s yttre gränser, samarbetet med tredjeländer och återvändande. Migrationssituationen har aktualiserat ett brett spektrum av åtgärder som delvis går in i varandra och som hanteras av både utrikesrådet när det gäller den externa migrationspolitiken och rådet för rättsliga och inrikes frågor när det gäller den interna politiken. rådet, som har behandlat migration , , har bl.a. betonat vikten av partnerskap med i syfte att motverka irreguljär migration samt enats om att fördjupa samarbetet med transit- och Det har funnits en majoritet för regeringens linje i EU- nämnden när det gäller migration, men med avvikande meningar från olika partier i enskilda frågor. Inom området för rättsliga och inrikes frågor har reformering av det gemensamma europeiska asylpaketet fortsatt att förhandlas, i avvaktan på en lösning i frågan om omfördelning av asylsökande och när det gäller balansen mellan ansvar och solidaritet. har det mestadels varit fråga om informationstillfällen vid rådets möten, men inför rådsmötet sökte och fick regeringen förnyat förhandlingsmandat i Avvikande meningar har lämnats av olika partier i förhållande till de olika förslagen, men en majoritet i nämnden har stått bakom regeringens I skrivelsen anges att syftet med EU:s migrationspolitik bl.a. är att skapa ett gemensamt, solidariskt, europeiskt asylsystem, minska incitamenten för irreguljär migration, skydda EU:s yttre gränser och värna Schengenområdet utan inre gränser. Politiken på området ska även främja laglig invandring och fördjupa samarbetet med länder utanför EU. En aktuell fråga har varit reformen av det gemensamma asylsystem som kommissionen presenterade i syfte att få till stånd ett hållbart och rättvist asylsystem. En central del av diskussionen mellan medlemsstaterna har handlat om att få till stånd en rättvis fördelning av asylsökande inom EU och att systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. har i betänkande 2018/19:SfU16 skrivit om de pågående EU-förhandlingarna för att få till stånd ett mer harmoniserat asylsystem med en jämnare fördelning av asylsökande inom unionen. Svåra förhandlingar återstår enligt utskottet för att hitta en välavvägd kompromiss där alla EU-medlemsstater solidariskt tar ansvar för att ta emot människor i behov av internationellt skydd och som tillgodoser höga rättssäkerhetskrav och värnar asylrätten. anser att fler medlemsstater måste ta ett betydligt större ansvar än vad de gjort. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar aktivt med dessa frågor inom ramen för förhandlingarna mellan medlemsstaterna och om det europeiska gemensamma asylsystemet och i andra delar av EU-samarbetet. konstaterar att måste förvalta de yttre gränserna i enlighet med och att justitieutskottet avstyrkt snarlika yrkanden om fullgott gränsskydd i betänkande 2018/19:JuU10. konstaterar när det gäller yrkande om asyl- och migrationsfonden att socialförsäkringsutskottet hade överläggning med regeringen om kommissionens förslag till förordning om asyl- och migrationsfonden. Regeringen välkomnade förslaget om att inrätta en asyl- och migrationsfond. Fonden bedömdes ha ett europeiskt mervärde eftersom den syftar till att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU och stödja den gemensamma asyl- och migrationspolitiken. gav stöd till regeringens ståndpunkt. När det gäller yrkande om blåkortsdirektiv konstaterar utrikesutskottet att socialförsäkringsutskottet överlade om kommissionens förslag till nytt blåkortsdirektiv. Regeringen var i sin ståndpunkt positiv till att öka möjligheterna för tredjelandsmedborgare att komma till EU för högkvalificerat arbete. Det är angeläget att tillgodose såväl nuvarande som framtida behov av högkvalificerad arbetskraft i medlemsstaterna. gav stöd till regeringens ståndpunkt. När det gäller yrkande om viseringsförenklingsavtal konstaterar utrikesutskottet i likhet med socialförsäkringsutskottet i betänkande 2017/18:SfU15 att viseringsfrågor regleras på EU-nivå och att dessa regleringar är fullt ut harmoniserade. I viseringsförordningen regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav vid resa till ett EU-land. konstaterade i ovannämnda betänkande att inte ensidigt kan införa krav på visering gentemot vissa länder eller undanta länder från detta krav. När det gäller yrkande om viseringskodex konstaterar utrikesutskottet att socialförsäkringsutskottet överlade med regeringen . Regeringens ståndpunkt, som fick stöd av socialförsäkringsutskottet, är att regeringen delar kommissionens bedömning om behovet av en reviderad viseringskodex i syfte att ytterligare harmonisera utfärdandet av viseringar och möta nya migrations- och säkerhetsutmaningar. Utskottet noterar att regeringen inom ramen för Europeiska migrationsagendan (COM(2015) 240) driver att regionala lösningar med länder utanför EU utarbetas i nära samarbete med () och () i enlighet med internationell rätt. Det finns även ett motionsyrkande om det globala flyktingramverket (Global Compact on Refugees). Det globala flyktingramverket antogs formellt i . I likhet med det globala ramverket för migration har flyktingramverket sin grund i New York-deklarationen för flyktingar och migranter som antog 2016. konstaterar att ramverket inte är bindande, men att det innehåller flera viktiga komponenter som uppföljning och utvärdering, vidarebosättning, tillgång till utbildning för barn på flykt, egenförsörjning och anständiga arbetsvillkor för flyktingar m.m. har också ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2903 yrkande 22 och 2018/19:3052 yrkandena 25–30. Sysselsättning och social trygghet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör frågor relaterade till arbetsmarknad och social trygghet. Jämför reservation 35 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse över vad som skett när det gäller frågor om sysselsättning och social trygghet (s. 103–108). I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 32 av m.fl. (SD) anförs att sysselsättningspolitik bör vara en nationell angelägenhet. vill behålla modellen där fackförbund och arbetsgivare kommer överens om arbetsmarknadens villkor. I samma motion yrkande 33 motsätter sig direktivet om balans i arbetslivet med hänvisning till att arbetsmarknads- och jämställdhetspolitik bör vara en nationell angelägenhet. Även när det gäller direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor motsätter sig motionärerna förslaget med hänvisning till att arbetsmarknadspolitik ska vara en nationell angelägenhet (yrkande 34). Vidare anförs i yrkande 35 att carcinogen- och mutagendirektivet kommer att försämra skyddet för svenska arbetare eftersom man måste anpassa sig efter länder med sämre arbetsmiljölagar. Motionärerna anför i yrkande 36 att en europeisk arbetsmyndighet skulle innebära ytterligare maktförskjutning till EU och att en ny myndighet skulle öka administrationen och generera merarbete för medlemsstaterna utan att tillföra något mervärde. I yrkande 37 anförs att det ska vara medlemsstaternas ansvar att uppnå målet med den föreslagna Europeiska globaliseringsfonden. Vidare anförs i yrkande 38 att varje enskild medlemsstat ska få fritt utveckla och uppdatera sina sociala trygghetssystem i enlighet med sina invånares behov. Inför möten i rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor har fokus legat på sysselsättningsfrågor och socialpolitiska frågor. Regeringen har samrått med nämnden om inrättandet av Vid det senaste tillfället, , fanns det inte stöd för regeringens ståndpunkt. I stället fanns det stöd för den linje som innebär att inte kan stödja ett inrättande av myndigheten med hänsyn till bristande mervärde och ökade budgetutgifter. I skrivelsen beskrivs den europeiska sysselsättningsstrategin som en central del i 2020-strategin och ett viktigt instrument för att uppnå EU:s gemensamma målsättning om en smart och hållbar tillväxt för alla. När det gäller yrkande om en EU-gemensam sysselsättnings- och socialpolitik konstaterar utskottet att arbetsmarknadsutskottet hade överläggning med regeringen om ett förslag till rådsbeslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017) 677), och att arbetsmarknadsutskottet gav stöd till regeringens ståndpunkt att i stort välkomna kommissionens förslag. När det gäller yrkande om att införa direktivet om balans mellan arbete och privatliv, konstaterar utskottet att arbetsmarknadsutskottet överlade med regeringen om ett förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare ((2017) 253) och att arbetsmarknadsutskottet gav stöd till regeringens ståndpunkt efter att ståndpunkten i vissa avseenden reviderats. När det gäller yrkande om att införa direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor, konstaterar utskottet att arbetsmarknadsutskottet överlade med regeringen om förslag till direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (COM(2017) 797). Överläggningen föranledde det ansvariga statsrådet att tydliggöra att frågor som rör sysselsättning och social kompetens i huvudsak är nationell kompetens och bör så förbli. För svensk del är det viktigt att denna princip upprätthålls även i fortsättningen eftersom vår arbetsmarknadsmodell och vår socialpolitik skiljer sig avsevärt från andra medlemsländers. Direktivets nuvarande utformning riskerar att underminera grunden för den svenska kollektivavtalsmodellen genom att rubba balansen mellan parternas självreglering och lagstiftning. I det fortsatta arbetet bör därför verka för att minimivillkor för anställningsskydd inte införs. Vidare måste möjligheten för parterna att göra avsteg från reglerna i direktivet vara absolut, utan möjlighet till överprövning. Det är inte heller förenligt med den svenska modellen och partsautonomin att kollektivavtalen ska underkastas krav om att vara klara, tydliga och fullständiga eller kunna prövas materiellt av myndigheter. Även detta bör motverka. Efter dessa tillägg gav arbetsmarknadsutskottet stöd till regeringens ståndpunkt. När det gäller yrkande om carcinogen- och mutagendirektiv har utskottet behandlat denna fråga i förra årets betänkande om verksamheten i Europeiska unionen och då avstyrkt detta. Utskottet vidhåller alltjämt sin inställning att detta yrkande ska avstyrkas. När det gäller yrkande om förordningen om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten, konstaterar utskottet att nådde en allmän inriktning när det gäller inrättande av Europeiska Regeringen kunde, efter samråd med , inte ställa sig bakom den allmänna inriktningen. När det gäller yrkande om förordningen om Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter konstaterar utskottet att denna fråga har behandlats arbetsmarknadsutskottet var vid en överläggning med regeringen om kommissionens förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) (COM(2018) 380). gav då stöd till regeringens ståndpunkt. När det gäller yrkande om samordning av de sociala trygghetssystemen konstaterar utskottet att socialförsäkringsutskottet har överlagt ett flertal tillfällen med regeringen om kommissionens förslag till revidering av EU:s förordningar om samordning av de sociala trygghetssystemen 883/2004 och 987/2009. överlade socialförsäkringsutskottet om hela förslaget. Utskottet gav stöd till regeringens ståndpunkt som var att samordningsbestämmelser är en förutsättning för att den fria rörligheten ska fungera inom Europeiska unionen. Det är nödvändigt att bestämmelserna utvecklas och moderniseras i takt med samhällsutvecklingen samt för att passa olika typer av sociala trygghetssystem. Regeringen välkomnade därför en översyn av regelverket, men det behövde analyseras vidare huruvida samtliga delar av kommissionens förslag tillgodoser dessa behov. Regeringens utgångspunkt i förhandlingarna var att samordningsbestämmelserna ska vara effektiva och inte utgöra hinder för den fria rörligheten för personer. Omotiverade administrativa kostnader för tillämpande institutioner bör undvikas. , samordningsbestämmelsernas grundprinciper liksom den nationella kompetensen ska värnas. Bestämmelserna ska i sig inte syfta till en harmonisering av medlemsstaternas olika sociala trygghetssystem. Regelverket ska ge uttryck för en skälig och rättvis ansvars- och kostnadsfördelning mellan medlemsstaterna som den enskildes behov av social trygghet värnas. Överläggningar vid senare tillfällen har rört specifika delar av förslaget inför antagandet av allmänna inriktningar i . Vid överläggningen angav regeringen bl.a. i sin ståndpunkt att , för det fall det blir aktuellt med ändringsförslag, bör kunna godta förslag som innebär ytterligare skärpta regler i syfte att motverka fel och bedrägerier samt i övrigt är förenligt med övriga allmänna målsättningar och ingångsvärden så som regeringen har förankrat med . Regeringen kan däremot inte godta förslag som innebär en inskränkning i medlemsstaternas nationella kompetens när det gäller utformandet av de sociala trygghetssystemen eller som innebär att fler förmåner omfattas av bestämmelserna eller att fler förmåner kan betalas ut vid bosättning i en annan medlemsstat. gav stöd till regeringens ståndpunkt. Därmed avstyrker utskottet motion 2018/19:3052 yrkandena 32–38. Konkurrenskraft, transport och energi Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden relaterade till konkurrenskraft, transporter och energi. Jämför reservation 36 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse över vad som skett när det gäller frågor om konkurrenskraft, transport och energi (s.111–132). I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 39 anför m.fl. (SD) att konkurrenskraftsåtgärder ska vara reella tillväxtåtgärder. I samma motion yrkande 40 anförs att strukturreformer och tillväxtfrämjande åtgärder inte får vara kostnadsdrivande och att fokus ska ligga på åtgärdernas inverkan på EU:s konkurrenskraft i den globala konkurrensen. I yrkande 41 anförs att regeringen bör bejaka ett mellanstatligt europeiskt samarbete för det svenska med tillräckliga resurser för att beivra tullrelaterad brottslighet i . Motionärerna anför i yrkande 42 att den europeiska rymdorganisationen ska förbli ett mellanstatligt samarbete. Vidare anförs i yrkande 43 att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller Fonden för ett sammanlänkat . I yrkande 44 anförs att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet för EU-finansierad vägstruktur. Motionärerna anför i yrkande 45 att regeringen bör se över vilka krav har gentemot EU när det gäller byggnation av väginfrastruktur. Vidare anförs i yrkande 46 att regeringen bör verka för att inte får oproportionerliga och högre krav på deras fordonsproduktion. I yrkande 47 anförs att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller EU-relaterade socioekonomiska åtgärder som är kopplade till godstransporter. Motionärerna anför i yrkande 48 att regeringen bör verka för att utländska yrkesförare inom EU ska utbildas i att framföra fordon under extrema nordiska väderförhållanden. Vidare anförs i yrkande 49 att regeringen bör verka för att upprätthålla en gemensam databas inom EU genom vilken polis och tjänstemän snabbt och enkelt kan kontrollera fordon och förare direkt på plats. I yrkande 51 anförs att regeringen bör verka för budgetrestriktivitet när det gäller EU-relaterade digitala kostnader. I ovannämnda motion finns flera yrkanden om energifrågor. Motionärerna betonar i yrkande 53 vikten av att förhandlingarna om energiunionen inte ger upphov till fler tvingande lagstiftningsåtgärder för eftersom svensk elproduktion i stort är fri från koldioxidutsläpp. Vidare anförs i yrkande 54 om elförsörjningstrygghet och yrkande 56 om stödsystem för förnybar elproduktion att det ligger i medlemsstaternas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. I yrkande 55 anförs att EU:s mål om energieffektivisering bör nås på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Medlemsstaterna bör själva utforma styrmedel och åtgärder för att uppnå När det gäller de föreslagna tillkännagivandena om den inre marknadens funktion i motion 2018/19:3052 vill näringsutskottet hänvisa till sitt utlåtande Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras (utl. 2018/19:NU10) där utskottet bl.a. framhåller att på ett övergripande plan bör målsättningen för en väl fungerande inre marknad vara att olika typer av hinder avvecklas, att nya hinder inte skapas och att den inre marknadens potential utnyttjas fullt ut. I utlåtandet lyfter utskottet även betydelsen av att effektivisera tjänstemarknaden, förbättra den inre marknaden för såväl varor som tjänster samt fortsätta anpassningen till den digitala ekonomin. Utskottet betonar i utlåtandet också vikten av en effektiv konkurrenstillsyn för att undvika snedvriden konkurrens. När det gäller motionsyrkandena på energipolitikens område vill utskottet hänvisa till utlåtandet Granskning av meddelande om ren energi för alla i EU (utl. 2016/17:NU22). Utskottet understryker i sitt utlåtande bl.a. vikten av att EU behåller och kontinuerligt ökar sin ambitionsnivå i förhållande till för att nå EU:s långsiktiga klimatmål. Vidare betonar utskottet i utlåtandet bl.a. att en långsiktigt hållbar och trygg energiförsörjning bäst uppnås genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större tillgång på förnybar energi. Utskottet stöder därför nationella energisparkrav, men understryker vikten av att medlemsstaterna så långt möjligt själva får välja på vilket sätt kraven uppnås. Avslutningsvis vill utskottet uppmärksamma det faktum att näringsutskottet kommer att återkomma till olika förslag som rör energipolitiken i samband med beredningen av motioner från den allmänna motionstiden . Mot denna bakgrund ser utskottet inget skäl för utrikesutskottet att tillstyrka något av de ovannämnda motionsyrkandena. Utskottet anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2018/19:3052 yrkandena 39, 40 och 53–56. När det gäller rymdfrågor vill utskottet understryka att samhället är beroende av rymdtekniken inom en rad områden, t.ex. för navigation, logistik, bankomattjänster, väderprognoser, telekommunikation samt miljö- och klimatövervakning. Forskningen om rymden kan vidga gränserna för våra befintliga kunskaper och väcka idéer som ger upphov till såväl naturvetenskaplig som humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och teknisk utveckling med många potentiella tillämpningsområden, inte minst när det gäller miljön. Utskottet konstaterar bl.a. att rymdsamarbete är ett delat ansvar mellan EU och (). är en mellanstatlig internationell organisation med 22 medlemsländer, som till stor del överlappar med EU:s medlemsstater. Esas syfte är att främja vetenskapligt och teknologiskt rymdsamarbete i genom att utarbeta och genomföra en långsiktig europeisk rymdpolitik, ta fram europeiska program, samordna medlemsländernas rymdprogram och utarbeta en industripolicy. Vid det sjunde rymdrådet, som består av EU:s och Esas rymdministrar, uppmanades EU och att tillsammans utveckla en övergripande rymdstrategi. Frågan om samarbete är en viktig komponent i de pågående förhandlingarna om förslaget om unionens rymdprogram och rymdprogrambyrå. Under höstens överläggningar om det föreslagna rymdprogrammet har utskottet gett sitt stöd till regeringens föreslagna ståndpunkter (prot. 2017/18:40 och prot. 2018/19:8). Dessa ståndpunkter har inkluderat vikten av samstämmighet mellan EU, och Esas medlemsstater som skillnaderna mellan EU:s och Esas regelverk beaktas för att EU:s rymdverksamhet ska kunna möta de globala utmaningarna. Bland annat vidhåller utskottet att det är av stor betydelse att samarbetet mellan EU och förblir effektivt för att länder ska kunna dra full nytta av verksamheter kopplade till rymden. Det är utskottets uppfattning att ett stärkt samarbete mellan EU och är av stor vikt för båda organisationernas utveckling och för resultatet av det gemensamma arbetet inom rymdområdet.