bet · H701SfU9 · 2019-11-15 00:00:00 — om bostadsbidrag och trångboddhet Utskottet föreslår att dels avslår ett motionsyrkande som väckts med anledning av regeringens skrivelse, dels lägger skrivelsen till handlingarna. Regeringen anser att bidrar med viktig kunskap om trångboddhet och dess effekter och delar bedömning att trångboddhetsnormens utformning och användning behöver ses över. Regeringen har bl.a. gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för bostadsbidrag och underhållsstöd. I uppdraget ingår bl.a. att analysera om, och i så fall hur, bostadsytan ska påverka bostadsbidraget. I betänkandet finns en reservation (SD, C, L). Skrivelse 2019/20:4 om bostadsbidrag och trångboddhet. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om bostadsbidrag och trångboddhet om bostadsbidrag och trångboddhet (SD, C, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om bostadsbidrag och trångboddhet 2019/20:1736 av och (båda C) och lägger skrivelse 2019/20:4 till handlingarna. Reservation (SD, C, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (M), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (M), (V), (SD), (C) och (S). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse om bostadsbidrag och trångboddhet (skr. 2019/20:4). har granskat effekterna av trångboddhet enligt trångboddhetsnorm 3. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten – konsekvenser för hälsa och skolresultat (RiR 2019:9). överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare presenterade granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. om bostadsbidrag och trångboddhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att olika familjekonstellationer och ensamstående föräldrars situation måste beaktas vid utformningen av bostadsbidraget. lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationen (SD, C, L). Syftet med granskningen har varit att analysera vilka effekter trångboddhet har med avseende på hälsa, vuxnas sjukfrånvaro och barns skolresultat samt i förlängningen om det ökade familjepolitiska fokuset och införandet av en boyterestriktion i bostadsbidraget har haft oönskade samhällsekonomiska konsekvenser. utgår i sin granskning från trångboddhetsnorm 3, som innebär att alla i hushållet ska ha ett eget sovrum (förutom gifta och sambor) samt att det ska finnas vardagsrum och kök för att hushållet inte ska anses vara trångbott. granskning visar att trångboddheten har ökat . Ökningen är störst bland utrikes födda och vanligast i storstadskommuner och bland hushåll med de lägsta inkomsterna. I samband med införandet av en boytebegränsning inom bostadsbidraget 1997, ökade antalet trångbodda hushåll med bostadsbidrag. har dock andelen trångbodda i denna grupp minskat. Resultaten av granskning visar att trångboddhet enligt trångboddhetsnorm 3 inte har några effekter på vare sig vuxnas eller barns hälsa, vuxnas sjukfrånvaro eller barns skolresultat. Slutsatserna förändras inte när striktare krav för vad som kvalificerar som trångboddhet analyseras. Det innebär enligt bedömning att det verkar finnas en säkerhetsmarginal mellan norm 3 och den trångboddhet som potentiellt sett skulle kunna vara skadlig. Enligt är det rimligt att tro att det finns en nivå av trångboddhet som har negativa konsekvenser. har dock inte analyserat effekter av en mer extrem trångboddhet (fler än två personer delar sovrum) men finner att den extrema trångboddheten har fördubblats , från av befolkningen. Enligt måste resultatet av granskningen ses i ljuset av den relativt generösa trångboddhetsnormen. Resultaten ger anledning att ifrågasätta om den gällande är ändamålsenligt utformad, dels för att fungera som ett riktmärke för vad som ska betraktas som lägsta acceptabla utrymmesstandard och utifrån inriktningen på bostadsbidraget, dels med utgångspunkt i de mål för bostadsbyggandet som har ställt sig bakom. – i samband med den pågående översynen av bostadsbidragets konstruktion se över både utformningen och tillämpningen av trångboddhetsnormen – förtydliga syftet med trångboddhetsnormen, t.ex. med avseende på om den ska vara styrande inom såväl bostadspolitiken som social- och familjepolitiken – följa utvecklingen och de samhällsekonomiska konsekvenserna av det som kan definieras som extrem trångboddhet. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av iakttagelser Bostadsbidraget, som är ett stöd för barnfamiljer och ungdomar med låga inkomster, har såväl ett bostadspolitiskt som ett familje- och fördelningspolitiskt syfte. Svaga hushåll ska ges ekonomiska möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bostadsbidraget ingår som en viktig del i den ekonomiska familjepolitiken, som främst syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet för barnfamiljer de har en stor försörjningsbörda. Regeringen delar bedömning att användningen av trångboddhetsnormen inom bostadsbidraget bör ses över. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för bostadsbidrag och underhållsstöd (dir. 2018:97). I uppdraget ingår bl.a. att utreda hur den bostadspolitiska målsättningen – att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder – kan upprätthållas samt analysera om, och i så fall hur, bostadsytan ska påverka bostadsbidraget. Utredningen ska även utreda hur de fördelningspolitiska och bostadspolitiska målsättningarna med bostadsbidraget kan renodlas och tydliggöras. Uppdraget ska redovisas . Utformning, tillämpning och syfte med trångboddhetsnormen inom bostadsbidraget kommer enligt regeringen att behandlas inom ramen för den pågående översynen. Inom familjepolitikens område används andra sätt än trångboddhetsnorm 3 för att mäta och beakta trångboddhet. Inom bostadsbidraget bestäms bidragets storlek av hushållets sammansättning, bostadskostnaden och den bidragsgrundande inkomsten. Det finns dock en begränsning av hur stor bostadsyta som får läggas till grund för beräkningen av bostadsbidraget. Vid beräkningen av bidraget ska bortse från bostadskostnader som avser bostadsytor som överstiger boytebegränsningen. För barnfamiljer är både den övre gränsen för bostadskostnaden och boytebegränsningen beroende av antalet barn i hushållet. Större bostadsytor får dock beaktas om någon i hushållet har funktionshinder. Inte heller inom socialpolitiken är trångboddhetsnormen styrande. Enligt socialtjänstlagen (2001:453) lämnas försörjningsstöd för skäliga kostnader för boende. Boendekostnader ingår inte i riksnormen för försörjningsstöd utan de prövas separat och utifrån en individuell bedömning. Regeringen hänvisar i övrigt till uppdrag att lämna förslag på hur bostadsbristen ska beräknas och presenteras (dnr Fi2019/02440/BB) och till de åtgärder som regeringen vidtagit mot svarthandel med hyreskontrakt och annat missbruk av hyresrätter (prop. 2018/19:107) samt en riktad satsning mot akut hemlöshet för att stödja kommunerna i deras arbete med att förebygga hemlöshet –2021 (prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen framhåller att det är en prioriterad uppgift för regeringen att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard och att flera förstärkningar inom såväl bostadsbidraget som barnbidraget och underhållsstödet har genomförts . Regeringen anser i och med denna skrivelse att granskningsrapporten är slutbehandlad. I motion 2019/20:1736 föreslår och (båda C) ett tillkännagivande om att regeringen vid utformningen av bostadsbidrag och trångboddhetsnormen särskilt bör beakta olika familjekonstellationer och ensamstående föräldrars situation. Motionärerna påpekar att det för föräldrar som har barnen boende hos sig gäller att bostaden måste ha minst två rum och kök för att ha rätt till bostadsbidrag i form av umgängesbidrag. Motsvarande krav gäller inte för föräldrar med hemmavarande barn eller barn som bor växelvist. Barn lever inte alltid i traditionella familjekonstellationer, vilket bör beaktas i diskussionen om trångboddhet och bostadsbidrag. Enligt motionärerna får bostadsbidraget inte vara utformat så att det hämmar barnens rätt till båda sina föräldrar. Enligt regeringen finns det fog för bedömningen att trångboddhetsnorm 3 behöver ses över. Regeringen hänvisar bl.a. till den pågående utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd och framhåller att kommer att behandlas inom ramen för översynen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att bostadsbidraget inte får vara utformat så att det hämmar barnens rätt till båda sina föräldrar och förutsätter att regeringen utan något särskilt påpekande beaktar detta vid sin beredning av utredningsresultatet. Motion 2019/20:1736 avstyrks därmed. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. om bostadsbidrag och trångboddhet (SD, C, L) av (SD), (L), i (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1736 av och (båda C) och lägger skrivelse 2019/20:4 till handlingarna. För föräldrar som har barnen boende hos sig gäller att bostaden måste ha minst två rum och kök för att ha rätt till bostadsbidrag i form av umgängesbidrag. Motsvarande krav gäller inte för föräldrar med hemmavarande barn eller barn som bor växelvist. Barn lever inte alltid i traditionella familjekonstellationer, vilket bör beaktas i diskussionen om trångboddhet och bostadsbidrag. Det är även viktigt att beakta ensamstående föräldrars situation och att bostadsbidraget inte får utformas så att det hämmar barnens rätt till båda sina föräldrar. Det anförda bör regeringen beakta i samband med utformningen av bostadsbidraget. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:4 om bostadsbidrag och trångboddhet. 2019/20:1736 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen när det gäller utformningen av bostadsbidraget och trångboddhetsnormen särskilt bör beakta olika familjekonstellationer och ensamstående föräldrars situation och tillkännager detta för regeringen. Utskottet debatterar om bostadsbidrag och trångboddhet. Jag noterar skrivelsen och de iakttagelser som den har kommit fram till, och jag yrkar bifall till reservationen. Det är en bra rapport som väl redovisar det syfte den har fått. Den tar upp olika aspekter av trångboddhet och vilken påverkan den eventuellt skulle kunna ha på familjer, deras hälsa och barns skolresultat. I granskning kan vi läsa att trångboddheten har ökat och att ökningen är störst bland utrikes födda. Det är en effekt av en skarp befolkningsökning och ett något långsammare bostadsbyggande i kombination med familjers ekonomiska förutsättningar. Den slutsatsen går också att läsa i skrivelsen, som säger att trångboddheten är som störst i storstadskommuner där bostadsbeståndet generellt är lägre, av förklarliga skäl, och bland hushåll med lägre inkomster. Vad som också framkommer är att det inte finns stöd för att trångboddhet enligt norm 3 skulle ha några negativa effekter på vare sig vuxnas eller barns hälsa, vuxnas sjukfrånvaro eller barns skolresultat. Jag vågar påstå att det finns andra faktorer som kan ha större inverkan på oss, så att vi mår sämre och presterar sämre i skolan, än just boendeytan. Men det kan handla om en kombination där boendeytan, inte är det som påverkar i sig, vilket även har kommit fram till. Regeringen har gett uppdraget att göra en översyn av regelverket om bostadsbidrag, underhållsbidrag och underhållsstöd, vilket vi välkomnar. I det uppdraget ingår bland annat att titta på om och eventuellt hur bostadsytan ska påverka bostadsbidraget. Det är också av den anledningen som vi valt att ställa oss bakom reservation om att särskilt beakta ensamstående föräldrars situation. Vi sverigedemokrater har i vår familjepolitiska kommittémotion lyft fram just frågan och önskemålet om en översyn av främst underhållsstödet och underhållsbidraget, som inte fungerar särskilt bra med tanke på de parallella system som finns, vilket lätt kan vara konfliktdrivande för föräldrar som är i separation. Likaså lyfter vi fram frågan om bostadsbidraget, där det vad jag kan följa bakåt har varit en lite brokig väg för ensamstående föräldrar. om bostadsbidrag och trångboddhet De lagar och regelverk vi har ska i största mån, för att inte säga alltid, vara så lite konfliktdrivande som möjligt och ge föräldrar jämlika förutsättningar oavsett om de är sammanboende eller ensamboende samt har umgänge. Vi sverigedemokrater ser att just frågan om bostadsbidrag och de regler som finns om det, gällande huruvida du kan berättigas bostadsbidrag, kan vara lite snåriga. Bostadsbidragets syfte är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheten att bo i tillräckligt rymliga bostäder och ge en ekonomisk grundtrygghet för familjer. Som lagen är kan i de fall en förälder har barnen boende hos sig endast ges bidrag via umgängesbidraget när en bostad är minst två rum och kök. Vi menar att i de fall där föräldrarna är ensamstående är det viktigt att bostadsbidraget och reglerna för trångboddhet inte agerar som ett hinder i någon mening för att möjliggöra hjälp med bostadshyran. I propositionen Nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis, som behandlades här i 2017, antogs förslaget om ett särskilt bidrag vid växelvis boende. Det är väldigt positivt och gör att även den förälder som inte har barnet skrivet hos sig har möjlighet att ta del av ett bostadsbidrag. Saken är den att föräldern som ej är boendeförälder har behov av en bostadsyta även då barnet inte är på plats i bostaden. Det är ju inte direkt så att man får hyresavdrag för de dagar som barnet inte bor hos en. Vad som efterfrågas i reservationen är att i det fortsatta arbetet ta i beaktande ensamståendes situation främst med tanke på det umgängesbidrag som finns och de krav som ställs för att ta del av det. fanns det ingen majoritet för reservationen i utskottet, men jag hoppas att kan ta till sig detta. Denna debatt handlar om om bostadsbidrag och trångboddhet. Mitt förslag handlar om att man i regeringens fortsatta arbete med utformningen av bostadsbidraget och när man ser över trångboddhetsnormen särskilt bör beakta olika familjekonstellationer och ensamstående föräldrars situation. Bostadsbidraget har till syfte att främja en god bostadsstandard även för hushåll med svag ekonomi. Det har skett en minskning av utbetalning av detta bidrag. Ett skäl är att man satt ett tak för hur stor bostadsyta man ska kunna söka bidrag för. Det ska ställas i relation till beslutet om vad som är trångboddhet och inte. rekommenderar i samband med sin granskning att regeringen ska se över utformningen och tillämpningen av trångboddhetsnormen eftersom den inte används i större utsträckning när det gäller exempelvis bedömning av ekonomiskt bistånd. I den översyn som görs och som ska redovisas ska man utreda hur bidrag ska ges för tillräckligt rymliga bostäder och hur bostadsytan ska påverka bostadsbidraget. Jag och tycker det är bra att denna granskning sker så att vi får en relevant användning av regelverket. Men vi vill även att de förändringar som eventuellt kommer att föreslås även ska ta hänsyn till de föräldrar som inte lever tillsammans och har sina barn på heltid. Dagens regelverk gör att det är skillnad i hur mycket man får i bostadsbidrag beroende på hur stor del av tiden ett barn bor hos föräldern. Om barnet bor färre än hos den ena föräldern, vilket är nästan halva månaden, minskar bostadsbidraget. Dessutom finns det ett krav på hur stora bostäder föräldrarna ska ha. Bostaden ska nämligen vara minst två rum och kök och . Motsvarande krav finns inte för den förälder där barnet bor minst . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bostadsbidrag och trångboddhet De reglerna riskerar att driva på konflikter hos föräldrar som redan har svårt att samarbeta. Vi vet att ekonomin ofta är det som driver konflikter vidare. Att då ha system som gör att det skiljer i bostadsbidraget om barnet bor tio eller hos den ena föräldern innebär en risk att vi driver konflikterna vidare. Detta görs inte för att det ska bli så bra för barnet som möjligt utan för att det ska fungera i familjeekonomin för den som är beroende av bostadsbidrag. Barnet måste få en bra bostadssituation oavsett om det bor med båda sina föräldrar eller inte och oavsett om barnet bor mer eller mindre än halva tiden hos den ena föräldern. I utredningen om trångboddhet och bostadsbidrag är det viktigt att ta hänsyn även till de barn som bor hos en av sina föräldrar så att inte eller bidraget blir ett skäl till att fortsätta driva en redan infekterad situation. Det är skälet till följdmotion, herr talman, och därför yrkar jag bifall till reservation. Nästan överallt i världen associeras ordet mambo till en exotisk dans med tillhörande musik. Ja, fest och skoj och glada människor. Nästan överallt, förutom här i ! Här hemma betyder mambo att du bor ofrivilligt hemma hos mamma tills du nästan fyller . Här är det inte tal om någon exotisk dans utan om en ofrivillig situation som du har svårt att ta dig ur. Ja, det kan nog till och med kännas ganska maktlöst när du står hemma och dansar med mamma i köket, ett kök som inte heller är stort nog för er båda. Ni hör nu kanske också att musiken även här är en annan form av musik, lite mer dämpad kanske. Jag själv har inget emot att dansa med min mamma. Men kanske inte , kanske inte i en bostadssituation som gör att jag har svårt att fullt ut gå ut i vuxenlivet och skapa min egen framtid och familj. Mambo är ett festligt ord på de flesta platser i världen. Men här hemma är det ordet förenat med att inte har råd att flytta hemifrån. Här växer snart små barn upp, är rädda för ordet mambo och drömmer om annat. Så här får det självklart inte vara. I detta betänkande behandlas trångboddhet och bostadsbidrag. De orden kommer vi även framöver att höra i debatterna. Vad är trångboddhetsnorm 3? Det nämns väldigt mycket i riksrevisionsrapporten. Norm 3 är en statlig riktlinje för vad som anses vara lägsta acceptabla utrymmesstandard. säger att ett hushåll ska ha minst ett kök och ett vardagsrum samt att varje familjemedlem ska ha eget rum för att hushållet inte ska betraktas som trångbott. Det innebär att ett hushåll med två barn ska bo i minst fyra rum och kök. har i sin granskning besvarat följande frågor: Har boyterestriktionen bidragit till trångboddhet? Har den ökade trångboddheten bidragit till försämrad hälsa och en ökad användning av socialförsäkringssystemet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bostadsbidrag och trångboddhet Har den ökade trångboddheten bidragit till försämrade skolresultat? har granskat den gällande trångboddhetsnormen för att se om den är ändamålsenligt utformad och efterlyser ett förtydligande av den. Rapporten slår också fast att det inte finns något stöd för att den ökade trångboddheten bidragit till försämrad hälsa och ökad användning av socialförsäkringen eller till försämrade skolresultat utifrån norm 3. Men om man läser noggrant ser man att garderar sig genom att skriva att det är rimligt att tro att det finns en nivå på trångboddhet som har negativa konsekvenser, vilket jag tror de flesta här inne också förstår. konstaterar också att den extrema trångboddheten, där fler än två personer delar sovrum, har fördubblats , från till av befolkningen. Trångboddheten i storstadskommuner som , och ligger på , och i ligger den på . Det är viktigt att använda de politiska verktyg som finns till hands. Trångboddhet är en angelägen fråga för Socialdemokraterna och regeringen. Vi kan inte ha en situation där människor inte kan känna ro i sina egna hem. Barn behöver också utrymme, dels för att kunna studera, dels för att få det privatliv som även unga har rätt till. Därför, herr talman, är det viktigt att använda de politiska verktyg som finns till hands. För att motverka trångboddheten har regeringen avsatt 225 miljoner. Det är vi stolta över. Vi välkomnar regeringens besked om att se över trångboddhetsnormen inom bostadsbidraget samt tillsättandet av utredningen som ska utreda målsättningen att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och rymligare bostäder. Det är bra, och vi hoppas att utredningen kommer med konkreta och kloka förslag. Bostadsbidraget har funnits . Till en början betonades det bostadspolitiska målet. Bostadsbidraget syftade då till att stimulera ökad bostadskonsumtion. har bostadsbidraget ett familje- och fördelningspolitiskt samt bostadspolitiskt syfte. Bostadsbidraget ingår som en viktig del i den ekonomiska familjepolitiken som främst syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet för barnfamiljer då de har en stor försörjningsbörda. I rapporten från framgår också att statens utgifter för bostadsbidrag nästan har halverats från 8,4 miljarder till 4,6 miljarder . Det är inte för att vi har för få barnfamiljer som behöver stödet utan för att de politiska besluten gjorde det svårare för barnfamiljer att få del av bostadsbidraget. Granskningen visar också att denna halvering till stor del beror på förändringarna i bostadsbidraget och införandet av maximal bidragsgrundande boyta. om bostadsbidrag och trångboddhet höjdes inkomstgränsen för bostadsbidrag 2017. Det var alltså första gången . Den har höjts från till , och ligger den på . Den kommer att höjas successivt . Det är bra, men det räcker inte. Vi behöver också bygga fler bostäder med rimliga hyror och bostäder för olika stora familjer. Vi vet att jobb och ekonomi hänger samman i varje enskild medborgares liv. Det är två viktiga fundament i det vuxna livet och för att kunna vara en självständig vuxen. Vuxna behöver ha en inkomst och ett jobb att gå till samt en möjlighet till ett sparande, exempelvis till en insatslägenhet. Vi behöver också ha fler kommunala hyreslägenheter med rimliga hyror, och därför är det viktigt att våra kommuner runt om i landet värnar allmännyttan. Oavsett bakgrund har de flesta av oss framtidsdrömmar när vi växer upp. En vanlig framtidsdröm är att få en bostad och ett jobb man trivs med och att bilda en egen familj - att träffa kärleken och påbörja den vuxna resan tillsammans. Få drömmer om att bo hemma tills de fyller 40. Få föräldrar drömmer om att deras barn ska bli en mambo. Ja, man vill bli självständig och ha sitt eget, och i det ligger också drömmen om att ha någon att komma hem till som man själv har valt. I det är också hemmet centralt - ett hem som varje medborgare har råd med och möjlighet att få. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.)