bet · H601AU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser , frågor om mottagande och etablering av nyanlända invandrare, samhällsinformation och samhällsorientering samt civilsamhällets betydelse för integrationen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och till den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan Socialdemokraterna, . I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 12 särskilda yttranden (SD, C, KD, L). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mottagandet av nyanlända invandrare Särskilt om nyanlända kvinnors etablering Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation Civilsamhällets betydelse för integrationen 1.Insatser , punkt 1 (M) 2.Insatser , punkt 1 (KD) 3.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (SD) 4.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (C) 5.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (V) 6.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (KD) 7.Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (M) 8.Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (V) 9.Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (KD) 10.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 4 (M, KD) 11.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 4 (V) 12.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 5 (M) 13.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 5 (SD) 14.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 5 (KD) 15.Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 6 (C) 16.Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 6 (KD) 17.Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 6 (L) 1.Insatser , punkt 1 (SD) 2.Insatser , punkt 1 (C, L) 3.Insatser , punkt 1 (C) 4.Insatser , punkt 1 (KD) 5.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 2 (L) 6.Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (SD) 7.Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (C, L) 8.Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (C) 9.Nyanlända invandrares etablering, punkt 3 (L) 10.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 4 (L) 11.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 5 (C, L) 12.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 5 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:523 av och (båda L) yrkande 1, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 15, 2018/19:1436 av (M) yrkande 3, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 6, 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (KD) Mottagandet av nyanlända invandrare 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 25, 2018/19:1173 av m.fl. (S), 2018/19:1431 av (M), 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 12.1, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 11, 20 och 22, 2018/19:990 av (M), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:1615 av (S), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 15, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 13, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkandena 12.2, 14 och 18, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 6, 7, 9 och 17. Reservation 7 (M) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) Särskilt om nyanlända kvinnors etablering 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 14, 2018/19:2595 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2723 av Per Åsling och (båda C), 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 10 (M, KD) Reservation 11 (V) Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation 2018/19:174 av och (båda KD) yrkande 3, 2018/19:1436 av (M) yrkandena 1, 2 och 4–6, 2018/19:1628 av (M), 2018/19:2692 av m.fl. (SD), 2018/19:2813 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 7, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkandena 19, 20 och 25, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2018/19:2932 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD) Civilsamhällets betydelse för integrationen 2018/19:1441 av (M), 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 25 och 26. Reservation 15 (C) Reservation 16 (KD) Reservation 17 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (S), (KD), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (S), (M) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet 59 motionsyrkanden om integration från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. insatser och , frågor om mottagande samt om samhällsorientering och samhällsinformation. Motionsyrkandena återges i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. samhällsintroduktion och undervisning i svenska . Utskottet hänvisar bl.a. till arbetet med att genomföra januariavtalet och till pågående beredningsprocesser. Jämför reservation 1 (M) och 2 (KD) samt särskilt yttrande 1 (SD), 2 (C, L), 3 (C) och 4 (KD). , , och Liberalerna anser i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. att samhällsintroduktion och undervisning i svenska bör vara obligatoriskt för asylsökande från dag ett i för att nå en förbättrad integration (yrkande 6). I partimotion 2018/19:2918 av m.fl. lyfter behovet av integrationsinsatser , vilket innebär fokus på språk, jobb och utbildning från dag ett (yrkande 1). I kommittémotion 2018/19:2839 av m.fl. föreslår att asylsökande tillåts påbörja språkstudier och samhällsorientering under asylprocessen (yrkande 8). I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. argumenterar för att asylsökandes möjligheter att arbeta ska stärkas, bl.a. genom att de bör kunna skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och därmed få tillträde till samma tjänster och stöd som andra som söker jobb (yrkande 15). (M) anser i motion 2018/19:1436 att samhällsorientering bör erbjudas redan under asylprocessen (yrkande 3). Mot bakgrund av uppgifter om religiös förföljelse av kristna, kvinnor och flickor samt hbtq-personer i asylboenden föreslår och (båda L) i motion 2018/19:523 att samtliga asylsökande ska gå en obligatorisk introduktionskurs och skriva på ett samhällskontrakt med information om vilka rättigheter och skyldigheter man har enligt svensk lag (yrkande 1). Utskottet instämmer i vad som sägs i motionerna om betydelsen av att börja med insatser på ett så tidigt stadium som möjligt när människor kommer till . Det är också viktigt att samhällets insatser hänger samman och bildar en effektiv kedja från asylmottagande via etableringsinsatser till arbete eller utbildning. har länsstyrelserna i uppdrag att samordna tidiga insatser för asylsökande, bl.a. med syftet att främja kunskaper om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden. Utskottet tillstyrkte under den förra mandatperioden en förstärkning av medlen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 13, bet. 2017/18:AU1). Enligt preliminära uppgifter från länsstyrelserna uppskattas av de asylsökande ha deltagit i en tidig insats. Flest insatser har erbjudits inom områdena hälsa och samhällsinformation. Länsstyrelserna gör bedömningen att uppdraget har bidragit till en kapacitetsutveckling inom det etableringsfrämjande systemet och att förutsättningarna är goda för att både på kort och på lång sikt tillgodose behovet av insatser. Utskottet anser att med den nya strukturen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. kan de insatser som erbjuds underlätta och påskynda den framtida etableringen för dem som sedan beviljas uppehållstillstånd. När det gäller nya reformer med sikte på en förbättrad integration framhåller utskottet den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan Socialdemokraterna, . Enligt det s.k. januariavtalet ska samhällsintroduktion och undervisning i svenska bli obligatoriskt från dag ett i . Dessutom ska samhällsorienteringen inledas , och den ska utökas och förbättras till innehållet. Utskottet välkomnar dessa reformer och anser att de kommer att bidra till att integrationen inleds tidigare, vilket också är en förutsättning för en förbättrad integration. Vidare när det gäller tidiga insatser för asylsökande bör slutbetänkande uppmärksammas (SOU 2018:22). Utredningen har haft i uppdrag att se över systemet för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända och föreslå åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system. I uppdraget ingick bl.a. att föreslå utformningen av ett system för tidiga insatser för asylsökande, där dagersättning kopplas till deltagande i insatser. Det är utskottets bedömning att utredningens förslag rör flera av de frågor som tas upp i motionerna. Utskottet kommer att noga följa den fortsatta beredningen av utredningens förslag och ser inte skäl att förekomma detta arbete genom att rikta ett tillkännagivande till regeringen. När det gäller förslag att asylsökande ska kunna skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen konstaterar utskottet att asylsökande som efter beslut av är undantagna från kravet på arbetstillstånd (AT-UND) har rätt att arbeta i och därmed också rätt att skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen, där ett grundläggande stöd kan ges, t.ex. översättning av utbildningsdokumentation. Vidare har Arbetsförmedlingen i uppdrag att erbjuda kompetenskartläggning för asylsökande, och genom tjänsten Jobskills kan den arbetssökande själv lägga in sina kompetenser och sin erfarenhet och bli sökbar för arbetsgivare. yrkande får därmed i huvudsak anses vara tillgodosett. I sammanhanget vill utskottet också peka på att Arbetsförmedlingen enligt januariavtalet ska reformeras i grunden. Myndigheten ska fortsätta att ha ett ansvar för arbetsmarknadspolitiken, men det är fristående aktörer som ska matcha arbetssökande och rusta dem för de lediga jobben. Utskottet utgår från att även frågor kring insatser kommer att övervägas i detta reformarbete. Utskottet kan sammantaget konstatera att det träffats en överenskommelse om insatser som ligger i linje med flertalet av de förslag som förs fram i motionerna. Enligt utskottets mening bör också förslag beredas i vanlig ordning innan det kan bli aktuellt att överväga något initiativ från sida i de frågor som tas upp i motionerna. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Mottagandet av nyanlända invandrare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. bosättning av nyanlända invandrare. Utskottet hänvisar bl.a. till reformarbete inom ramen för januariavtalet och till pågående beredningsprocesser. Jämför reservation 3 (SD), 4 (C), 5 (V) och 6 (KD) samt särskilt yttrande 5 (L). I kommittémotion 2018/19:2990 av m.fl. kritiserar den s.k. bosättningslagen och menar att den är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. anser att den nuvarande regleringen bör ersättas med ett system där kommuner frivilligt tecknar avtal med utifrån hur många nyanlända det finns utrymme för (yrkande 15). I kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. anser att det bör utredas hur rutiner för utbetalning och uppföljning av kommunersättningarna för asylmottagande kan förbättras (yrkande 12 i denna del). anser i kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. att det behöver genomföras en översyn av bosättningslagen, bl.a. för att åtgärda bristen på sanktionsmöjligheter mot de kommuner som inte följer lagen och förtydliga tidsgränsen för kommunernas åtagande när det gäller bosättning (yrkande 25). anser i kommittémotion 2018/19:2915 av m.fl. att effekterna av den sänkning av maxbeloppet för hemutrustningslån som trädde i kraft bör utvärderas (yrkande 9). I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. föreslår Liberalerna att nyanlända invandrare redan vid anvisningen till en kommun ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta både jobb och bostad, t.ex. genom att ställa sig i bostadskö (yrkande 35). Frågor om ansvaret för mottagande och bosättning tas även upp i två enskilda motioner. I motion 2018/19:1173 anser m.fl. (S) att bosättningslagen behöver reformeras och stärkas för en jämnare fördelning och effektivitet, bl.a. genom att det införs sanktioner för kommuner som inte uppfyller sina skyldigheter. I motion 2018/19:1431 anser (M) att bosättningslagen i vissa avseenden är otydlig och föreslår att det införs en nationell reglering som innebär att nyanlända som omfattas av lagen maximalt erbjuds bostad av kommunen . Synpunkter på bosättningslagen och tillämpningen av denna förs fram i ett antal motioner. Det handlar dels om kritik mot lagstiftningen, dels om hur lagstiftningen kan modifieras och utvecklas. Det är som framför hårdast kritik och vill avskaffa lagen till förmån för att låta kommunernas ansvar vara helt frivilligt. I och med januariavtalet, dvs. den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan Socialdemokraterna, , finns det nu ett mittensamarbete i svensk politik som grundar sig på ett försvar av grundläggande demokratiska principer, bl.a. människors lika värde, öppenhet och tolerans. ska fortsätta att vara ett land som tar ansvar för människor på flykt, som det svenska flyktingmottagandet måste vara långsiktigt hållbart. Fler länder måste också ta ett större ansvar. När det gäller bosättningslagen anser utskottet att den bidragit till ett bättre fungerande mottagande och att inriktningen bör vara att vidta åtgärder för att få lagen att fungera väl i tillämpningen. Som utskottet tidigare uttalat måste mottagandet av nyanlända invandrare vara ett gemensamt ansvar för alla kommuner. En ordning där ett begränsat antal kommuner tar ett oproportionerligt stort ansvar är varken rimlig eller hållbar och också något som ger ett totalt sett otillräckligt mottagande. I sammanhanget vill utskottet nämna att enligt januariavtalet ska kommuner ges möjlighet att begränsa boendeformen eget boende för asylsökande i områden med socioekonomiska utmaningar. När det särskilt gäller frågan om hur kommunernas ansvar för bosättning gäller enligt bosättningslagen noterar utskottet att Kammarrätten i i en dom som meddelats anför att bosättningslagen inte ställer upp något hinder mot att en kommun erbjuder boenden som endast är tillfälliga till nyanlända som anvisas (dom i mål nr 4155-18). stads beslut att koppla ihop bosättningslagen med etableringstiden kan enligt domstolen inte anses strida mot kommunens skyldighet enligt bosättningslagen. När det gäller yrkandena om behovet av att ändra bosättningslagen har som nämnts i tidigare avsnitt föreslagit åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn. Även frågor om systemet för statliga ersättningar till kommuner och landsting för deras åtaganden inom mottagandet, som tas upp av , har varit föremål för överväganden. Utskottet vill avvakta den pågående beredningen i av utredningens förslag innan det kan bli aktuellt att överväga något initiativ från sida i de frågor som tas upp i motionerna. När det gäller yrkande om att följa upp effekterna av sänkningen av maxbeloppet för hemutrustningslån instämmer utskottet principiellt i att reformer som görs på olika områden bör följas upp och utvärderas. Utskottet konstaterar att anslaget 1:1 Etableringsåtgärder inom utgiftsområde 13 bl.a. får användas till utgifter som rör uppföljning och utvärdering av integrationen. Utskottet utgår från att regeringen aktivt följer utvecklingen på området och anser för sin del inte att det finns behov av att ta initiativ till en utvärdering. När det kommer till Liberalernas yrkande om att nyanlända invandrare redan vid anvisningen till en kommun ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta jobb och bostad hänvisar utskottet till vad som anförts i ovanstående avsnitt om samhällsintroduktion inom ramen för tidiga insatser. Med det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser för att underlätta nyanlända invandrares etablering. Utskottet hänvisar bl.a. till reformarbete inom ramen för januariavtalet och till pågående beredningsprocesser. Jämför reservation 7 (M), 8 (V) och 9 (KD) samt särskilt yttrande 6 (SD), 7 (C, L), 8 (C) och 9 (L). , , och Liberalerna anser i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. att aktivitetskraven bör skärpas (yrkande 13). Partierna föreslår att etableringsersättningen ska sänkas i större omfattning än vad som är fallet när man utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser. konstaterar i partimotion 2018/19:2918 av m.fl. att Arbetsförmedlingens arbete med nyanlända invandrares etablering inte är tillfredsställande. Därför bör de kommuner som vill kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända invandrare (yrkande 3). Vidare uppmärksammar i samma motion att en form av utbildningsplikt för vuxna nyanlända invandrare med kort utbildning har införts inom etableringsprogrammet. Resultatet är dock enligt partiet blygsamt, och förslaget är därför att innehållet i utbildningsplikten förtydligas (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. förespråkar en modell där företagare fungerar som mentorer för att utveckla nyanlända invandrare i deras entreprenörskap (yrkande 15). I kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. slår fast att etableringsreformen inte har lett till förväntade förbättringar. Arbetsförmedlingens misslyckande gör det enligt partiet nödvändigt att utreda hur kommunerna återigen kan ges ansvaret för nyanlända invandrares etablering (yrkande 12 i denna del). Vidare anser att nyanlända invandrare i högre grad ska kunna bidra till den långsiktiga finansieringen av sin försörjning och föreslår därför etableringslån i stället för etableringsbidrag (yrkande 14). För att göra det möjligt för särskilt motiverade nyanlända invandrare att nå en snabbare integration i det svenska samhället föreslås i samma motion en princip om ett intensivår med intensiva integrationsinsatser i form av språk, praktik och samhällsorientering (yrkande 18). I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. betonar vikten av att tidigt kartlägga nyanlända invandrares hälsotillstånd och prestationsförmåga och anpassa insatserna därefter. föreslår att projekten i och Inspira i ska fungera som modeller för hela landet (yrkande 11). I samma motion påtalar att avsaknad av gymnasiekompetens är ett hinder för möjligheten att etablera sig på arbetsmarknaden. ställer sig bakom ett förslag från Kommuner och Landsting om en ny utbildningsform som bl.a. innebär att olika yrkesprogram som matchar regional efterfrågan på arbetskraft ingår som en del av de insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder alla nyanlända invandrare (yrkande 20). Vidare beskriver en situation där utrikes födda akademiker är överrepresenterade bland dem som har ett arbete under sin kvalifikationsnivå. För att förbättra rörligheten och matchningen vill partiet utreda möjligheten att införa ett valideringsår (yrkande 22). I kommittémotion 2018/19:2915 av m.fl. pekar på att många som deltar i svenska för invandrare inom etableringsprogrammet hoppar av sin utbildning. anser att frånvaro utan giltiga skäl ska få konsekvenser och föreslår att etableringsersättningen villkoras med deltagande i etableringsprogrammet (yrkande 7). I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. kritiserar Liberalerna att alla nyanlända invandrare ska vara i etablering . Partiet vill ha ett mer flexibelt system som anpassas efter individens behov och förutsättningar och som har ett tydligare fokus på att förkorta etableringstiden (yrkande 7). I samma motion understryker Liberalerna språkets betydelse för integrationen (yrkande 9). Att behärska språket ger frihet och självbestämmande samt möjlighet att få ett jobb och delta i samhället. Liberalerna framhåller att eftersom många som kommit till har levt i samhällen där kvinnan ofta är underordnad mannen handlar integrationspolitik bl.a. om att befästa liberala och demokratiska värderingar. Liberalerna kan aldrig acceptera framväxten av parallellsamhällen där människor hindras från att utöva sina självklara rättigheter som gäller lika för alla (yrkande 17). Liberalerna lyfter också frågan om att bättre måste ta vara på nyanlända invandrares potential som företagare (yrkande 6). Företagandet kan för många vara en viktig väg till egen försörjning, och för att enkelt komma igång behövs det bl.a. praktisk information. För att undvika förvirring i kommunikationen mellan kommuner och myndigheter anser (S) i motion 2018/19:1615 att det bör införas en myndighetsgemensam definition av begreppet nyanländ. I motion 2018/19:990 anför (M) att det finns behov av att se över möjligheten att gemensamt mellan staten och kommunerna centralisera det organiserade flyktingmottagandet, med fokus på effektiva insatser för integration snarare än en fördelning av människor mellan kommungränser. I motion 2018/19:1398 pekar m.fl. (MP) på möjligheten för sociala företag att kombinera utbildning, praktik och jobb på ett sätt som skräddarsys för nyanlända invandrare eller andra som står långt ifrån arbetsmarknaden. Motionärerna vill förbättra möjligheterna för sociala företag att främja etableringen av nyanlända invandrare (yrkande 6). Inledningsvis vill utskottet framhålla att i med ökad polarisering och värderingsmässiga motsättningar är det viktigt att ta fasta på det som förenar. Utskottet värdesätter den grundläggande samsynen över partigränserna om behovet av att åstadkomma ett fungerande mottagande och en effektiv etablering av nyanlända invandrare. Detta hindrar inte att det finns olika uppfattningar om politiken för att nå hit. Utskottet noterar att frågan om utformningen av etableringsinsatser förekommer i den sakpolitiska överenskommelse som Socialdemokraterna, träffade om politikens inriktning på flera områden. Av det s.k. januariavtalet framgår bl.a. att s.k. etableringsjobb i enlighet med parternas förslag ska införas för nyanlända och långtidsarbetslösa. I överenskommelsen ingår att förslaget om etableringsjobb ska utvidgas till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag. Utskottet välkomnar att vägen in på arbetsmarknaden förstärks genom att fler får chansen till ett jobb utan utbildningskrav. I motioner från bl.a. och finns det förslag om att ändra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun när det gäller etableringsinsatser. Utskottet konstaterar att när det nuvarande regelverket för etableringsinsatser beslutades tog ställning till att det även i fortsättningen ska vara staten som har ansvaret för insatser för vuxna nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet (prop. 2016/17:175, bet. 2016/17:AU15, rskr. 2016/17:340). Utskottet uttalade då att det är en lämplig ordning att Arbetsförmedlingen i det nya regelverket pekas ut som den myndighet som ansvarar för etableringsinsatserna. Med detta sagt konstaterar utskottet att det pågår omfattande förändringar av Arbetsförmedlingens uppdrag. I detta ligger såväl januariavtalets överenskommelse om en reformerad Arbetsförmedling som presenterade förslag. Mot denna bakgrund ser inte utskottet, i varje fall inte , skäl att överväga en annan ordning när det gäller ansvaret för etableringsuppdraget. När det gäller förslag om stärkta aktivitetskrav vill utskottet påminna om att under den förra mandatperioden ställde sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om ett liknande förslag (bet. 2017/18:AU7). Utskottet har inte ändrat uppfattning utan ser fram emot åtgärder från regeringen med denna inriktning. Vidare kan utskottet konstatera att januariavtalet innefattar ett antal reformer med fokus på att nyanlända bl.a. med hjälp av krav på ökat deltagande i etableringsinsatser snabbare ska komma in på arbetsmarknaden.