bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Gruppen noterar att av de budgeterade LOVA-medlen på förbrukades (). Utbetalningar för projekt med stöd från LOVA har ökat men fortfarande kommer inte alla medlen till användning. Därför anser gruppen att det vore värdefullt att regeringen kommenterar anledningen till detta. Regeringen redovisar flera utredningar som har genomförts och som har tillsatts för att förbättra lokala åtgärdsarbeten för att minska övergödningen. Gruppen konstaterar att det är för tidigt att redovisa några resultat av dessa utredningar, men vill understryka att det är önskvärt att göra det . Redovisning av åtgärder på havs- och vattenmiljö Gruppen noterar att regeringen under miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård redovisar att uppföljning av åtgärder som har satts in mot övergödning inom enskilda projekt och i små områden har visat att åtgärderna ger effekt och att näringsämneshalterna har minskat. Regeringen uppger vidare att man måste utveckla den nationella uppföljningen av miljöeffekter för att kunna följa effekterna av åtgärderna i större skala. Gruppen ser positivt på att regeringen har redovisat resultat för satsningarna på havs- och vattenmiljön under miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. anser gruppen att resultaten även bör redovisas under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning eller att det där åtminstone bör finnas en hänvisning till var i resultatredovisningen dessa resultat finns. Liksom tidigare anser gruppen att regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller en fördjupande redovisning av de särskilda satsningarna mot övergödning. 6 Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Regeringen har fastställt följande elva preciseringar:[21] – god ekologisk och kemisk status – oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag – strukturer och vattenflöden – gynnsam bevarandestatus och genetisk variation – hotade arter och återställda livsmiljöer – främmande arter och genotyper – genetiskt modifierade organismer – bevarade natur- och kulturmiljövärden Miljökvalitetsmålet har inget etappmål, men det har direkta kopplingar till två globala hållbarhetsmål i Agenda : 6 Rent vatten och sanitet och 15 Ekosystem och biologisk mångfald, varav Rent vatten och sanitet främst bidrar till miljökvalitetsmålet. I årets budgetproposition saknas beskrivningen av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av miljökvalitetsmålets elva preciseringar. Dessa preciseringar används också som underrubriker i avsnittet. Som komplement till bedömningsgrunderna redovisas två indikatorer i form av diagram: Andel bebyggelsepåverkad inlandsstrandlinje och Strandnära byggande, varav den första är ny. På miljömålsportalen redovisas ytterligare fyra indikatorer[22] för att följa upp miljökvalitetsmålet. Därutöver redovisas beskrivningar av vilka insatser som har genomförts och regeringen gör en bedömning om utvecklingen och förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet. 6.2.2 Redovisade resultat och bedömningar beslutade [23] att genomföra regeringens förslag till lagändringar i bl.a. med anledning av propositionen Vattenmiljö och vattenkraft. I resultatredovisningen finns än så länge ingen redovisning av vilka resultat dessa lagändringarna har lett till. Enligt Statistiskt meddelande Skyddad natur fanns det 1 620 vattenskyddsområden i landet . Vattenskyddsområdena hade en sammanlagd yta på nästan , varav är ytvatten. rapportering med anledning av EU:s art- och habitatdirektiv (direktiv /43/EEG) visar att 18 av 32 rapporterade arter knutna till sjöar och vattendrag har dålig eller otillräcklig bevarandestatus. restaurerades vattendrag som led i ett sexårigt projekt i och med stöd av bl.a. Life. skyddades sjöar och vattendrag som naturreservat. Det kan enligt regeringen finnas målkonflikter inom arbetet med att bevara natur- och kulturmiljöer. För att överbrygga dessa har tagit fram en metod för att bedöma kulturmiljöers känslighet i samband med vattenvårdsåtgärder. Av strandskyddsstatistik framgår att länsstyrelserna har fattat beslut om medgivande eller avslag i 505 strandskyddsdispenser. I ett beslut om dispens kan en eller flera åtgärder ha medgivits eller avslagits. Sammanställningen visar att 664 åtgärder medgivits och 159 åtgärder har avslagits. Nybyggnation vid stränder fortsätter öka. De senaste siffrorna är och visar att under det året tillkom drygt 18 000 nyuppförda byggnader inom från en sjö eller ett vattendrag. Regeringen redovisar inte någon närmare analys av konflikter mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och det strandnära byggandet. Regeringen bedömer att man har tagit steg för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag men anser att de nuvarande insatserna inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. 6.3 Utskottets tidigare ställningstaganden 6.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur I förra årets uppföljning framförde utskottet återigen sitt önskemål om en analys av t.ex. målkonflikter mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och det strandnära byggandet. En sådan analys saknades i budgetpropositionen , men det hade sin förklaring i att det inte fanns något avsnitt med analys och slutsatser. Utskottet ville ändå påminna om detta önskemål till nästa budgetproposition samt om att det vore önskvärt att regeringen kommenterade senaste statistik om strandskyddsbeslut. Utskottet framhöll att det är en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen för de olika preciseringarna av miljökvalitetsmålet samt ger en analys av utvecklingen. 6.3.2 ställningstaganden om resultat Vid förra årets budgetbehandling noterade utskottet att tillkännagivandet om vattendirektivet än så länge inte var slutbehandlat. Utskottet välkomnade regeringens förslag till åtgärder som regeringen hade presenterat i propositionen om vattenmiljö och vattenkraft och såg fram emot att ta del av resultaten av dessa åtgärder. 6.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 6.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Gruppen noterar att regeringen i årets resultatredovisning inte har tagit med beskrivningen av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Gruppen utgår från att beskrivningen kommer tillbaka i nästa års budgetproposition. Kvarstående önskemål om analys av målkonflikter Gruppen har tidigare framfört önskemål om en analys av t.ex. eventuella målkonflikter mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och det strandnära byggandet. Regeringen kommenterar detta önskemål och har utvecklat redovisningen bl.a. med en ny indikator för bebyggelsepåverkad strandlinje, som redovisas länsvis. presenteras ingen analys av eventuella konflikter mellan miljökvalitetsmålet och det strandnära byggandet. Gruppen välkomnar den utvecklade redovisningen, men vill återigen påminna om sitt önskemål om att regeringen redovisar en sådan analys i kommande budgetproposition. Kommentar om utbytt indikator saknas Gruppen noterar att indikatorn för andelen nybildade reservat med limniska syften är utbytt och ersatt med indikatorn Andel bebyggelsepåverkad strandlinje. Eftersom det påverkar kontinuiteten i resultatredovisningen hade det enligt gruppen varit bra om regeringen redan under rubriken och andra bedömningsgrunder hade kommenterat att man har bytt indikator och motiverat bytet. Gruppen noterar vidare att de två indikatorerna som lyfts fram som bedömningsgrunder båda berör det strandnära byggandet. 6.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Uppföljnings- och utvärderingsgruppen vill i likhet med miljö- och jordbruksutskottets fördjupade uppföljning 2011[24] understryka att det är viktigt med en helhetsbild av vilka insatser som gjorts för biologisk mångfald och resultatet av dem. Gruppen anser detta vara särskilt angeläget eftersom den internationella kunskapsplattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänsters (IPBES) rapport [25] slog fast att den biologiska mångfalden i världen nu minskar snabbare än . Antalet arter som hotas av utrotning är nu också högre än . Gruppen noterar att tillkännagivandet om vattendirektivet[26] nu är slutbehandlat med anledning av att beslutat om lagändringar till följd av propositionen Vattenmiljö och vattenkraft. Än så länge finns det ingen resultatredovisning med anledning av dessa lagändringar, men gruppen ser fram emot en sådan redovisning i kommande budgetpropositioner. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att – förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden – halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar – halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Preciseringarna[27] av målet är – den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen – användningen av särskilt farliga ämnen – oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper – kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsofarliga egenskaper – information om farliga ämnen i material, kemiska material, produkter och varor. En särskild strategi[28] för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet antogs av . Syftet var att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det fanns ett stort behov av åtgärder för att öka takten så att målen nås. Strategin består av följande åtta etappmål för farliga ämnen:[29] – Särskilt farliga ämnen – Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper – Information om farliga ämnen i varor – Utveckling och tillämpning av – Effektivare kemikalietillsyn inom EU – Giftfria och resurseffektiva kretslopp – Barns exponering för farliga ämnen – Ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning. Regeringen tydliggör i resultatredovisningen att det finns en koppling mellan miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och följande Agenda 2030-mål: 2 Ingen hunger, 3 Hälsa och välbefinnande, 6 Rent vatten och sanitet, 8 Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, 12 Hållbar konsumtion och produktion, 14 Hav och resurser samt 15 Ekosystem och biologisk mångfald. Bedömningsgrunderna som utgörs av miljökvalitetsmålets preciseringar an-vänds också som underrubriker i avsnittet. I ett fall tas två preciseringar upp under samma underrubrik, Kunskap och information. I resultatavsnittet redovisas två indikatorer i form av diagram: Miljögifter i modersmjölk och blod samt Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade. På miljömålsportalen redovisas förutom dessa två indikatorer ytterligare tre indikatorer[30] för att följa upp miljökvalitetsmålet. Regeringen anknyter till ett av etappmålen, Effektivare kemikalietillsyn inom EU, i resultatavsnittet och bedömer utvecklingen av etappmålen i avsnittet Analys och slutsatser. Regeringen beskriver i resultatavsnittet även vilka insatser och åtgärder som har genomförts samt i flera fall även vilka resultat dessa har lett till. 7.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen kommenterar ett av tillkännagivanden om att avloppsreningsverken[31] bör utrustas med teknik som reducerar läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar och att arbetet med pilotprojekt bör vidareutvecklas. Regeringen bedömer att tillkännagivandet är slutbehandlat eftersom man i budgetpropositionen lanserade en satsning på Renare hav som till del utgjordes av ett statligt stöd för att minska utsläpp av läkemedelsrester till vattenmiljön –2020. Regeringen uppger att satsningen innebär att fasen för pilotprojekt upphör och att avloppsreningsverk i stället kan få finansiellt stöd för projekt som syftar till att avancerad reningsteknik kan installeras vid avloppsreningsverk. Ämnen som mäts och övervakas i miljön visar olika trender. Halterna av flera välkända särskilt farliga, och förbjudna eller begränsade miljögifter minskar, vilket enligt regeringen visar att regleringarna har gett önskvärd effekt. Analyser av ett flertal miljögifter i modersmjölk och blod visar att halterna av reglerade ämnen har minskat medan ämnen som inte har uppmärksammats eller reglerats däremot har ökat, som t.ex. vissa långlivade högfluorerade ämnen. Halterna av dioxin och dioxinlika PCB i bröstmjölk och i fet fisk från och de större sjöarna i minskar långsamt men är fortfarande oacceptabelt höga. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) meddelade 2018 att man sänker det tolererbara veckointaget av dioxin och dioxinlika PCB från 14 till 2 pikogram per kilo kroppsvikt. Luftburet nedfall från förbränning av olika slag bedöms vara den största källan till dioxiner i fisk. Nedfallet har minskat genom olika åtgärder men nedgången går långsamt. bedöms cirka 1 100 av de totalt 85 000 inventerade förorenade områdena utgöra mycket stor risk för miljö och människors hälsa, dvs. Ytterligare drygt 7 000 områden bedöms utgöra stor miljö- och hälsorisk (riskklass 2). har totalt 505 områden åtgärdats och de omfattar objekt i både riskklass 1 och 2. var motsvarande siffra 431. Det innebär att av områdena är åtgärdade medan återstår. Antalet pågående saneringsåtgärder eller avhjälpande insatser som finansierades av anslag 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ökade från 45 till 77 stycken 2016–2018. Enligt Årsredovisning för staten 2018 var utfallet för anslaget () lägre än anvisat i statens budget. Detta kommenteras inte i resultatredovisningen. Regeringen beskriver att handlingsplanen för en giftfri vardag har fokuserat på åtgärder som skyddar barn och unga i miljöer som de vistas i, och skälet till det är att barn och ungdomar är särskilt känsliga för kemikalier. Satsningen har gjort det möjligt att öka antalet förslag på reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Den ökade satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har lett till att är det land näst efter som lämnar flest förslag på åtgärder för dessa ämnen. De ämnen som prioriterar är sådana som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Kemikalieinspektionen har genom regeringens satsning på handlingsplanen för en giftfri vardag byggt upp kompetens och erfarenhet av varutillsyn. Detta har enligt regeringen även lett till att myndigheten har drivit på varutillsynen inom EU och därmed bidragit till etappmålet Effektivare kemikalietillsyn inom EU. Regeringens bedömning är att det inte går att se om utvecklingen av miljökvalitetsmålet går i en tydligt positiv eller negativ riktning. Man har tagit steg för att nå målet Giftfri miljö, men nuvarande insatser är inte tillräckliga för att nå målet. Regeringen bedömer att inget av etappmålen kommer att kunna nås . 7.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur Utskottet konstaterade med tillfredsställelse i förra årets uppföljning att regeringen hade hörsammat flertalet av de synpunkter som utskottet tidigare hade framfört om resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i budgetpropositionen . Utskottet välkomnade särskilt att regeringen i budgetpropositionen redovisade två indikatorer med tidsserier. Utskottet ansåg att det hade varit önskvärt att regeringen i sin resultatredovisning hade anknutit till den särskilda strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som antogs av 2014 (rskr. 2013/14:185). Utskottet välkomnade redovisningen av vidtagna åtgärder med anledning av tillkännagivande om hantering av grupper av kemiska ämnen samt om avancerad vattenrening. 7.3.2 ställningstaganden om resultat I förra årets uppföljning ansåg utskottet att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Utskottet såg positivt på att är aktivt i arbetet med åtgärder för att reglera hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Det var enligt utskottet också positivt att gentemot EU prioriterar sådana ämnen som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. 7.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 7.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Positivt att använda återkommande indikatorer Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser positivt på att regeringen i resultatredovisningen använder indikatorer i form av diagram med längre tidsserier och att man även beskriver resultaten av dessa. Detta görs exempelvis för indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod. När det gäller den andra indikatorn, Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade, är det inte lika lätt att följa resultaten från diagrammet i den beskrivande texten. Gruppen anser därför att regeringen även för denna indikator bör kommentera och förklara utvecklingen som redovisas i diagrammet. Gruppen välkomnar att regeringen redovisar de åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet om teknik för att hantera föroreningar i vattenreningsverk. Gruppen anser dock att det hade varit bra om regeringen i samband med detta även kommenterade tidigare, ännu inte slutbehandlade, tillkännagivande om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta. [32] Det framgår inte av resultatredovisningen men gruppen noterar att den utredning regeringen tillsatt med anledning av tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen[33] kommer att presenteras . Gruppen ser fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. önskvärt med koppling till strategi Gruppen har tidigare framfört att det hade varit önskvärt om regeringen i sin resultatredovisning hade anknutit till den särskilda strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som antogs av 2014. I samband med att regeringen redovisar resultat och sin bedömning av etappmålen skulle det enligt gruppen vara bra om regeringen även nämner strategin och resultatet av de åtgärder som vidtagits för att uppnå etappmålen. 7.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten EU-arbetet även i fortsättningen betydelsefullt Gruppen anser att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Gruppen ser positivt på att är aktivt i arbetet med åtgärder för reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Det är enligt gruppen också positivt att gentemot EU prioriterar sådana ämnen som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Önskvärt att fler resultat redovisas Gruppen vill även påminna om att den ser fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom nya satsningar. Gruppen anser även att det är önskvärt att resultat av insatser och åtgärder som har genomförts redovisas i så stor utsträckning som möjligt. [1] Prop. 2009/10:80 s. 117 och bet. 2009/10:KU19 s. 31. [2] Framst. 2005/06:RS3 och bet. 2005/06:KU21 samt även förs. 2000/01:RS1 och bet. 2000/01:KU23. [3] Uttalandet i denna del kom från (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 132) och mötte inga invändningar under riksdagsbehandlingen (se bet. 2005/06:KU21 s. 67). [4] . 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. [5] Miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2019/20:1. [6] Prop. 1995/96:220 s. 21 f. [7] Jfr bl.a. prop. 1987/88:150 bil. 68–74 och prop. 1990/91:100 bil. 1 s. 53 f. [8] Prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 772 f. [9] Se bet. 2015/16:FiU1 s. 165. [10] Se prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 180. I sammanhanget kan nämnas att det också bedrevs ett fördjupat utvecklingsarbete inför budgetpropositionen . De områden som ingick i det arbetet var internationell samverkan (utg.omr. 5), funktionshinderspolitik (del av utg.omr. 9), migration (utg.omr. 8) samt allmän miljö- och naturvård (utg.omr. [11] Prop. 2019/20:1 utg.omr. 20 s. 17. [12] Dessa åtta myndigheter är , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och geologiska undersökning. [13] publicerade en reviderad version av den årliga uppföljningen av miljömålen (rapport 6890). [14] . 2018/19:MJU1, rskr. 2018/19:98. [15] Prop. 2018/19:100 s. 48, bet. 2017/18:FiU20, rskr. 2018/19:287. [16] Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300 och prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. [17] Med utsläpp i ESR-sektorn avses växthusgasutsläppen utanför EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS), i enlighet med den tredje handelsperiodens omfattning exklusive LULUCF (markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk) och utrikes transporter. Detta motsvarar den icke-handlande sektorn –2020. [18] I och indikatorer för att följa upp konsumtionens klimatpåverkan föreslås kompletterande indikatorer, t.ex. Direktkonsumtion av livsmedel, Antal flygresor (tur och retur) av svenska befolkningen och Textilier som sätts på den svenska marknaden. [19] Preciseringarna är här förkortade. För att läsa preciseringarna i fulltext, se webbplatsen . [20] Kväve- och fosforbelastning på havet, Miljöstatus för övergödning enligt havsmiljöförordningen, Nedfall av kväve till barrskog, Status för näringsämnen enligt vattenförvaltningsförordningen samt Syrefattiga och syrefria bottnar. Se även webbplatsen . [21] Preciseringarna presenteras här på rubriknivå. För att läsa preciseringarna i fulltext, se webbplatsen . [22] Föryngring av flodpärlmussla, God status för vatten, Skydd av limniska områden och Åtgärdade fysiska hinder. Se även webbplatsen . [23] Prop. 2017/18:243, bet. 2017/18:CU31, rskr. 2017/18:383. [24] 2011/12:RFR:1, bet. 2011/12:MJU1. [25] IPBES 2019, Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and (). [26] . 2015/16:MJU14, rskr. 2015/16:209. [27] Preciseringarna presenteras här på rubriknivå. För att läsa preciseringarna i fulltext, se webbplatsen . [28] Prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185. [29] Se tabell 3.3 i budgetpropositionen utg.omr. 20 s. 18. Observera att flera av etappmålens målår har passerats. [30] Allergiframkallande kemiska produkter, Farliga ämnen i slam och Växtskyddsmedel i ytvatten. [31] . 2018/19:MJU13, rskr. 2018/19:202. [32] . 2017/18:MJU11, rskr. 2017/18:171. [33] . 2016/17:MJU7, rskr.2016/17:153.