bet · H701KrU1 · 2019-12-02 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 2). Upphävande av riksdagsbindning avseende Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet Utskottets förslag i korthet godkänner att tidigare ställningstagande i fråga om Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet inte längre ska gälla. Regeringen föreslår att beslutar att tidigare ställningstagande i fråga om Statens kulturråds () bidragsgivning inom bild- och formområdet inte längre ska gälla. Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet fördelas med stöd av tre förordningar: förordningen (1982:502) om statsbidrag till konsthantverkskooperativ, förordningen (1998:1370) om statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder samt förordningen (1998:1368) om statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet. har pekat på behovet av en framtida bidragsgivning som är bättre anpassad till rådande utveckling inom bild- och formområdet. I regeringens handlingsplan för bild och form angavs bl.a. moderniserade stöd och ersättningar till bild- och formkonstnärer som ett sätt att stärka bild- och formområdet. Regeringen slog fast att bidragsförordningar ska ses över för att i högre grad gynna kvalitativa och nyskapande aktörer inom samtidskonsten. Delar av den aktuella bidragsgivningen har varit föremål för ställningstagande (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303). För att kunna fullfölja arbetet med att skapa moderniserade stöd och ersättningar till bild- och formkonstnärer är det enligt regeringens uppfattning nödvändigt att regeringen har handlingsfrihet i fråga om bidragsgivning inom bild- och formområdet. Förordningarna faller inom regeringens kompetensområde. En modernisering av bidragsförordningarna ökar möjligheterna att bedriva och utveckla en rörlig och effektiv stödverksamhet. Det skulle enligt regeringen inte vara ändamålsenligt eller effektivt att fortsatt ha en ordning där skulle behöva ta ställning till den typ av förordningsförändringar som efterfrågas. riksdagsbind-ningar bör därför upphävas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 3). Upphävande av riksdagsbindning avseende stödordningar till konstnärer och kulturskapare Utskottets förslag i korthet godkänner att tidigare ställningstagande i frågor som rör stödordningar till konstnärer och kulturskapare inte längre ska gälla. Regeringen föreslår att beslutar att tidigare ställningstagande i frågor som rör stödordningar till konstnärer och kulturskapare inte längre ska gälla. stöd till konstnärer fördelas via bl.a. förordningen (1989:500) om vissa särskilda insatser på kulturområdet och förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. har lyft fram behovet av att modernisera bidragsförordningarna. Konstnärspolitiska utredningen lämnade sitt betänkande Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) i vilken man föreslog att bidragsförordningarna skulle uppdateras. Regeringen har inlett ett arbete med att modernisera bidragsförordningarna. För att fullt ut kunna fullfölja arbetet med att skapa moderniserade stöd och ersättningar till konstnärer är det enligt regeringens uppfattning nödvändigt att regeringen har handlingsfrihet i fråga om bidragsgivning till konstnärer. Förordningarna faller inom regeringens kompetensområde. En modernisering av bidragsförordningarna ökar möjligheterna att bedriva och utveckla en rörlig och effektiv stödverksamhet. Det skulle enligt regeringen inte vara ändamålsenligt eller effektivt att fortsatt ha en ordning där skulle behöva ta ställning till den typ av förordningsförändringar som efterfrågas. Regeringen bör fortsatt bestämma i frågor som rör stödordningar till konstnärer och kulturskapare, och tidigare riksdagsbindningar bör därför upphävas. Enligt uppgift från avses riksdagsbindningar inom filmområdet (prop. 1988/89:100 bil. F 5, bet. 1988/89:KrU16, rskr. 1988/89:183). Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 4). Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för , budgetmotion 2019, presenterar vi våra budgetförslag för den ekonomiska politiken (mot. 2019/20:3060). Motionen behandlas i betänkanden /20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 17 läggs fram i kommittémotion 2019/20:3327. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd, när tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den, när svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar då krävs kloka prioriteringar. Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar om att förbättra sammanhållningen mellan både stad och land och över generationer. I budgetmotion sänks skatten på bensin- och diesel med per liter som skatten för pensionärer sänks dubbelt så mycket och för dubbelt så många som i regeringens förslag. Det handlar inte minst om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp om bidragen, och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning. Dessutom är elektrifieringen central i vår klimatomställning. I budgetmotion föreslås ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bl.a. fjärde generationens kärnkraft. Alla ungdomar ska kunna möta framtiden med rätt kunskaper. I vår budgetmotion utökas därför också undervisningstiden i skolan. Det här är reformer som tar tag i största problem. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 17. vill föra över resurser från kultur som i första hand konsumeras av vuxna till satsningar för barn och unga. De första stegen tar vi i och med budgeten med en satsning på ett kulturpaket för barn och unga. lovar inte allt till alla. Vår prioritering ligger på att tillgänglig-göra kultur för barn och unga, inte minst i utsatta miljöer. Barn och ungdomar ska kunna gå gratis på statliga museer . Däremot säger nej till fri entré för alla på statliga museer. Det är en reform som utvärderats och visat sig mest gynna vuxna boende i samt turister. Vi konstaterar att folkbildningen fått betydande ekonomiska förstärkningar, som en följd av tidigare flyktingmottagande, varför nu föreslår en viss justering nedåt av anslaget. kulturpaket innehåller en satsning på idrott för barn och unga i utsatta områden. I första hand handlar det om områden som polisen anser som särskilt utsatta. Utöver detta förstärker anslaget till friluftsorganisationer med fokus på barn och unga. Vidare innehåller paketet en kultursatsning på , som når alla barn i . fortsätter sin satsning med att förstärka bibliotekens arbete för barns och ungdomars integration. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) Vi anser att anslaget 1:1 ska minska med i förhållande till regeringens förslag för att i stället finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Skapande skola når barn och unga i den miljö där de befinner sig . Skapande skola ger kulturarbetare bättre möjligheter att sprida sin konst till barn och ungdomar i alla åldrar. utvärderingar av Skapande skola har visat att en stor majoritet bland kommunerna regelbundet har använt sig av reformer med gott resultat. Det finns dock kommuner och fristående huvudmän som inte sökt stöd i förväntad omfattning. En analys av anledningen till detta bör genomföras i syfte att identifiera och undanröja eventuella hinder. förstärker därför anslaget 1:3 Skapande skola med i förhållande till regeringens förslag. Litteraturen, läsandet och språket (3:1–3:3) Läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång och skapar möjligheter för resten av livet. Språkinlärning handlar även om alla barns och ungas rätt till kunskap. prioriterar arbetet med att stärka de kommunala bibliotekens arbete gentemot skolorna med fokus på barns och ungas integration. tillför därför anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter i förhållande till regeringens förslag. Museer och utställningar (8:1–8:5) vill att alla barn och ungdomar ska gå gratis på de statliga museerna. Myndigheten för kulturanalys har gjort en analys av regeringens satsning på fri entré för alla, som visar att fri-entré-reformen företrädesvis gynnar boende i och turister. anser att det i en prioriteringsdiskussion är rimligt att vuxna löntagare betalar en ganska modest avgift för att ta del av museernas utställningar. föreslår därför att anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter ska minska med i förhållande till regeringens förslag och att entréavgift för vuxna på statliga museer bör återinföras. Politik för det civila samhället (13:1–13:5) Idrotten är mer än själva idrottsutövandet. I föreningar fostras hundratusentals barn och unga av ideellt engagerade vuxna ledare. Idrotten anses vara världens bästa brottsförebyggande organisation eftersom den erbjuder unga människor allt det som kriminella gäng erbjuder i form av social samhörighet, identitet och sammanhang – med den väsentliga skillnaden att idrotten bygger upp och fostrar för livet, medan kriminella miljöer bryter ned och förstör. För är brottsbekämpning, bl.a. i form av hårdare straff samt fler poliser, och brottsförebyggande två sidor av samma mynt. föreslår därför att anslaget 13:1 Stöd till idrotten ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Medlen ska gå till idrottsprojekt i de områden som polisen anser som särskilt utsatta. gör en satsning på friluftsorganisationerna och förstärker anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer med i förhållande till regeringens förslag för barns och ungas hälsa samt för att öka kunskapen om vår natur tillsammans med kunniga ledare. Förstärkningen ska också bidra till en stärkt social gemenskap. Folkbildning (14:1–14:4) I anslutning till den stora invandringen har regeringen kraftigt ökat anslagen till folkbildningen. anser att det är rimligt att något minska detta stöd och föreslår att anslaget 14:1 Stöd till folkbildningen ska minska med i förhållande till regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och i (SD) anför: För spelar kulturen en central roll i livet, politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kulturpolitik där barns, äldres och funktionsnedsattas rätt till kultur särskilt beaktas. Ledorden är tillgänglighet och folkhälsa. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhälle som varit kännetecknande för vårt land . Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla oss som värnar en hållbar förvaltarskapstanke och vill främja en positiv samhällsutveckling. Satsningarna inom utgiftsområdet fördelar sig vad gäller kultur mellan insatser för att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet och insatser som syftar till att tillgängliggöra kulturen för barn och unga, för äldre och för personer med funktionsnedsättning. Därutöver tillförs friluftslivet ordentliga anslagshöjningar, och inom idrotten omfördelas medel för att permanenta elitsatsningen och för särskilda satsningar på idrott för äldre. Vår ambition och reformagenda för att väva in det kulturella perspektivet inom andra samhällssektorer än de traditionellt kulturpolitiska lyser fortsatt stark i årets budget. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 17. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2682 av m.fl. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 17. Motionen behandlas i bet. 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 17 läggs fram i kommittémotion 2019/20:2629 av m.fl. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) vill tillföra anslaget 1:1 totalt i förhållande till regeringens förslag. I detta ligger extra medel för att arbeta fram och marknadsföra en nationell kulturkanon, och bör medel budgeteras för en nationell samordnare för kulturkanonarbetet. Vidare tillför vi för att utreda formerna för ett spelinstitut samt för att samordna kulturlotsar (anslag 99:8). Anslaget minskas med för nationellt kulturskolecentrum eftersom vi anser det vara en angelägenhet och regeringens uppdragsbeskrivning är för otydlig. Anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete minskas med totalt i förhållande till regeringens förslag. Anslaget tillförs riktade till samisk kultur. avvisar regeringens satsning på förstärkning av biblioteksverksamheten med då vi anser att det är en verksamhet och har egna förslag på området (anslag 99:9). Till förmån för mer prioriterade satsningar sänker vi anslaget, bl.a. eftersom vi motsätter oss att medel inom anslaget används till olika integrationssatsningar. stod bakom tidigare satsning på för förskolan även om vi ville anslå mer medel än regeringen. Vi vill att utöver regeringens förslag tillförs anslaget 1:3 Skapande skola för förstärkningar i förskolan. Framför allt ska pengarna användas till att i högre utsträckning anlita professionella kulturskapare. vill tillföra anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionsnedsättning. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med kartläggningen av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. vill tillföra anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning. Av dessa kommer från vårt tidigare föreslagna anslag Särskilda satsningar för funktionsnedsatta. Teater, dans och musik (2:1–2:3) vill avveckla nationella barn- och ungdomsscenen Unga för att prioritera andra satsningar för att stärka barns och ungas tillgång till kultur. Vi vill tillföra vardera till Operan och för att utreda möjligheten att fortsätta utveckla och bredda arbetet med barnscenerna. Totalt föreslår vi att anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner minskas med i förhållande till regeringens förslag. Inom anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål avvisar regeringens föreslagna till den fria scenkonsten till följd av omprioriteringar. Det är inte självklart att konsten blir mer fri genom ökad statlig subventionering. Vi vill tillföra inom anslaget 2:3 i förhållande till regeringens förslag i syfte att i ökad omfattning bevara, levandegöra och sprida det musikaliska kulturarvet som en viktig del av den traditionella, folkliga svenska kulturen. Av dessa medel avsätts för att förstärka och bättre samordna visarkiven i . Litteraturen, läsandet och språket (3:1–3:3) Anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter vill minska med i förhållande till regeringens förslag för att bl.a. sänka medel till internationellt litteratur-samarbete, litterära evenemang och efterhandsstödet till litteratur. Anslaget för kulturtidskrifter behålls till största delen men minskas inom anslaget med . tillför anslaget 3:3 och folkminnen sammanlagt i förhållande till regeringens förslag. avser bl.a. en höjning av ambitionsnivån vad gäller arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och vad gäller bevarandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Dessutom anslås för att åter stärka institutets arbete och närvaro i och norra för att särskilt bevara och levandegöra de samiska och tornedalsfinska kulturarven. har inget nationellt offentligt finansierat kulturarvscenter där t.ex. döva och syn- och hörselskadade kan ta del av samlad kunskap och kompetens, föremål och arkivalier som visar dessa gruppers historiska arv. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska naturligtvis vara en integrerad del i övriga museers verksamhet, men ett samlat center skulle också kunna fungera som resurs för övriga museer. För att få en god uppfattning om behov och omfattning vill vi som ett första steg i ett synliggörande och tillgängliggörande av kulturarvet för dessa grupper ge ett riktat uppdrag till och folkminnen att, i samråd med Forum för levande historia, samla in och bygga upp en kunskapsbas kring detta. Därför vill avsätta för resurser att utföra arbetet. Bildkonst, arkitektur, form och design (4.1–4:4) avvisar satsningen på anslaget 4:1 om för att göra till ett nav för kunskapsutveckling inom konst. Vi vill tillföra anslaget 4:3 i förhållande till regeringens förslag i syfte att, med särskilt fokus på barn och unga, intensifiera arbetet med att skapa intresse kring, och sprida kunskap om, äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. ställer sig inte bakom regeringens tidigare satsning på till anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet i enlighet med vår inställning att samtidskonsten bör bli mer självfinansierad. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) vill minska anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer med i förhållande till regeringens förslag och ställer sig inte bakom regeringens satsning på området, detta i linje med vår principiella hållning att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. I stället för direktsubventionering vill vi genomföra olika former av lättnader och bättre villkor för kulturskapare. Kulturmiljö (7:1–7:4) vill tillföra i förhållande till regeringens förslag för anslaget 7:1 . Ökningen rymmer dels en återföring av tidigare minskade medel, dels en förstärkning av verksamheten och kulturarvsforskningen i övrigt. Ökningen ska täcka ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning inom basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Riktade medel anslås också för ett fortsatt och intensifierat arbete med att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. är öronmärkta för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med inrättandet av en kulturarvsfond (anslag 99:2). är öronmärkt för utredning och framtagande av en långsiktig strategi för landets kulturreservat (anslag 99:5). Myndigheten ska också, inom ramen, samordna och administrera kulturlotsar och Sverigecenter (anslag 99:8) tillsammans med . Vi föreslår att anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård ska öka med i förhållande till regeringens förslag på grund av otillräcklig uppräkning. anser att det är hög tid att skjuta till resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. föreslår en ökning om till anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning. Behovet av kyrkoantikvarisk ersättning är stort ute i församlingarna, och den statliga nivån utgör en förhållandevis liten del av de totala vård- och underhållskostnaderna. Vården av de kulturhistoriska miljöerna bekostas till stor del av kyrkoavgiften, vilken också ska täcka kyrkans ordinarie verksamhet. I många församlingar är ekonomin och fastighetsfrågan ett växande problem. Det kyrkliga kulturarvet är ett gemensamt arv, oavsett medlemskap i . Vi menar att det är tid för staten att ta ett utökat ansvar. Utöver en generell ambitionshöjning när det gäller basverksamheten anser vi att ett helhetsgrepp bör tas om ersättningen för att bredda och fördjupa dessa användningsområden. Ökningen av anslaget syftar också till att möjliggöra insatser för bevarande av det immateriella kyrkliga kulturarvet samt förbättrad vård, digitalisering och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. Museer och utställningar (8:1–8:5) vill minska anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter med totalt i förhållande till regeringens förslag. Stödet till Statens världskulturmuseer minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Till förmån för vårt nya anslag Öppna museer (99:4) drar vi inom det här anslaget in de medel som regeringen satsat på fri entré om . Stödet till ökas med och stödet till Statens maritima museer ökas med . , , Livrustkammaren samt tillförs vardera. Totalt omfördelas således inom anslaget och överförs till anslaget 8:2. Anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser tillförs från anslaget 8:1. Medlen syftar till en förstärkning om vardera till Stiftelsen och Stiftelsen . Vi föreslår att anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer ökas med i förhållande till regeringens förslag. Inom anslaget avslår vi regeringens satsning på nytt migrations- och demokratimuseum (Rörelsernas museum) i om , bl.a. eftersom en förstudie redan gjorts av kommun. Ytterligare medel om tillförs Áttje, Svenskt fjäll- och samemuseum och ytterligare medel om tillförs . Dessutom anslår vi i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . Stöd till trossamfund (9:1–9:2) Vi tillför i förhållande till regeringens förslag till anslaget 9:1 Myndigheten för stöd till trossamfund, öronmärkta för att förstärka myndighetens arbete med tillsyn, granskning och uppföljning av trossamfunden. Vi ser ett behov av tätare och tydligare granskning och uppföljning av trossamfund och föreningar än . Anslaget 9:2 Stöd till trossamfund minskas med i förhållande till regeringens förslag, dels för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt, dels för att vi är kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet och dels för minskade administrationskostnader för stöd till trossamfund. Filmstöd (10:1) vill minska anslaget 10:1 Filmstöd med totalt i förhållande till regeringens förslag. Vi vill i stället för dagens helförstatligade filmpolitik se ett moderniserat filmavtal komma på plats. Vi vill vidare tillföra till filmstödet öronmärkta för samisk film. Detta stöd ska ingå i det internationella samiska filminstitutets filmbidragspott för samisk film. ser digitalisering av filmarvet som mycket angeläget och går därför inte med på regeringens ambitionssänkning om . Medier (11:1–11:5) tillför anslaget 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och i förhållande till regeringens förslag för att kompensera en sänkning som regeringen genomförde 2015/16. Anslaget 11:4 föreslås minska med i förhållande till regeringens förslag. Vi vill avveckla . I och med att det finns ett antal aktörer som arbetar med Medie- och informationskunnighet finner vi myndighetens arbete överflödigt. Filmgranskningsverksamhetens framtid och eventuella placering bör utredas. Ungdomspolitik (12:1–12:3) vill öka anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor med i förhållande till regeringens förslag för att förstärka gransknings- och utvärderingsarbetet kring hur mottagare av offentligfinansierat stöd lever upp till de av staten ställda kraven för att erhålla stöd samt för att säkerställa att mottagarna verkar i enlighet med den svenska demokratins grundfundament. Vi ser positivt på att regeringen tillför medel till förvaltningsanslaget men vi bedömer att det krävs kraftfullare satsningar än regeringens.