bet · H701TU4 · 2019-11-22 00:00:00 — Skydd av säkerhet vid radioanvändning Utskottet föreslår att antar regeringens förslag om ändring i lagen om elektronisk kommunikation och i offentlighets- och sekretesslagen. Lagförslagen syftar till att skydda säkerhet vid användning av radiosändare genom att tillstånd att använda radiosändare ska kunna förenas med villkor om krav som är av betydelse för säkerhet. Dessutom ska tillstånd kunna återkallas eller tillståndsvillkor ändras om radioanvändningen har orsakat skada för säkerhet eller kan antas göra det. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår också ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om att den skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. Vidare föreslår utskottet att avslår övriga motionsyrkanden som rör uppföljning av den nya lagen, informations- och cybersäkerhet samt vissa frågor om bl.a. säkerhet i 5G-näten, i första hand med hänvisning till redan vidtagna åtgärder. I betänkandet finns fyra reservationer (S, M, C, V, KD, MP). Proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning. Fem yrkanden i två följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skydd av säkerhet vid radioanvändning 1.Instansordning vid överklagan, punkt 2 (S, C, V, MP) 2.Uppföljning och översyn, punkt 3 (M, KD) 3.Några frågor om 5G, punkt 4 (M) 4.Några frågor om 5G, punkt 4 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2019/20:JuU3y Bilaga 4 yttrande 2019/20:FöU4y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2019/20:15 punkterna 1 och 2. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. 2019/20:3387 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (S, C, V, MP) 2019/20:3387 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (M, KD) Några frågor om 5G 2019/20:3381 av m.fl. (V) och 2019/20:3387 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 3 (M) Reservation 4 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning och två motioner som lämnats med anledning av propositionen. En förteckning över behandlade förslag återfinns i bilaga 1 och regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. beslutade att bereda justitieutskottet och försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och följdmotionerna i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Utskottens yttranden finns i bilaga 3 och 4. I propositionen föreslår regeringen ändringar i lagen om elektronisk kommunikation och i offentlighets- och sekretesslagen för att kunna skydda säkerhet vid användning av radiosändare. En förutsättning för att få tillstånd att använda radiosändare, och för att få medgivande till överlåtelse eller uthyrning av sådana tillstånd, är att en bedömning görs att radioanvändningen inte kommer att orsaka skada för säkerhet. Enligt lagförslaget ska tillstånd kunna förenas med villkor om krav som är av betydelse för säkerhet. Dessutom ska tillstånd kunna återkallas eller tillståndsvillkor ändras om radioanvändningen har orsakat skada för säkerhet eller kan antas göra det. Bestämmelserna ska inte gälla för tillstånd för utsändningar som kräver tillstånd enligt radio- och tv-lagen. Regeringen föreslår att Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ska kunna överklaga beslut i tillståndsfrågor som berör säkerhet. Vidare föreslås sekretessbrytande bestämmelser för att underlätta nödvändigt informationsutbyte mellan (), Säkerhetspolisen och Försvarsmakten i tillståndsfrågor som berör säkerhet. Regeringen föreslår att lagändringarna träder i kraft . Skydd av säkerhet vid radioanvändning Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning. Utskottet anser att de föreslagna lagändringarna är motiverade och ändamålsenliga för att skydda säkerhet vid radioanvändning. Vidare tillkännager för regeringen att den skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. Därmed bifaller ett motionsförslag om detta. Övriga motionsförslag om uppföljning av den nya lagen, översyn av informations- och cybersäkerhet samt vissa frågor om bl.a. säkerhet i 5G-näten avslås, i första hand med hänvisning till redan vidtagna åtgärder. Jämför reservation 1 (S, C, V, MP), 2 (M, KD), 3 (M) och 4 (V). Regeringen framhåller i propositionen att människor och samhället i allt högre grad blir beroende av att teknik är uppkopplad och kommunicerbar via internet, vilket förutsätter säkra digitala system som värnar den personliga integriteten som sårbarheter hanteras. Regeringen konstaterar att tidigare trådburen teknik i stor utsträckning byts ut mot ny teknik som till stor del bygger på användning av radiofrekvenser. Införandet av t.ex. 5G-teknik i mobilnät kommer att öka frekvensberoendet. Den teknikutveckling som bl.a. 5G innebär kommer att möjliggöra mobilnät med bl.a. betydligt högre dataöverföringshastigheter och högre kapacitet . 5G förknippas ofta med tillämpningar inom det som kallas ”sakernas internet”, och 5G-näten väntas koppla samman miljarder objekt inom en mängd samhällssektorer. Regeringen konstaterar att med den stora betydelse som 5G väntas få för samhällets digitalisering följer en minskad risktolerans och delvis nya krav på att hantera risker och sårbarheter. Regeringen påtalar att det står klart att digitaliseringen även för med sig risker och hot av delvis okänd karaktär som innebär stora säkerhetsutmaningar som kan vara mycket komplexa. Hot blir svårare att upptäcka, risker mer svårbedömda och beroenden svårare att överblicka. Sårbarheter i t.ex. 5G-näten kan utnyttjas för att påverka eller attackera system och trådlös digital infrastruktur. Att många kritiska tjänster kommer att vara beroende av trådlös digital infrastruktur gör att systemomfattande och utbredda it-incidenter kan få omfattande konsekvenser för samhället i stort och enskilda invånares integritet. Angrepp på trådlös digital infrastruktur kan därmed påverka säkerhet. Regeringen understryker därför att frekvensberoende digital teknik måste utvecklas under kontrollerbara former och med tillräckligt hög säkerhetsnivå och att den framtida digitala infrastrukturen måste vara säkrad mot tekniska, organisatoriska och rättsliga förhållanden som kan hota säkerhet, integritet och tillgänglighet, och därigenom säkerhet. Regeringen betonar att det måste finnas förutsättningar för staten att ingripa vid hot om it-angrepp eller annan antagonistisk verksamhet som har betydelse för säkerhet. Regeringen konstaterar att det på flera håll finns reglering som syftar till att beakta olika säkerhetsaspekter när det gäller trådlös digital infrastruktur. Enligt regeringens mening är det dock viktigt att det utöver dessa system finns verktyg för att komma till rätta med säkerhetsrisker i trådlös digital infrastruktur. Regeringen lämnar därför förslag i propositionen för att nationella säkerhetsintressen ska kunna säkerställas i högre utsträckning i samband med tillstånd att använda radiosändare. Ändringar i lagen om elektronisk kommunikation och i offentlighets- och sekretesslagen Grundprincipen vid tillståndsprövning enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, är att den som ansöker om tillstånd att använda radiosändare ska beviljas detta om vissa förutsättningar är uppfyllda. Till dessa förutsättningar hör att radioanvändningen utgör en effektiv användning av frekvensutrymmet och att det kan antas att radioanvändningen inte kommer att inkräkta på det frekvensutrymme som behövs för de verksamheter som är undantagna från tillståndskravet. Varken vid tillståndsgivningen eller senare finns det dock enligt nu gällande ordning möjlighet att ta särskild hänsyn till säkerhet. Regeringen anser dock att det måste finnas förutsättningar för att ta hänsyn till säkerhet när samhällsviktig infrastruktur som t.ex. 5G-nät byggs ut. Regeringen föreslår därför att det bland förutsättningarna för att tillstånd att använda radiosändare ska beviljas bör läggas till att det kan antas att radioanvändningen inte kommer att orsaka skada för säkerhet. Denna förutsättning ska enligt regeringen också gälla i ärenden om medgivanden till överlåtelse eller uthyrning av sådana tillstånd. Regeringen påtalar att radioanvändning kan vara säkerhetshotande på grund av den tekniska utrustning som används. Regeringen anser därför att det bör vara möjligt att i tillståndsvillkor ställa säkerhetskrav på den tekniska utrustning, den organisation eller de avtal som är relaterade till radiosändningen. Det bör enligt regeringen vara möjligt att t.ex. utesluta komponenter, leverantörer eller servicepersonal som inte håller en tillräckligt hög säkerhetsnivå. Även om det i det stora flertalet tillståndsärenden inte torde finnas skäl att anta att radioanvändningen kommer att orsaka skada för säkerhet anser regeringen att det ska vara möjligt att beakta nationella säkerhetsintressen i alla tillstånd. Regeringen föreslår därför att tillstånd att använda radiosändare ska kunna förenas med villkor om krav som är av betydelse för säkerhet. I LEK finns bestämmelser om i vilka fall tillstånd att använda radiosändare får återkallas och tillståndsvillkor ändras. Regeringen föreslår att dessa möjligheter också bör finnas om radioanvändningen har orsakat skada för säkerhet eller det kan antas att radioanvändningen kommer att orsaka sådan skada. Regeringen förtydligar i propositionen att tillstånd för utsändningar som kräver tillstånd enligt radio- och tv-lagen inte omfattas av de föreslagna ändringarna i LEK. Det är () som prövar frågor om tillstånd att använda radiosändare och som är tillsynsmyndighet enligt LEK. Det är dock bara Säkerhetspolisen och Försvarsmakten som tillsammans har en helhetsbild när det gäller säkerhetsläget och hotbilden mot och tillgång till de uppgifter som behövs för att bedöma om radioanvändning kan antas orsaka skada för säkerhet. Regeringen delger därför sin avsikt att i förordning införa en skyldighet för PTS att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten i ärenden som rör tillstånd att använda radiosändare. Det innebär att PTS kan komma att fatta beslut som går Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten emot när det gäller vilka åtgärder som bör vidtas för att skydda säkerhet. Eftersom Säkerhetspolisen och Försvarsmakten har till uppgift att bevaka och värna säkerhet bör enligt regeringen dessa myndigheter kunna överklaga beslut som avser sådana frågor. Regeringen föreslår därför att det infogas en bestämmelse i LEK med innebörden att Säkerhetspolisen och Försvarsmakten får överklaga beslut som gäller beviljande av tillstånd att använda radiosändare eller medgivande att överlåta eller hyra ut ett sådant tillstånd. Det gäller även tillståndsmyndighetens beslut om att förena tillstånd att använda radiosändare med villkor och beslut om återkallelse eller ändring av sådant villkor. Regeringen föreslår att besluten ska kunna överklagas till förvaltningsrätten och kammarrätten enligt gängse instansordning. För att detta samråd mellan PTS och Säkerhetspolisen och Försvarsmakten ska bli möjligt krävs att de två sistnämnda myndigheterna vid behov kan lämna uppgifter som omfattas av sekretess till PTS i ärenden som rör tillstånd att använda radiosändare. Likaså krävs att PTS vid behov kan lämna uppgifter som omfattas av sekretess till Säkerhetspolisen och Försvarsmakten om vem som är sökande i ärenden om tillstånd att använda radiosändare. Regeringen föreslår därför att sekretessbrytande bestämmelser införs i offentlighets- och sekretesslagen för att sådana uppgifter ska kunna lämnas mellan myndigheterna. Med hänsyn till uppgifternas art anger dock regeringen att det bör finnas utrymme för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att bedöma om uppgifter bör lämnas eller inte i det enskilda fallet; en uppgift bör få lämnas endast om intresset av att den lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. pågår förberedelser för ett inbjudningsförfarande för att bevilja tillstånd i frekvensbandet 3,4–3,8 GHz efter en auktion. Det frekvensbandet lämpar sig för mobila bredbandstjänster och är intressant för den kommande utvecklingen av 5G. Mot bakgrund av de säkerhetsutmaningar som finns vid utbyggnad av trådlös digital infrastruktur anser regeringen att de lagändringar som föreslås bör träda i kraft innan tillstånd beviljas i frekvensbandet 3,4–3,8 GHz. Lagändringarna bör enligt regeringen därför träda i kraft . Förslagen i propositionen berör samtliga ca 35 000 tillståndshavare inom många olika sektorer. Det gäller allt från operatörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster, t.ex. mobiltelefoni och mobil datatrafik, och andra näringsidkare som använder radiosändare i sin verksamhet, t.ex. för telemetri, larm eller fjärrstyrning, till fysiska personer som använder radiosändare för t.ex. privat båtradio eller amatörradio. handlägger PTS ca 10 000 tillståndsansökningar. Därutöver förlängs ett varierande antal tillstånd. Regeringen gör bedömningen att det endast i sällsynta fall kommer att finnas anledning att neka någon ett tillstånd eller en förlängning av ett tillstånd med hänvisning till de föreslagna reglerna. Detsamma gäller för återkallelse av tillstånd. En återkallelse är en ingripande åtgärd för den som drabbas. Om en mobiloperatörs tillstånd återkallas skulle det kunna innebära att verksamheten måste läggas ned. Konsekvenserna av en sådan åtgärd kan potentiellt omfatta stora delar av samhället. Att återkalla ett sådant tillstånd borde dock bli aktuellt endast i undantagsfall. Det i praktiken mest förekommande fallet bedöms vara att tillstånd behöver förenas med villkor eller att tidigare beslutade villkor behöver ändras. Med hänsyn till att villkor ska innebära krav som är av betydelse för säkerhet och att en stor andel tillstånd sannolikt kommer att vara mängdärenden som är oproblematiska utifrån de hotbilder som finns, bedömer regeringen emellertid att inte heller sådana situationer blir särskilt vanliga. Om villkor meddelas om t.ex. utrustning, komponenter eller leverantörer kan tillståndshavares verksamheter behöva anpassas, vilket kan medföra extra kostnader. Propositionens förslag bedöms dock inte påverka företagens administrativa kostnader. Regeringen gör bedömningen att PTS prövning av tillståndsärenden kommer att ta och kräva visst merarbete eftersom PTS behöver samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten. Situationer där radioanvändning kan antas orsaka skada för säkerhet eller i de fall det finns skäl att förena tillstånd med villkor bedöms inte bli särskilt vanliga. Därför bedömer regeringen att kostnaderna för PTS, Säkerhetspolisen och Försvarsmakten kommer att kunna rymmas inom befintliga ramar. Regeringen anger dock att förslagen kan innebära att it-system för tillståndsregister hos PTS, och eventuellt även system hos och Försvarsmakten, behöver utvecklas eller förnyas. Regeringen avser att återkomma till den frågan i annan ordning. I kommittémotion 2019/20:3381 av m.fl. (V) ställer sig motionärerna bakom de lagändringar som regeringen föreslår i propositionen som de anser är rimliga för att bättre kunna säkerställa nationella säkerhetsintressen i fråga om tillstånd att använda radiosändare. Motionärerna påpekar i sammanhanget att 5G är en teknik som gör det möjligt att utveckla helt nya tjänster. En framgångsrik utbyggnad av 5G-nätet skapar enligt motionärerna inte minst förutsättningar för ökad elektrifiering inom transportsektorn och bättre kommunikationer på landsbygden. 5G-nätet har därmed potential att lägga grunden för innovativa och klimatsmarta transporter samt bidra till att minska klyftan mellan stad och land. Detta förutsätter kommunikationslösningar som inte är beroende av eller riskerar att påverkas av utländska aktörer. Motionärerna anser att anförda strategiska och säkerhetsmässiga motiv stärker skälen för att staten bör äga 5G-nätet och ansvara för utbyggnaden. Ett statligt ägt nät är det mest samhällsekonomiskt rationella systemet då telenät är att jämställa med annan samhällskritisk infrastruktur, framhåller motionärerna. Med ett statligt ägande av framtida radionät kan tillstånd för radiosändaranvändning göras i enlighet med regeringens nya förslag, men med den stora fördelen att staten äger nätet. Regeringen bör enligt motionärerna därför återkomma till med förslag på hur utbyggnaden av 5G-nätet kan genomföras i statlig regi. I kommittémotion 2019/20:3387 efterlyser m.fl. (M) i yrkande 1 en översyn av befintlig lagstiftning och strategier som berör cyber- och informationssäkerheten. Detta är enligt motionärerna nödvändigt för att identifiera brister och för att kunna föreslå förbättringar på området. Motionärerna anför som skäl för en sådan översyn att de senaste årens snabba utveckling av digital kommunikation ställer stora krav på att lagstiftning, strategier och föreskrifter är uppdaterade, relevanta och sinsemellan kompatibla. Motionärerna anser i yrkande 2 att regeringen bör följa utvecklingen av hur de nya reglerna med anledning av propositionen tillämpas. Motionärerna understryker att själva tillämpningen och prövningen av de nya reglerna kommer att vara mycket viktig framgent för att det ska finnas en tydlighet och förutsägbarhet för de aktörer som berörs av lagstiftningen. Det handlar exempelvis om vilka ägare eller nyttjare som anses vara olämpliga eller bedömningar av hur säkerhet påverkas av vilken teknisk utrustning och/eller leverantör som anses vara olämplig. Regeringen bör lämpligen därför återkomma med en utvärdering efter att regelförändringarna har trätt i kraft. I yrkande 3 föreslår motionärerna att regeringen skyndsamt ser över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att kunna överklaga beviljade tillstånd och återkallelser till regeringen. Motionärerna anser att detta förfarande är rimligare än propositionens förslag som innebär att tolkningar av eventuella implikationer för säkerhet ska avgöras av en förvaltningsdomstol. I yrkande 4 efterlyser motionärerna en gemensam nordisk linje i fråga om säkerheten i 5G-nätet. Motionärerna pekar på att det saknas en gemensam linje hos de nordiska länderna kring hur man ser på säkerhetsriskerna kopplat till leverantörerna av 5G-nätet. Det utgör en betydande brist i ljuset av de höga ambitioner som de nordiska länderna har på det här området. Och det står även i kontrast mot ambitionerna att fördjupa det nordiska säkerhets- och försvarssamarbetet inklusive samarbetet för att stärka cybersäkerheten, tillägger motionärerna. har yttrat sig över propositionen i de delar som berör frågor om säkerhetsskydd och Säkerhetspolisens roll i denna typ av ärenden och över kommittémotion 2019/20:3387 (M) yrkandena 1 och 3 (yttr. 2019/20:JuU3y). delar regeringens bedömning att det finns ett behov av att skydda säkerhet vid radioanvändning. Utskottet ställer sig därför positivt till det aktuella förslaget om att kunna förena tillstånd med villkor om att det kan antas att radioanvändningen inte kommer att orsaka skada för säkerhet. Vad gäller motionsyrkandet om en översyn av cyber- och informationssäkerheten uppmärksammar justitieutskottet det arbete som redan bedrivs på området, t.ex. den komplettering av den nya säkerhetsskyddslagen som bereds inom . Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning för att, utifrån de synpunkter som utskottet har att beakta, göra ett sådant tillkännagivande om en mer allmän översyn av cyber- och informationssäkerheten och anser därför att trafikutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3387 (M) yrkande 1. När det gäller instansordningen för överklaganden som behandlas i yrkande 3 delar justitieutskottet regeringens uppfattning om att den nuvarande ordningen tills vidare bör behållas, vilket innebär att det är en förvaltningsdomstol som prövar överklaganden enligt lagförslaget. noterar därvid också vad regeringen anför om att utformningen av instansordningen i ärenden som berör säkerhet är aktuell i flera olika sammanhang och att det därför kan finnas anledning att återkomma till frågan. anser därmed att trafikutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3387 (M) yrkande 3. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, SD, KD). har yttrat sig över propositionen och de två inkomna följdmotionernas samtliga fem yrkanden i de delar som berör utskottets beredningsområde (yttr. 2019/20:FöU4y). välkomnar i sitt yttrande förslagen i propositionen som utskottet anser ligga inom ramen för den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet. Förslagen kompletterar bl.a. den lag om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster som tidigare införts i syfte att genomföra EU:s direktiv om nät- och informationssäkerhet (det s.k. NIS-direktivet) i svensk rätt. anser att de föreslagna författningsändringarna är en förutsättning för att kunna möta allvarliga hot mot samhällets funktioner och hävda suveränitet och territoriella integritet. Vad gäller yrkandet i kommittémotion 2019/20:3381 (V) är försvarsutskottets ståndpunkt den att ett statligt ägt 5G-nät inte är lösningen på säkerhetsutmaningarna. Utskottet vidhåller att ansvarsprincipen kräver att alla berörda aktörer – privata som offentliga – har ansvar för att identifiera och möta informationspåverkan inom sina respektive ansvarsområden, t.ex. i samband med överlåtelser och upplåtelser av viktigare infrastruktur. anser därför att trafikutskottet bör avstyrka motionen. Med anledning av den aktuella propositionen, tidigare lagförslag och den nationella strategin anser försvarsutskottet att det inte finns anledning att göra ytterligare en översyn av cyber- och informationssäkerheten i landet som föreslås i kommittémotion 2019/20:3387 (M) yrkande 1. Vidare förutsätter försvarsutskottet att regeringen noga kommer att följa tillämpningen av de nya reglerna som föreslås i propositionen och överväga en utvärdering , varför yrkande 2 i samma motion bör avstyrkas. Mot bakgrund av den befintliga strategins inriktning och redan pågående samarbeten mellan de nordiska länderna i fråga om 5G ser försvarsutskottet inte anledning för trafikutskottet att tillstyrka förslaget i yrkande 4 om ett ökat nordiskt samarbete. föreslår dock mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget att regeringen skyndsamt ska se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten när det är motiverat utifrån säkerhet att kunna överklaga beviljade eller återkallade tillstånd till regeringen. föreslår därför att trafikutskottet tillstyrker motion 2019/20:3387 (M) yrkande 3 och att således tillkännager för regeringen vad utskottet anför ovan. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, KD). Digitaliseringen innebär stora möjligheter för samhället i stort, såväl för individer, näringslivet och civilsamhället som för den offentliga sektorn. Regeringen framhåller i propositionen att med den stora betydelse som t.ex. 5G väntas få för utvecklingen av sakernas internet och de nya tillämpningar som detta för med sig för hela samhällets digitalisering följer att många kritiska tjänster kommer att vara beroende av trådlös digital infrastruktur, som t.ex. 5G-nät.