bet · H601SkU14 · 2019-03-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om skatteförfarande och folkbokföring. I motionerna om skatteförfarande finns ett flertal förslag om att synliggöra skatter och avgifter. Andra förslag gäller F-skatt, , beloppsgränsen för beskattning, kontrolluppgifter och deklarationsfrågor. Ytterligare förslag gäller skatte- och avgiftskontroll. Det handlar bl.a. om en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning samt förstärkta insatser mot skattefusk. En rad förslag gäller reglerna om certifierade kassaregister, personalliggare och personligt betalningsansvar för ett bolags företrädare. Utskottet behandlar vidare förslag som rör reglerna om anstånd med att betala skatt, ersättning för kostnader i skattemål, förseningsavgifter, minskad skatteadministration för företag, skatteavtal och betalning av skatt vid delårsboende. Motionerna om folkbokföring gäller felaktiga folkbokföringar, falska adressändringar, barn som tillbringar lika mycket tid på två adresser, skyddad folkbokföring, frågor om personnummer och samordningsnummer samt nationella id-kort. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns 25 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter Ersättning för kostnader i skattemål Betalning av skatt vid delårsboende Folkbokföring av barn på två adresser 1.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (M) 2.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (C) 3.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) 4.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (M) 5.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (C) 6.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (V) 7.Skattebeslut och rättssäkerhet, punkt 4 (M) 8.Skattebeslut och rättssäkerhet, punkt 4 (C) 9.Skattekonto, punkt 5 (C) 10.F-skatt och näringsverksamhet, punkt 7 (V) 11.Företrädaransvar, punkt 8 (M) 12.Företrädaransvar, punkt 8 (C) 13.Företrädaransvar, punkt 8 (KD) 14.Ung företagsamhet, punkt 9 (M) 15.Certifierade kassaregister, punkt 10 (M) 16.Personalliggare, punkt 11 (C) 17.Anstånd, punkt 12 (KD) 18.Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 13 (KD) 19.Skatteavtal, punkt 14 (SD) 20.Fastighetstaxering, punkt 15 (KD) 21.Betalning av skatt vid delårsboende, punkt 16 (C) 22.Folkbokföring m.m., punkt 17 (M) 23.Folkbokföring m.m., punkt 17 (V) 24.Folkbokföring m.m., punkt 17 (L) 25.Personnummer och samordningsnummer, punkt 19 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter 2018/19:173 av (KD), 2018/19:532 av och (båda L), 2018/19:605 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:694 av (M), 2018/19:803 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:825 av (M), 2018/19:1111 av och (båda M), 2018/19:1410 av (M), 2018/19:1439 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2274 av m.fl. (M), 2018/19:2482 av (C), 2018/19:2570 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2571 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2572 av (M), 2018/19:2582 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2018/19:2797 av och (båda SD) yrkandena 1–5, 2018/19:2874 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4–8, 2018/19:822 av (M), 2018/19:959 av (M), 2018/19:1970 av och (båda S), 2018/19:1978 av (S), 2018/19:2398 av och (båda C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 8. Reservation 4 (M) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) 2018/19:358 av (SD) yrkandena 1–3 och 2018/19:2677 av m.fl. (S). 2018/19:1889 av (M) yrkande 1, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) 2018/19:814 av (M) och 2018/19:2398 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 9 (C) 2018/19:432 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:1846 av (M). 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2018/19:791 av (M), 2018/19:874 av (M) yrkande 1, 2018/19:1772 av Lawen Redar och (båda S) och 2018/19:1797 av och (båda S). Reservation 10 (V) 2018/19:230 av (KD), 2018/19:1605 av i (M), 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6, 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) 2018/19:2878 av m.fl. (M). Reservation 14 (M) 2018/19:356 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:719 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:722 av (M), 2018/19:816 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1015 av (M) och 2018/19:2879 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 15 (M) 2018/19:1979 av (S), 2018/19:2340 av (M), 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 7 och 2018/19:2704 av och (båda C). Reservation 16 (C) 2018/19:1889 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 17 (KD) Ersättning för kostnader i skattemål 2018/19:1190 av (M) och 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 18 (KD) 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:258 av (KD) och 2018/19:616 av (M). Reservation 19 (SD) 2018/19:937 av (M), 2018/19:1847 av (M), 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 53. Reservation 20 (KD) Betalning av skatt vid delårsboende 2018/19:940 av (M) och 2018/19:1947 av och (båda C). Reservation 21 (C) 2018/19:302 av (SD), 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 34, 2018/19:1878 av (M), 2018/19:1997 av (S), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:2876 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 22 (M) Reservation 23 (V) Reservation 24 (L) Folkbokföring av barn på två adresser 2018/19:2516 av (C) yrkandena 1 och 2. 2018/19:247 av (SD), 2018/19:457 av och (båda MP), 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 16, 2018/19:1982 av (S), 2018/19:1986 av (S) och 2018/19:2090 av (S). Reservation 25 (V) 2018/19:365 av och (båda SD) och 2018/19:2877 av m.fl. (M). 2018/19:311 av (SD) och 2018/19:988 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (M). Budgetpropositionen beslutades av en övergångsregering. Vid fram-tagandet av propositionen bedömde regeringen att budgeten borde utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering skulle tillträda och lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. antog och budgetreservation. Den innehåller ett antal lagförslag och tillkännagivanden på skatteområdet. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2018/19:1, yttr. 2018/19:SkU1y, bet. 2018/19:FiU1). ingick Socialdemokraterna, en överenskommelse som omfattar 73 sakpolitiska områden och ett samarbete om statens budget. Samarbetet innebär bl.a. att ett antal skatte-förslag ska genomföras . I ärendet behandlar utskottet kvarvarande motioner från den allmänna motionstiden som rör skatteförfarande och folkbokföring. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under förra i betänkande 2017/18:SkU12 Skatteförfarande och i betänkande 2017/18:SkU19 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. Skatteförfarandelagen trädde i kraft (prop. 2010/11:165, bet. 2011/12:SkU3) och ersatte då ett tiotal lagar. Vid övergången genomfördes också en rad sakliga förändringar. Den nuvarande folkbokföringslagen trädde i kraft . Lagen innehåller bestämmelser om fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet får förekomma i folkbokföringsdatabasen. Synliga skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. olika sätt att synliggöra skatter och avgifter för att öka medborgarnas kunskap om nivån på skatteuttaget och vad skatterna används till. Jämför reservation 1 (M), 2 (C) och 3 (KD). Enligt motion 2018/19:173 av (KD) bör vi eftersträva åtgärder som gör att redovisningen av skatternas totala omfattning blir mer lättillgänglig. Det bör därför framgå av lönebeskedet vad individen betalar i både direkta och indirekta skatter. Här bör staten och det allmänna föregå med gott exempel genom att redovisa bruttolön, arbetsgivaravgifter, löneskatter och andra avgifter. I motion 2018/19:532 av och (båda L) anförs att preliminärskatten bör avskaffas för att öka tydligheten för företagen och myndigheterna och minska byråkrati och därmed administrativa utgifter för skattebetalarna. I motion 2018/19:605 (M) yrkandena 1 och 2 anförs att bör få ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om nivån på olika skatter och arbetsgivaravgifter samt att genomslaget av detta ska följas upp. Vidare bör statliga myndigheter och verk få direktiv om att ange s.k. löneskatter på anställdas lönebesked. I motion 2018/19:694 av (M) anförs att det finns anledning att diskutera hur skattesystemet ska bli mer transparent och hur man synliggör skatter. Ett sätt vore att alla offentliga arbetsgivare, staten, kommunerna och landstingen, blir skyldiga att redovisa de olika arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet. I motion 2018/19:803 av (M) yrkandena 1–3 anförs att det svenska skattesystemet behöver bli mer effektivt och transparent. Skattesystemets trovärdighet påverkas negativt när medborgarna tror att de totalt betalar lägre skatt än de faktiskt gör. Vidare anförs att man bör arbeta för ett minskat slöseri med skattepengar och att skatterna ska gå till välfärdens kärna. Någon form av utvärdering borde införas för att granska vad skattebetalarnas pengar går till. Slutligen anförs att det finns goda exempel på synliggörande av skatter, t.ex. de företag som på medarbetarnas lönespecifikationer skriver ut arbetsgivaravgifterna. Fler borde uppmuntras till det och på så sätt ge möjlighet till mer synliga skatter. I motion 2018/19:825 av (M) anförs att regeringen bör arbeta för att öka medvetenheten hos befolkningen om skattetrycket i och på så sätt minska slöseriet med skattepengar. I motion 2018/19:1111 av och (båda M) anförs att befolkningen har en riktig uppfattning av skatternas omfattning är viktig framför allt för demokratin. En ökad tydlighet och transparens för att förbättra kännedomen om skatterna är därför angeläget. Regeringen bör överväga att tillsätta en utredning som tar fram förslag på hur våra skatter kan bli mer synliga utan att regelbördan för företagen ökar. I motion 2018/19:1410 av (M) anförs att god kunskap om vilka skatter vi betalar och hur mycket är viktigt i ett demokratiskt samhälle. Riksdag, regering och statliga myndigheter borde vara föregångare på detta område och visa hela lönen inklusive arbetsgivaravgifter på lönebeskedet. I motion 2018/19:1439 av och (båda M) yrkandena 1–2 anförs att för att öka medvetenheten, transparensen och intresset för offentliga utgifter borde det framgå tydligt av deklarationen vad skattepengarna har använts till. Vidare borde det tydligt framgå av deklarationen vilka totala skatter den enskilde har betalat inklusive arbetsgivaravgift och schablon av konsumtionsskatter. I motion 2018/19:2274 av m.fl. (M) anförs att skatten på arbete är till hälften osynlig för löntagare. Behovet av ändringar i skatteförfarandelagen avseende krav att arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare även ska innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens storlek bör övervägas. Enligt motion 2018/19:2482 av (C) skulle ett mer transparent skattesystem och en tydligare redovisning av lönekostnaderna skapa bättre förutsättningar för våra viktiga småföretagare och jobbskapare och en större förståelse för det kostnadsläge som råder när det gäller skatt på arbete. Man bör därför se över hur skattesystemet kan bli mer transparent och hur en tydligare redovisning av lönekostnaden kan genomföras. I motion 2018/19:2570 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör utreda definitionen av vad som är en avgift. Vidare bör man utreda möjligheten att byta namn på avgifter som egentligen är skatter. I motion 2018/19:2571 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör se över möjligheten att regeringen ålägger staten, kommunerna samt landstingen och regionerna att redovisa till skattebetalarna hur mycket, vad och när de beskattar dem. Vidare bör möjligheten att redovisningen sker genom medborgarens bank och att skatteutgifterna ska gå att sammanställa i likhet med andra utgifter som dras från bankkontot utredas. I motion 2018/19:2572 av (M) anförs att en av de mest dolda skatterna är arbetsgivaravgiften. De ”försäkringar” som arbetsgivaravgiften går till finansieras inte enbart av avgifterna utan betalas också genom annan skatt. Arbetsgivaravgiften kan som helhet anses vara och bör också vara en skatt. Det mest effektiva för att synliggöra arbetsgivaravgiften borde därför vara att den konverteras till inkomstskatt och dras från lönen på samma sätt. I motion 2018/19:2582 av (M) yrkandena 1–3 anförs att vi bör göra punktskatterna tydliga. Ett sätt är att se över möjligheten att synliggöra skatterna på kvittot när vi konsumerar något som är beskattat i flera led. Vidare bör möjligheten att synliggöra punktskatter på kvitton ses över. Statliga subventioner från det offentliga, t.ex. vid tandläkarbesök, bör redovisas på kvitton. Enligt kommittémotion 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 4 visar studier att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. Offentliga arbetsgivare bör visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. I motion 2018/19:2797 av och (båda SD) yrkandena 1–5 anförs att en mindre synlig skatt är mervärdesskatten. De föreslår därför att prismärkning på varor alltid ska särredovisa pris inklusive respektive exklusive moms för en tydligare redovisning av mervärdesskatten för konsumenter. Vidare bör socialavgifter redovisas i arbetstagares inkomstdeklaration. Socialavgifter borde redovisas på varje lönebesked precis som arbetsgivare ska redovisa såväl netto- som bruttolön. Man bör också utreda möjligheten att i samband med slutskattebeskedet redovisa hur inbetald skatt fördelas på olika utgiftsområden. Som skattebetalare bör det vara en självklar rättighet att enkelt kunna ta del av information om vad du betalar för. Det bör därför utredas om det finns möjlighet att presentera lättlästa budgetar i all offentlig verksamhet. I kommittémotion 2018/19:2874 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 anförs att informationen om skattesystemet måste förbättras. bör därför få i uppdrag att utreda hur skattesystemet kan bli mer transparent för att på så vis förbättra kunskapen om skattesystemet och stärka dess legitimitet. Vidare bör arbetsgivaravgiften per anställd synliggöras på kontrolluppgift såväl för kontrollmyndighet som för arbetstagare. bör få ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdragets storlek vid respektive inkomstnivå och dess påverkan på den totala beskattningen av arbetsinkomster. I kommittémotion 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att arbetsgivaravgifterna bör anges på lönebeskedet för att tydliggöra för den enskilda löntagaren hur mycket skatt och sociala avgifter han eller hon betalar in. Uppgifterna bör omfatta såväl de lagstadgade avgifterna som de avgifter som avtalats med de fackliga organisationerna, s.k. avtalsförsäkringar och avtalspensioner. Offentliga arbetsgivare bör föregå med gott exempel och synliggöra och redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskeden. Utskottet delar motionärernas syn när det gäller principen att uttaget av skatt och avgifter bör vara synligt för var och en så att alla blir medvetna om skatteuttagets nivå. Utskottet ser därför positivt på att företag och myndigheter informerar om uttaget av arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked och i andra sammanhang. Utskottet delar även synpunkten att skattebetalarna bör vara välinformerade om vad skatterna används till. Utskottet är positivt till att genom olika informationsinsatser ökar medvetenheten hos löntagarna om vad som finansieras via skatten och om de avgifter som arbetsgivaren betalar. I sammanhanget kan det också påpekas att det inte finns något som hindrar att arbetsgivare i t.ex. lönebesked ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter. Utskottet är positivt till att detta förfaringssätt blir vanligt på arbetsmarknaden. Det finns heller inte något som hindrar att företag synliggör moms och punktskatter i sina prisuppgifter. Även om utskottet följaktligen anser att det är värdefullt om skatteuttaget kan göras synligt för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt att utskottet tillstyrker att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda eller kunder. Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Förslaget om att avskaffa preliminärskatt för företagen är inte något som utskottet är berett att ställa sig bakom. När det gäller definitionen av skatt och avgift är gränsdragningen klar rent teoretiskt. I praktiken är gränsen dock mer flytande, och detta beror på att lagstiftaren inte varit konsekvent i terminologin. Begreppen skatt och avgift har ingen rättslig betydelse så länge den aktuella pålagan har beslutats enligt regeringsformens normgivningsregler. Oklarheten kring begreppen har snarare en moralisk betydelse eftersom skatter och avgifter är betungande ingrepp i den enskildes ekonomi och medborgaren ska veta vad det är han eller hon betalar för. Utskottet anser att skattesystemet i stort fungerar väl och ser därför inte något behov av ett tillkännagivande med de inriktningar som motionärerna begärt. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om handlingsplaner mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Vidare avslås motioner om översyn av regelverk, hanteringen av delningsekonomin, översyn av systemet med reseavdrag, Jämför reservation 4 (M), 5 (C) och 6 (V). Skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen för skatter och avgifter (det s.k. skattefelet) ska vara så liten som möjligt. ska bedöma skattefelets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats . Att beräkna skattefelet är komplicerat. har beräknat att det kontrollerbara skattefelet för små och medelstora företag bedöms uppgå till (genomsnittet 2014–2016), dvs. av fastställd skatt. Det kontrollerbara skattefelet för privatpersoner bedöms uppgå till totalt , vilket motsvarar av den fastställda skatten. har i sina undersökningar också funnit att de indikatorer som ger ett direkt mått på skattefelet i stort sett har varit oförändrade . Därför görs bedömningen att skattefelet har varit oförändrat under dessa år. har för avsikt att lägga till ytterligare områden och att försöka göra bedömningarna mer fullständiga. Då det finns stor osäkerhet i mätningar om skattefelet arbetar ständigt på att utveckla mätmetoderna. Bland annat har utvecklat en modell för att bedöma bolagsskattefelet som kommer att använda i sina utvärderingar. Det finns också ett strukturerat utbyte mellan skattemyndigheterna i de nordiska länderna och annat internationellt samarbete för att ska lära och utveckla riktigheten i bedömningarna av skattefelet. Bilaterala avtal om informationsutbyte har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. deltog i ett samnordiskt projekt som syftade till att ingå avtal för att utbyta information med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet var mycket framgångsrikt, och informationsutbytesavtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella centrum runt om i världen. har som en direkt följd av skatteavtal och informationsutbytesavtal fått in mer än i skatt. Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och gör det möjligt att utbyta upplysningar i skatteärenden och för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att ingå nya informationsutbytesavtal fortsätter. Kartläggning och analys av hur delningsekonomin påverkar skattesystemet Delningsekonomin, dvs. transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, samägs eller samnyttjas eller tjänster erbjuds, innebär nya utmaningar för skattesystemet som behöver kartläggas och analyseras. fick därför i sitt regleringsbrev i uppdrag att beskriva delningsekonomin och dess påverkan på skattesystemet och skatteintäkterna . fick i uppdrag att kartlägga delningsekonomin, dess aktörer och de rättsliga relationerna mellan dessa i skattehänseende. lämnade sin slutrapport om delningsekonomin till . I rapporten beskrivs såväl erfarenheter som tillämpningsproblem från pågående kontroller inom delningsekonomin. Kontrollerna omfattar bl.a. transport av privatpersoner och uthyrning av privatbostäder. Rapporten innehåller också resonemang och modeller för att beräkna hur delningsekonomin påverkar skatteintäkterna. När det gäller hur skattesystemet påverkas drar slutsatsen att de gällande skattereglerna fungerar. Att motverka skatteundandragande är en fråga som stått högt uppe på EU:s och agenda. Det bedrivs ett omfattande internationellt arbete i dessa frågor, bl.a. vad gäller automatiskt informationsutbyte där deltar i EU:s arbete såväl som arbetet inom och det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Under föregående mandatperiod presenterades ett tolvpunktsprogram för att motverka skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Dessa punkter är följande: • inkludera fler länder i globala standarder för transparens och informationsutbyte • införa automatiskt informationsutbyte om verkliga ägare • införa informationsplikt för skatterådgivare • skapa en global svart lista över icke samarbetsvilliga länder och införa skarpa motåtgärder • stärka arbetet mot momsbedrägerier • förstärka skattetilläggets avskräckande effekt • föra upp skattefrågor på styrelsenivå i företagen • stötta kapacitetsbyggnad i utvecklingsländer • vidta ytterligare åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete • utflyttningsbeskattning för fysiska personer • utöka möjligheter att arbeta brottsbekämpande. hade 94 länder, inklusive , undertecknat ett multilateralt avtal om att genomföra och tillämpa den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Den globala standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Det automatiska utbytet om finansiella konton påbörjades mellan många av länderna . Övriga länder åtog sig att påbörja utbytet . hade 65 länder undertecknat ett multilateralt avtal om land-för-land-rapportering på skatteområdet och om automatiskt utbyte av sådana rapporter. Standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Den svenska lagstiftningen för att genomföra avtalet trädde i kraft efter förslag i proposition 2016/17:47 Dokumentation vid internprissättning och land-för-land-rapportering på skatteområdet. antog rådet direktivet mot skatteundandraganden. Direktivets syfte är att motverka skatteundandragande i företagssektorn på den inre marknaden. Direktivet skulle, med vissa undantag, vara genomfört .