bet · H701NU3 · 2019-12-05 00:00:00 — Anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar avvisas av motionärerna till förmån för ett nytt anslag under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, för ett teknikneutralt stöd till laddinfrastruktur. Motionärerna anger att anslaget ska vara teknikneutralt såtillvida att det ska kunna användas för investeringar i infrastruktur för koldioxidfria transporter som inte kan använda traditionell infrastruktur för bensin och diesel (yrkande 3). Vidare föreslår motionärerna att stödet till solceller minskas och att subventionsgraden när det gäller solcellsstöd bör sänkas till i enlighet med rekommendationer (yrkande 4). I kommittémotion 2019/20:2626 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi totalt uppgår till 2 . När det gäller anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering vill motionärerna höja anslaget med för en satsning på små och medelstora företags energi- och klimatarbete. Motionärerna föreslår också att anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion avskaffas som ett led i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna för olika energislag mer jämbördiga (–). Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:7 Energiteknik avskaffas då anslaget uteslutande avser investeringsstöd till solceller och till energilagring (–). Motionärerna vill också att anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning avskaffas (–) då inte har motsvarande satsning i sitt budgetförslag. Motionärerna framhåller att energiforskningen bör reducera beroende av fossila bränslen och utveckla den inhemska energiindustrin och anger att anslaget 1:4 Energiforskning bör kunna användas till alla fossilfria energislag. Motionärerna vill att ambitionerna höjs när det gäller energiforskning och föreslår därför att anslaget 1:4 Energiforskning ökas med . Motionärerna föreslår också en ökning med för anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar då motionärerna anser att staten bör ta ett större ansvar för laddinfrastrukturen. När det gäller anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer föreslår motionärerna att anslaget ökas med med hänvisning till att bör ansluta sig till för att tillsammans med andra länder utveckla den nya kärntekniken. Motionärerna föreslår vidare att två nya anslag inrättas inom utgiftsområdet. Det första anslaget föreslås uppgå till och ska finansiera både forskning och utveckling samt uppförande av en svensk forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. Det andra anslaget föreslås uppgå till och medlen ska användas till att vidareutveckla vätgastekniken i en vätgasstrategi för och till att fler pilotanläggningar ska komma på plats för att bygga upp en infrastruktur för såväl lättare som tyngre fordon. Som framgår av tabellen i bilaga 2 är motionärernas samlade anslagsförslag inom utgiftsområde 21 Energi lägre än regeringens förslag. I kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi totalt uppgår till 3 . När det gäller anslaget 1:1 föreslår motionärerna att anslaget minskas med då motionärerna avvisar de medel som används till sekondering av personal, en informationsplattform för solceller och samordning för hållbara transporter. Till förmån för mer angelägna budgetsatsningar föreslår motionärerna att anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion minskas med . Vidare vill motionärerna att mer medel avsätts till energiforskning och att anslaget 1:4 Energiforskning ökas med . För att finansiera en utökad ambitionsnivå när det gäller laddstolpar föreslår motionärerna att anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar ökas med . Då motionärerna avvisar regeringens förslag om att tillföra medel till anslaget 1:7 Energiteknik för ett utökat stöd till solceller minskas anslaget med . Som framgår av tabellen i bilaga 2 är motionärernas samlade anslagsförslag inom utgiftsområde 21 Energi lägre än regeringens förslag. I partimotion 2019/20:3019 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi totalt uppgår till 4 . Motionärerna avvisar regeringens förslag om att sänka medlen till den förnybara elproduktionen genom att slå ihop två tidigare anslag och anslå ett mindre belopp än . Motionärerna föreslår i stället att anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion ökas med . Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar ökas med då motionärerna vill se en större satsning på laddinfrastruktur. Motionärerna framhåller att det allmänna bör gå före i energiomställningen och att offentliga byggnader såsom sjukhus och skolor ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft. Motionärerna föreslår därför att ett nytt anslag för sol och vindkraft i offentliga byggnader inrättas och att anslaget ska uppgå till . Som framgår av tabellen i bilaga 2 är motionärernas samlade anslagsförslag inom utgiftsområde 21 Energi högre än regeringens förslag. behandlade motioner om olika energipolitiska frågor från allmänna motionstiden /19 (bet. 2018/19:NU14). biföll reservation 16. Därmed riktade ett tillkännagivande till regeringen om att satsa på forskning inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft (rskr. 2018/19:253). I reservationen som ställde sig bakom och som ligger till grund för tillkännagivandet anfördes bl.a. följande: Oberoende av vilken uppfattning man har om kärnkraftens framtid är det ett faktum att kärnkraft i någon form kommer att finnas kvar . I då såväl elpriser som industrin påverkas i hög utsträckning av världens energiproduktion anser vi att bör satsa mer långsiktigt på forskning och utveckling kring kärnkraft i likhet med vad som anförs i motionerna 2018/19:169 (SD) och 2018/19:851 (M). Kärnkraftbolagen tar genom sin egen fond ansvar för kärn-bränslehanteringen och avvecklandet av uttjänta reaktorer. Vi ser dock en potentiell utmaning inom forskning och kompetensförsörjning där vi menar att det borde finnas möjlighet för att även stödja projekt som säkrar att kärnkraftshanteringen är av högsta klass. Det är viktigt att kan behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer och ha möjlighet att bygga nya men också avveckla äldre reaktorer på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Vi förordar därför att tillkännager för regeringen att satsningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft, i likhet med vad som anförs i motionerna 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2784 (M). Därmed tillstyrker vi motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:851 (M), 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2784 (M) i berörda delar. beslutade i enlighet med utskottets förslag att i förhållande till budgetpropositionen minska anslaget 1:7 Energiteknik från till (prop. 2018/19:1 utg.omr. 21, bet. 2018/19:NU3). Sänkningen av anslaget motiverades med att utskottet förordade att stödet till solceller skulle minskas med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Utskottet anförde vidare att det borde göras en stegvis utfasning av stödet till solceller och att subventionsgraden för stöd till solceller möjligt skulle sänkas till . Utskottet påtalade att en sådan sänkning överensstämmer med rekommendationer i rapporten administration av solcellsstödet (ER 2018:19). Utskottet framhöll även att stödet därigenom dels kan räcka till fler sökande, dels kommer i nivå med subventionen i ROT-avdraget. hanterade regeringens förslag till vårändringsbudget där regeringen bl.a. anförde att satsningar på solceller även i fortsättningen är önskvärda för att förenkla för fler att installera solceller, och att anslaget 1:7 Energiteknik skulle tillföras (prop. 2018/19:99). Regeringen angav vidare att en lämplig nivå för stöd till installation av solceller är . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2018/19:FiU21). Stöd till installation av solceller Ett stöd för installation av solceller infördes och riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem eller solels-och solvärmehybridsystem. är stödnivån av de stödberättigande kostnaderna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är , och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk märkeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse. I denna anges att Center-partiet och Liberalerna accepterar en regering bestående av Socialdemokraterna och . Vidare anges att de partier som slutit överenskommelsen är överens om ett budgetsamarbete och ett samarbete som begränsas av de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. Samarbetet gäller budgetår för budgetår, så länge som partierna är överens om dess fortsättning, med inriktningen att samarbetet ska löpa hela mandatperioden. Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området hela landet ska leva handlar punkt 24 om att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme, eller i vindkraft till havs eller på land. Inom området miljö och klimat handlar punkt 30 om en aktiv klimatpolitik som värnar det klimatpolitiska ramverket. Bland annat ska klimatinvesteringsprogrammen utvecklas och effektiviseras. Punkt 31 handlar om fossilfria transporter. Det ska bl.a. göras investeringar i produktion och distribution av biogas, och det ska utredas vilket år fossila bränslen ska vara helt utfasade. En blocköverskridande energipolitisk ramöverenskommelse slöts mellan , , , och . I överenskommelsen slogs det fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vidare enades man om att målet 2040 ska vara förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är det ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och överenskommelsen innebär inte heller en stängning av kärnkraft som en följd av politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Enligt energiöverenskommelsen ska den förnybara energin fortsätta att byggas ut. Det anges vidare att har goda förutsättningar för förnybar elproduktion och att det är rimligt att är nettoexportör av el även . Partierna är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Enligt överenskommelsen förlängs och utökas elcertifikatssystemet med nya elcertifikat till 2030. Vidare bör anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft slopas enligt partierna. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare, vilket fast-slås i överenskommelsen. Principerna som lades fast i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) kvarstår. Det innebär enligt överenskommelsen bl.a. att • avvecklingslagen har avskaffats och inte kommer att återinföras • kärnkraftsparentesen är förlängd genom att man inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåter nybyggnad på befintliga platser • tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd • tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik • något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas. Överenskommelsen omfattar även vissa frågor om Kärnavfallsfonden och om att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis och även att fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Genom överenskommelsen säkerställs även att vattenkraften ska leva upp till moderna miljökrav. har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2019/20:FiU1). Förutsättningen för den fortsatta beredningen är därmed att ramen för utgiftsområde 21 Energi fastställts till 3 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningarna att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. Utskottet noterar inledningsvis att regeringens budgetproposition är ett resultat av den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, . Utskottet noterar vidare att regeringens energipolitik till stora delar är en följd av den energiöverenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, , , och och att Liberalerna valt att stå utanför överenskommelsen. Energipolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Utskottet anser i likhet med regeringen att förnybar och effektiv energianvändning runt om i världen kan bidra till att lösa den globala klimatutmaningen och välkomnar de olika energipolitiska insatser som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Det gäller exempelvis insatser för att öka produktionen och användningen av förnybar energi samt olika åtgärder som syftar till att stimulera en effektivare energianvändning. Genom sådana satsningar skapas förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser och en fortsatt utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Genom det s.k. Klimatklivet har investeringsstöd beviljats till över 30 000 laddpunkter, dock finns det vägsträckor i vägnätet där laddinfrastruktur inte byggts ut med befintliga stöd. Utskottet ser därför positivt på regeringens förslag om att införa ett nytt stöd för att skapa en heltäckande laddinfrastruktur längs de större vägarna i och anser att regeringens förslag är väl avvägt. Förslagen i motionerna 2019/20:2626 (SD) och 2019/20:3329 (M) om att ska öka anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar respektive avvisa anslaget avstyrks därmed. Utöver stödet för laddinfrastuktur föreslår regeringen även fortsatta satsningar på energiteknik, däribland investeringsstöd till solceller. Utskottet ser positivt på regeringens förslag som bl.a. kan göra det enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi. Vidare noterar utskottet att den förordningsändring som genomförts om stödnivån när det gäller solceller möjliggör att investeringsstödet kan lämnas till betydligt fler projekt . Med det anförda avstyrks förslagen i motionerna 2019/20:2626 (SD) och 2019/20:3329 (M) om att ska avvisa respektive minska anslaget 1:7 Energiteknik. För att uppnå de energi- och klimatpolitiska målen behövs fortsatta satsningar på forskning och innovation inom energiområdet, där insatserna inte bara ska bidra till att uppnå de nämnda målen utan även ha fokus på områden med förutsättningar för tillväxt och export. Utskottet noterar att denna inriktning för energiforskningspolitiken ligger fast . Vidare noterar utskottet att regeringen anger att det är motiverat att riktlinjer för forskning och innovation på energiområdet bör ges i enlighet med en särskild proposition varje mandatperiod eftersom forskning och innovation på området är utmaningsdrivna och tydligt kopplade till såväl energipolitiken som till omställningen av energisystemet. Utskottet noterar vidare att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att satsningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft och att beredning pågår inom med anledning av tillkännagivandet. Utifrån det ovan anförda ser utskottet inget skäl att tillstyrka något av de förslag som anges i motionerna 2019/20:2626 (SD) och 2019/20:3329 (M) om att ska öka anslaget 1:4 Energiforskning och anvisa anslag till en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. Utskottet ser heller inget skäl att tillstyrka förslaget om att inrätta ett nytt anslag för en vätgasstrategi som förordas i motion 2019/20:2626 (SD) då utskottets uppfattning, liksom tidigare, är att det inte finns något påtagligt behov av en särskild strategi för utvecklingen på vätgasområdet i . Med anledning av förslagen i motion 2019/20:2626 (SD) om att ska avvisa anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion och anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning vill utskottet framhålla sin uppfattning att regeringens prioriteringar inom utgiftsområde 21 Energi är väl avvägda. Detta är också utskottets uppfattning när det gäller förslagen i ovan nämnda motion om att ska öka anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering och anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer. Utskottet ser utifrån det ovan anförda inte heller någon anledning för att ompröva regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi såsom förordas i motionerna 2019/20:3019 (V) och 2019/20:3333 (KD). Ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och välfungerande samhälle. Utskottet delar regeringens uppfattning om att det finns lokala utmaningar i elförsörjningen och att elnäten på alla nivåer behöver utvecklas och användas effektivt i takt med den ökande elektrifieringen i samhället, bl.a. i transport- och industrisektorerna och i växande städer. Utskottet ser därför positivt på att regeringen gett två uppdrag till olika aktörer om effektsituationen respektive kapacitetsbristen, i enlighet med vad som aviserats i budgetpropositionen. Utskottet noterar därmed att Länsstyrelserna i , , och har fått i uppdrag att utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv analysera förutsättningarna för en trygg elförsörjning i respektive region och att uppdraget ska redovisas . Vidare noterar utskottet att ska redovisa sitt uppdrag om att analysera och föreslå åtgärder avseende kapacitetsbrist i elnäten. När det gäller stamnätet ställer en ökande andel förnybar energi i kombination med eftersatta investeringar och reinvesteringar samt en alltmer integrerad europeisk elmarknad stora krav på den fortsatta utvecklingen av nätet. planerar investeringar i nätet som uppgår till ca för perioden –2022. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning om att den höga investeringsvolymen i stamnätet ställer krav på planering, analys och resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten och att det därför är viktigt att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till investeringsplan för perioden –2022 för . Förslaget tillstyrks därmed, liksom förslaget om finansiella befogenheter för . Utskottet noterar utöver det ovan anförda att både den nuvarande och den tidigare regeringen under arbetat med att se över Svenska kraftnäts ekonomiska mål. I budgetpropositionen angavs att regeringen avsåg att vara klar med översynen senast till budgetpropositionen . Utskottet noterar att arbetet med översynen fortsätter och att de ekonomiska mål som beslutades fortfarande gäller. Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi och de förslag till bemyndiganden som finns knutna till några av anslagen. Utskottet tillstyrker också de förslag som gäller Svenska kraftnäts investeringsplan 2020–2022 och finansiella befogenheter 2020 liksom förslaget om elberedskapsavgiftens storlek 2020. Följaktligen avstyrker utskottet de förslag till alternativa anslagsfördelningar som föreslås i de ovan nämnda motionerna. Statens budget inom utgiftsområde 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 enligt förslaget i bilaga 4. 2019/20:2626 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2019/20:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och avslår motionerna 2019/20:3019 av m.fl. (V), 2019/20:3329 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som föreslås i bilaga 5. Därmed bifaller delvis proposition 2019/20:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för d) Finansiella befogenheter för e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften Vi anser att energipolitiken bör vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushållen som näringslivet. Energipolitiken ska syfta till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning, och mot den bakgrunden anser vi att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Vi vill framhålla vikten av att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Med detta sagt vill vi framhålla att vi står bakom förslag till anslagsfördelning för utgiftsområde 21 Energi som finns i motion 2019/20:2626 (SD). När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi vill vi därför anföra följande. Vi föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering. Anslaget föreslås därmed öka med 2020 i förhållande till regeringens förslag och bör användas för en satsning på små och medelstora företags energi- och klimatarbete. Vidare föreslår vi att avvisar regeringens förslag om anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion (–), anslaget 1:7 Energiteknik (–) och anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning (–). Vårt förslag till avveckling av anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag. Anledningen till vårt förslag om att avveckla anslaget 1:7 Energiteknik är att anslaget uteslutande avser investeringsstöd till solceller och till energilagring, vilket vi motsätter oss. När det gäller anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning ligger det faktum att inte har något liknande förslag i sitt budgetförslag till grund för förslaget att avvisa anslaget. Vi föreslår vidare att anvisar 1 till anslaget 1:4 Energiforskning. Anslaget föreslås därmed öka med 2020 i förhållande till regeringens förslag. Vi vill i sammanhanget framhålla att energiforskningen bör syfta till att reducera beroende av fossila bränslen och utveckla den inhemska energiindustrin, och vi menar därför att anslaget 1:4 Energiforskning bör kunna användas till alla fossilfria energislag. Vi föreslår vidare att anvisar till anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar eftersom vi menar att staten bör ta ett större ansvar för laddinfrastrukturen. Anslaget föreslås därmed öka med 2020 i förhållande till regeringens förslag. Vi anser vidare att bör delta i internationellt samarbete med andra kärnkraftsnationer för att möjliggöra att fler länder får tillgång till leveranssäker och ren baskraft. bör därför ansluta sig till () och vi förordar av den anledningen att ökar anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer med 2020. Vi förordar därutöver att anvisar anslag till två nya satsningar. Vi föreslår att anslås 2020 för forskning och utveckling samt uppförande av en svensk forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. Vidare föreslår vi att anslås 2020 för att vidareutveckla vätgastekniken i en vätgasstrategi för och för att fler pilotanläggningar ska komma på plats i syfte att bygga upp en infrastruktur för såväl lättare som tyngre fordon. Utifrån det ovan anförda tillstyrker vi motion 2019/20:2626 (SD).