bet · H601CU8 · 2019-02-27 00:00:00 — Detta har medfört en ökad konfliktnivå i hyresförhandlingarna och ett ökat antal prövningar i hyresnämnden av fastställande av bruksvärdeshyra efter genomförda standardförbättringar. På många orter finns ett arbete mellan parterna med olika former av systematisering av hyresstrukturen. Det innebär i korthet att parterna kommer överens om poängsystem för olika bruksvärden för att sedermera skapa en mer konsekvent och transparent hyresstruktur. En systematisering av hyresstrukturen där bruksvärdet återspeglar den generella hyresgästens värderingar är något som parterna på hyresmarknaden generellt är positiva till. Hyreslagen i sin nuvarande utformning kan dock innebära ett hinder för att alla orter ska kunna genomföra en systematisering av hyresstrukturen. För att en systematisering av hyresstrukturen på en ort ska genomföras måste parterna på hyresmarknaden enas om en rekommendation för fastighetsägarna på orten. Det måste därtill finnas incitament för båda parter att förhandla fram en sådan systematisering. Med dagens lagstiftning har enskilda fastighetsägare, exempelvis i lägen som betraktas som mindre attraktiva, inte något intresse av att delta i en sådan uppgörelse. Flera sådana fastighetsägare kan med dagens lagstiftning allvarligt skada förutsättningarna för en systematisering genom att driva ärenden i hyresnämnden och få upp hyrorna högre än vad poängsystemet i systematiseringen skulle medge. Detta minskar i förlängningen incitamentet för varje enskild fastighetsägare att delta i en systematisering. För att komma till rätta med detta föreslår jag att uppgörelser mellan parterna om systematisering av hyresstrukturen på orten blir hyresnormerande. När avtal om systematisering tecknats av parterna ska poängsystemet utgöra bruksvärdet på orten och därmed utgöra vägledning för hyresnämndens bedömningar. Detta ska gälla oavsett om den nya hyresstrukturen faktiskt har genomförts fullt ut eller inte. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att ändra hyreslagen i detta avseende. Ett grundläggande problem på bostadsmarknaden är att många inte har råd att efterfråga nyproducerade hyresrätter. För att inte ytterligare förstärka tudelningen av hyresmarknaden behöver såväl allmännyttiga som privata bostadsbolag pressa hyrorna i nyproduktionen. Här kan lokala initiativ fungera som modell. För att sänka boendekostnaderna i nyproduktionen har det kommunala bostadsbolaget () tagit fram ett nytt sätt att beräkna nyproduktionshyrorna. Utgångspunkten är att ÖBO utgår från den ränta som gäller för lånet i stället för den kalkylränta som man normalt baserar byggkalkylerna på. Räntan låses och ÖBO har därigenom skapat en rabattrappa , där rabatten minskar successivt . Det är även möjligt att inte trappa ned rabatten och på så sätt behålla samma rabatt för att därefter omförhandla hyresrabatten. Om räntan är låg kan rabatten fortsätta att ges. ÖBO förhandlar den ordinarie hyran för de nyproducerade lägenheterna med . Från den förhandlade grundhyran dras sedan hyresrabatten. Rabattens storlek beror på ränteläget. I ÖBO har man haft en rabatt på . Genom att ge rabatt i stället för lägre hyra påverkas inte fastighetsvärdet negativt. ÖBO:s rabattsystem har flera fördelar. Fler människor ges möjlighet att hyra en nyproducerad hyresrätt, och modellen säkerställer att man inte behöver skriva ned fastighetsvärdet, möjliggör för fler att byta bostad inom det allmännyttiga bostadsbeståndet och underlättar för bostadsbolaget att få nyproducerade hyresrätter uthyrda. Sammantaget innebär modellen att bostadsbolaget både agerar affärsmässigt och tar ett samhällsansvar. Jag anser att ÖBO:s rabattsystem är intressant. har föreslagit en liknande modell, kallad Vänsterhyror, som utgår från ÖBO:s modell men kompletteras med investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter. Därmed ges fler möjlighet att efterfråga en nyproducerad hyresrätt. Det finns inte något som hindrar att fler allmännyttiga och privata bostadsbolag anammar ÖBO:s eller modell för lägre hyresnivåer i nyproduktion. Regeringen bör verka för att fler bostadsbolag, såväl allmännyttiga som privata, använder sig av det rabattsystem som tagits fram och tillämpas av Örebrobostäder i syfte att sänka hyresnivåerna och ge fler människor möjlighet att efterfråga en nyproducerad hyresrätt. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1758 av (M) yrkande 1, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 13, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 41–43 och 45, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2018/19:400 av (SD), 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 36, 37 och 39 samt 2018/19:449 av (SD) yrkande 3. Den reform av hyressättningssystemet som gjordes 2011 har inte fungerat tillfredsställande. Konfliktfyllda och oförutsägbara förhandlingar skapar en osäkerhet kring hyresrätten som påverkar byggandet. Attraktionen i att äga en hyresfastighet är kraftigt reducerad, många fastighetsägare säljer för ombildning till bostadsrätt. I nyproduktion, när valet står mellan olika upplåtelseformer, föredrar byggherrarna de lönsammare bostadsrätterna. Förhoppningarna om att möjligheten till presumtionshyra ska främja ett ökat byggande av hyresrätter har grusats. Enligt Bokriskommitténs underlag har presumtionshyror endast kommit att bli aktuellt i en tredjedel av det som nyproducerats . Kollapsade förhandlingar och svårigheten att justera en presumtionshyra undergräver intresset för att upprätta bostäder med presumtionshyra. Bostadsbristen generellt och bristen på hyresrätter i synnerhet gör att människor tvingas tacka nej till studieplatser och arbeten. Bostadsbristen hämmar också företags möjlighet att växa. De preferenser som normalt driver efterfrågan på bostäder och skapar rörlighet får inte slå igenom i hyressättningen, vilket i realiteten minskar tillgången på hyresbostäder. Reformer av hyresregleringen måste ske varsamt. Det är viktigt att det finns ett starkt konsumentskydd på bostadsmarknaden. En fri hyressättning i nyproduktion skulle på lång sikt kunna motverka de brister som finns, främja uppförandet av fler hyresrätter och stärka boendeformens roll som första boende. Enligt januariavtalet ska hyresmodellen reformeras genom att fri hyressättning vid nybyggnation ska införas. Jag välkomnar naturligtvis detta förslag men ser en risk för att frågan göms i ett långt utredningsförfarande. En förutsättning för fri hyressättning i nyproduktion är att besittningsskyddet är starkt och att indexeringen av hyran är förutsägbar . Det är även viktigt att en fri hyressättning i nyproduktion kombineras med bl.a. ett starkt skydd mot ockerhyror. Regeringen måste skynda på arbetet för att kunna återkomma till med nödvändiga lagändringar. Fri hyressättning i nyproduktion bör enligt min mening följas av en gradvis anpassning av hyresnivåer inom bruksvärdessystemet mot marknadsvärden. Det finns en stor grupp personer med svag betalningsförmåga som har stora svårigheter att etablera sig på bostadsmarknaden. Personer med betalningsanmärkningar eller som saknar förankring på arbetsmarknaden har mycket svårt att få ett förstahandskontrakt. Denna grupp behöver särskilt uppmärksammas. Jag vill därför pröva möjligheten att en viss andel av bostäderna i en nyproduktion avsätts för sociala ändamål. Det ankommer på regeringen att ta nödvändiga initiativ i frågan. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Presumtionshyror, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 38 och 2018/19:449 av (SD) yrkande 4 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 33. Utredningen om hyressättning vid nyproduktion har konstaterat att presumtionshyressystemet har skapat en tudelning av hyresmarknaden med högre hyror i delar av nyproduktionen och delvis lägre hyror i det övriga hyresrättsbeståndet. Utredningen gör dock inte någon analys av vad detta har inneburit för medborgarnas möjligheter att efterfråga nyproducerade hyresrätter med presumtionshyra. har i sin rapport och renoveringar av hyresrätter – en för lönsam affär? konstaterat att den genomsnittliga nivån för de presumerade hyrorna, som omfattar av all nyproduktion, ökat med . Hyrorna i nyproduktionen ligger därmed på nivåer som kan efterfrågas av hushåll med normala inkomster. Statistik från SCB visar att av hyreshushållen inte längre har möjlighet att efterfråga en genomsnittligt prissatt hyresrätt i nyproduktion på 60 kvm. Jag välkomnar Utredningen om hyressättning vid nyproduktions översyn av presumtionshyressystemet. Mot bakgrund av det faktum att drygt hälften av dem som bor i hyresrätt inte har råd att efterfråga en nyproducerad hyresrätt med presumtionshyra bör dock systemet ses över på nytt, med fokus på medborgarnas möjligheter att efterfråga nyproducerade hyresrätter. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över presumtionshyressystemets effekt på hyresnivåerna i nyproduktion och medborgarnas möjligheter att efterfråga nyproducerade hyresrätter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 16. har vi en situation då renoveringar och ombyggnader av bostäder knappt blir av, som de kan innebära orimligt stora hyreshöjningar. Med höga hyreshöjningar är det många som inte har råd att bo kvar, och därmed är hyresgästens besittningsskydd i praktiken hotat. Många renoveringar är nödvändiga, särskilt i de fall då det löpande underhållet brustit. Renoveringarna måste dock ske med social hållbarhet i åtanke. Det är avgörande att hyresgästerna får ta del av planeringen redan i ett tidigt skede och möjlighet att påverka. Även efter en upprustning ska alla ha råd och möjlighet att bo kvar i sitt hem utan ekonomiska svårigheter. ger i sitt betänkande förslag på ett antal åtgärder för att stärka inflytandet för hyresgäster vid renovering och ombyggnad. Jag anser att hyresgästernas makt och inflytande över berörda renoveringar måste öka betydligt. En ökad insyn leder till bättre kännedom om de faktiska kostnaderna och skapar därmed en bättre grund för vilka beslut man som hyresgäst väljer att ta. tar fasta på att många hyresgäster upplever information om hyran efter ombyggnaden som viktig. Hyresgäster upplever att det är svårt att ta ställning till åtgärder utan att veta vad den slutgiltiga hyran kommer att bli. Enligt utredningen skulle detta underlättas genom att parterna på förhand förhandlar om hyran. Även om det finns vissa svårigheter med ett sådant förslag menar jag att det är av vikt att ge hyresgästerna bättre information än om kommande hyra. Hyresvärden bör därför åläggas att på förhand ge en uppskattning av hur hög hyran kommer att bli efter ombyggnaden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 23. För att hyresrätten ska vara en attraktiv boendeform behöver spelreglerna vara långsiktiga och hyresgästen ha möjlighet att påverka sitt boende genom egna val. upplever många hyresgäster att de exempelvis inte ges möjlighet att framföra sina önskemål i samband med ombyggnader och renoveringar. Dagens stelbenta regler om hyressättning fungerar i praktiken dessutom kostnadsdrivande vid ombyggnad och renovering, eftersom sådana åtgärder är ett av få tillfällen när hyresvärden kan verka för mer genomgripande förändringar av hyrorna. har presenterat förslag för att förändra hyresgästens ställning, bl.a. genom skärpta krav på innehållet i meddelanden om ombyggnad och skärpt skälighetsbedömning vid hyresnämndens prövning om åtgärder. Sådana förslag är intressanta och bör prövas i det fortsatta arbetet. Jag anser att det är angeläget att regeringen påskyndar arbetet med betänkande och återkommer med lagförslag. Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 35, 2018/19:449 av (SD) yrkande 2 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 33, 2018/19:946 av (S), 2018/19:1805 av Kadir Kasirga m.fl. (S) och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 19. Trots att byggtakten har ökat kommer bostadsmarknaden fortsätta att präglas av stor bostadsbrist . Det är därför väldigt viktigt att det befintliga bostadsbeståndet används så effektivt som möjligt. Genom att öka uthyrning av tomma lägenheter i andra hand kan fler få en chans till ett tillfälligt boende. För att öka privatuthyrningen bör de bostadsrättshavare som önskar hyra ut sin bostad i så stor utsträckning som möjligt ha rätt att göra det. är reglerna begränsade framför allt vad gäller tiden som det är möjligt att hyra ut bostadsrätten. Vid längre tider för uthyrningen väger bostadsrättshavarens skäl för uthyrningen lätt, vilket innebär att den som exempelvis vill behålla en mindre bostad inför pension eller ålderdom ofta är förhindrad att hyra ut den i andra hand. Detsamma gäller om en person avser att arbeta utomlands eller på annan ort i . Dessa restriktiva regler leder till att bostäder står tomma i onödan. Den möjlighet som dagens lagstiftning ger styrelsen i en bostadsrättsförening att förhindra andrahandsuthyrning av bostadsrätter bör därför enligt vår mening begränsas. Det bör t.ex. inte som krävas skäl av samma dignitet för att uthyrningen ska godtas. Exempelvis bör det i regel vara möjligt att hyra ut en bostadsrätt när bostadsrättshavaren önskar behålla boendet till äldre dagar eller under en längre tids utlandsarbete. Att möjliggöra för fler privatpersoner att tillgängliggöra en del av sin bostad på bostadsmarknaden är också ett sätt att bredda utbudet av bostäder. Regeringen bör återkomma till med förslag till lagändringar i de nu aktualiserade frågorna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 33 och 2018/19:449 av (SD) yrkande 2, 2018/19:946 av (S), 2018/19:1805 av Kadir Kasirga m.fl. (S), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 19 och 20 samt 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 35. Den som bor i hyresrätt i andra hand och har betalat för mycket i hyra kan vända sig till få hyran prövad i efterhand. Om hyresnämnden gör bedömningen att hyran varit för hög, ska förstahandshyresgästen betala tillbaka den överskjutande delen till andrahandshyresgästen enligt reglerna om återbetalning av överhyra (55 e § hyreslagen). Jag värnar denna ordning och anser att dessa regler även bör omfatta ägda bostäder. För att öka tryggheten för andrahandshyresgäster bör hyran avspegla bruksvärdet. Under den borgerliga regeringen drevs dock politiken i en helt annan riktning genom införandet av privatuthyrningslagen. Lagstiftningen innebär att personer som äger sin bostad kan hyra ut den med en högre hyra än bruksvärdessystemet medger. Möjligheten att få tillbaka överhyra retroaktivt har också avskaffats för andrahandshyresgäster som hyr en bostadsrätt i andra hand. I stället får andrahandshyresgästen numera gå till hyresnämnden och få sin framtida hyra fastställd till ett slags kostnadshyra. I kostnadshyran får, förutom månadsavgiften, en fiktiv räntekostnad räknas in. Denna hyra är således inte kopplad till uthyrarens faktiska kostnader. Ändringar i bostadsrättslagen har också medfört att bostadsrättshavaren inte längre behöver ”beaktansvärda skäl” utan endast ”skäl” för att få tillstånd till andrahandsuthyrning. Enligt har hyrorna för bostadsrätt som hyrs ut i andra hand ökat . Den största ökningen har skett , dvs. sedan privatuthyrningslagen trädde i kraft. Jag är mycket kritiskt till privatuthyrningslagen som innebär att det som anses vara en skälig hyra höjs och att hyresmarknaden blir än mer komplicerad. I praktiken blir det ett sätt att gå runt de bestämmelser som reglerar hyressättningen och att i smyg införa marknadshyror. Lagen gynnar främst dem som hyr ut, vilka ges möjlighet att ta ut en betydligt högre hyra . Förlorarna är andrahandshyresgästerna som tvingas betala stora summor för att ha någonstans att bo. Privatuthyrningslagen bör därför avskaffas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 19 och 20, 2018/19:449 av (SD) yrkande 2 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 33, 2018/19:946 av (S) och 2018/19:1805 av Kadir Kasirga m.fl. (S). Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden. Särskilt i tider av ökande bostadsbrist går det fortare att öka utbudet av boendetillfällen inom denna sektor i stället för att bygga nytt. Andrahandsboenden är särskilt viktiga för unga och personer som bor på annan ort. Sedan privatuthyrningslagen infördes råder friare regler för hyressättning vid andrahandsuthyrning. Hyrorna är inte fria, utan det måste fortfarande finnas ett tydligt samband mellan de direkta och indirekta kostnaderna för boendet och hyran. Reformen har lett till tydligt fler utannonserade andrahandsboenden. Jag föreslår i ett ytterligare steg friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter genom en generösare beräkning av den s.k. skäliga hyran. Jag anser också att bostadsrättshavares rätt gentemot bostadsrättsföreningen att hyra ut sin lägenhet i andra hand bör förbättras. På så vis kan fler bostadsrätter komma ut på andrahandsmarknaden, vilket ökar bostadsutbudet i av svår bostadsbrist. Regeringen bör återkomma till med nödvändiga förslag och lagändringar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Deposition i hyresförhållanden, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 18. Det är vanligt med depositioner från hyresgästen i samband med andrahandsuthyrning. Det är ett sätt för hyresvärden att minska risken för bedrägerier, uteblivna hyresbetalningar och kostsamma reparationer. innebär dagens oreglerade system, där hyresgästen betalar direkt till hyresvärden, att risken för bedrägerier av hyresvärden i stället är uppenbar. I finns ett i lag reglerat system, enligt vilket depositionsbeloppet sätts in på ett neutralt konto och åtkomst av medlen kräver båda parters medgivande. har förordat införandet av ett liknande system i för att öka tryggheten och säkerheten för både hyresgästen och hyresvärden. Jag delar denna bedömning. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hyresstatistik och hyresrättsregister, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 46, 2018/19:351 av (SD) yrkande 2 och 2018/19:351 av (SD) yrkande 1. saknas offentlig hyresstatistik. Mitt förslag om fri hyressättning i nyproduktion förutsätter att besittningsskyddet är starkt och att indexeringen av hyran är förutsägbar . Till detta krävs också en offentlig hyresstatistik som ger parterna kunskap om vad som är rimlig hyresnivå, vilket förebygger risken för ockerhyror. Det är regeringens uppgift att överväga och genomföra åtgärder för en förbättrad hyresstatistik. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Till- och frånval, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 32, 51 och 52 samt 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 44. Vi ser ett behov av att förbättra hyresgästers möjligheter att göra till- och frånval vid renoveringar. Regelverket bör göras om så att större valfrihet och tydligare incitament förs in i hyressättning och renoveringar. Ett mer flexibelt system främjar renoveringar i enlighet med människors önskan. Det leder även till ett mer flexibelt hyressättningssystem. Vi ställer oss därför positiva till att regeringen äntligen aviserat en proposition med förslag i frågan. Utöver detta bör man dock även undersöka incitamentsstrukturen för energieffektiviserande åtgärder. Det finns många nationella och internationella studier som menar på att energieffektiviseringsåtgärder genomförs i mindre omfattning än vad som är privat- eller företagsekonomiskt lönsamt. En utredning bör se över om och hur incitamentsstrukturen för inblandade aktörer kan förbättras, exempelvis för att se över s.k. delade incitament. Det ankommer på regeringen att vidta nödvändiga åtgärder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Till- och frånval, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 44, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 51 och 52. Hyresrätten är en mycket flexibel upplåtelseform, men boendet i hyresrätter är påfallande standardiserat utifrån dess byggnormer. I stället för standardiseringen bör det vara möjligt att bygga blandat och att bygga billigt med lägre standard för dem som vill ha det, t.ex. för unga som har svårt att få pengarna att räcka till och kanske har en kortare boendehorisont. borde det vara möjligt att bygga ännu dyrare för dem som vill ha högre service och högre standard på materialvalen. Variationen skulle göra hyresrätten mer attraktiv och ge ett bredare utbud av hyresrätter. Att förändra och utveckla hyresrätten leder till socialt engagemang, möjlighet att utveckla kringtjänster och ökad kvalitet i boendet. Individuella lösningar behöver inte enbart vara utseendemässiga utan kan också beakta servicegrad och på så sätt leva upp till den enskilda hyresgästens efterfrågan. För exempelvis äldre personer är kringtjänster av stor vikt. I en ambition att bejaka denna möjlighet tillsatte alliansregeringen , och 2014 lades även lagrådsremissen Fler tillval för hyresgäster fram. Enligt januariavtalet ska hyresvärden och hyresgästen ges större frihet att komma överens om hur till- och frånval ska prissättas.