bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — Om det utifrån användningen av kartläggningsmaterialet, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov finns en indikation på att en elev i förskoleklassen eller i lågstadiet inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås i svenska, svenska som andraspråk eller matematik ska ansvarig förskollärare eller lärare göra en särskild bedömning av elevens kunskapsutveckling för att avgöra om eleven behöver extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd för att nå de kunskapskrav som ska uppnås. Om ett sådant behov finns ska det göras en planering av extra anpassningar eller en anmälan till rektorn för att utreda behovet av särskilt stöd. Garantin för tidiga stödinsatser regleras i 3 kap. skollagen (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). Tillkännagivande om en garanti för tidiga stödinsatser har tillkännagett för regeringen att den bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en utvärdering av effekterna av att införa den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser. Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande i fråga om tillkännagivandet att den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser ska ses som en förstärkning av redan befintliga stödbestämmelser och att den inte ska innebära några nya dokumentationskrav. Utskottet framhöll att det trots att de befintliga stödbestämmelserna enligt utskottets mening är heltäckande är uppenbart att många elever fortfarande inte når målen i skolan för läsning, skrivning och matematik i lågstadiet. Utskottet ansåg därför att det är viktigt att den nya lagstiftningen följs upp och utvärderas för att se om den gett effekt. Utvärderingen bör även enligt utskottet innehålla en analys av om huruvida lärarnas administrativa arbete har påverkats samt synpunkter från relevanta remissinstanser och organisationer som arbetar med elevers rätt till särskilt stöd. Det bör även övervägas om garantin för tidiga stödinsatser, de obligatoriska bedömningsstöden och kunskapskraven i läsning från årskurs 1 är tillräckliga eller om en annan typ av skarp läsgaranti behövs. Utskottet ansåg att en utvärdering av effekterna av lagstiftningens första år bör vara till handa (bet. 2017/18:UbU10 punkt 3, rskr. 2017/18:333). gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera den garanti för tidiga stödinsatser som regeringen har föreslagit i propositionen Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser (prop. 2017/18:195). I utvärderingen ska myndigheten också analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkas av garantin. Utvärderingen ska ha ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Punkten är enligt regeringens mening slutbehandlad (regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder ). har tillkännagett för regeringen att den bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola och återkomma till med ett lagförslag (bet. 2018/19:UbU1 punkt 1 d, rskr. 2018/19:104). framhöll att man vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 för att ytterligare stärka elevernas lärande. Detta innebär enligt utskottet att dagens förskoleklass görs om till ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Punkten är enligt regeringens mening inte slutbehandlad (regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder ). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () har partierna kommit överens om att regeringen ska bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola och återkomma till med ett lagförslag. Även av regeringsförklaringen från framgår det att förslag ska tas fram för att möjliggöra en tioårig grundskola. Bakgrund och gällande rätt Enligt skollagen (2010:800) är eleverna i de obligatoriska skolformerna, dvs. , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, garanterade ett antal timmar som undervisningen minst ska uppgå till i skolformen. Undervisningstiden uppgår i och grundsärskolan , i specialskolan och i sameskolan, som omfattar årskurs 1–6, (10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 § skollagen). Antalet timmar i sameskolan inkluderar en utökning för språkval, som är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val, som trädde i kraft (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339). Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning av undervisningstiden mellan årskurserna i . I skolförordningen anges även att huvudmannen får besluta om ytterligare undervisningstid utöver den garanterade undervisnings-tiden (9 kap. 3 §). trädde nya bestämmelser om stadieindelade timplaner för , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan i kraft. De nya bestämmelserna innebär att timplanen för , i likhet med timplanerna för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan regleras i skolförordningen (2011:185). Regeringen har således getts ett bemyndigande i skollagen att fördela undervisningstiden även i timplan. Vidare har benämningarna låg-, mellan- och högstadium återinförts i skollagen (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339). Skolförordningen (2011:185) ändras (SFS 2018:512) genom en ändring i timplanen för (bil. 1 i förordningen) så att eleverna i fr.o.m. med får garanterad undervisningstid i matematik. Timmarna ingår i högstadiet i den stadieindelade timplanen. Även i idrott och hälsa får eleverna i undervisningstid som fördelas mellan mellanstadiet och högstadiet. minskar den garanterade undervisningstiden i elevens val . De nya reglerna omfattar elever som börjar årskurs 7 . För elever i årskurs 8 och 9 gäller den äldre timplanen. Förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid innehåller bestämmelser om statsbidrag för frivilligt anordnande av hjälp med läxor eller annat skolarbete till elever. Enligt förordningen får statsbidrag lämnas till den som är huvudman för grundskola, grundsärskola, sameskola eller specialskola och till en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete. Det finns inga krav i förordningen på att en huvudman behöver använda behöriga lärare, utan huvudmannen ska använda lämplig personal inom den egna organisationen. Om huvudmannen anordnar denna hjälp i samarbete med en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete får dessutom den ideella föreningens bemanning användas. Regeringen avsatte för att möjliggöra studieförbundsinsatser som syftar till att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 avsnitt 17.5.1). Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår att läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan för barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan införs. Vidare framgår att mer tid måste ges till de nyanlända ungdomar som kommer sent till för att de ska kunna klara skolan genom förlängd skolplikt och kortare sommarlov. Även av regeringsförklaringen från framgår att det ska införas en läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan så att den elev som riskerar att inte bli behörig till gymnasiet kan få mer undervisning i de ämnen den behöver. I 1 kap. 3 § skollagen definieras lovskola som undervisning inom som anordnas enligt skollagen under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever. Med undervisning utanför terminstid avses sådan undervisning som är förlagd mellan höst- och vårterminen, dvs. under jullovet, eller efter att vårterminen har avslutats, dvs. 2016/17:156 s. 57, bet. 2016/17:UbU22, rskr. 2016/17:293). infördes bestämmelser i skollagen om att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov (10 kap. 23 a–23 f §§ skollagen). Enligt bestämmelserna ska en huvudman erbjuda lovskola till elever som avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska även erbjudas elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9 och uppgå till minst i båda fallen. Utskottet anser att ska ha höga ambitioner som en kunskapsnation. Vi vill ha en kunskapsskola som sätter den enskilda elevens kunskaper och ansträngningar i fokus. Det ska föras en politik som förbättrar skolresultaten. Utskottet vill inledningsvis framhålla att den nya regeringen tillträdde så sent som och utskottet vill därför betona vikten av att regeringen behöver för att utarbeta förslagen i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna . Utskottet vill också uppmärksamma att ett flertal av motionerna som rör förslag för att förbättra kunskapsresultaten i skolan finns behandlade i den sakpolitiska överenskommelsen. När det gäller motioner som handlar om olika åtgärder för att höja kunskapsresultaten i skolan vill utskottet framhålla att det aviseras i överenskommelsen att läroplaner och kursplaner ska revideras i syfte att stärka betoningen på kunskap och faktakunskaper och för att uppmuntra flit och ambition och att ska få ett uppdrag med det aktuella innehållet. Regeringen ska också bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola och återkomma till med ett lagförslag. Utskottet vill också uppmärksamma att utskottet inväntar resultatet av Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven, som ska lämna sitt betänkande (dir. 2018:58) och som har i uppdrag att lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för alla elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (dir. 2017:88). För de elever som snabbare når kunskapsmålen ska studietakten kunna höjas. När det gäller yrkanden om undervisningstiden vill utskottet inledningsvis hänvisa till den stadieindelade timplanen i som infördes . Timplanen har blivit mer lättöverskådlig och möjliggör regelbundna uppföljningar, som enligt utskottets mening är nödvändiga för att kunna garantera att eleverna får den undervisning de har rätt till. Vidare vill utskottet upplysa om att eleverna i högstadiet kommer att få garanterad undervisningstid i matematik enligt den stadieindelade timplanen. Även i idrott och hälsa får eleverna i undervisningstid som fördelas mellan mellanstadiet och högstadiet. Enligt den sakpolitiska överenskommelsen införs en prioriterad timplan för elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. När det särskilt gäller yrkanden om läxhjälp och lovskola vill utskottet anföra att läsa-skriva-räkna-garantin ska förverkligas och att en läxhjälpsgaranti ska införas. Vidare ges enligt överenskommelsen en förlängd skolplikt och kortare sommarlov till nyanlända ungdomar som kommer sent till . infördes även bestämmelser i skollagen om att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov (10 kap. 23 a–23 f §§ skollagen). Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2018/19:105 (SD), 2018/19:374 (SD) yrkande 4, 2018/19:378 (SD) yrkandena 22–24, 2018/19:1422 (M), 2018/19:2047 (L), 2018/19:2301 (MP) yrkandena 9 och 10, 2018/19:2334 (MP) yrkande 3, 2018/19:2593 (L) yrkande 5, 2018/19:2731 (MP) yrkande 12, 2018/19:2791 (M) yrkande 2, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkandena 77, 79, 82 och 83, 2018/19:2826 (M) yrkande 5, 2018/19:2835 (M) yrkandena 1 och 24–29, 2018/19:2841 (C) yrkande 6 och 2018/19:2937 (M) yrkande 17. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet. Jämför reservation 12 (M), 13 (SD), 14 (C), 15 (V) och 16 (L). I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 5 önskar motionärerna att det tillsätts en utredning för att tydliggöra ansvarsfördelningen för skolan mellan staten och kommunerna. I kommittémotion 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen ska få ett statligt huvudmannaskap. Motionärerna anser att det behövs ett statligt huvudmannaskap för att både rika och mindre välbeställda kommuner ska få en likvärdig gymnasieskola av acceptabel kvalitet. Som ett första steg mot ett förstatligande ska enligt motionärerna organisationen och huvudmannaskapet för studie- och yrkesvägledare, it, skolhälsovården, administrativ personal övergå i statlig regi. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att även ska få ett statligt huvudmannaskap samt att regeringen skyndsamt ska utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska gå till. I yrkande 42 föreslår motionärerna en översyn av myndighetsstrukturen inom utbildningsväsendet. Motionärerna vill effektivisera myndighetsstrukturen så att inga myndigheter inom utbildningsväsendet har överlappande ansvarsområden. Likaså vill motionärerna slå ihop olika myndigheter där uppdragen kan sammanföras till en gemensam myndighet. I motion 2018/19:216 av (SD) föreslås en ändring i skollagen för att låta de kommunala utbildningsförvaltningarna bedöma enskilda lovangelägenheter. I kommittémotion 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 5 anser motionärerna att det ska tillsätts en utredning som ska ta fram förslag om hur staten kan överta huvudansvaret för att garantera alla enheter inom skolväsendet likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Motionärerna anser att skolväsendets olika delar ska hänga ihop och därmed bör frågan om huvudmannaskap belysas. Syftet ska vara att införa ett statligt huvudmannaskap för hela skolväsendet. I partimotion 2018/19:2044 av m.fl. (L) yrkande 1 och partimotion 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 4 anser motionärerna att staten ska ta över ansvaret för skolan. Det är enligt motionärerna det som ryms inom undervisningen i , förskoleklass och gymnasiet som ska förstatligas eller lyda under statlig kontroll. I partimotion 2018/19:2044 av m.fl. (L) yrkande 2 vill motionärerna att det tillsätts en utredning som presenterar ett förslag om en likvärdig skola i hela landet med staten som huvudman för de offentliga skolorna. I motion 2018/19:1168 av (S) behandlas frågan om resursfördelningen till skolor med tuffast förutsättningar. Det är enligt motionärerna viktigt att rikta mer av resurserna till de skolor som har tuffast förutsättningar och att elever med de svåraste förutsättningarna får möta de skickligaste lärarna. I motion 2018/19:2085 av (S) framhåller motionären att skolan och förskolan har ett ansvar att kompensera för barns ojämlika uppväxtvillkor. Skolan och förskolan bör därför stå för alla kostnader som kan uppstå i samband med aktiviteter och utflykter. Då blir det möjligt att genomföra aktiviteter i full skala så att alla barn blir delaktiga, vilket bidrar till likvärdighet. I motion 2018/19:1903 av (M) yrkande 1 önskar motionären att man ser över möjligheten att införa ett skolsystem med verklig konkurrens som bidrar till högre kvalitet. Det nya skolsystemet ska enligt motionären grundas i att de skolor som är offentligt finansierade får en prestationsbaserad skolpeng. I yrkande 4 önskar motionären att man överväger att införa en skolpeng som utöver en grundsumma baseras på resultatet av slutexaminationer, i vilken grad elever studerar vidare eller arbetar efter avslutade studier samt på socioekonomin. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 4 vill motionärerna att man utreder förutsättningarna för att införa ett generellt bidrag som är öronmärkt för skolan i stället för nuvarande riktade statsbidrag för att säkerställa en likvärdig skola i hela landet och att resurser går dit de behövs. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 1 vill motionärerna ha en mer jämlik finansiering av skolan och hänvisar till den utredning som har tillsatts med uppdrag att förbättra och tydliggöra ansvarsfördelningen för skolans finansiering mellan stat och kommun. I yrkande 2 framhåller motionärerna att det är viktigt att de skattemedel som går till skolan når fram till eleverna. Skattemedlen ska enligt motionärerna gå till det de är avsedda för och eventuella vinster ska återinvesteras i verksamheten. Bakgrund och gällande rätt Skolväsendet omfattar skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshemmet. Obligatoriska skolformer är grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola (1 kap. 1 § skollagen [2010:800]). och regeringen har ett övergripande nationellt ansvar för skolväsendets resultat och utveckling. Staten anger nationella mål, krav och riktlinjer för verksamheterna i skollagen, läroplanerna och andra författningar. Staten ansvarar för tillsyn, statlig kvalitetsgranskning samt nationell uppföljning och utvärdering genom de statliga förvaltningsmyndigheterna inom området (och Skolinspektionen). I 2 kap. skollagen finns bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning inom skolväsendet. Inom skolväsendet är staten huvudman för specialskolan och sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Kommunerna, i vissa fall landstingen, och enskilda kan vara huvudmän för övriga skolformer (förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet). När kommunen är skolhuvudman är det kommunfullmäktige som är mottagare av statens uppdrag och som enligt 3 kap. 4 § kommunallagen (2017:725) och 2 kap. 2 § skollagen ska tillsätta de nämnder som behövs för att fullgöra det statliga skoluppdraget. Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar (2 kap. 8 § skollagen). Det innebär att huvudmännen ansvarar för att inom regelverkets ramar bedriva och organisera sin verksamhet så att målen nås. Enligt 7 kap. 18 § skollagen får en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter. Om det finns synnerliga skäl får längre ledighet beviljas. Enligt bestämmelsen är det rektorn som beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om ledighet som avser än . Bakgrund och pågående arbete lämnade sitt slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) till regeringen . konstaterar i betänkandet att skolan kännetecknas av allvarliga systemsvagheter som har lett till försämrade förutsättningar för en hög kvalitet i undervisningen. anser att alla skolhuvudmän måste ha tillräcklig kapacitet för sitt uppdrag och att ett stärkt huvudmannaskap ska åstadkommas genom statligt stöd och samverkan på regional nivå. En skolmyndighet ska enligt skolkommissionen genomföra resultatdialoger med skolhuvudmännen samt skolgranskningar med ett stödjande och utvecklande syfte. Stöd ska ges till det systematiska kvalitetsarbetet, och den regionala kompetensförsörjningen ska främjas. Betänkandet bereds inom (). Skolmyndighetsutredning (U 2017:04) överlämnade sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) till regeringen . För att komma till rätta med brister i skolsystemet och den nuvarande myndighetsstrukturen finns det enligt utredningen behov av förändring. För att bli ändamålsenlig och effektiv i förhållande till skolhuvudmännen behöver staten inta ett samordnat holistiskt synsätt där olika uppgifter stärker varandra. Syftet är att förbättra huvudmännens kapacitet så att elever och barn ska få en bra utbildning och uppnå goda resultat. Professionerna ska få likvärdiga möjligheter att utvecklas och skolan i ska vara konkurrenskraftig i ett omvärldsperspektiv. Utredningen föreslår att det ska inrättas två nya myndigheter, och i skolväsendet. föreslås ha i uppdrag att arbeta med tillsyn, stöd till förbättringsåtgärder, specialpedagogiskt stöd, styrdokument och prov, uppföljning och utvärdering, hantering av statsbidrag, produktion och anpassning av vissa läromedel samt godkännande och rätt till bidrag till enskilda huvudmän. i skolväsendet föreslås få i uppgift att meddela legitimation till lärare och förskollärare, besluta om standarder för yrkesutvecklingen, erbjuda professionsprogram med en tydlig progression och även annan kompetensutveckling till rektorer, förskolechefer, lärare och förskollärare. Förslaget medför att , Skolinspektion och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska upphöra. föreslås finnas kvar liksom . Vidare föreslås att specialskolorna inte längre ska ha ett statligt huvudmannaskap, utan få nya huvudmän i form av de kommuner där skolorna är belägna. ska enligt förslaget bli huvudman för sameskolorna och Sameskolstyrelsen föreslås därmed upphöra som myndighet. Betänkandet bereds inom (). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår att man vill arbeta vidare med förslag från för att öka likvärdigheten i skolan med bl.a. regionaliserade skolmyndigheter samt införande av ett professionsprogram för lärare och rektorer med grund i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17), färdigt . Vidare framgår att det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling förstärks samt att ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap för skolan tas fram. Även av regeringsförklaringen från framgår att ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap för skolan tas fram. Bakgrund och gällande rätt Den största delen av verksamheterna inom skolväsendet bedrivs av kommunerna och finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med statsbidrag som beslutas av efter förslag från regeringen i budgetpropositionen. Statsbidragen kan vara generella eller riktade. De generella statsbidragen finns inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna, som bereds av finansutskottet, och de riktade statsbidragen finns inom bl.a. utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, som bereds av utbildningsutskottet. Därutöver ersätts kommunsektorn för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Sådana ersättningar finns också inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Kommunerna fördelar resurser för utbildning inom skolväsendet dels till sina egna förskole- och skolenheter, dels till andra huvudmän enligt särskilda bestämmelser om bidrag till fristående verksamheter, interkommunal ersättning och ersättning till statliga skolor. Enligt 2 kap. 8 b § skollagen (2010:800) ska kommuner fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Paragrafen omfattar fördelning av resurser såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Det är alltså förutsättningarna och behoven som ska vara styrande vid resursfördelningen. Bestämmelsen reglerar inte närmare hur resurserna ska fördelas men anger att de ska fördelas utifrån dessa grunder (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Bidraget till fristående verksamheter, dvs. verksamheter med enskild huvudman, består av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till den egna verksamheten – den s.k. likabehandlingsprincipen (10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 14 kap. 15–17 §§, 16 kap. 52–55§§ och 19 kap. 45–48 §§ skollagen).