bet · H601UbU21 · 2019-06-04 00:00:00 — Om nämnden bedömer att ett ärende inte rör oredlighet i forskning men kan gälla andra avvikelser från god forskningssed ska nämnden underrätta den berörda forskningshuvudmannen och lämna över handlingarna i ärendet dit. Regeringen bedömer att nämnden inte bör fatta beslut om arbetsrättsliga eller andra konsekvenser. Regeringen avser dock att noga följa vilka konsekvenser forskningshuvudmännen beslutar om för de forskare som har gjort sig skyldiga till oredlighet. Om det inom ramen för denna uppföljning framkommer att det finns hinder i lagstiftningen mot att besluta vissa lämpliga konsekvenser kommer regeringen att ta förnyad ställning till om ändringar bör göras. Regeringen förslår vidare att prövning av oredlighet i forskning inte ska få grundas på omständigheter som är äldre än när ärendet inleds. Detta ska dock inte gälla om det finns särskilda skäl för en prövning. Sekretess ska gälla hos den särskilda uppgifter Regeringen föreslår att sekretess ska gälla hos den särskilda nämnden i ärenden enligt lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning för uppgift om – en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men – en enskilds ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretessen ska inte gälla för en uppgift om vem som har väckt frågan om oredlighet eller för en uppgift om vem misstanken riktas mot. Sekretessen ska inte heller gälla beslut i ett ärende. För en uppgift i en allmän handling ska sekretessen gälla i högst – för en uppgift om en enskilds personliga förhållanden – för en uppgift om en enskilds ekonomiska förhållanden. Om nämnden i sin verksamhet enligt lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning får en sekretessreglerad uppgift från en forskningshuvudman ska sekretessbestämmelsen vara tillämplig på uppgiften även hos nämnden. Den överförda sekretessen ska inte gälla för en uppgift som ingår i ett beslut hos nämnden. Regeringen bedömer att det inte bör införas någon sekretess till skydd för nämndens utredningar . Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter bör inte inskränkas. Förslagen innebär att personuppgifter, även känsliga sådana, kommer att behandlas av både den nämnd som ska pröva oredlighet i forskning och forskningshuvudmännen. Regeringen anger i propositionen att ett förslag till kompletterande dataskyddsreglering med anledning av förslagen ska remitteras (vid behandling av denna proposition har remisstiden avslutats för det aktuella förslaget, U2019/00970/F). Regeringen föreslår även att den särskilda nämndens beslut i ärenden om oredlighet i forskning och om förelägganden ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut enligt lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning ska inte få överklagas. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Regeringen föreslår vidare att om den särskilda nämnden har fattat ett beslut om att det har förekommit oredlighet i forskning, eller det framgår av ett beslut av nämnden att det har förekommit en allvarlig avvikelse från god forskningssed i form av fabricering, förfalskning eller plagiering utan att uppsåt eller grov oaktsamhet har kunnat konstateras, ska forskningshuvudmannen – efter att beslutet har vunnit laga kraft rapportera till nämnden vilka åtgärder huvudmannen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av beslutet – efter att beslutet har fattats informera berörda forskningsfinansiärer, myndigheter, vetenskapliga tidskrifter och andra berörda om beslutet och då upplysa om att beslutet kan komma att överklagas. Regeringen föreslår att den föreslagna nya lagen och de föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Den särskilda nämnden ska efter ikraftträdandet överta handläggningen av ärenden om oredlighet i forskning som har inletts hos en forskningshuvudman. Forskningshuvudmännen ska överlämna handlingarna i dessa ärenden till nämnden. Utskottet välkomnar regeringens förslag om en ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Det finns brister i dagens system där varje forskningshuvudman ansvarar för att utreda oredlighet inom den egna organisationen. Att frågor om oredlighet i stället ska prövas av en särskild nämnd är enligt utskottet ett positivt steg i arbetet med att kunna säkerställa att misstankar om oredlighet i forskning hanteras på ett opartiskt och enhetligt sätt och att stärka forskningens kvalitet och trovärdighet. Den föreslagna hanteringen kan också bidra till att stärka allmänhetens förtroende för forskningen. Utskottet anser att det är positivt att lagens föreslagna tillämpningsområde avsevärt kommer att öka antalet forskningshuvudmän som ska omfattas av regleringen om utredning av oredlighet i forskning liksom att den föreslagna ordningen innebär att misstänkt oredlighet i forskning kommer att hanteras på ett likartat sätt oavsett verksamhet. är det enligt utskottet rimligt att regeringen kommer att ha en möjlighet att bedöma behov av undantag i den nya regleringen, t.ex. när det gäller forskning inom det försvars- och säkerhetspolitiska området. Utskottet kan konstatera att regeringen bedömer att vissa frågor behöver utredas vidare för att man ska kunna avgöra om och hur de ska omfattas av den nya ordningen liksom att utvecklingen av den kommande tillämpningen av regleringen behöver följas och utvärderas för att man ska kunna bedöma om det finns behov av förändringar av densamma. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition. Utskottet övergår nu till att i det följande avsnittet behandla två motioner som innehåller begäran om tillkännagivanden. Uppföljning och utvärdering av den nya ordningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppföljning och utvärdering av reformen. Jämför reservation 1 (M). I kommittémotion 2018/19:3041 av m.fl. (M) yrkande 1 anser motionärerna att den föreslagna reformen bör följas upp och utvärderas senast efter genomförandet. Motionärerna hänvisar till att föreslog ett sådant förfarande och att många remissinstanser har varnat för dubbelarbete mellan lärosätena och den särskilda nämnden. I yrkande 2 menar motionärerna att definitionen av oredlighet i forskning bör ses över i en sådan kommande utvärdering. Remissinstanser har pekat på brister med den föreslagna definitionen, och motionärerna vill även att det ses över om det finns behov av tillägg. Regeringen anger att den avser att följa upp och utvärdera nämndens verksamhet. I samband med det kan det övervägas om nämndens uppdrag bör utvidgas till att även omfatta konstnärlig forskning och om begreppet forskning bör definieras i den nya lagen. I frågan om definition av oredlighet i forskning har regeringen funnit att övervägande skäl talar för att föreslå en definition som är sluten i bemärkelsen att den räknar upp de företeelser som utgör oredlighet. Regeringen anger att de skäl som väger tyngst vid val av definition är följande. De olika lagarna på det forskningsetiska området och berörda myndigheters och forskningshuvudmäns uppgifter bör komplettera varandra utan att överlappa varandra. Oredlighet bör inte förstås som alla allvarliga avvikelser från god forskningssed, utan som en delmängd av dessa, vilka lämpar sig för prövning av en nämnd som består av personer med vetenskaplig och juridisk expertkompetens. Definitionen ska dessutom vara tydlig och därmed lätt att förstå av forskarsamhället och lätt att tillämpa för den föreslagna särskilda nämnden. Med detta sagt kommer en definition ändå att lämna utrymme för tolkningar av tillämparna i fråga om vad som ingår och inte ingår. Regeringen påpekar att den föreslagna definitionen inte ska tolkas som att andra typer av avsteg från god forskningssed inte kan vara lika allvarliga eller klandervärda som fabricering, förfalskning och plagiering. En konsekvens av den föreslagna definitionen är att vissa avvikelser från god forskningssed kommer att behöva hanteras av forskningshuvudmännen själva. Regeringen avser att noga följa utvecklingen och vid behov föreslå förändringar i nämndens kompetensområde. Som redan har angetts har utskottet noterat att regeringen i propositionen omnämner ett antal områden relaterade till den föreslagna reformen som behöver utredas och analyseras vidare. Regeringen lyfter även fram ett antal frågor som kommer att behandlas i en kommande uppföljning och utvärdering. Någon specifik tidpunkt anges dock inte för när en sådan översyn ska göras, vilket motionärerna önskar. Enligt utskottets mening är regeringens planerade åtgärder lämpliga steg i en process för att säkerställa att den nya ordningen blir så lämpligt utformad och effektiv som möjligt, och det kan inte anges någon exakt tidpunkt för när den nya ordningen har funnit sina former. Utskottet finner inga skäl att nu föreslå att några åtgärder ska vidtas med anledning av motionsyrkandena. Motion 2018/19:3041 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nämndens ansvarsområde och befogenheter. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2018/19:3039 av m.fl. (SD) yrkande 1 begär motionärerna att den föreslagna nämndens ansvarsområde ska utökas och även ska omfatta andra forskare och organisationer som får offentliga forskningsmedel. Motionärerna menar att sådana medel bör kunna dras in vid fall av oredlighet i forskningen. I yrkande 2 efterfrågar motionärerna att den föreslagna nämnden också ska få i uppdrag att rekommendera påföljd vid fall av oredlighet i forskning. Det är viktigt bl.a. för att öka likvärdigheten i påföljder, enligt motionärerna. I propositionen framför regeringen att den anser att misstankar om oredlighet i forskning så långt som möjligt bör behandlas lika, oavsett i vems regi forskningen utförs, och regeringen har därför övervägt om även privata forskningshuvudmän bör omfattas av den föreslagna lagen. Enligt regeringen finns det dock inte ett tillräckligt beredningsunderlag för att lägga fram förslag om att misstankar om oredlighet i forskning som utförs av privata forskningshuvudmän ska hanteras av en statlig myndighet. Regeringen anser att flera skäl talar för att frågan om en utvidgning av lagens tillämpningsområde till åtminstone all forskning som utförs med offentliga medel bör övervägas ytterligare, och regeringen avser därför att låta utreda detta. Regeringen anger i propositionen att det bör vara den föreslagna nämnden som både utreder och fattar beslut om oredlighet i forskning. Resultatet av nämndens prövning ska mynna ut i ett beslut, liknande ett beslut av JO. Den föreslagna nämnden bör i detta uttala sig om huruvida den hantering som har prövats har utgjort oredlighet i forskning eller ej. Nämnden föreslås inte få ställning som tillsynsmyndighet och inte få befogenhet att besluta om sanktioner, till skillnad mot JO. Regeringen påminner om att även i de fall JO inte väcker åtal om t.ex. tjänstefel utan nöjer sig med att i sitt beslut uttala kritik mot en granskad hantering förväntas de som står under JO:s tillsyn följa JO:s uttalanden på så vis att de vidtar åtgärder för att hanteringen i fortsättningen ska ske i enlighet med lag och annan författning och undviker rutiner som JO har ansett är olämpliga. De forskningshuvudmän som omfattas av den här föreslagna lagen presumeras agera på motsvarande sätt med anledning av de beslut som nämnden meddelar. Regeringen anger att om nämnden har beslutat att det förekommit oredlighet i forskning, eller om det framgår av ett beslut att det har förekommit en allvarlig avvikelse från god forskningssed i form av fabricering, förfalskning eller plagiering utan att uppsåt eller grov oaktsamhet har kunnat konstateras, ska forskningshuvudmännen informera berörda forskningsfinansiärer, myndigheter, vetenskapliga tidskrifter och andra berörda om beslutet. Informationen ska ges efter det att beslutet har fattats och ska även innehålla en upplysning om att beslutet kan komma att överklagas. Enligt regeringen dessa bestämmelser för rättssäkerhet och för att information om nämndens beslut sprids. Regeringen påpekar också att de flesta forskningshuvudmän som kommer att omfattas av den nya lagen står under JO:s tillsyn, vilket innebär att JO har tillsyn över att dessa forskningshuvudmän följer bestämmelserna i den nya lagen. Regeringen går inte vidare med det förslag som lade om att nämnden i ett yttrande i samband med sitt beslut också ska få uttala sig om brister hos forskningsutföraren som nämnden anser bör avhjälpas. Skälet till detta är att regeringen anser att förslaget skulle skapa en oklarhet kring nämndens beslut, uppgifter och roll. är det viktigt att eventuella brister inom t.ex. forskningshuvudmannens organisation, styrning eller arbetsmiljö som upptäcks av nämnden påtalas för forskningshuvudmannen då sådana faktorer kan vara en orsak till att en konstaterad oredlighet har uppstått. Regeringen förutsätter att omständigheter av detta slag som ligger till grund för nämndens beslut i det enskilda fallet kommer att framgå av beslutet samt att nämnden, då den anser att det krävs, skickar beslut för kännedom till relevanta tillsynsmyndigheter. Vidare framhåller regeringen att övervägde om nämnden även skulle ansvara för arbetsrättsliga bedömningar och konsekvenser men att den ansåg att det inte fanns skäl att föreslå några undantag från den tydliga utgångspunkten i svensk rätt att det är en arbetsgivare som hanterar frågor som rör bl.a. disciplinärenden och anställningsförhållanden. Regeringen anser att det är önskvärt om konsekvenserna av konstaterad oredlighet i forskning blir enhetliga i bemärkelsen att lika fall behandlas lika. Detta skulle kunna åstadkommas om nämnden fick befogenhet att besluta om konsekvenser, men ett sådant system skulle dock på ett markant sätt bryta mot den nuvarande ordningen och regeringen anser inte att det är motiverat att genomföra en så genomgripande förändring. Regeringen bedömer att en hög grad av enhetlighet ändå kan uppnås bl.a. till följd av det återrapporteringssystem som föreslås och som innebär att forskningshuvudmännen ska rapportera till nämnden vilka åtgärder de har vidtagit eller avser att vidta med anledning av nämndens beslut. Vidare kan enhetlighet uppnås genom att de statliga forskningsfinansiärerna kommer överens om gemensamma riktlinjer för sin hantering av misstänkta avvikelser från god forskningssed. Regeringen menar att nämnden i en årlig rapport bör sammanställa den information om vidtagna åtgärder som lämnats av forskningshuvudmännen. En sådan samlad bild av vidtagna åtgärder bör dels kunna bidra till att en likformighet i konsekvenserna för forskarna kan växa fram, dels tjäna som information för kunskapsuppbyggnad i dessa frågor hos forskningshuvudmännen och som underlag i uppföljning av reformen. Regeringen avser även att noga följa vilka konsekvenser forskningshuvudmännen beslutar om för de forskare som har gjort sig skyldiga till oredlighet. Om det inom ramen för denna uppföljning framkommer att det finns hinder i lagstiftningen mot att besluta om vissa lämpliga konsekvenser kommer regeringen att ta förnyad ställning till om ändringar bör göras. Utskottet kan konstatera att regeringen anger att frågan om en utvidgning av lagens tillämpningsområde till åtminstone all forskning som utförs med offentliga medel bör övervägas ytterligare och att detta därför ska utredas. Enligt utskottets mening bör en sådan utredning avvaktas. När det gäller frågan om påföljder anser regeringen att det skulle vara en alltför stor förändring i förhållande till den rådande principen om arbetsgivaransvar i frågor om anställningsförhållanden m.m. om den föreslagna nämnden skulle få ansvara för arbetsrättsliga bedömningar och konsekvenser vid konstaterad oredlighet i forskning. Enligt utskottet kan den enhetlighet som motionärerna efterfrågar uppnås genom de åtgärder som regeringen föreslår ska gälla, t.ex. ett återrapporteringssystem där forskningshuvudmännen ska rapportera till nämnden om vidtagna åtgärder med anledning av nämndens beslut. Utskottet finner sammantaget inte skäl att föreslå några åtgärder med anledning av motionsyrkandena och avstyrker därmed motion 2018/19:3039 (SD) yrkandena 1 och 2. Uppföljning och utvärdering av den nya ordningen, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3041 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Det är av största vikt att forskningen sker på öppna och transparenta villkor och att det finns en struktur som säkerställer en rättssäker hantering av misstänkt oredlighet i forskningen. Oredlig forskning ska upptäckas och forskningsresultat som grundas på fusk ska kunna dras tillbaka eller rättas. Regeringens förslag om en särskild nämnd som ska pröva oredlighet i forskning är en viktig förändring som innebär bättre möjligheter att stärka förtroendet för forskningen. , som föregick regeringens proposition, föreslog att reformen skulle följas upp och utvärderas efter genomförandet (SOU 2017:10). Regeringen anger i propositionen att den avser att noga följa utvecklingen och vid behov föreslå förändringar i nämndens kompetensområde. Enligt vår mening rör detta sig om en betydligt vagare uppföljning än vad utredningen föreslog. Mot bakgrund av att flera remissinstanser varnar för en stor mängd dubbelarbete mellan lärosätena och den särskilda nämnden menar vi att reformen bör följas upp och utvärderas senast efter genomförandet. Vi anser också att frågan om definitionen av oredlighet i forskning ska ses över i denna utvärdering. Flera remissinstanser pekar på att regeringens föreslagna definition är sluten då den räknar upp vissa konkreta händelser som vissa andra företeelser, t.ex. felaktig datahantering och försvårande av vetenskaplig granskning, faller utanför den föreslagna definitionen. Vi vill därför att det i utvärderingen ska ingå att se över behovet av tillägg i definitionen av oredlighet i forskning. Ett sådant tillägg skulle kunna vara ”andra allvarliga avvikelser från god forskningssed”. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförts ovan. oredlighet i forskning, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3039 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Förslaget om att skapa en nämnd som utreder och slår fast förekommande oredlighet i forskning är välkommet. Vi anser dock att nämndens jurisdiktion ska utvidgas i förhållande till förslaget och även omfatta forskare eller forskarlag som får betydande bidrag från offentliga medel för sin forskning. I fall av oredlighet i forskning kan och ska sådana bidrag dras in. Vi menar däremot inte att det är aktuellt att ge nämnden jurisdiktion över helt privatfinansierad forskning. Företag och enskilda personer kan använda sina resurser så som de önskar. Vi anser vidare att den föreslagna nämnden också ska få i uppdrag att rekommendera påföljd för oredlighet i forskning. Detta kan öka den nationella likvärdigheten i utdömda påföljder och minska risken för att påföljderna blir mildare om de döms ut av en organisation nära den enskilda forskaren. Vi menar att det inte är tillräckligt att olika institutioner återrapporterar till nämnden vilka påföljder som har utdömts. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:58 Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2018/19:3039 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den föreslagna nämndens ansvarsområde även ska sträcka sig till forskare och organisationer som tar emot betydande allmänna forskningsanslag, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den föreslagna nämnden också ska ge rekommendationer om påföljd vid oredlighet i forskning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3041 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformen bör utvärderas senast efter genomförandet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i utvärderingen se över behovet av ett tillägg i definitionen av oredlighet i forskning och tillkännager detta för regeringen. Jag är mycket glad över den forskning som bedrivs i på vitt skilda områden. Forskningen är nödvändig för utveckling. Den hjälper oss både i och internationellt med innovationer som hjälper och underlättar vardagen för många människor, som hjälper till att förbättra miljön och som kan rädda liv. På många områden är vi i faktiskt världsledande inom forskningen. Men vi ska också kunna vara stolta över forskningen. Vi ska veta att den har gått rätt till. Därför vill jag yrka bifall till reservation 1 från . Det är mycket viktigt att all forskning ska vara etiskt korrekt samt att den ska ske under öppna och transparenta former, dels för att skydda den som påverkas av forskningen, dels för att skydda den som kommer att påverkas av forskningen . Det måste finnas en tydlig struktur som säkerställer att det sker en rättssäker hantering av misstänkt oredlighet i forskningen. Det är viktigt att oredligheten upptäcks tidigt så att det ska bli så liten skada som möjligt. Forskningsresultat som grundar sig på fusk ska kunna tas tillbaka eller möjligtvis kunna korrigeras. Vi är därför väldigt positiva till regeringens förslag om att inrätta en särskild nämnd som ska pröva oredlighet och ge forskningen dess goda rykte tillbaka. Större delen av forskningen görs förstås på ett korrekt sätt, men detta måste gälla all forskning. Vi ska kunna vara stolta över all forskning som görs i . I oredlighetsutredningen, som föregick regeringens proposition, föreslog man att reformen som skulle införas skulle följas upp efter införandet. Detta tycker vi är ett mycket bra förslag; den ska följas upp senast men gärna tidigare. Vi tycker dock att regeringens förslag om att man ska följa vad som händer och eventuellt göra ändringar är lite för vagt. Vi tycker att det är viktigt att det är tydligt att det finns en bestämd tid när det ska göras en uppföljning. Vi tycker också att definitionen av vad som ingår i oredlighet kan göras lite vidare. Till exempel har vi ett förslag på lydelse som avslutas med andra avvikelser från god forskningssed, eftersom det tyvärr finns många olika sorters fusk eller oredlighet som kan göras. Vi tycker att det är viktigt att det görs tydligt vad oredlighet innebär, och självklart ska det inte förekomma. Jag vill alltså yrka bifall till reservation 1 från . Jag yrkar bifall till vår följdmotion i frågan, reservation 2. Först vill jag säga något kort om uppföljning och utvärdering. Vi anser att alla viktiga, större reformer som görs ska utvärderas och följas upp. Det är självklart. Det kanske räcker med att vi väcker en enda motion i den frågan, om att detta alltid ska gälla, så slipper vi väcka följdmotioner i vartenda ärende. Forskningen ska vara fri och inte styras av statsmakterna. Den ska till och med vara friare än den är , anser jag. Dock har den som betalar hela verksamheten rätt att ställa krav. De som betalar är skattebetalarna, representerade av oss politiker i detta fall.