bet · H701AU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Det är därför viktigt att arbetstagare har möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling genom hela sitt yrkesverksamma liv, inklusive att i högre grad få ta del av kompetensutveckling inom ramen för sin anställning för att kunna utföra sina arbetsuppgifter och följa med i utvecklingen inom sitt yrke. Utredaren ska genomgående i uppdraget särskilt beakta mindre företags behov av flexibilitet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . När det gäller den utredning som har till uppgift att se över arbetslöshetsförsäkringen ska den redovisa sitt uppdrag . Genom dessa utredningars arbete kommer det att inom en relativt snar framtid finnas ett gediget underlag för ytterligare överväganden i de frågor som tas upp i motionsyrkandena i detta avsnitt. I sammanhanget bör även påpekas det omfattande reformarbete som väntar när det gäller Arbetsförmedlingens roll och uppdrag, vilket utskottet kommer att behandla mer ingående i följande avsnitt av betänkandet. Utskottet kan därmed konstatera att frågor som rör olika aspekter av omställning och kompetensutveckling i arbetslivet bereds på flera olika håll. Utskottet följer med stort intresse det arbete som pågår. I avvaktan på resultatet av detta arbete avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. Arbetsförmedlingens uppdrag och kommunernas ansvar för arbetslösa. Utskottet anser att vissa förslag får anses vara tillgodosedda och hänvisar i övrigt till pågående beredning. Jämför reservation 7 (M) och 8 (KD) samt särskilt yttrande 7 (M, KD), 8 (SD) och 9 (V). förespråkar i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. att Arbetsförmedlingen ska reformeras (yrkande 6). Partiet föreslår ett system där en ny statlig myndighet ansvarar för bl.a. myndighetsutövning som matchningsfunktionen öppnas upp för ett begränsat antal fristående aktörer. föreslår vidare att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa (yrkande 7). har i kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. förslag om att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form (yrkande 7). Enligt partiet bör en ny statlig myndighet ha huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken som matchningsfunktionen öppnas upp för fristående aktörer. I motion 2019/20:327 framhåller (S) det arbete som bedrivs på nivå med arbetsmarknadsprojekt. Motionären anser att detta engagemang behöver tas till vara i omorganisationen av Arbetsförmedlingen. (S) tar i motion 2019/20:1046 upp kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken och anser att en analys bör göras av vilken roll kommunerna kan spela i samband med förändringarna inom Arbetsförmedlingens uppdrag. I motion 2019/20:1415 av m.fl. (S) betonar motionärerna betydelsen av service och personligt stöd och tar upp ett antal konsekvenser för kommunerna med anledning av omorganisationen av Arbetsförmedlingen. m.fl. (S) anser i motion 2019/20:2333 att möjligheten att införa kooperativa arbetsförmedlingar, med de anställda som delägare, bör undersökas. (S) påpekar i motion 2019/20:3127 att det bör göras en ordentlig risk- och konsekvensanalys av reformeringen av Arbetsförmedlingen. Motionären betonar vikten av att värna den personal som finns på Arbetsförmedlingen och se till att dessa får en trygg övergång till nya arbetsgivare. och (båda M) föreslår i motion 2019/20:2152 att möjligheterna att öppna, utöka och utveckla privata arbetsförmedlingar i ska ses över. (KD) anser i motion 2019/20:12 att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över förutsättningarna att förändra Arbetsförmedlingens, och kommunernas roll i förhållande till personer som är arbetslösa. En förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad är att människors kompetens och vilja att arbeta tas till vara. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället, och även för att finansiera vår gemensamma välfärd. Utskottet anser att utgångspunkten på arbetsmarknaden måste vara att alla som kan ska arbeta och vara delaktiga i samhällsbygget. Som utskottet konstaterat ovan har sysselsättningsgraden i förbättrats . är det alltför många som fortfarande har svårt att komma in på arbetsmarknaden; särskilt gäller det dem som saknar gymnasiekompetens eller som är födda utanför . För att möta arbetsgivarnas behov av utbildad arbetskraft och underlätta anställning av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden behöver såväl utbildnings- som arbetsmarknadspolitiken utvecklas. Investeringar i kunskap och matchning krävs för att råda bot på den brist på arbetskraft som många arbetsgivare möts av. Inte minst är det viktigt att ha ett system som fungerar väl även i tider när konjunkturen inte är lika stark. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik är avgörande för svensk omställningsförmåga, konkurrenskraft och välstånd. När det gäller matchningen på den svenska arbetsmarknaden mellan arbetssökande och lediga jobb är det tydligt att denna måste fungera bättre än . Utskottet konstaterar att det resultat som Arbetsförmedlingen har levererat i flera avseenden inte har varit tillräckligt. Det finns således utrymme för förbättringar när det gäller flera av de uppgifter som ligger inom myndighetens ansvarsområde. I motioner från bl.a. och finns förslag om hur Arbetsförmedlingen bör reformeras. Utskottet konstaterar att Arbetsförmedlingens framtida roll på den svenska arbetsmarknaden är en central del i den sakpolitiska överenskommelse som Socialdemokraterna, träffade om politikens inriktning på flera områden. De fyra partierna har nått en bred överenskommelse om att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Utskottet noterar att utgångspunkten för regeringens arbete med att reformera Arbetsförmedlingen är att statens nuvarande uppdrag inom arbetsmarknadspolitiken ska ligga fast, men att utförandet ändras. Arbetsförmedlingen ska fortsätta att ansvara för myndighetsutövning; myndigheten ska bl.a. bedöma arbetssökandes behov av stöd och vid behov besluta om anvisning till lämpliga arbetsmarknadsinsatser. Arbetet för att matcha och rusta arbetssökande för de lediga jobben ska dock i huvudsak utföras av fristående aktörer. Regeringen har också betonat att samverkan på lokal nivå är viktig för att människor ska stärka sin ställning på arbetsmarknaden och att samverkan med kommunerna inom ramen för den statliga arbetsmarknadspolitiken därför måste fungera väl. Arbetsförmedlingen ska vidare säkerställa att det finns en lokal närvaro i hela landet för myndighetsutövning och samverkan. Ansvaret för funktionshindersfrågor inom arbetsmarknadspolitiken och för att nyanlända invandrare erbjuds insatser ska enligt regeringen fortfarande ligga på Arbetsförmedlingen. Utskottet kan konstatera att arbetet med att lägga grunden för utformningen av Arbetsförmedlingens framtida uppdrag är i full gång. Regeringen gav Arbetsförmedlingen ett uppdrag att förbereda inför och bidra med underlag till reformen. Arbetsförmedlingen redovisade detta arbete i rapporten förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen (dnr Af-2019/0021 5123). Utskottet kan konstatera att myndigheten har gjort ett gediget analysarbete och att det inom nu pågår ett intensivt arbete där detta underlag bearbetas steg för steg. När det gäller kommunernas uppdrag och roll i arbetsmarknadspolitiken, vilket är en fråga som tas upp i flera motioner, anser utskottet att det är angeläget att kommunernas insatser och verksamheter som syftar till att underlätta individers inträde på arbetsmarknaden tas till vara i reformeringen av Arbetsförmedlingen. Även vikten av att samordning och samverkan med kommunerna fungerar även i fortsättningen bör lyftas fram i sammanhanget. En aktuell fråga handlar också om kommunernas förutsättningar att medverka i utförandet av den statliga arbetsmarknadspolitiken. Utskottet välkomnar den utredning som regeringen tillsatt med uppdrag att analysera och bedöma rättsläget i denna fråga (dir. 2019:86). Uppdraget ska redovisas och kommer enligt utskottet att utgöra ett viktigt underlag i arbetet med att utforma det nya systemet. Utskottet vill betona vikten av att Arbetsförmedlingen reformeras successivt och ordnat, och utskottet sätter sin tillit till att regeringen kommer att genomföra omläggningen av myndigheten på ett sådant sätt. Utskottet välkomnar beskedet från regeringen om att i regleringsbrevet ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att säkerställa en fungerande verksamhet med likvärdig service i hela landet. När det gäller stöd för personer med funktionsnedsättning välkomnar utskottet även här att regeringen avser att i regleringsbrevet ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa hur den säkerställer nödvändig kompetens för att ge fungerande stöd för personer med funktionsnedsättning. Regeringen betonar i budgetpropositionen att det upphandlade tjänsteutbudet bör utvecklas och lyfter bl.a. fram att den gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla och förbereda upphandlade matchningstjänster (A2019/01323/A). Syftet är att pröva sådana tjänster och dra lärdomar inför det reformerade system som ska sjösättas (se prop. 2019/20:1 utg.omr. Utskottet välkomnar även detta uppdrag och kommer att följa arbetet med stort intresse. Utskottet välkomnar även övriga satsningar som rör Arbetsförmedlingen som regeringen föreslår i budgetpropositionen . Myndigheten tillförs resurser som en följd av regeringens satsningar på arbetsmarknadspolitiska insatser, bl.a. utvecklingstid, integrationsår/intensivår för nyanlända och etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa. Dessutom föreslår regeringen att förvaltningsresurserna till Arbetsförmedlingen ska öka 2021 och 2022 för att ge myndigheten möjlighet att upprätthålla takten i reformeringen, prioritera långsiktighet och undvika ytterligare personalneddragningar. Utskottet noterar också det besked som regeringen lämnat om att Arbetsförmedlingen ska få använda i tillfälliga medel för att möjliggöra fler insatser för arbetssökande, något som utskottet ser positivt på. Vidare noterar utskottet det nya besked som regeringen lämnade om inriktningen för det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen. Tidsplanen för reformeringen förtydligas och justeras. Reformen skjuts fram , vilket ger mer tid för att kvalitetssäkra den. Vissa regelförändringar kan behöva finnas på plats , men det huvudsakliga regelverket ska beslutas om för ikraftträdande . Regeringen understryker också att reformeringen av Arbetsförmedlingen inte ska vila på lagen om valfrihetssystem. Det är den eller de upphandlingsformer som är mest ändamålsenliga för respektive tjänst som ska användas. Regeringen framhåller att en gedigen kontrollfunktion för reformen ska finnas på plats innan implementeringen. Det ska finnas en mångfald av aktörer, men det ska inte vara fler aktörer än att det går att säkerställa kontroll av kvalitet och resultat. Utskottet välkomnar dessa nya besked och kan konstatera att förslagen från och om hur Arbetsförmedlingen bör reformeras därmed är tillgodosedda, och att förslagen kan avstyrkas på den grunden. När det gäller förslag om att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som har varit arbetslösa anser utskottet att det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen bör avvaktas, och utskottet finner inte skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen om en bortre tidsgräns för den statliga arbetsmarknadspolitiken. Även övriga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till det omfattande reformarbete som pågår. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förenklat regelverk för subventionerade anställningar, bättre kontroll av subventionerade anställningar och åtgärder för att underlätta återgång till arbete efter sjukskrivning. Utskottet hänvisar bl.a. till redan genomförda förändringar och pågående reformarbete. Jämför reservation 9 (M), 10 (V) och 11 (KD) samt särskilt yttrande 10 (SD) och 11 (C). föreslår i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. att regelverket för subventionerade anställningar förenklas (yrkande 9). Partiet menar att dagens subventioner fungerar för dåligt och är för krångliga och administrativt tungrodda. föreslår ett nytt anställningsstöd som bygger på nystartsjobben som Alliansen införde, vilket är det stöd som enligt partiet fungerar bäst . I kommittémotion 2019/20:3259 av m.fl. anser att dagens olika anställningsstöd bör ses över för att fokusera på de effektivare nystartsjobben (yrkande 4). För att effektivisera systemet bör antalet stödformer minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas, med undantag för de stöd som berör personer med funktionsvariation. föreslår i kommittémotion 2019/20:539 av m.fl. att arbetsgivare som anställer personer med subventioner ska vara skyldiga att utfärda ett arbetsintyg till den anställde när anställningen upphör (yrkande 9). Partiet föreslår vidare att kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av eller vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i nystartsjobben ska återinföras (yrkande 11). Enligt måste arbetet med att skapa ordning och reda när det gäller subventionerade anställningar fortsätta. För att säkerställa att personer med subventionerade anställningar garanteras rätt lön, sjysta arbetsvillkor och rimliga arbetstider föreslår att det görs en kartläggning av dessa förhållanden differentierad på branscher, kön och utländsk bakgrund (yrkande 12). I partimotion 2019/20:3104 av m.fl. anser att möjligheterna att pröva nytt arbete för att komma ur en sjukskrivning bör utökas. Partiet föreslår att det utreds hur återgången till arbete efter sjukskrivning kan underlättas genom anställningar med statligt stöd (yrkande 7). I kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. anser att förutsättningarna för att införa s.k. ankarjobb som sysselsättning för långtidsarbetslösa bör utredas (yrkande 16). En ankaråtgärd är en åtgärd som enligt partiet främjar ett bibehållet arbetsmarknadsdeltagande. anser vidare i motionen att det bör göras en kontinuerlig granskning av anställningsformen etableringsjobb (yrkande 30). Det är enligt partiet viktigt att följa genomförandet och resultaten av denna nya anställningsform vars uppstart finansieras i budgetpropositionen . Det är exempelvis centralt att en sådan ny konstruktion där staten betalar ut den subventionerade delen direkt till den anställde inte öppnar för bedrägerier. vill i kommittémotion 2019/20:2781 av m.fl. att regeringen ska utreda frågan om att införa en författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag (yrkande 3). m.fl. (S) anser i motion 2019/20:1855 att det behöver tas fram en nationell strategi för att öka intresset för gymnasiala vård- och omsorgsutbildningar (yrkande 7). Motionärerna menar bl.a. att Arbetsförmedlingen i högre utsträckning bör erbjuda möjligheter till omskolning till vårdyrken genom arbetsmarknadsutbildningar. I motion 2019/20:2171 av m.fl. (M, KD) förespråkar motionärerna att utses till ett pilotlän för samverkansinsatser mellan myndigheter och näringsliv för att minska arbetslösheten bland grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. I motion 2019/20:167 anser (C) att stöden till de som står en bit ifrån arbetsmarknaden bör ses över. Hon framhåller att det bör satsas mer på handledning ute på arbetsplatser. och (båda C) framhåller i motion 2019/20:407 fördelarna med egenanställning. Motionärerna anser att möjligheten att arbeta som egenanställd bör bli mer känd och de vill därför att Arbetsförmedlingen informerar arbetssökande om möjligheten till egenanställning (yrkande 3). (MP) lyfter i motion 2019/20:1113 fram situationen med ungdomsarbetslösheten i särskilt utsatta områden. Motionären anser att det bör utredas hur ungdomsarbetslösheten i socioekonomiskt utsatta grupper kan minskas (yrkande 1). I motionen föreslås även en jobbsatsning särskilt riktad till ungdomar i utsatta områden (yrkande 2). Utskottet välkomnar det stora intresse som motionärerna i detta avsnitt visar för frågan om hur olika arbetsmarknadspolitiska program och insatser bör utformas. En väl avvägd utformning av de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna är enligt utskottet avgörande för en aktiv och effektiv arbetsmarknadspolitik. Utskottet noterar att frågan om utformningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna förekommer i den sakpolitiska överenskommelse som Socialdemokraterna, träffade om politikens inriktning på flera områden. Av januariavtalet framgår bl.a. att etableringsjobb ska införas, krav på kollektivavtal för nystartsjobb tas bort, ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar avvecklas samt att extratjänster och introduktionsjobb ska ha en viss inriktning. Utskottet kan konstatera att genomförandet av de reformer som stakas ut i januariavtalet nu har påbörjats. I budgetpropositionen framhåller regeringen att resurser även fortsättningsvis bör prioriteras till dem som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden, t.ex. långtidsarbetslösa och vissa nyanlända. I linje med det tillför regeringen resurser för extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen föreslår även ökade resurser till arbetsmarknadsutbildning så att fler ska kunna ta del av insatsen och möta den kompetens som efterfrågas för att motverka bristen på arbetskraft. I linje med vad som slagits fast i januariavtalet om arbetsmarknadsutbildningar vill utskottet understryka att det är viktigt att fortsätta att förbättra resultaten när det gäller övergång till arbete och också betona att det är centralt att arbetsmarknadsutbildningen är effektiv och fyller en strategisk funktion på arbetsmarknaden och för kompetensförsörjningen. Medel föreslås även för nya insatser i form av etableringsjobb och integrationsår/intensivår för nyanlända. Som utskottet framhållit tidigare i betänkandet anser utskottet att etableringsjobben är en välkommen reform för att förbättra vägarna in på den svenska arbetsmarknaden. Genom ett etableringsjobb kan en individ få möjlighet att skaffa sig kunskaper och erfarenheter som efterfrågas på arbetsmarknaden, som arbetsgivarnas kompetensförsörjning underlättas. Införandet av ett integrationsår ska enligt regeringens förslag ske i form av ett intensivår inom ramen för etableringsprogrammet. Intensivåret bör enligt regeringen bestå av en kedja av språkintensiva och yrkesnära insatser som ges parallellt eller efter varandra under en relativt kort sammanhängande period. Utskottet välkomnar sammantaget regeringens förslag och satsningar när det gäller de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna. Utskottet noterar vidare att regeringen som en del av genomförandet av januariavtalet har slopat kravet på kollektivavtalsenliga villkor vid nystartsjobb för allt utom lön. Behovet av olika typer av kontrollåtgärder när det gäller subventionerade anställningar tas upp av såväl som . Som utskottet framhållit tidigare, senast i betänkande 2018/19:AU6, är utskottets uppfattning att subventionerade anställningar inte får användas på ett sätt så att det leder till osund konkurrens och utnyttjande av individer med svag ställning på arbetsmarknaden. Det är viktigt att eventuella förändringar av arbetsmarknadspolitiken i allmänhet och regelverket för subventionerade anställningar i synnerhet inriktas på att förhindra missbruk. När det gäller införandet av etableringsjobb och vikten av att reformen inte öppnar för bedrägerier, som särskilt tar upp, konstaterar utskottet att det pågår att arbete inom med att förbereda för etableringsjobbens införande. En departementsskrivelse om etableringsjobb har tagits fram (Ds 2019:13). Förutom sådana lagändringar som behövs för att införa etableringsjobben föreslås det i promemorian även lagändringar som syftar till att inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten förbättra förutsättningarna för att motverka felaktiga utbetalningar. Dessa lagändringar berör både befintliga regelverk om subventionerade anställningar och den tänkta modellen med etableringsjobb. Utskottet noterar att remissutfallet bereds inom . Innan ytterligare åtgärder övervägs anser utskottet att det nämnda arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar bör inväntas. Lagförslagen föreslås träda i kraft . När det gäller förslag om en kartläggning för att säkerställa att personer med subventionerade anställningar garanteras sjysta villkor vill utskottet också lyfta fram det myndighetsgemensamma arbete som bedrivs för att motverka utbredningen av osund konkurrens och arbetslivskriminalitet. Regeringen har gett i uppdrag till åtta myndigheter att tillsammans –2020 utveckla ändamålsenliga och effektiva metoder för myndighetsgemensamma kontroller för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. De myndigheter som deltar i denna samverkan är Arbetsförmedlingen, , , , , , och . Utskottet noterar även att en central del i reformeringen av Arbetsförmedlingen är att myndigheten ska ha ett tydligare fokus på kontrollfunktioner. Utskottet värdesätter naturligtvis också arbetstagarorganisationernas delaktighet i fråga om att motverka ett otillbörligt utnyttjande av subventionerade anställningar. Utskottet följer noga allt det arbete som pågår och ser inga skäl att göra en särskild kartläggning i enlighet med vad som förespråkas av . När det gäller förslagen om ankarjobb, arbetsintegrerande sociala företag och ungdomsarbetslöshet i utsatta områden instämmer utskottet med vad som anförs i motionerna om att det är angeläget att erbjuda sysselsättning och skapa vägar till arbete för personer som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att fortsätta att arbeta målinriktat med att förstärka insatserna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, och ser inte behov av att rikta något tillkännagivande till regeringen. Det som tar upp om vikten av en fungerande återgång till arbete efter sjukskrivning är enligt utskottet en mycket angelägen fråga. Det är viktigt att vi har en sjukförsäkringsprocess som fungerar väl. Sjukförsäkringen ska ge ersättning vid nedsatt arbetsförmåga liksom stöd för att komma tillbaka i arbete. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen beslutade om ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. En förutsättning för en välfungerande sjukskrivningsprocess är att respektive aktör tar sitt ansvar, men också att det förs en dialog och samverkan mellan de berörda aktörerna. Ett flertal utredningar har tillsatts på området, och utskottet vill särskilt lyfta fram uppdraget till den nationella samordnaren för en välfungerande sjukskrivningsprocess som regeringen beslutade om (dir. 2018:27). I uppdraget till samordnaren ingår bl.a. att se över om det behövs några förändringar av gällande regelverk för att bättre stödja individens återgång till hälsa och arbete. Den nationella samordnaren ska slutredovisa sitt uppdrag . Redovisningen av detta uppdrag bör enligt utskottet inväntas innan eventuella initiativ till ytterligare åtgärder på området tas. Utskottet vill också uppmärksamma att regeringen i budgetpropositionen framhåller samverkan mellan om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, och att denna samverkan också är en viktig del i reformeringen av Arbetsförmedlingen. När det gäller motionsförslaget som tar sikte på kompetensförsörjningen inom vård och omsorg delar utskottet motionärens syn att det är angeläget att sörja för en god personal- och kompetensförsörjning i denna sektor. Utskottet kan konstatera att regeringen , i linje med vad som stakats ut i januariavtalet, har tillsatt en nationell samordnare för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre (dir. 2019:77). Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att de förslag som väcks i motionsyrkandena i detta avsnitt har varit föremål för förändringar eller ingår i beredningsprocesser på olika håll.