bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — Utgångspunkten måste enligt motionärerna vara att såväl fristående som kommunala skolor ska vara öppna för alla elever men ska en skola – oavsett om huvudmannen är fristående eller – ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för exempelvis barn med särskilda behov. I yrkande 3 anser motionärerna att friskolor ska bygga upp en ekonomisk buffert innan de får ta ut vinst. Kommer en skola på obestånd ska det enligt motionärerna finnas medel att driva friskolan vidare till dess att kommunen får möjlighet att organisera ett övertagande av de elever som gått på friskolan. I yrkande 5 vill motionärerna förbjuda finansiering av friskolor med bidrag och lån från aktörer utanför . Det är enligt motionärerna osannolikt att en annan stat skulle finansiera en friskola i utan att ha politiska, religiösa eller strategiska skäl för detta. I motion 2018/19:106 av (SD) vill motionären att man utreder hur ett rimligt och attraktivt regelverk för kommunala skolor och fritidshem ska se ut. Driftsformen med kommunala skolor och friskolor förtjänar enligt motionären en andra chans eftersom de kan styras med mindre administration, styrelsen för enheterna kan genomföra kreativa förslag som de inte kan ta ut vinst. I motion 2018/19:438 av (SD) yrkande 4 anser motionären att regeringen bör utreda vilka ekonomiska band som finns mellan offentligt finansierade trossamfund och vissa friskolor. Enligt motionären är det viktigt att kontrollen av konfessionella skolor i är omfattande. I kommittémotion 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 4 anser motionären att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att det sätts stopp för vinstjakten i den svenska skolan. Motionärerna menar att det fortfarande finns ett behov av vinstbegränsningar inom välfärden i allmänhet och skolsektorn i synnerhet. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. I motion 2018/19:2436 av (C) yrkande 2 vill motionären att man utreder hur alla utförare inom skolan kan få förutsättningar att verka på lika villkor oavsett om de är offentliga, en stiftelse eller ett privat företag. I yrkande 3 önskar motionären att man utreder vilka försvårande omständigheter som finns för att icke offentliga organisationer ska kunna bedriva verksamheter inom skolan. Det ska enligt motionären göras med anledning av att det successivt har införts förändringar som försvårar för andra utförare än kommuner. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 28 anser motionärerna att transparensen och förståelsen för skolpengens beräkning ska stärkas genom en tydlig modell där beräkningsunderlaget från kommunen är transparent och lika för alla skolor. Motionärerna framhåller att friskolekommittén har presenterat förslag för ökad öppenhet, insyn och offentlighet som skulle kunna bidra till ökad tydlighet. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 93 vill motionärerna att man ser över kö- och antagningssystemen inom skolvalet, utan att de som står i kö omfattas. Översynen bör innefatta den tidigaste ålder ett barn får ställas i kö. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 10 anser motionärerna att man bör se över hur ett förbättrat antagningssystem för kommunala och fristående skolor skulle kunna se ut. Motionärerna vill se ett mer enhetligt kösystem där samtliga skolor ingår. Kösystemet måste utformas transparent och rättssäkert för såväl skolhuvudmän som elever och kunna ta hänsyn till familjer som exempelvis vill välja skola över kommungränserna. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 3 önskar motionärerna att förutsättningarna för en översyn av kösystemet till skolor utreds. En översyn av kösystemet behövs för att göra skolan mer likvärdig. I kommittémotion 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs att möjligheten för fristående skolor att använda sig av kösystem vid antagning av elever tas bort. I många fall kan kötid krävas för antagning, något som är till fördel för elever som kommer från socioekonomiskt starkare hem. Fristående skolor med konfessionell inriktning I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 17 vill motionärerna att ägarprövningen, tillsynen och kontrollen av fristående skolor förstärks för att stoppa religiös och politisk extremism. Motionärerna vill också pausa nyetableringen av religiösa friskolor till dess att sådana regelverk och kontroller finns på plats. Även i kommittémotion 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 4 önskar motionärerna på samma sätt som ovan en förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll för att stoppa fristående skolor som främjar religiös och politisk extremism. I kommittémotion 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkande 6 framhåller motionärerna att innan nya konfessionella friskolor ska få starta måste regelkontrollen och regelefterlevnaden öka till samma nivå som för icke-konfessionella skolor. Enligt motionärerna kan man misstänka att undervisningen på vissa religiösa friskolor inte bedrivs enligt de villkor som har uttryckt genom lagstiftning. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 43 begärs ett tillfälligt stopp för etablering av nya religiösa friskolor eftersom det enligt motionärerna har uppdagats missförhållanden på ett flertal av dessa skolor. Motionärerna framhåller att även religiösa friskolor ska följa skollagen precis som andra skolor. I motion 2018/19:438 av (SD) yrkande 1 önskar motionären ett stopp för konfessionella friskolor i för att säkerställa en fungerande inkludering av nyanlända och deras barn i samhället samt stärka de humanistiska delarna av läroplanen. I yrkande 2 vill motionären ha ett stopp för religiösa trossamfund att få driva skolor. I motion 2018/19:599 av (SD) yrkande 2 vill motionären att det med omedelbar verkan införs ett stopp för nyetablering av muslimska friskolor i och i yrkande 3 föreslår motionären ett förbud mot muslimska friskolor. I motion 2018/19:2413 av Alireza Akhondi (C) anser motionären att regelverket för nyetablering och drift av friskolor ska ses över och att ett tydligt ramverk tas fram där skolor som återkommande visat på kvalitetsbrister i undervisningen med otillbörliga konfessionella inslag blir av med sitt tillstånd. I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 21 föreslår motionärerna att det införs ett stopp för nya religiösa friskolor. Enligt motionärerna riskerar religiösa friskolor att leda till att fler barn, däribland nyanlända barn och barn boende i utsatta områden, isoleras från det svenska samhället och får möta färre elever med svenska som modersmål. Etablering av fristående skolor Grundläggande regler om godkännande av enskilda som huvudmän för skolväsendet finns i 2 kap. 5–7 §§ skollagen. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Det har införts ökade krav för att godkännas som enskild huvudman i skollagen fr.o.m. (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Ändringarna innebär att godkännande endast får ges till den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Den enskilde ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Lagändringarna syftar till att säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Vidare krävs att personer som ingår i ägar- och ledningskretsen även i övrigt ska bedömas som lämpliga. Vid lämplighetsprövningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. Var och en i ägar- och ledningskretsen måste bedömas som lämplig. Det räcker alltså med att en person bedöms som olämplig för att kraven inte ska anses vara uppfyllda. De omständigheter som enligt förarbetena bör läggas till grund vid prövningen är framför allt tidigare brottslighet och ekonomisk misskötsamhet. För att godkännande ska lämnas krävs även att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs dessutom att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. När Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande som enskild huvudman ska den kommun där utbildningen ska bedrivas ges tillfälle att yttra sig. När kommunen yttrar sig bör den bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande (2 kap. 2 § skolförordningen [2011:185] och 2 kap. 2 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Innan en enskild huvudman startar utbildningen ska den samråda om den kommande verksamheten med den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska kommunen ge närliggande kommuner tillfälle att medverka i samrådet (2 kap. 6 a § skollagen). Vidare gäller att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar (26 kap. 9 a §). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande om huvudmannen inte har följt ett föreläggande och ett missförhållande är allvarligt eller om huvudmannen vid etableringskontrollen inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd (26 kap. 13 §). Ett godkännande får även återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande (26 kap. 14 §). Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor En elevs hemkommun är skyldig att betala s.k. skolpeng i form av ett grundbelopp till en fristående skola för varje elev som går där. Grundbeloppet ska avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Kommunen är även skyldig att lämna ett tilläggsbelopp för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska erbjudas modersmålsundervisning eller deltar i lovskola i . Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen (se bl.a. 10 kap. 37–39 §§ och 16 kap. 52– 54 §§ skollagen [2010:800]). I 14 kap. skolförordningen (2011:185) och 13 kap. gymnasieförordningen (2010:2039) finns närmare bestämmelser om vad ersättningen ska avse. Vidare finns bestämmelser om att en kommun som lämnar bidrag för en elev i bl.a. en fristående skola ska kunna redovisa för den enskilda huvudmannen hur bidraget har beräknats. Av redovisningen ska beloppen för lokalkostnader, administration och mervärdesskatt framgå. Om det inte finns särskilda skäl ska redovisningen även innehålla beloppen för övriga kostnadsslag var för sig (14 kap. 10 §). Bakgrund och pågående arbete I lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV), som regeringen överlämnade till Lagrådet , föreslås ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att systemet för bidrag till enskilda huvudmän för barn och elever som går i fristående förskolor, skolor eller fritidshem ändras så att ersättning ska ges med grundbelopp, strukturbelopp och i vissa fall tilläggsbelopp. Vidare bedömer regeringen att alla skolhuvudmän bör redovisa ekonomisk information på skolenhetsnivå och att den informationen bör publiceras av på ett sätt som möjliggör jämförelser mellan skolhuvudmännen. Det föreslås även att det ska införas ytterligare grunder för återkallelse av godkännande av enskild huvudman eller beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg. Godkännanden eller beslut om rätt till bidrag som inte utnyttjats ska som huvudregel återkallas. Godkännanden och beslut om rätt till bidrag ska också återkallas på begäran av huvudmannen. Beslut om rätt till bidrag ska även kunna återkallas efter konkurs eller likvidation. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Frågan bereds inom (). I proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet lämnades förslag som syftade till att säkerställa att offentliga medel används till den verksamhet som de är avsedda för inom bl.a. skollagsreglerad verksamhet. Regeringen föreslog att krav på tillstånd för att få ta emot offentlig finansiering skulle införas för juridiska personer som bedriver verksamhet enligt bl.a. skollagen (2010:800). Endast juridiska personer som kunnat visa att offentliga medel, utöver ett tillåtet rörelseresultat, skulle gå till verksamheten enligt bl.a. skollagen skulle få tillstånd att ta emot offentlig finansiering. Vidare föreslog regeringen att endast juridiska personer skulle kunna godkännas som huvudmän enligt skollagen. föreslog att skulle avslå regeringens lagförslag om tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet. Utskottet föreslog också att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med förslag om att inrätta nationella kvalitetskrav för verksamheter som bedrivs inom välfärdens områden (prop. 2017/18:159 punkt 2, bet. 2017/18:FiU44, rskr. 2017/18:357). beslutade enligt utskottets förslag. Ärendet bereds inom (regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder ). Fristående förskoleklasser, grundskolor eller grundsärskolor har en skyldighet att vara öppna för alla elever som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen. Utbildningen får dock begränsas till att avse vissa årskurser, elever som är i behov av särskilt stöd och vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för (se t.ex. 10 kap. 35 § och 15 kap. 33 § skollagen [2010:800]). I skollagen finns det även bestämmelser om urval till fristående förskoleklasser, grundskolor eller grundsärskolor som inte har plats för alla sökande (se t.ex. 10 kap. 36 § första stycket 1–3 skollagen). Urvalet ska göras på de grunder som är förenliga med att en fristående grundskola som huvudregel ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i de aktuella skolformerna och som Skolinspektionen godkänner, om inte annat följer av föreskrifter om speciellt anpassade utbildningar, t.ex. utbildningar med särskild pedagogisk inriktning (10 kap. 36 § 1–3 skollagen). I förarbetena till skollagen anges kötid, syskonförtur och geografisk närhet som exempel på urvalsgrunder som anses förenliga med öppenhetskravet (prop. 1995/96:200 s. 78 och 2009/10:165 s. 744). De urvalsgrunder som Skolinspektionen har godkänt med stöd av förarbetsuttalanden är anmälningsdatum, syskonförtur, geografisk närhet, förtur för de elever som går i förskoleklass som tillhör skolenheten, verksamhetsmässiga samband, organisatoriska samband, t.ex. att en fristående förskola samutnyttjar lokaler eller personal med den aktuella skolan, eller pedagogiskt samband, t.ex. att waldorf- eller montessoripedagogik tillämpas. Enligt 10 kap. 36 § andra stycket skollagen kan regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter som innebär ytterligare undantag för vissa elever. I förordningen (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor, som trädde i kraft , har regeringen meddelat föreskrifter om att huvudmannen vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får avsätta ett begränsat antal platser per läsår för vissa elever (särskild kvot) som ges företräde framför de övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret. Enligt förordningens 3 § beslutar huvudmannen hur många platser som ska ingå i den särskilda kvoten. Dessa platser får dock motsvara högst av det högsta antal elever som huvudmannen har beslutat att den fristående skolan har möjlighet att ge utbildning med bibehållen god kvalitet under det aktuella läsåret (2 §). I 4 § förordningen sägs att om det inte finns plats för alla sökande som ingår i den särskilda kvoten ska ett urval göras bland dessa sökande på samma grunder som i övrigt tillämpas vid urval till skolan. Vidare sägs att en elev som har ingått i den särskilda kvoten men inte tagits emot inom den tid som anges i 2 § andra stycket ska få tillgodoräkna sig vid urval bland sökande som inte ingår i kvoten, om skolan tillämpar anmälningstid som urvalsgrund. När det gäller antagning till gymnasieskolan framgår det av 15 kap. 13 § skollagen att regeringen meddelar föreskrifter om urval bland mottagna sökande. I gymnasieförordningen (2010:2039) har det införts bestämmelser om en fri kvot för antagning till nationella program i gymnasieskolan. Enligt dessa bestämmelser ska ett begränsat antal platser (en fri kvot) avsättas bl.a. för dem som av särskilda omständigheter bör ges företräde framför de övriga sökande. Huvudmannen beslutar om det antal platser som ska avsättas (7 kap. 3 §). Övriga platser ska fördelas mellan sökande med betyg som grund (7 kap. 4 §). Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola (dir. 2018:71). Syftet är att öka likvärdigheten inom berörda skolformer. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05), ska bl.a. analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklass och grundskola samt, vid behov, grundsärskola. Uppdraget ska redovisas . Fristående skolor med konfessionell inriktning Av 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen – dvs. den verksamhet inom vilken undervisningen sker utifrån bestämda mål – vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfes-sionell. Av förarbetena till den nuvarande skollagen framgår bl.a. att för att undervisning i t.ex. religionskunskap eller historia som innebär en fördjupning i en viss religions troslära ska anses som icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig. Det innebär bl.a. att det i själva undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165 s. 227). Det anges också att bestämmelsen innebär att huvudmannen har ett ansvar för att se till att eleven inte blir ensidigt påverkad i olika trosfrågor (s. 636). I 1 kap. 3 § skollagen definieras undervisning som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och utbildning definieras som den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Enskilda huvudmän har ett visst utrymme att bedriva en verksamhet med konfessionella inslag. Enligt 1 kap. 7 § skollagen ska undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem vara icke-konfessionell. Utbildningen i övrigt vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem får ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. Detta innebär att för den del av utbildningen som inte är undervisning får en fristående förskola eller skola med konfessionell inriktning ha konfessionella inslag, men deltagandet ska vara frivilligt för den enskilda eleven. I proposition 2009/10:165 (s. 226) anges att i en skola med konfessionell inriktning kan det enligt regeringens uppfattning finnas utrymme för att inom ramen för utbildningen anordna andakter, bönestunder eller någon annan form av religionsutövning, t.ex. fördjupning i den egna trosläran som konfirmationsläsning. Inget hindrar heller att det kan finnas inslag av religiösa symboler eller dylikt i inredningen. Om konfessionella inslag förekommer i utbildningen ska deltagandet vara frivilligt för barnet eller eleven. Regeringsformen, och om religionsfrihet Varje medborgare är enligt 2 kap. 1 § första stycket regeringsformen gentemot det allmänna tillförsäkrad religionsfrihet, dvs. frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Religionsfriheten är den enda av de positiva opinionsfriheterna som inte får begränsas genom lag enligt 2 kap. 20 § regeringsformen. artikel 9 behandlar tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Var och en har, enligt punkt 1, rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet; denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor eller ritualer. Enligt punkt 2 får friheten att utöva sin religion eller tro endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra människors fri- och rättigheter. Enligt artikel 14 FN:s konvention om barnets rättigheter () ska konventionsstaterna respektera barnets rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Vidare ska konventionsstaterna respektera föräldrarnas och i förekommande fall vårdnadshavarnas rättigheter och skyldigheter att på ett sätt som är förenligt med barnets fortlöpande utveckling ge barnet ledning då det utövar sin rätt. Friheten att utöva sin religion eller tro får underkastas endast sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som är nödvändiga för att skydda den allmänna sedligheten eller andra personers grundläggande fri- och rättigheter. har beslutat att göra FN:s konvention om barnets rättigheter till svensk lag. Lagen träder i kraft (prop. 2017/18:186, bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389). Konfessionella inslag i skolväsendet En särskild utredare har fått i uppdrag att analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet (U 2018:02 Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet, dir. 2018:15 ). Baserat på analysen ska utredningen undersöka om det finns behov av att ändra bestämmelserna i skollagen (2010:800) om konfessionella inslag i utbildningen. • analysera vad som kan anses följa av , andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringsformen, i relation till konfessionella inslag i skola, förskola och fritidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild • analysera för- och nackdelar med konfessionella inslag i olika skolformer, t.ex. förskola, grundskola och gymnasieskola, bl.a. ur ett barnrättsperspektiv • föreslå dels ett förtydligande av gränsdragningen mellan utbildning och undervisning, dels en definition av konfessionell respektive icke-konfessionell inriktning • kartlägga hur fristående skolor, förskolor och fritidshem med en konfessionell inriktning följer regelverket • undersöka om det finns ett behov av att, utöver Ägarprövnings- och Välfärdsutredningarnas förslag, ställa särskilda krav för att godkännas som huvudman för en fristående skola, förskola eller fritidshem med konfessionell inriktning