bet · H601KrU9 · 2019-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden om folkbildningsfrågor. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, C, KD, L). 16 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Reglering för nya folkhögskolor Satsningen på föräldrars delaktighet i lärandet 1.Vikten av folkbildning, punkt 1 (C) 2.Utvärdering, punkt 2 (M) 3.Reglering för nya folkhögskolor, punkt 3 (SD) 4.Allmän kurs, punkt 4 (SD) 5.Stödet till folkbildning, punkt 7 (C, L) 6.Dela ut bidrag, punkt 8 (SD) 7.Betyg, punkt 10 (SD) 8.Tolkfrågor, punkt 12 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:1179 av m.fl. (S) yrkande 3, 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 4 och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 1 (C) 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 2 (M) Reglering för nya folkhögskolor 2018/19:647 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) 2018/19:647 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 4 (SD) 2018/19:2252 av (C). Satsningen på föräldrars delaktighet i lärandet 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 8. 2018/19:2037 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 5 (C, L) 2018/19:647 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) 2018/19:440 av och (båda SD) yrkande 6. 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2018/19:647 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 7 (SD) 2018/19:2724 av och (båda C). 2018/19:412 av (KD) och 2018/19:1625 av (M). Reservation 8 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), Lawen Redar (S), (M), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 16 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som bl.a. handlar om utvärdering av folkbildningen, regler om nya folkhögskolor, allmän kurs på folkhögskolor, bidraget till folkbildningen, folkhögskolors betygssättning och åldersgräns samt tolkfrågor. Förslagen i motionerna finns i bilagan. informerade utskottet , och Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () informerade utskottet . Statskontoret har lämnat slutrapporten 2018:10 En folkbildning i tiden – en utvärdering utifrån syftena med statsbidraget. En delrapport lämnades , och en lägesbeskrivning lämnades . Som en del i det uppdraget lämnade Statskontoret promemorian Folkbildningen – ett förslag till utvärderingsmodell utifrån syftena med statsbidraget (dnr 2014/199-5). En särskild utredare har på den dåvarande regeringens uppdrag gjort en översyn av samhällets behov av och tillgång till tolkar samt den offentliga sektorns användning av tolkar (dir. 2017:104). Utredaren lämnade betänkandet Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talande språk (SOU 2018:83) . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör vikten av folkbildning med hänvisning till att de till stor del är tillgodosedda. Jämför reservation 1 (C). och (båda S) understryker i motion 2018/19:1975 yrkande 4 behovet av en stark folkbildning med aktiva studieförbund och folkhögskolor. Motionärerna påtalar att folkbildningen är viktig både för civilsamhället, genom att främja mångfald, demokrati och ett ökat kulturdeltagande, och för vuxenutbildningen. I motion 2018/19:1179 yrkande 3 av m.fl. (S) framhåller motionärerna vikten av folkbildning i form av studieförbund och folkhögskolor för att höja utbildningsnivån i samhället. Motionärerna anger att folkbildningen måste få förutsättningar att fortsätta verka även i andra politiska och ekonomiska tider. Även Per Lodenius m.fl. (C) lyfter i motion 2018/19:2446 yrkande 16 fram vikten av folkbildning. Enligt motionärerna bidrar folkbildningen till att skapa rum för reflektion och ge oss djupare kunskap om vår värld. Folkbildningen bidrar enligt motionärerna även med en struktur som understöder en bred bildningsverksamhet och som inte kan ersättas av utbildningar som arrangeras av det offentliga eller av utbildningsföretag. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av en stark folkbildning. Folkbildningen ger fler möjlighet att aktivt delta i demokratin och i det demokratiska samtalet, ger en mötesplats för människor med olika bakgrund och förutsättningar, bidrar till att utjämna de utbildningsklyftor som finns i samhället samt bidrar till att bredda kulturintresset och till att öka delaktigheten i kulturlivet. Av dessa skäl lämnar staten ett bidrag till folkbildningen som uppgår till . Utskottet anser att motionsyrkandena till stor del är tillgodosedda och avstyrker därmed motionerna 2018/19:1179 (S) yrkande 3, 2018/19:1975 (S) yrkande 4 och 2018/19:2446 (C) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en ny utvärderingsmodell för folkbildningen med hänvisning till att regeringens beredning av frågan inte bör föregripas. Jämför reservation 2 (M). m.fl. (M) konstaterar i motion 2018/19:2863 yrkande 10 att Statskontoret i sin promemoria , Folkbildningen – ett förslag till utvärderingsmodell utifrån syftena med statsbidraget, har övervägt hur en ny utvärderingsmodell för folkbildningen kan byggas upp. Motionärerna framhåller behovet av att en effektiv utvärderingsmodell kommer på plats. Statskontoret anger i promemorian (dnr 2014/199-5) att det alltid kommer att finnas ett behov av utvärdering och uppföljning som har ett internt perspektiv, och att det därför finns ett behov av att och fortsätter att genomföra utvärderingar inom områden som har aktualiserats på annat sätt än genom ett indikatorsystem och utifrån folkbildningens egna behov. Statskontoret överväger i promemorian om det finns anledning att låta en aktör utanför folkbildningen genomföra en annan typ av utvärdering, som tillgodoser statens behov av information, och diskuterar olika alternativ och deras för- och nackdelar. Statskontoret lämnar också förslag till hur ett indikatorsystem skulle kunna utformas och vad det skulle kunna innehålla. Promemorian bereds inom . Utskottet anser inte att regeringens beredning av promemorian bör föregripas och avstyrker därmed motion 2018/19:2863 (M) yrkande 10. Reglering för nya folkhögskolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ändring av regelverket för nya folkhögskolor. Jämför reservation 3 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:647 yrkande 3 att nuvarande regelverk bör ändras så att aspirerande folkhögskolor inte behöver vara beroende av en befintlig folkhögskola för att få sin folkbildningsverksamhet godkänd. Eftersom statsbidraget inte utökas då antalet aktörer ökar kan, enligt motionärerna, konkurrensen leda till att det blir svårare för nya aktörer att starta upp sin verksamhet. Detta i sin tur kan enligt motionärerna hämma folkbildningens demokratisyfte. Enligt 5 § förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen (folkbildningsförordningen) beslutar vilka som ska få statsbidrag och fördelar tillgängliga medel mellan dem. Vidare beslutar om tillstånd att bedriva nya folkhögskolor med statsbidrag. har i riktlinjer fastställt kriterier vid prövning av statsbidrag till nya folkhögskolor. Som statsbidragsmottagare har man enligt riktlinjerna ansvar för att se till att den verksamhet som finansieras med statsbidrag syftar till att uppfylla statens syften med bidraget samt gällande statsbidragsvillkor. har angett att rapportering ska ske korrekt och i rätt tid, vilket kräver kvalitetssäkring av interna processer. Folkhögskolan ska vidare som ansvarig anordnare formulera målen för verksamheten, kvalitetssäkra och utveckla sin verksamhet, och dessutom arbeta med intern kontroll samt risk- och väsentlighetsanalys. påpekar att en viktig aspekt är folkhögskolans ansvar för det studeranderättsliga arbetet, något som även regleras i folkbildningsförordningen. har ansökningar om statsbidrag från nya bidragsmottagare prövats . Enligt har det ekonomiska utrymmet för att ta in nya statsbidragsmottagare utgjort en begränsning. införde en möjlighet att söka om statsbidrag för försöksverksamhet. Enligt riktlinjer kan tilldela den sökande organisationen ett administrativt bidrag för en försöksverksamhet , om de finner att organisationen inte har tillräcklig erfarenhet av organiserad folkbildningsverksamhet för att direkt bli statsbidragsmottagare men har förutsättningar att uppfylla kraven. Efter försöksverksamhetens slut görs en motsvarande bedömning som vid ansökan om att starta en ny statsbidragsberättigad folkhögskola. Till ansökan ska bifogas en överenskommelse om samverkan mellan en folkhögskola och den sökande organisationen . Det har enligt aldrig hänt att en folkhögskola har fått avslag på sin ansökan på grund av avsaknaden av en s.k. fadderskola. fanns 156 statsbidragsberättigade folkhögskolor samt en försöksverksamhet. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed motion 2018/19:647 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att andelen allmänna kurser på folkhögskolor bör minskas rejält. Jämför reservation 4 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:647 yrkande 4 att allmänna kurser bör utgöra av folkhögskolans verksamhet. Motionärerna påtalar att procentsatsen är 40–, vilket gör att folkbildningen felaktigt får kompensera för det ordinarie utbildningsväsendets misslyckanden. Enligt 11 § förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen ska en folkhögskola anordna allmänna kurser främst avsedda för studerande som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. Dessa kurser ska utgöra av folkhögskolans verksamhet. Pedagogiken på folkhögskolorna är individanpassad, vilket betyder att kurserna formas efter deltagarnas behov och förutsättningar. Därför är folkhögskolorna enligt bra på att fånga upp människor som av olika anledningar inte har hittat sin plats i andra utbildningsformer. Uppgifter från : och var allmän kurs fortfarande större än de särskilda kurserna, men de särskilda kurserna har ökat. Den allmänna kursen samlar ungefär lika många deltagare som 1968, men den utgör en betydligt mindre del av den ordinarie verksamheten, , jämfört med då. Specialiseringen i form av ett stort och varierat utbud av särskilda kurser har gett folkhögskolorna möjlighet att möta nya behov av utbildning och bildning. Ett av syftena med statens stöd till folkbildningen är att verksamheten ska bidra till att jämna ut utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. Folkhögskolan har sedan starten varit ett accepterat komplement till det ordinarie utbildningssystemet – ursprungligen folkskolan och grund- och gymnasieskolan. Folkhögskolan är en erkänd utbildningsform i utbildningssystemet, och allmän kurs är inplacerad i den nationella referensramen för kvalifikationer (SeQF) som visar hur omfattande kunskaperna, färdigheterna och kompetensen är. Av årsredovisningen för framgår att antalet deltagare i allmän kurs var 25 880 stycken och i särskild kurs 38 490 stycken. Ett av syftena med folkbildningen är att bidra till att jämna ut utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. Utskottet ser det som positivt att folkhögskolorna kan fånga upp och locka de personer som av olika skäl inte har kunnat påbörja eller fullfölja gymnasial utbildning. Folkhögskolans unika pedagogik och flexibla förutsättningar är här värdefullt. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed motion 2018/19:647 (SD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att se över möjligheten att förlägga en fritidsledarutbildning till med hänvisning till att det är huvudmannen för respektive folkhögskola som fastställer skolans kursutbud. (C) påtalar i motion 2018/19:2252 att det är brist på utexaminerade fritidsledare. Motionären vill att man ser över möjligheten att förlägga en fritidsledarutbildning till . Drygt 20 folkhögskolor bedriver fritidsledarutbildning. Det är huvudmannen för respektive folkhögskola som fastställer skolans kursutbud. kriterier för statsbidrag hindrar inte en folkhögskola från att starta en viss kurs. De begränsningar som finns är att verksamheten ska ligga i linje med statens syften med stödet till folkbildningen och att av en enskild folkhögskolas verksamhet ska vara allmän kurs. Eftersom det är huvudmannen för respektive folkhögskola som fastställer skolans kursutbud anser utskottet att motionsyrkandet inte bör leda till någon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:2252 (C). Satsningen på föräldrars delaktighet i lärandet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att studieförbundens satsning på föräldrars delaktighet i barns lärande bör fortsätta, med hänvisning till att frågan behandlades så sent som i samband med budgetpropositionen 2019. m.fl. (MP) anser i motion 2018/19:2334 yrkande 8 att studieförbundens insatser för att öka föräldrars delaktighet i barns lärande bör fortsätta som en del i att överbrygga läsklyftorna. Motionärerna påtalar att elevers möjlighet att få hjälp med läxor inte ska bero på föräldrars utbildningsbakgrund eller förmåga att betala för läxhjälp. beslutade i samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:89) att öka anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen, utgiftsområde 17, med för att möjliggöra studieförbundsinsatser som skulle syfta till att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan. beslutade i samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:95) att ta bort satsningen och minska anslaget med . Som framgår ovan behandlade utskottet frågan om studieförbundens insatser för att öka föräldrars delaktighet i barns lärande i samband med budgetpropositionen . Utskottet anser inte att motionsyrkandet nu bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därför motion 2018/19:2334 (MP) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som berör det generella stödet kontra stöd till korta projekt. Jämför reservation 5 (C, L). m.fl. (L) framhåller i motion 2018/19:2037 yrkande 5 att stödet till folkbildningen måste präglas av långsiktighet och att man måste vända trenden att det generella stödet minskar till förmån för olika korta projekt, där det offentliga så att säga beställer verksamhet. har kommenterat att de i sina budgetunderlag har framfört önskemål om en ökning av det generella stödet till folkbildningen samt att tidigare regeringar valt att öka de specialdestinerade medlen till studieförbund och folkhögskolor. Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen, utgiftsområde 17, uppgår till . Enligt regleringsbrev ska under anslaget användas för utgifter för fler uppsökande och motiverande studieförbundsinsatser för utrikes födda kvinnor. Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen, utgiftsområde 17, uppgår till och får användas för insatser för att stärka kunskaper i svenska och om samhället och främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende (prop. 2018/19:1, bet 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:95). Utskottet anser inte att motion 2018/19:2037 (L) yrkande 5 bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därför yrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att den statliga medelstilldelningen till folkbildningen bör ske av en aktör som är oberoende av de verksamheter som får medel. Jämför reservation 6 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:647 yrkande 2 att den statliga medelstilldelningen till folkbildningen bör skötas av en aktör som är oberoende av de verksamheter som får medel. Enligt motionärerna bör det utredas om och hur en ny eller befintlig myndighet skulle kunna ha hand om medelstilldelningen. viktigaste uppgift är att fördela statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund och säkerställa att pengarna används på rätt sätt. Villkoren för det statliga stödet till folkbildningen regleras i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. är en ideell förening med vissa myndighetsuppdrag givna av och regeringen. Uppdragen regleras via förordningar, riktlinjer och regleringsbrev. har tre medlemsorganisationer som representerar den svenska folkbildningsverksamheten, Studieförbunden i samverkan, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () och Kommuner och Landsting (SKL). I den senaste folkbildningspropositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172) skrev regeringen: Sammantaget kan det konstateras att dubbla roller i viss mån innebär en motsättning som uppmärksammas med jämna mellanrum och tydliggörs i de fall då det råder motstridiga åsikter bland bidragsmottagare. Regeringen menar dock att trots denna motsättning har hanterat sitt uppdrag väl och att den rådande ordningen bör bestå tills vidare. Utskottet angav inte någon annan uppfattning (bet. 2013/14:KrU8). Utskottet delar inte motionärernas uppfattning och avstyrker därmed motion 2018/19:647 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att statliga medel till studieförbundet bör stoppas. och (båda SD) anser i motion 2018/19:440 yrkande 6 att statliga medel till studieförbundet bör stoppas. Motionärerna anser att Ibn Rushd är en underorganisation till Muslimska , som har tydliga kopplingar till extrema islamistgrupper. har angett följande: uppföljning av studieförbundens verksamhet sker på flera olika sätt, och syftar sammantaget till att upptäcka och förebygga felaktig bidragsanvändning samt till att kontrollera att villkoren för statsbidrag uppfylls. sammanställer resultaten av uppföljningen av statsbidragsvillkoren i en rapport per studieförbund. Denna rapport tar ställning till. Folkbildningens modell för uppföljning bygger på att varje studieförbund (och folkhögskola) själv ansvarar för sin verksamhet. uppföljningsarbete är inriktat på att kontrollera att studieförbunden har utformat sitt kvalitetsarbete och genomför internkontrollen i enlighet med de krav som ställs. har fastställt riktlinjer för utredning och granskning samt återkrav av statsbidrag och avveckling. När misstankar finns om att bidrag används på ett felaktigt sätt granskar verksamheten. Det innebär att inte kan uttala sig om all den verksamhet som bedrivs, utan bara om vilka slutsatser som kan dras av uppföljningsarbetet. Hur studieförbunden uppfyller statens syfte med stödet till folkbildningen presenteras och analyseras i den årliga rapporten för samhället – samlade bedömning. samlade uppföljningsarbete ger ingen indikation om att någon särskild åtgärd behöver vidtas vad gäller statsbidraget till Ibn Rushd. Ibn Rushd har ett väl utvecklat kvalitetsarbete, granskar en stor andel av sin verksamhet i den egna internkontrollen och har strikta rutiner för hur samverkan med medlemsorganisationer och andra föreningar utformas. bedömning är att förbundet gör en relativt hård bedömning av vilken verksamhet som kan genomföras och rapporteras. Förbundets värdegrund och styrdokument ligger väl i linje med statens syften med statsbidraget. Ibn Rushd välkomnar enligt studieförbundets ledning extern granskning, uppföljning och studier av verksamheten. Eftersom de är hårt ansatta av den pågående debatten, har de också själva begärt att en granskning av verksamheten genomförs, vilket inte är något som normalt sker. Studieförbunden kan själva tillsätta externa granskningar inom ramen för det egna uppföljningsarbetet, vilket också förekommer, men fattar själv beslut om sina granskningar. Ett beslut om återtag av statsbidrag eller ifrågasättande av rätten att uppbära statsbidrag måste grundas på en granskning av den faktiska verksamheten. har riktlinjer som nämns ovan för utredning och granskning samt återtag av statsbidrag och avveckling. En prövningsgrupp som utses av representantskapet granskar ärendet innan beslut fattas. har beslutat att anlita extern forskarkompetens i syfte att genomföra en studie av studieförbundet verksamhet i förhållande till demokrativillkor och statens syften att statsbidraget ska stödja verksamhet som stärker och utvecklar demokratin. Studien ska presenteras för styrelsen vid ett sammanträde . Utskottet anser att resultatet av ovannämnda studie av studieförbundet verksamhet bör avvaktas och avstyrker därför motion 2018/19:440 (SD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör betygssättning på folkhögskolorna. Jämför reservation 7 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:647 yrkande 1 att elever som studerat allmän kurs på folkhögskola ska kunna begära betygssättning som är likvärdig med den på komvux. Motionärerna påtalar att kvotsystemet i antagningsprocessen, för dem som studerat på folkhögskola, innebär att det måste finnas ett visst antal sökande till en utbildning från folkbildningskvoten, annars antas ingen från kvoten. Ett liknande yrkande framställs av m.fl. (SD) i motion 2018/19:375 yrkande 12. Motionärerna anser att frivilliga betyg på folkhögskolorna bör införas för de elever som vill få betyg, detta för att möjliggöra för de elever som har studerat på en folkhögskola att söka sig vidare till studier på högskola eller universitet. Enligt 11 § förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen ska folkhögskolan utfärda intyg om godkänt resultat från allmän kurs på gymnasial nivå från folkhögskola till en studerande, som efter genomförd allmän kurs på gymnasial nivå uppnår de krav som ställs för grundläggande behörighet till högskolestudier enligt högskoleförordningen (1993:100) eller yrkeshögskolestudier enligt förordningen (2009:130) om . utfärdades 1 796 intyg om grundläggande behörighet från folkhögskolans allmänna kurs. sökte ca 5 500 personer som gått på folkhögskola till utbildning vid universitet och högskolor, varav ca 3 300 personer antogs till studier. Enligt gäller följande för urval till högskoleutbildningar på grundnivå: Steg 1: Varje högskoleutbildning bestämmer den huvudsakliga fördelningen mellan • betyg (minst 1/3-del) • högskoleprov (minst 1/3-del) • alternativt urval (högst 1/3-del). Då alternativt urval används i väldigt liten utsträckning görs vanligen fördelningen mellan de andra två grupperna. Vanligast är att man antar 2/3 på betyg och 1/3 på högskoleprov. Steg 2: Fördelning i betygsurvalsgruppen görs i proportion till hur många som söker med behörighet för respektive urvalsgrupp: • gymnasiebetyg/komvux direktgruppen • gymnasiebetyg/komvuxbetyg kompletteringsgruppen • folkhögskolans studieomdöme. Då samma studerande kan prövas i båda gymnasiebetygsgrupperna görs först fördelningen mellan de båda första grupperna sammanlagt och folkhögskolans urvalsgrupp, och först därefter görs fördelningen mellan de två gymnasiebetygsgrupperna. Som helhet kan man enligt inte se att folkhögskolestuderande förfördelas. Som grupp för den samlade antagningen antas av de behöriga sökande. Men enstaka studerande som söker en mer udda högskoleutbildning, med få folkhögskolestuderande som sökande, kan drabbas av att det inte blir någon plats alls åt folkhögskolan. Då dröjer det också innan någon reservantagning görs eftersom ingen antagen hoppar av. Här skulle man enligt möjligtvis kunna göra en annan matematisk fördelning för att minimera den lilla urvalsgruppens nackdelar. För att öka sina chanser till antagning är det därför enligt extra viktigt att de folkhögskolestuderande också gör högskoleprovet för att prövas i ytterligare en urvalsgrupp. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd och avstyrker därför motionerna 2018/19:375 (SD) yrkande 12 och 2018/19:647 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att folkhögskolorna borde få ta in elever som fyllt med hänvisning till att motionen till viss del är tillgodosedd. och (båda C) anser i motion 2018/19:2724 att folkhögskolorna borde få ta in elever som fyllt .