bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — Det behövs tydligare instruktioner till lärare och annan skolpersonal om att kontakta föräldrarna om man är orolig t.ex. för att barnet radikaliseras och ökad hjälp till föräldrar som söker stöd då de ser tecken på att deras barn ligger i riskzonen för att radikaliseras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Jämställdhet, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:348 av (SD) samt 2018/19:519 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 11, 2018/19:1989 av (S) och 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 7. Vi ser med oro ökade tendenser att det inom det svenska skolväsendet görs avkall på grundläggande likabehandling av flickor och pojkar genom att exempelvis ordna könssegregerade aktiviteter eller acceptera bärandet av plagg som begränsar flickors friheter. Det finns också fall där en skola själv köpt in sådana plagg. Likaså oroas vi av det faktum att pojkars skolresultat har legat väsentligt lägre än flickors, vilket måste ses som ett misslyckande med skolans uppdrag att rusta barn . Därför välkomnar vi att ett av de nya delmålen inom jämställdhetspolitiken syftar till just en jämställd utbildning. Vi vill i detta sammanhang även betona behovet av att särskilt beakta problemen med könssegregerade aktiviteter i skolan och pojkars skolresultat. Vidare vill vi att regeringen stryker formuleringen i läroplanen om att skolan har ett ansvar att motverka traditionella könsmönster. Självklart ska all form av könsdiskriminering motarbetas och varje individ ska ha rätt att forma sin identitet. Såväl flickor som pojkar ska behandlas lika, vilket också med rätta framgår av andra delar av läroplanen. Vi vet dock att det finns skillnader mellan könen. Med nämnda stycke i läroplanen innebär det i praktiken att skolan aktivt ska motarbeta elevers egen vilja till en specifik identitet, om denna faller inom ramen av vad som kallas för ett traditionellt könsmönster. Detta är inte rimligt och går emot den grundläggande principen att samtliga elever ska få välja sin identitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Jämställdhet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:348 av (SD), 2018/19:519 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1989 av (S) och 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 7. Jag anser att skolor behöver få stöd i hur de ska göra skolorna tryggare för unga transpersoner, i hur de ska tänka kring könsmärkta skoltoaletter eller omklädningsrum, och i fråga om könsnormer och kunskap om att ha elever som genomgår könsbekräftande behandling eller som är icke-binära. Det är positivt att regeringen utsett till en av flera hbtq-strategiska myndigheter. Jag menar att det måste till mer förebyggande arbete i dessa frågor, bl.a. bör få i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för hur personal bör bemöta transpersoner i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Jämställdhet, punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:348 av (SD), 2018/19:519 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2018/19:1989 av (S). Skolan ska vara en frizon där alla unga, oavsett kön, ges möjlighet att utvecklas som fria individer och slipper påtryckningar utifrån snäva könsrollsföreställningar. Elever ska uppmuntras att göra studie- och framtidsval som bygger på deras egna önskningar, inte könsrollsbundna förväntningar. Vi anser att detta ska genomsyra arbetet genom utbildningsväsendets alla nivåer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Könsuppdelad undervisning, punkt 3 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 22. har Skolinspektionen fått flera anmälningar om att vissa skolor regelmässigt bedriver könsuppdelad undervisning. Som skäl till att permanent dela upp undervisningen har anförts att större delen av eleverna har en kulturbakgrund som gör att de uteblir om undervisningen inte är könsuppdelad. Skolinspektionens slutsats var att det var godtagbart att dela upp flickor och pojkar i ämnet idrott om eleverna får en likvärdig utbildning i övrigt. Vi menar att detta är oförenligt med skolans värdegrund och jämställdhetsuppdrag. Jämställdhet i skolan är en förutsättning för att alla barn ska kunna komma till sin rätt, oavsett kön. Vi har därför tagit initiativ till att skärpa skollagen så att det inte råder några som helst tvivel om att huvudregeln i den svenska skolan är att undervisningen inte ska vara könsuppdelad. Detta utesluter dock inte att det även i fortsättningen ska finnas möjlighet för skolor att göra tillfälliga och pedagogiskt motiverade gruppindelningar av eleverna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kränkande behandling, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2822 av (KD) yrkande 12 och 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:203 av (SD), 2018/19:1973 av m.fl. (S), 2018/19:2056 av m.fl. (L) och 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 8. Att barn och ungdomar mår bra, känner sig trygga och har en social gemenskap i skolan är avgörande för hur de kan lyckas i sitt lärande och sin utveckling. Därför vill vi att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart ha forsknings- och evidensbaserade antimobbningsprogram. Dessutom bör man sluta använda alla metoder som inte vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet. Vidare anser vi att bör få i uppdrag att göra en uppföljning av den utvärdering av metoder mot mobbning som gjordes 2011. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kränkande behandling, punkt 4 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2056 av m.fl. (L) och 2018/19:203 av (SD), 2018/19:1973 av m.fl. (S), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 12 och 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi vill ta krafttag mot mobbningen. Alla skolor ska arbeta förebyggande och ha åtgärdsprogram baserat på forskning och beprövad erfarenhet för att skydda utsatta elever. Det är viktigt att skolan har möjligheten att flytta på mobbare och splittra gäng. Alla skolor ska kartlägga problemen och se till att personal och elever är delaktiga i analys och planering. Vidare ska skolorna ha tydliga rutiner för både mobbade och mobbare, ha antimobbningsteam och se till att personalen får kompetensutveckling inom området. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Sexuella trakasserier och hedersvåld m.m., punkt 5 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2420 av och (båda C), 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17. Vi anser att diskrimineringslagens regler som rör skollagsreglerad verksamhet ska flyttas till skollagen och samordnas med reglerna där om kränkande behandling. Som en följd av detta bör tillsynsansvaret för arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet läggas på Skolinspektionen. Det är positivt att utredningen om skarpare sanktioner mot diskriminering och trakasserier sett över hur detta kan genomföras. Vi anser vidare att regeringen bör se över möjligheten att inrätta en nationell visselblåsarfunktion dit elever och personal kan vända sig för att uppmärksamma systematiska missförhållanden på en skola rörande exempelvis sexuella trakasserier. I första hand bör naturligtvis oegentligheter och problem lösas på skolan, genom att en elev anmäler händelsen till en vuxen. kan det finnas situationer som uppstår inte till följd av en enskild händelse utan av en negativ kultur på en skola, vilket exempelvis kan återspeglas i ett generellt nedsättande och kränkande språkbruk elever emellan. Då bör det finnas en funktion som samlar orosanmälningar, vilka sedan kan bli en grund för extra granskningar av skolans arbetsmiljö. Det kan handla om skolor som har en värdegrundsproblematik eller problem med beteenden kopplat till hederskultur. Det kan också handla om sexuella trakasserier som pågår mellan eleverna på skolan. Vidare vill vi betona lärares och skolledares anmälningsskyldighet vid kränkningar och trakasserier. Alla som får veta att ett barn far illa är skyldiga att anmäla det till . Det gäller även vid misstanke om att barnet riskerar att fara illa. I skolan gäller skyldigheten rektorer, förskolechefer, pedagoger, elevhälsan och övrig skolpersonal – oavsett om verksamheten är offentlig eller enskild. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Sexuella trakasserier och hedersvåld m.m., punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17 samt 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2420 av och (båda C), 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 6, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 6. Många unga som utsätts för olika typer av hedersrelaterat förtryck förbjuds att delta i obligatorisk skolundervisning inom ett speciellt område. Jag anser att det är centralt att poängtera vikten av att skolan ser till att skollagen följs. Jag anser också att kunskapen om hedersförtryck måste höjas i kommunerna, och kunskaperna om hedersförtryck måste spridas och öka. Jag vill därför att det ska utarbetas handlingsplaner mot hedersförtryck och mot kontroll av elever och att dessa ska finnas i grund- och gymnasieskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Sexuella trakasserier och hedersvåld m.m., punkt 5 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2420 av och (båda C), 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11, 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17. Skolan ska vara fri från könsrelaterat förtryck. Ett av de största problemen som elever själva upplever i skolan är oordning, stök och trakasserier. Sexuella trakasserier och annat könsrollsbundet förtryck är tyvärr en del av vardagen på många skolor. Vi anser att sådana företeelser ska ses som den brottslighet det är. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 6, 2018/19:2183 av och (båda S) och 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vi anser att ett läromedelsråd bör inrättas bestående av profession, forskare och skolmyndigheter som granskar de läromedel som är avsedda för den svenska marknaden samt kvalitetsmärker desamma. Syftet är att underlätta för lärarkåren och säkerställa att svenska elever använder läromedel av tillräckligt hög kvalitet. Lärarna ska själva få välja vilka läromedel de vill använda sig av, men en absolut lägsta nivå bör stipuleras av staten. Det finns enligt vår mening läromedel som håller en för låg klass. Det handlar antingen om att läromedlen innehåller för många faktafel, har en bristande pedagogisk struktur, är politiskt vinklade eller på andra sätt är uppenbart olämpliga och undermåliga. Här bör staten gå in som garant för en lägstanivå på våra läromedel och underkänna att dessa används i den svenska skolan. En lämplig skolmyndighet bör få ansvar för att uppenbart undermåliga läromedel inte ska användas i undervisningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2018/19:2 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2018/19:2183 av och (båda S) och 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 2. Jag anser att regeringen ska låta utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformad i enlighet med läroplanernas värdegrund. De värden som skolan ska förmedla är människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Undervisningen ska dessutom vara saklig och allsidig. Dock förmedlar de läromedel som används i skolan ofta något helt annat. När skolans läroböcker har granskats har man funnit att de genomsyras av en manlig, heterosexuell norm. Därtill lyfts funktionsnedsättning fram som en problematisk avvikelse, och flera av de nationella minoriteterna behandlas sällan eller aldrig. Jag anser att det kritiska tänkandet och granskandet måste få större tyngd i undervisningen redan tidigt i , och skolorna måste därför ta ett större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. Ansvaret för att undervisningen utformas i enlighet med läroplanernas värdegrund ligger på huvudmännen, rektorerna och lärarna. Huvudmännen har ett viktigt ansvar att skapa rimliga förutsättningar att värdera de läroböcker som ska användas i undervisningen. Att inrätta en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformad i enlighet med läroplanernas värdegrund anser jag skulle underlätta för skolorna vid inköp av läromedel och även sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 26, 30 och 34 samt 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 49 och 2018/19:431 av och (båda SD) yrkandena 2–6, 2018/19:501 av och (båda L), 2018/19:909 av (M), 2018/19:1037 av Boriana (M), 2018/19:1269 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1363 av (M), 2018/19:1426 av (M), 2018/19:1515 av (M), 2018/19:1747 av (M), 2018/19:1941 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2127 av Serkan Köse och (båda S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 20, 2018/19:2568 av (M), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2796 av och (båda SD) och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 37. Vi anser att generellt bör förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskaper i svenska, där resurserna till det tas från den nuvarande modersmålsundervisningen. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vår svenska kultur och vårt svenska kulturarv – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, samhällssystem, traditioner, normer, värderingar, språk och religion. Vi menar att dessa byggstenar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Inget noteras i den svenska läroplanen om att förvärva kunskaper om den svenska kulturen. Vi anser att kunskaper om den svenska kulturen, kulturarvet och språket ska ingå i utbildningen i samtliga skolformers läroplaner och timplaner. Vidare anser vi att elevernas miljömedvetenhet bör stimuleras för att öka förståelsen för och förmedla vikten av ett hållbart och ekologiskt samhälle samt betydelsen av att bevara vår biologiska mångfald. För att öka säkerheten i trafiken och öka medvetenheten hos barn är det vår uppfattning att enkla moment ska genomföras redan i . Att i tidig ålder få mer kunskap i hur man uppför sig, går och cyklar i trafiken är en fördel även om övriga trafikanter alltid ska betrakta barn som just barn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 26, 30 och 34, 2018/19:431 av och (båda SD) yrkandena 2–6, 2018/19:501 av och (båda L), 2018/19:909 av (M), 2018/19:1037 av Boriana (M), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 49, 2018/19:1269 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1363 av (M), 2018/19:1426 av (M), 2018/19:1515 av (M), 2018/19:1747 av (M), 2018/19:1941 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2127 av Serkan Köse och (båda S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 20, 2018/19:2568 av (M), 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2796 av och (båda SD). Programmering och digital kunskap ska vara en del av undervisningen i . Att ha en grundläggande kunskap i programmering bidrar till förståelse för hur all digital teknik och internet fungerar och är uppbyggt. Det är också starkt kopplat till logiskt tänkande och matematik. Framöver kommer kunskaper i programmering att bli allt viktigare, såväl på arbetsmarknaden som för vår ekonomi och samhället i stort. Ett större fokus på programmering i skulle även leda till ett ökat intresse för teknik bland unga och få fler att söka sig till t.ex. ingenjörsutbildningar . Dessutom finns en stor brist på programmerare, inte minst kvinnliga programmerare. Vi behöver säkerställa att alla barn får med sig kunskaper om och färdigheter i programmering från den svenska skolan. Regeringens förslag och åtgärder är enligt min uppfattning inte tillräckligt långtgående för att uppnå det målet, och viktiga delar saknas, exempelvis att rusta lärarna med den kompetens som krävs. I stället bör programmering införas i på samma villkor som för sy- och träslöjd. I mellanstadiet skulle då alla elever ha programmering i en termin precis som de har trä- och syslöjd, för att sedan välja något av de tre ämnena i högstadiet. Detta bör leda till att allt fler skolelever, genom mötet med det tekniska ämnet, söker sig till ingenjörsutbildningar, vilket är i stort behov av. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Klassikerlista, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 21. Det är viktigt att det uppväxande släktet stiftar bekantskap med de stora litterära författarna genom historien, detta av flera viktiga orsaker. Våra elever måste med tiden få en litterär referensram, där de kan utvecklas som människor, utveckla språklig förmåga och ta del av och insupa vårt kulturella arv. Listan ska främst innehålla de klassiska litterära verken, men även innehålla klassiska filmer, konst, teateruppsättningar och musikverk. Vi vill därför införa en klassikerlista som ska gälla för förskolan (högläsning), och gymnasiet. Den ska anpassas för olika åldrar och inte följas strikt. Men en skolelev som vandrat genom vårt skolsystem ska ha tagit del av det mesta i listan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Klassikerlista, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 46. I av mångfald och en alltmer individualiserad mediekonsumtion ökar enligt min uppfattning behovet av gemensamma referenser. Regeringen bör därför införa en klassikerlista, en lista med litterära verk – romaner, noveller, essäer, sagor, dikter – och också med filmer och musik som alla elever bör ta del av under sin skolgång. En särskild lista bör gälla för . För gymnasieskolan bör listans omfattning vara olika beroende på program, men med en gemensam bas. Urvalet bör göras utifrån verkets litterära och språkliga kvaliteter samt dess kulturhistoriska betydelse. Det är också viktigt att visa på såväl internationellt samt nationellt viktiga verk. Urvalsprocessen bör vara öppen där har huvudansvaret men där de litteraturhistoriska och idéhistoriska institutionerna vid våra universitet spelar en stor roll. Önskvärt är också att är involverad. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Undervisning i modersmål och minoritetsspråk m.m., punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2018/19:291 av (MP), 2018/19:503 av (L) yrkande 1, 2018/19:902 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:1265 av (SD), 2018/19:2128 av m.fl. (S), 2018/19:2776 av (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkandena 7–9. Vi står inför en situation där det viktigaste är att nyanlända elever lär sig det svenska språket snabbt för att inte halka efter i undervisningen och där eleverna redan kan sitt modersmål, i många fall pratar de modersmålet inom familjen . Att i detta läge lägga resurser på modersmål i stället för det svenska språket är enligt vår uppfattning inte ett rationellt användande av resurserna. Effekterna av modersmålsundervisning för att lättare kunna lära sig svenska är också mycket tveksamma. Vi har erfarit att enligt en undersökning i av AKF (Amternes og kommunernes forskningsinstitut) finns det inga statistiska bevis för att modersmåls-undervisningen ger en positiv effekt på det nya hemlandets språk. Det är enligt vår mening betydligt mer rationellt att använda resurserna till att eleverna lär sig det svenska språket. Även modersmålslärare kan enligt vår mening med en tämligen modest utbildningsinsats bli svensklärare i grundläggande svenska. Eventuell modersmålsundervisning ska bekostas av brukarna själva och ske utanför ordinarie skoltid. Vi yrkar på att regeringen utarbetar ett förslag till ändring av skollagen i enlighet med detta. Undervisning i modersmål och minoritetsspråk m.m., punkt 9 (L)