bet · H601MJU7 · 2019-02-19 00:00:00 — Vidare gav regeringen Kemikalieinspektionen i uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor, framför allt konsumenttillgängliga, som ännu inte är begränsade inom EU. Barn och unga prioriteras, och ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas. Syftet med uppdraget är att ta reda på om det finns farliga kemiska ämnen i varor och kemiska produkter där allmänheten riskerar att bli exponerad för farliga ämnen. Resultatet av uppdraget kommer också att bidra till substitutionsarbetet i näringslivet och den offentliga sektorn genom att resultat från kartläggningsuppdraget publiceras. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och ett med en vardag fri från hälsoskadliga kemikalier behöver fortsätta att prioriteras. Miljöutmaningarna är gränsöverskridande, och åtgärder behövs därför på både nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. Utskottet välkomnar de satsningar och åtgärder som görs inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag, och vill påminna om att Kemikalieinspektionen fått i uppdrag att –2020 vidareutveckla arbetet på området och genomföra den strategi som fastställts i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. Handlingsplanen är en viktig del i arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Det är viktigt att Kemikalieinspektionen, även om utrymmet för nationella särregler är begränsat, fortsätter att utreda och bedöma om det är lämpligt med nationella åtgärder och lagstiftning mot farliga ämnen när EU:s lagstiftning inte räcker till eller ger tillräckligt skydd för människor och miljön. Utskottet välkomnar regeringens och myndigheternas arbete på området och tycker att det är glädjande att många framsteg har gjorts när det gäller att begränsa farliga ämnen, även om mycket arbete fortfarande återstår. När det gäller cirkulära och giftfria kretslopp noterar utskottet att arbete pågår både på nationell nivå och på EU-nivå. Regeringen har inrättat en delegation för cirkulär ekonomi, och ett antal strategier med betydelse för att öka resurseffektiviteten har presenterats. Utskottet anser att regeringens substitutionscentrum kommer att spela en stor roll i arbetet för ett giftfritt och cirkulärt samhälle. Därtill noterar utskottet att det följer av januariavtalet att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi ska stärkas. När det gäller regleringar av kemikaliers användning och lagstiftning om kemikalier vill utskottet betona vikten av en säker användning av kemikalier både för människor och för miljön. I detta sammanhang är det framför allt viktigt med skydd för barn och unga eftersom de är extra känsliga för kemikalier. Kemikalieinspektionen prioriterar skyddet av barn och unga i sitt arbete. Även handlingsplanen för en giftfri vardag fokuserar på barn och unga. Utskottet noterar att Reach utökas kontinuerligt genom att nya särskilt farliga ämnen identifieras och listas. Inom Reach är det företagen som måste hantera och identifiera de risker som är kopplade till ämnet de tillverkar eller importerar. Även innehåller bestämmelser som säger att det är den som tillverkar eller importerar en kemisk produkt som är skyldig att se till att det finns en tillfredsställande utredning för bedömning av hälso- eller miljöskador av en produkt. Varor som innehåller eller har behandlats med kemiska produkter ska ersättas med mindre farliga produkter när det är möjligt. Utskottet anser att substitutionsarbetet är innovationsdrivande och stimulerar utveckling av miljöteknik och välkomnar därför det arbete som Substitutionscentrum vid i gör. I avvaktan på pågående arbete med handlingsplanen för en giftfri vardag och cirkulära och giftfria kretslopp anser utskottet att motionerna 2018/19:2426 (C) yrkande 33 och 2018/19:2887 (M) yrkande 1 kan lämnas utan vidare åtgärd. Motion 2018/19:1288 yrkandena 1–3 avstyrks med hänvisning till redovisningen ovan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en strategi mot potentiellt skadliga kemikalier, ekonomiska styrmedel, en utredning om nya effektiva styrmedel, att främja ett regelverk på europeisk och global nivå för att kunna använda ekonomiska styrmedel och harmoniserade regler och avgifter för kemikalier. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (C) och 7 (L). Enligt kommittémotion 2018/19:168 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör regeringen återkomma med förslag till en ny strategi för hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier. Motionärerna anser att skatten på elektronikprodukter, den s.k. kemikalieskatten, aldrig borde ha instiftats och att regeringen bör göra omtag i frågan. I partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 26 i denna del anförs att ett fritt från gifter bl.a. kräver ekonomiska styrmedel. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2887 yrkande 3 att det bör tillsättas en utredning för att utveckla nya effektiva styrmedel för att minska förekomsten av bevisat farliga kemikalier. Rätt utformade kan ekonomiska styrmedel spela en viktig roll för att styra produktion och konsumtion bort från miljö- och hälsofarliga ämnen, och motionärerna anser att en välutformad kemikalieskatt kan bidra till att förbättra miljöstyrningen. Den utformning av kemikalieskatten som regeringen infört på elektronikprodukter uppfyller emellertid inte kriterierna när det gäller miljönytta, kostnadseffektivitet och samstämmighet med styrmedel i andra delar av den gemensamma marknaden. Motionärerna vill därför se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen infört. Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del bör ett regelverk på europeisk och global nivå främjas för att ekonomiska styrmedel effektivt ska kunna användas för en giftfri vardag. I motion 2018/19:1506 av (M) anförs att EU och måste ha samma regler och avgifter för kemikalier. Regeringen bör se över möjligheterna att ta bort de svenska särreglerna för kemikalier och se till att avgifterna blir likvärdiga inom hela EU. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) att regler och överenskommelser inom EU och på internationell nivå är kraftfulla styrmedel för att minska kemikaliers hälso- och miljörisker. Regeringen bedömer att takten i utvecklingen av lagstiftning inom EU var långsam och inte lever upp till åtagandena i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. I skrivelsen Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) anför regeringen att rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att nå miljömålen. Miljöanpassade alternativ kan gynnas, vilket leder till att dessa snabbare kommer in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar. Skatter och andra ekonomiska styrmedel kan därmed vara substitutions- och innovationsdrivande på kemikalieområdet. De öppnar möjligheter att nå både en bättre miljö och hälsa och en ökad tillväxt och sysselsättning. Svenskt näringsliv kan stå starkt på framtida globala marknader med hög efterfrågan på miljösmarta lösningar. Vidare kan krav från inköpare också vara en kraftfull drivkraft som påverkar leverantörerna att utveckla produkter och varor med minskade kemiska risker. Offentlig upphandling kan därför vara ett annat viktigt styrmedel i kemikaliepolitiken. träffades det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . Avtalet är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden, bl.a. miljö och klimat. I fråga om ekonomiska styrmedel framgår det av januariavtalet att dessa ska användas för att ställa om samhället i miljövänlig riktning. Bland annat ska det införas en skatt på farliga kemikalier i kläder och skor. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) ) föreslog regeringen att en punktskatt på kemikalier i viss elektronik ska införas i enlighet med förslag (SOU 2015:30), med vissa ändringar. Regeringen anförde följande i budgetpropositionen: En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskild fokus på barn och unga. Kemiska ämnen i varor är betydligt sämre reglerade än ämnena i sig eller deras användning i kemiska produkter. Allmänna övergripande regelverk som produktsäkerhetslagen går i första hand att tillämpa på akuta hälsorisker men inte på effekter som orsakas av exponering för ett stort antal varor . Dagens förbud och begränsningar kommer inte åt många av de risker som är förenade med farliga kemikalier i konsumentvaror. Regeringen anser därför att det finns ett kvarvarande behov av ytterligare styrning. Särskilt saknas styrmedel som kan styra bort hela grupper av farliga ämnen med liknande kemisk struktur från marknaden utan att varje enskilt ämne behöver utredas i detalj. Vidare poängterar regeringen att inte kan avstå från att arbeta för en miljö- och hälsomässigt bättre konsumtion bara för att andra länder inte har motsvarande skatter. Regeringen har som övergripande ambition att ska vara en förebild i världen – en ledande och inspirerande kraft där höjda miljöambitioner skapar innovationskraft. När inte räcker ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. trädde lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik i kraft. Skatten började tas ut och gäller bl.a. spisar, kylskåp, tvättmaskiner, dammsugare, mobiltelefoner, routrar, tv-apparater, spelkonsoler och datorer. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön samt för att göra en översyn av bekämpningsmedelsskatten. Av kommittédirektivet (dir. 2016:53) framgår att regeringen anser att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att miljömål ska kunna nås. En viktig utgångspunkt för skatter på miljöområdet är att de ska bidra till att förbättra uppfyllelsen av de relevanta miljömålen och att de i så stor utsträckning som möjligt ska utformas så att förorenaren betalar för sin förorening. Vidare ska de vara kostnadseffektiva och verkningsfulla. Utredningen presenterade förslag (SOU 2017:102) på dels en lag om skatt på kadmium i vissa produkter (mineralgödsel, avloppsslam, foder samt kalk), dels en lag om skatt på kemiska växtskyddsmedel. Förslagen bereds i . På EU-nivå skulle kommissionen till 2018 ta fram en strategi för en giftfri miljö som bidrar till innovation och utveckling av hållbara alternativ, däribland icke-kemiska alternativ. Strategin är försenad och kommer troligen att levereras av den nya kommissionen, som tillträder . För att förbereda strategin har kommissionen tagit fram en omfattande studie som ger en översikt av läget och identifierar luckor i EU:s nuvarande kemikaliepolitik och lagstiftningsram i förhållande till aspekter som t.ex. substitution, inklusive gruppering av kemikalier och åtgärder för att stödja substitution, förbättrat skydd av barn och utsatta grupper mot skadlig exponering för kemikalier och politiska medel, innovation och konkurrenskraft. Denna studie, tillsammans med rapporterna som utarbetas från utvärdering av Reachförordningen, och den parallella kontrollen av ändamålsenligheten i hela kemikalielagstiftningen samt bedömningen av gränssnittet för kemikalier, produkter och avfall kommer att utgöra den analytiska grunden för strategin. När det gäller regelverk på en internationell nivå finns den globala kemikaliestrategin Strategic Approach to () som handlar om att kemikalier ska användas och produceras på ett sådant sätt att effekterna på hälsa och miljö minimeras. De globala mål för kemikalier och avfall som finns inom SAICM gäller till 2020. verkar enligt information från för att en ny strategi efter 2020 ska komma till stånd och att den ska vara skarpare, så att den bättre kan skydda miljön, människors hälsa och särskilt utsatta grupper som barn. bör innehålla en enkel och långsiktig vision kompletterad med mål om exempelvis minskad risk från de mest farliga kemikalierna. vill också diskutera möjligheten till rättsligt bindande åtgärder för begränsning av ämnen som har global påverkan och global spridning men utan att hindra handel. lanserade miljöminister en internationell högnivåallians som ska mobilisera politiskt engagemang för en bättre global hantering av kemikalier och avfall. När det gäller regler och avgifter på kemikalieområdet är kemikaliereglerna i stor utsträckning harmoniserade inom EU, men det finns exempel där har infört egna förbud eller andra regleringar för ämnen och användningsområden och som senare har följts av en EU-reglering eller en reglering på global nivå. har t.ex. infört ett omfattande förbud mot användning av kvicksilver som bl.a. innebär att varor som innehåller kvicksilver inte får släppas ut på den svenska marknaden. I skrivelsen Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) anförs att den betydelse som tillmäts den inre marknaden och varors fria rörlighet inom EU innebär att EU-regler får en harmoniserande verkan och att utrymmet för nationella särregler minskar. För att skydda svenska medborgare och den svenska miljön finns det ibland skäl att analysera om det finns anledning och möjlighet att gå före med nationella regler när inte räcker. I Kemikalieinspektionens uppdrag att utveckla handlingsplanen för en giftfri vardag ingår att undersöka och i lämpliga fall föreslå nationella begränsningar. När det gäller frågan om avgifter för kemikalier är den som tillverkar eller importerar ett ämne eller en blandning inom EU skyldig att registrera ämnet eller blandningen inom EU:s kemikalieförordning Reach till Echa. Avgifterna regleras i kommissionens förordning (EG) nr 340/2008 av om de avgifter som ska betalas till Echa enligt Reachförordningen samt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 254/2013 av om ändring av förordning (EG) nr 340/2008 om de avgifter som ska betalas till Echa enligt Reachförordningen. Avgifter för att pröva av ansökningar om godkännande av biocidprodukter och växtskyddsmedel tas ut i enlighet med förordningen (2013:63) om avgifter för beräkning av bekämpningsmedel. Riktlinjerna för hur dessa avgifter ska beräknas är reglerade inom EU:s lagstiftning om bekämpningsmedel. För några typer av ansökningar ska också en avgift betalas till Echa, t.ex. när det gäller ansökningar om s.k. parallellt ömsesidigt erkännande. Avgifterna finns förtecknade i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 564/2013. Avgifter till produktregistret vid Kemikalieinspektionen tas ut i enlighet med förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . Enligt 27 kap. får kommunfullmäktige utfärda föreskrifter för avgifter för myndigheters kostnader för tillsynen. Kommunerna bestämmer således själva om tillsynsavgiften. Utskottet delar regeringen syn att rätt utformade skatter och andra ekonomiska verktyg har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att nå miljömålen och även verka substitutions- och innovationsdrivande. Det är viktigt att de är utformade på ett kostnadseffektivt och verkningsfullt sätt. Även av januariavtalet framgår att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i en miljövänlig riktning. När den s.k. kemikalieskatten beslutades anförde regeringen att ska vara en förebild i världen där höga miljöambitioner skapar innovationskraft och att inte kan avstå från att arbeta för en miljö- och hälsomässigt bättre konsumtion bara för att andra länder inte har samma skatter. Utskottet vill påminna om denna ambition och behovet av att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljön. I sammanhanget noterar utskottet att det pågår arbete när det gäller beskattning av kadmium och bekämpningsmedel. Det nämns även i januariavtalet att det ska införas en skatt på farliga kemikalier i kläder och skor. Sammanfattningsvis kan konstateras att det finns en ambition från regeringens sida att i nu aktuella avseenden använda sig av ekonomiska styrmedel för att uppnå miljömålen, och att man arbetar för att utforma dessa på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet konstaterar att det pågår arbete med att reglera kemikalier både på EU-nivå med en strategi för en giftfri miljö och på internationell nivå med en global kemikaliestrategi efter 2020. Det är utskottets uppfattning att de strategier som håller på att arbetas fram kommer att spela en stor roll i arbetet för en giftfri miljö och förhoppningsvis vara kraftfulla styrmedel för att minska kemikaliers miljö- och hälsorisker. Utskottet anser att den kemikalieskatt som har införts är ett effektivt verktyg för att minska spridningen av farliga kemikalier i miljön och avstyrker därför motionerna 2018/19:168 (SD) yrkande 2 och 2018/19:2887 (M) yrkande 3. Vidare bedömer utskottet att det arbete som pågår när det gäller ekonomiska styrmedel i huvudsak motsvarar de åtgärder som motionärerna förespråkar i motionerna 2018/19:2255 (L) yrkande 26 i denna del och 2018/19:2426 (C) yrkande 2 i denna del. Motionerna lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om regler och avgifter för kemikalier konstaterar utskottet att dessa i stor utsträckning är harmoniserade inom EU. Det finns fall där har särregler för att skydda svenska medborgare och den svenska miljön och där inte räcker till. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion 2018/19:1506 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antibakteriellt silver i kläder och miljön, en rättslig reglering av nanomaterial inom EU, förbud mot bisfenoler, utfasning av och förbud mot PFAS-ämnen samt farliga ämnen i byggprodukter. Jämför reservation 8 (KD), 9 (KD), 10 (M), 11 (KD) och 12 (C) samt särskilt yttrande 1 (C). Reglering av silver i konsumentprodukter I motion 2018/19:1394 av (MP) betonas att ett växande problem är förekomsten av silver i avloppsslam, som har negativ påverkan på vattendragen och möjligheten till ett långsiktigt bra kretslopp. Motionären lyfter fram att alla produkter med antibakteriellt silver ska märkas men att detta ensamt är ett för svagt styrmedel och därför behöver kompletteras med annan information för att konsumenter ska kunna göra informerade beslut. Motionären yrkar därför på en förstärkt märkning av kläder med antibakteriellt silver (yrkande 1). Enligt yrkande 2 bör verka för ett förbud mot antibakteriellt silver i sportkläder. Användningen av antibakteriellt silver gör begränsad nytta i sportkläder som används regelbundet, som mängden silver i avloppsslammet ökar. Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 36 bör miljöeffekter av och resistensutveckling på grund av silver som tillsatts i antibakteriellt syfte i konsumentprodukter utredas. Utifrån försiktighetsprincipen kan det finnas ett behov av att fasa ut silver som tillsatts i antibakteriellt syfte ur konsumentprodukter. Kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 11 handlar om en rättslig reglering av nanomaterial inom EU. Motionärerna delar regeringens bedömning att det finns ett stort behov av att anpassa lagstiftningen inom EU till nanomaterial och säkerställa att etappmålet om nanopartiklar och nanomaterial uppnås. Kommissionen bör utreda andra sätt att garantera en säker hantering av nanomaterial utöver en anpassning av Reachlagstiftningen, exempelvis genom en kompletterande lagstiftning. I kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 12 efterfrågar man ett förbud mot alla typer av bisfenoler. Bisfenol A är ett ämne med omfattande användning i samhället som har flera hälso- och miljöfarliga egenskaper. Det är dock inte bara bisfenol A som är skadligt utan även andra typer av bisfenoler. Enligt kommittémotion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 13 bör ett förbud införas mot alla PFAS-ämnen, förutom de ämnen där det kan visas att ämnets miljö- och hälsoegenskaper är acceptabla. är endast en av PFAS-föreningarna förbjuden, nämligen PFOS. Motionärerna menar att det är angeläget med ett helhetsgrepp om denna kemikaliegrupp. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2887 yrkande 5 att regeringen bör verka för att långsiktigt fasa ut PFAS i konsumentprodukter. Det är viktigt att fortsätter att driva på inom EU för att begränsa användningen av PFAS. Farliga ämnen i byggprodukter Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 38 bör innehållet av farliga ämnen i byggprodukter regleras. Ett område där det krävs mer åtgärder för att säkerställa en giftfri vardag är kemikalieanvändning i byggmaterial och byggvaror. Detta är material som vi är i kontakt med i våra hem, på arbetet och i vård och omsorg, men där man som enskild har små möjligheter att välja vad man omger sig med. Motionärerna vill därför att det införs ett europeiskt regelverk med krav på redovisning av kemikalieinnehåll i byggmaterialet och att det ska synas på innehållsdeklarationen. Vidare vill motionärerna utreda möjligheten att låta byggprodukter som används till golv, väggar och innertak omfattas av en kemikalieskatt. Arbetet i bör påskyndas och konsumenten skyddas från skadliga ämnen i byggprodukter som används till golv, väggar och innertak. Reglering av silver i konsumentprodukter I förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (biocidförordningen) finns regler om biocidprodukter och biocidbehandlade varor. Den som importerar en biocidbehandlad vara till EU eller tillverkar varan inom EU ansvarar för att varan inte skadar människors hälsa eller miljön samt ansvarar för att märkningen är rätt enligt förordningen. Det är den som säljer varan som måste kontrollera att kraven på märkning är uppfyllda. Enligt Kemikalieinspektionens faktablad om regler för biocidbehandlade varor () är syftet med märkning att informera om att varan innehåller biologiskt verksamma ämnen och hur konsumenter kan använda varan utan att deras hälsa eller miljön kommer till skada. Märkningsinformationen bidrar även till att konsumenter kan göra ett mer medvetet val, och därför är det också betydelsefullt att märkningen är synlig vid inköpstillfället. Enligt artikel 58 i biocidförordningen ska märkningen av biocidbehandlade varor vara tydlig, lättläst och stanna kvar under varans användning samt bl.a. innehålla följande information: – att varan innehåller en biocidprodukt – ändamålet med behandlingen, hur det verksamma ämnet bidrar till varans funktion, t.ex. att ett ämne är tillsatt för att ta bort dålig lukt – relevanta bruksanvisningar och eventuella nödvändiga försiktighetsåtgärder, t.ex. att den som använder varan måste göra något särskilt för att skydda människor eller miljö. I Kemikalieinspektionens information om märkning av biocidbehandlade varor – en checklista till företag står bl.a. att märkningen inte behöver finnas på webbplatsen enligt lagstiftningen, men myndigheten rekommenderar att den finns där eftersom det hjälper konsumenter att göra medvetna val. När det gäller ytterligare information om biocidbehandlade varor finns det gemensamma regler om reklam i förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (CLP-förordningen) som gäller för biocidprodukter. Enligt behöver det utredas närmare om det är möjligt, och i så fall i vilken utsträckning, att besluta om nationella regler om reklam för biocider och biocidbehandlade varor. När det gäller skyltning i butik kan det vara möjligt att införa nationella regler, men eftersom det kan innebära påverkan på handeln måste en sådan reglering sannolikt anmälas till kommissionen för att prövas om den är förenlig med fördraget, vilket bl.a. innebär att regleringen måste vara proportionerlig med hänsyn till syftet att skydda människors hälsa och miljön. Kemikalieinspektionen utövade framför allt –2018 tillsyn i projektform på regelområdet biocidbehandlade varor. Märkningsbristerna har varit stora såväl för silverbehandlade varor som för andra biocidbehandlade varor.