bet · H701UbU8 · 2019-12-19 00:00:00 — Vidare ska huvudmannen se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen i förskolan även erbjuds en bra miljö i övrigt. Sammantaget verkar bestämmelserna för syftet att förebygga ohälsa och i övrigt skapa en god inne- och utemiljö i förskolan. I allmänna råd om måluppfyllelse i förskola (SKOLFS 2017:6, s. 17 Miljöns utformning) anges bl.a. den fysiska miljön är en nyckelfaktor för att planera och genomföra aktiviteter. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:286 (V) yrkande 2 och 2019/20:617 (SD) yrkande 10. När det gäller yrkandena om ändrad tillståndsgivning och förstärkt tillsyn m.m. över förskolan vill utskottet anföra följande. I enlighet med 26 kap. 4 § skollagen är det kommunen som har tillsyn över den fristående förskola som kommunen godkänt (dvs. förskolor med enskild huvudman). Vidare framgår av 26 kap. 3 § skollagen att Skolinspektionen har tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 26 kap. 4 § skollagen. Som tidigare nämnts har Skolinspektionen gjort en kvalitetsgranskning av kommunernas tillsyn över fristående förskolor. Utskottet utgår från att resultaten från granskningen av tillsynen över förskolan kan bidra till att ytterligare förstärka kvaliteten och verksamheten inom förskolan. Det har dessutom införts ökade krav i skollagen för att godkännas som enskild huvudman fr.o.m. . Vidare pågår som framgår av ovan ett arbete inom . Utskottet vill inte föregripa pågående beredningsarbete. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:3087 (M) yrkande 11, 2019/20:3110 (C) yrkande 10, 2019/20:3254 (C) yrkande 17 och 2019/20:3256 (L) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svenska språkets roll i förskolan och om rätt till modersmålsstöd. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD) och 12 (V). I partimotion 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås bl.a. att svenska språkets roll bör stärkas i läroplanen för förskolan, och att ska ges i uppdrag att ta fram särskilda kompetensutvecklingskurser för förskollärare i språkutvecklande arbetssätt riktat mot nyanlända barn. I kommittémotion 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 2 betonas vikten av att använda det svenska språket i förskolan och att all förskolepersonal ska ha certifiering i det svenska språket för att få anställning. Enligt kommittémotion 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 4 bör regeringen återkomma med ett förslag som innebär att rätt till modersmålsstöd införs i förskolan. Bakgrund och gällande rätt Svenska språket i förskolan I är svenska huvudspråk enligt språklagen (2009:600). Som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden (4 och 5 §§). Det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. Var och en som är bosatt i ska enligt språklagen ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Den som har ett annat modersmål ska ges möjlighet att även utveckla och använda sitt modersmål. I lagen finns också bestämmelser om de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket. Svenska språket i förskolan har förstärkts i den reviderade läroplanen för förskolan. Enligt denna läroplan (Lpfö 18) ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska, genom att uppmuntra och ta till vara deras nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Utbildningen ska ge barnen förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Enligt läroplanen ska förskolan vidare ge varje barn förutsättningar att bl.a. utveckla ett nyanserat talspråk och ordförråd. Det finns också särskilda skrivningar i läroplanen om främjandet av språkutvecklingen för barn som har behov av teckenspråk. Förskolans arbete med språkutveckling hos flerspråkiga barn Av 14 § språklagen framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 8 kap. 10 § skollagen föreskrivs att förskolan ska medverka till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Det finns också bestämmelser om förskola på vissa nationella minoritetsspråk. Enligt läroplanen ska varje barn ges förutsättningar att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål, om barnet har ett annat modersmål än svenska. Obligatorisk förskola med språkutveckling för nyanlända barn har på förslag av utbildningsutskottet gjort ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter det svenska språket i hemmet behövs enligt utskottet en obligatorisk förskola med språkutveckling för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Förskola med språkutveckling ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur förskolan med språkutveckling ska organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Förskola med språkutveckling innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom bör det svenska språkets roll stärkas i läroplanen och kompetensutvecklingen för förskollärare förstärkas, och långsiktigt anser utskottet att även fler utbildningsplatser är nödvändigt. Stimulansmedel för att möjliggöra en utökad förskola med språkutveckling avsätts (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska beslutade regeringen att tillsätta en utredning om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71). En särskild utredare ska lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan för barn i tre till och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn. – föreslå åtgärder som kan öka deltagandet i förskolan för flickor och pojkar i åldern , särskilt när det gäller nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper – undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan – föreslå åtgärder för att se till att personalen i förskolan har adekvat kompetens för uppdraget med språkutveckling – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ). Nytt statsbidrag för bättre språkutveckling i skolan Regeringen beslutade om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Det övergripande syftet med statsbidraget är att stärka språkutvecklingen i svenska, särskilt för barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. Statsbidraget får lämnas till kommuner för insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan särskilt för den nämnda gruppen barn, särskilt särskilda språkutvecklande insatser i förskolan för dessa barn samt för kompetensutveckling för förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. Avsikten är att statsbidraget ska kunna lämnas till dess att en lagstiftning om en obligatorisk förskola med språkutveckling finns på plats (dir. 2019:71). 2019 tillfördes för ändamålet (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Förordningen trädde i kraft och bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ). Kompetenssatsningar i fråga om barns språkutveckling erbjuder bl.a. följande kompetensutveckling för personalen i förskolan. fick 2013 i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning för lärare i språk-, läs- och skrivdidaktik där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag utvidgades målgruppen till att även omfatta bl.a. förskollärare (/05733/S). Läslyftet är baserad på aktuell forskning i förskolan och handlar inte bara om att läsa. Det handlar om att erbjuda både de yngre och äldre barnen tillfällen att utveckla språket. Allt material finns samlat i moduler på Lärportalen på webbplats. Fem moduler är särskilt riktade till förskolan: Skapa och kommunicera, Läsa och berätta, Natur, teknik och språkutveckling, Utforska skriftspråket och Flera språk i barngruppen. Ett statsbidrag kan användas till att frigöra tid så att förskollärare kan handleda grupper av kollegor i Läslyftet (förordningen [2015:42] om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling). När det gäller förskolan uppgår antalet deltagare till ca 20 000 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 95). Andra kompetensutvecklingsinsatser som kan nämnas är bl.a. utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare i förskolan. Utbildningen riktar sig till legitimerade förskollärare och ska bidra till en hållbar och långsiktig struktur för språk-, läs- och skrivutveckling i förskolan. ger även stöd till förskolorna i deras arbete med att möta nyanlända och flerspråkiga barn. Arbetet bedrivs inom ramen för regeringsuppdraget att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov barn och elever med annat modersmål än svenska (U2018/00404/S) samt inom ramen för arbetet med information och implementering av förskolans nya läroplan. Insatserna riktar sig i huvudsak till förskolans personal och syftar bl.a. till att stärka personalens kunskaper och kompetens när det gäller att planera, genomföra och utvärdera undervisning för nyanlända och flerspråkiga barn i förskolan. Språkkunskaper i svenska för den som har en utländsk förskollärar-examen I föreskrifter (SKOLFS 2016:12) om erkännande av yrkeskvalifikationer samt villkor för behörighet och legitimation för lärare och förskollärare med utländsk utbildning anges vilka språkkunskaper i svenska som krävs för den som har en utländsk förskollärarexamen och vill ha en svensk lärarlegitimation. För att få arbeta som lärare eller förskollärare i krävs goda kunskaper i svenska. Kunskaperna ska motsvara vad som krävs för högskolestudier i . Vidare krävs kunskap om läs- och skrivutveckling eller läs- och skrivinlärning på svenska. Samverkan för bästa skola m.m. ingår även förskolor i satsningen Samverkan för bästa skola (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). Regeringen har gett i uppdrag att i dialog med huvudmän fortsätta att genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten i skolan samt öka måluppfyllelsen i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet (U2019/038786/S). Insatser ska riktas till förskoleenheter som har svåra förutsättningar. ska göra en bedömning av vilka förskoleenheter som ska prioriteras för deltagande i satsningen. har utökat urvalet inom Samverkan för bästa skola i syfte att nå fler huvudmän. Samverkan inleddes med 27 huvudmän, och hos dessa bl.a. 23 utvalda förskoleenheter. pågick samarbeten med totalt 13 huvudmän kopplade till förskolor. har inom Samverkan för bästa skola totalt samverkat med 92 huvudmän, 252 skolenheter och 56 förskoleenheter (prop. 2019/20:1 utg.omr. 98–99). EU:s rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet Europeiska unionens råd antog en rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (2019/C 189/02). Medlemsstaterna rekommenderas bl.a. att stödja alla barn i inlärningen av undervisningsspråket som man också tar hänsyn till och respekterar deras förstaspråk. Vidare ska möjligheter erbjudas till exponering för språk och språkinlärning genom lek från tidig ålder. I skälen lyfts bl.a. fram att deltagande i förskoleverksamhet kan vara ett effektivt verktyg för att uppnå jämlikhet på utbildningsområdet för barn med sämre förutsättningar, bl.a. för vissa barn med invandrarbakgrund. Förskoleverksamhet kan bidra till att barnen utvecklar språkkunskaper, både i det språk som används i verksamheten och i förstaspråket. I bilagan till rådets rekommendation finns EU:s kvalitetsram för förskoleverksamhet och barnomsorg. Där anges bl.a. att lämplig fortbildning förbereder personalen för att stödja tvåspråkiga barn. När det gäller frågan om att det svenska språkets roll bör stärkas i förskolan kan utskottet konstatera att det har genomförts och pågår ett flertal insatser. Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71). En särskild utredare ska lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan för barn i tre till och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn. Regeringen beslutade också om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Statsbidraget får lämnas till kommuner för insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan särskilt av barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska, särskilda språkutvecklande insatser i förskolan samt för kompetensutveckling för förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. Avsikten är att statsbidraget ska kunna lämnas till dess att en lagstiftning om en obligatorisk förskola med språkutveckling finns på plats. Vidare har det svenska språket i förskolan förstärkts i den reviderade läroplanen för förskolan. Enligt denna läroplan (Lpfö 18) ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska. Utskottet vill även lyfta fram att ger stöd till förskolorna i deras arbete med att möta nyanlända och flerspråkiga barn. Arbetet bedrivs inom ramen för regeringsuppdraget att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov barn och elever med annat modersmål än svenska samt inom ramen för arbetet med information och implementering av förskolans nya läroplan. I sammanhanget kan tilläggas att även förskolor ingår i satsningen Samverkan för bästa skola. Insatserna ska riktas till bl.a. förskoleenheter som har svåra förutsättningar. När det gäller frågan om kunskaper i svenska hos förskolepersonal vill utskottet hänvisa till de villkor som ställs för behörighet och legitimation för förskollärare med utländsk utbildning (föreskrifter [SKOLFS 2016:12] om erkännande av yrkeskvalifikationer samt villkor för behörighet och legitimation för lärare och förskollärare med utländsk utbildning). För att få arbeta som förskollärare i krävs goda kunskaper i svenska. Kunskaperna ska motsvara vad som krävs för högskolestudier i . Vidare krävs kunskap om läs- och skrivutveckling på svenska. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:617 (SD) yrkande 2 och 2019/20:2833 (M) yrkande 6. När det gäller yrkandet om att införa rätt till modersmålsstöd i förskolan vill utskottet anföra följande. Enligt skollagen ska förskolan medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Förskolan ska, enligt läroplanen för förskolan, ge varje barn förutsättningar att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål om barnet har ett annat modersmål än svenska. Utskottet ser inte skäl till att föreslå några ändringar i regelverket. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen 2019/20:286 (V) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utökad rätt till förskola och att arbeta med uppsökande verksamhet. Jämför reservation 13 (C) och 14 (V). I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 8 anför motionärerna att möjligheten att öka rätten till förskola för barn med föräldrar i utanförskap bör ses över och att kommunerna bör ges i uppdrag att arbeta med uppsökande verksamhet för att nå ut med kunskap om förskolan till familjer med svårare förutsättningar. Motsvarande framförs i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 13. I kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 16 framförs att regeringen mot bakgrund av bör ta fram en handlingsplan för att öka deltagandet i förskola och pedagogisk omsorg för de grupper som är underrepresenterade. Bakgrund och gällande rätt Rätten till förskola m.m. Barn som är bosatta i , och som inte har börjat förskoleklass eller grundskola, ska enligt 8 kap. 3 § skollagen erbjudas förskola fr.o.m. . Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Enligt 8 kap. 4 § ska barn fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller erbjudas förskola – s.k. allmän förskola som är avgiftsfri – , om inte annat följer av 5–7 §§. I 8 kap. 5 § skollagen föreskrivs att barn ska erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Att barnet har ett eget behov kan t.ex. röra sig om barn med ett annat modersmål än svenska eller om barn som bor i glesbygden. Ett annat exempel som nämns i förarbetena till skollagen är barn vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller har en funktionsnedsättning som begränsar barnets fysiska eller psykiska utveckling (prop. 2009/10:165 s. 711). Även barn vars föräldrar är långtidssjukskrivna eller sjuk- eller förtidspensionerade kan räknas in i gruppen. Vidare framgår av 8 kap. 6 § skollagen att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. ska erbjudas förskola under minst eller . Enligt 8 kap. 7 § ska barn även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Innebörden av den sistnämnda bestämmelsen är att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska erbjudas förskola, oavsett om de har fyllt eller inte (prop. 2009/10:165 s. 712). Dessa barns rätt gäller inte enbart tillgång till en plats utan även en verksamhet av sådan kvalitet att barnet får sitt behov av särskilt stöd tillgodosett. Av förarbetena till den nuvarande skollagen framgår det att skollag föreskrev att kommunen skulle bedriva uppsökande verksamhet så att barn i behov av särskilt stöd deltar i förskolans verksamhet. Denna reglering infördes inte i den nuvarande skollagen. Enligt förarbetena var det sannolikt mycket få kommuner som bedrev sådan uppsökande verksamhet. Det uttalas bl.a. att det dessutom ingår i barnavårdscentralens uppgift att göra utvecklings-bedömningar under hela förskoleåldern och vid behov ge hjälp och stöd i föräldraskapet, t.ex. råd om plats i förskola. Vidare anges att även öppna förskolan kan användas på detta sätt (prop. 2009/10:165 s. 349). om deltagande i förskolan regleringsbrev innehöll ett uppdrag för att kartlägga deltagandet i förskolan i olika grupper (dnr U2017/05023/BS [delvis], U2017/05037/S). Av rapporten i förskola (2018:12) framgår bl.a. att kommunerna arbetar i olika utsträckning för att öka deltagandet. I några kommuner har utbildningsförvaltningen i uppdrag att arbeta för ett ökat deltagande i förskolan. Dessa kommuner erbjuder bl.a. barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga med ett annat barn förskola , vilket är mer än miniminivån som anges i skollagen. Kommunerna har också startat introduktionsförskolor och anställt processtödjare i syfte att öka deltagandet i grupper som deltar i mindre utsträckning. har bl.a. sett exempel på kommuner där barnavårdscentralen och informerar om förskolan. I några kommuner ges informationen inom familjecentraler i samverkan med öppna förskolan. har också sett exempel på att kommuner informerar om förskolan inom ramen för deras samhällsinformation till nyanlända. Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av förskolans roll i fråga om att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten och uppväga skillnader i barns olika förutsättningar. Utskottet anser att det är av stor vikt att alla barn deltar i förskolans verksamhet. När det gäller yrkanden om en utökad rätt till förskola vill utskottet anföra att alla barn som är bosatta i ges möjlighet att delta i den svenska förskolan. Som nämnts ovan beslutade regeringen om att tillsätta en utredning om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71). En särskild utredare ska lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan för barn i åldern särskilt när det gäller nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper. När det gäller frågan om uppsökande verksamhet vill utskottet hänvisa till om deltagande i förskolan som bl.a. tar upp exempel på kommuner där barnavårdscentralen och informerar om förskolan och att det även förekommer i några kommuner att familjecentraler gör det i samverkan med öppna förskolan. har också sett exempel på att kommuner informerar om förskolan inom ramen för deras samhällsinformation till nyanlända. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:220 (V) yrkande 16, 2019/20:3110 (C) yrkande 8 och 2019/20:3254 (C) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om pedagogisk omsorg och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Jämför reservation 15 (SD) och 16 (V). Enligt motion 2019/20:1840 av (S) yrkande 2 bör det bl.a. övervägas att det ska införas krav på pedagogisk utbildning eller vidimerad erfarenhet av arbete med barn i förskoleålder för den som ska bedriva pedagogisk omsorg i hemmet. Enligt kommittémotion 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 8 finns det behov av att inrätta nationella riktlinjer som tar fasta på jämförbara krav på hur den pedagogiska omsorgen ska bedrivas. Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds Enligt kommittémotion 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 3 bör regeringen utreda möjligheten att lagstifta om förskoleverksamhet på obekväm arbetstid. Bakgrund och gällande rätt I 25 kap. skollagen finns bestämmelser för annan pedagogisk verksamhet, som omfattar – pedagogisk omsorg, som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem (2 §) – öppen förskola (3 §) – öppen fritidsverksamhet (4 §) – omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (5 §) – annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk (5 a §). Dessa verksamheter är inte en del av skolväsendet, men 25 kap. 6–9 §§ skollagen innehåller bestämmelser om de krav som finns på verksamheterna och 25 kap. 10–16 §§ innehåller regler om bidrag. Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds I 25 kap. 5 § skollagen föreskrivs att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Det finns emellertid inte en skyldighet för kommunerna att erbjuda omsorg . Statsbidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är enligt 1 § att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . var drygt 5 800 barn i åldern inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. vardagar mellan –06 och . Det motsvarar av alla barn i åldersgruppen som var inskrivna i fritidshem, förskola eller pedagogisk omsorg. Detta innebär en ökning . var 3 696 barn inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid. erbjöd 214 kommuner sådan omsorg, vilket är en ökning med jämfört med då 130 kommuner erbjöd denna form av omsorg (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 76). ersattes begreppet familjedaghem med pedagogisk omsorg i skollagen (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220).