bet · H601KrU10 · 2019-05-09 00:00:00 — Utskottet anser inte att det behövs en analys över det arbete som görs i dessa frågor, eller att bör gå in och styra vad som ska göras när det gäller ridsport och integration. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:807 (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2175 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. en fristående nationell antidopningsenhet med hänvisning till att Wadas beslut om en ny världsantidopningskod bör avvaktas. Jämför reservation 12 (M, KD), 13 (SD) och 14 (KD). (M) anser i motion 2018/19:2656 att regeringen bör ta initiativ till att skapa en fristående nationell antidopningsenhet i anslutning till ett universitetssjukhus. Motionären påtalar bl.a. att majoriteten av alla dopningsfall i upptäcks bland styrketränande motionärer, men att av alla tester gör av personer i denna grupp. (M) anser i motion 2018/19:2655 yrkande 6 att idrottsrörelsens arbete kan stärkas än mer och efterlyser riktade utbildningsinsatser gentemot idrottande ungdomar om riskerna med kosttillskott. m.fl. (M) påtalar i motion 2018/19:2863 yrkande 8 att dopning är mer utbrett och har gått från att vara ett idrottsproblem till att bli ett samhällsproblem. Motionärerna anser därför att man bör utreda möjligheterna att skapa en fristående nationell antidopningsenhet i anslutning till ett universitetssjukhus. m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:1286 yrkande 5 att regeringen bör utreda och ta fram ett system för att stävja missbruket av dopningspreparat på privatägda gym. m.fl. (KD) påtalar i motion 2018/19:2689 att det är av yttersta vikt att skyndsamt verka för att antidopningsorganisation blir helt fristående och organisatoriskt oberoende från RF (yrkande 1). Motionärerna framhåller också att genom ett bredare folkhälsoförebyggande uppdrag skulle den svenska antidopningsverksamheten tillsammans med universitet och högskolor kunna bidra till att sprida kunskap som kan vara avgörande för att avstå från dopning (yrkande 2). Vidare anger motionärerna att det i enligt lag är obligatoriskt för alla gym att med en väl synlig dekal ange om de arbetar med den danska antidopningsorganisationen eller inte. Motionärerna anser att förutsättningarna för att införa en antidopningslicensiering av gym enligt dansk modell bör utredas (yrkande 3). Den viktigaste plattformen för samordning och harmonisering av antidopningsarbetet inom idrotten är [7], där representanter för internationell idrott och världens regeringar sedan bildandet arbetar tillsammans i kampen mot dopning. Inom ramen för sitt världsantidopningsprogram har antagit en världsantidopningskod (World Anti-Doping Code) som är det regelverk som stora delar av den organiserade idrotten har att rätta sig efter. De svenska dopningsreglerna och det svenska antidopningsarbetet styrs av de globala reglerna i Världsantidopningskoden. RF är ansvarigt för antidopningsarbetet i och är nationella antidopningsorganisation, det som i Världsantidopningskoden benämns som Nado. Alla 71 specialidrottsförbund (SF) ska enligt ha egna antidopningsprogram, och de 19 distriktsidrottsförbunden (DF) arbetar förebyggande mot dopning. Alla medlemmar i en idrottsförening är skyldiga att känna till och följa dopningsreglerna. Med hjälp av utbildningen Vaccinera klubben mot dopning[8] kan föreningar se till att ledare och idrottsutövare får grundläggande kunskaper om dopningsreglerna. Socialminister angav i sitt svar på interpellation 2017/18:101 bl.a. följande: var också tydlig med att det därtill pågår en beredning i i fråga om en samlad nationell antidopnings-organisation. Det som har tillkommit är att har granskat antidopningsarbete i förhållande till världsanti-dopningskoden. Man har gjort tre observationer. Bland annat säger att som koden ser ut just nu är det okej för RF att bedriva arbetet som man nu gör. Men utifrån planerna på att ändra koden och införa bestämmelser som är tänkta att träda i kraft kommer det troligtvis inte vara okej att bedriva antidopningsarbetet på det sätt som görs . Detta är naturligtvis också RF uppmärksammat på. rekommenderar att i dialog med staten skyndsamt organisera om antidopningsverksamheten så att den förläggs i en från idrotten fristående nationell antidopningsorganisation. Jag är säker på att också känner till att det är den väg som man har valt i stora delar av resten av världen. kommer att bryta loss Nado från sitt riksidrottsförbund och göra det till en fristående organisation. Sedan finns det två länder kvar i som inte har idrotten i en fristående organisation, och det är och . vill och idrottsrörelsen självklart att i god anda ta varandra i hand i förändringsarbetet, och jag kommer att fortsätta att föra den dialogen med . är jag medveten om de rekommendationer som har lämnat. Precis som gör är det viktigt att understryka att det inte ska falla någon skugga på det arbete som görs inom . Där gör man ett utmärkt jobb. Men när utvecklingen går i en viss riktning, vilket vi kan konstatera att ger uttryck för, måste vi också vara beredda att ta steg i den riktningen. Vi och även min företrädare har varit väldigt tydliga med att vi – om detta ska göras inom RF:s ansvarsområde – vill att förbundet ska samtycka. Den dialog som vi har med RF i den här delen är viktig. Det är klart att Wadas analys, rekommendationer och observationer stärker en dialog som går i riktning mot ett mer fristående Nado. Det är självklart att vi ser att en från idrotten fristående Nado på ett tydligt sätt kan ta hela ansvaret för antidopningsverksamheten bredare i samhället, vilket också kommer att gynna samverkan mellan idrott, gym, träningsbransch och ANDT-samordning i länsstyrelser och kommuner. tar vi Wadas rekommendationer på stort allvar. Det handlar inte minst om det som var inne på tidigt i debatten, nämligen vår trovärdighet internationellt och att det kommer att ta tid att få en eventuell ny organisation på plats. I grund och botten finns det en tydlig samsyn i denna fråga. Det handlar mer om hur vi processar vägen framåt. är jag enig i att om denna förändring ska göras kommer det inte att gå över . Politiken har självfallet ett ansvar. Därför var det viktigt för mig när jag klev in i rollen att skaffa mig en bred bild, att ha en tydlig dialog med men också med dem som liksom förespråkar en annan hållning och att ta del av de olika rön som har kommit fram inte minst . RF har med anledning av motionsyrkandena angett följande: Svensk Antidoping är den operativa antidopingverksamheten inom RF. Verksamheten bedrivs med medel som är öronmärkt från Regeringen och verksamheten är operationellt oberoende av RF. Svensk Antidoping leds av som är en styrelse oberoende av Riksidrottsstyrelsen. Svensk Antidoping är med denna organisering ”compliant” med den gällande Världsantidopingkoden, inklusive kravet på ett oberoende antidopingarbete. Det kan komma att bli ändring i dessa krav i samband med att en ny Världsantidopingkod beslutas och införs 2021. RF följer arbetet med den reviderade koden noggrant och står beredd att vidta åtgärder om koden så skulle kräva. Svensk Antidoping har även tillfrågat om en tydligare beskrivning av oberoendekraven för nationella antidopingorganisationer i den nya koden. Riksidrottsstyrelsen har tidigare fattat ett principiellt beslut som innebär att Svensk Antidoping även skulle kunna erbjuda antidopingarbetet till idrottsliga organisationer som står utanför RF. Detta skulle behöva regleras i avtal och finansiering för verksamheten skulle krävas. Huvuduppdraget till Svensk Antidoping är insatser för medlemmar inom RF. Föreningsanslutna motionärer omfattas av kontrollplanen till Svensk Antidoping och de är även en väsentlig målgrupp för informations- och utbildningsinsatser. Genom att göra dopingkontroller på idrottsdrivna gym bidrar Svensk Antidoping till att avskräcka styrketränande motionärer från att använda doping. Det bedrivs därför ett förebyggande arbete i det bredare samhällsperspektivet om än i mindre omfattning än inom den organiserade idrotten. Detta arbete bedrivs mestadels regionalt i regi av de 19 distriktsförbunden inom RF. När det gäller förebyggande insatser mot doping på privatägda gym, inkluderat licensiering av gym, är det andra antidopingorganisationer i som får offentliga medel för att arbete mot doping inom samhället. förebygger Alkohol- och Drogproblem (STAD) är en samarbetspartner för Svensk Antidoping, speciellt i det arbetet som bedrivs på regional nivå i regi av distriktsförbunden. På central nivå har Svensk Antidoping ingått ett samarbete med båda STAD och PALJF () där det utbytes information om egna antidopinginsatser med mål om att effektivisera det totala förebyggande arbetet mot doping i . Svensk Antidoping är också aktiv i den Centrala samordningsgrupp för dopingfrågor (CSG) som leds av . I gruppen samarbetar ett tiotal myndigheter samt ett fåtal icke-myndighetsorganisationer om förebyggande insatser inom den nationella ANDT-strategin. har angett att de avvaktar beredning av frågan om en fristående nationell antidopningsenhet till dess antagit en ny världsantidopningskod, vilket beräknas ske . Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9) följande: Förebygga dopning inom motionsidrotten Användningen av anabola androgena steroider (AAS) har legat på en relativt och låg nivå under en följd av år. Olika studier visar att den typiska användaren är en man som regelbundet styrketränar på gym. Regeringen har gett i uppdrag att stödja förebygger alkohol- och drogproblem (STAD) i det dopningsförebyggande arbetet genom att vidareutveckla arbetsmetoden ren hårdträning. Fler än 600 gym- och träningsanläggningar arbetar enligt denna metod. Bland dessa finns såväl privata gym som föreningsdrivna gym inom . När det gäller kosttillskott avråder RF på sin webbsida från bruk av kosttillskott annat än på rent medicinska grunder. RF uppger att det inte finns något vetenskapligt stöd för att idrottsutövare med normal kosthållning har behov av extra kosttillskott. RF har med anledning av motionen om kosttillskott bl.a. angett: RF:s antidopingorganisation antidoping varnar när ett nytt farligt ämne återfinns i kosttillskott. RF har tydlig information på webben om kosttillskott, där RF bl.a. länkar relevanta studier och listar kosttillskottsprodukter som resulterat i positiva prov. RF ger även information till dels andra parter som håller föreläsningar, dels till skolungdomar. Utöver det genomförs föreläsningar om kosttillskott både på distriktsnivå och nationell nivå, samt på Riksidrottsgymnasier och skolor med så kallade Nationella Idrottsutbildningar och framför allt på idrottsläger för ungdomar. RF svarar också på frågor kring olika kosttillskott som inkommer från hela samhället, bl.a. motionsidrottare. Dessa ställer ofta frågor om specifika produkter. Det finns även i Vaccinera klubben information om kosttillskott som riktar sig till föreningsnivå. RF har vidare en modul i utbildningsverktyget vinnare[9] som rör kosttillskott och hälsokonsekvenser, och som vem som helst kan ta del av. har valt att göra den obligatorisk för vissa utövare. När det gäller frågan om en fristående nationell antidopningsenhet anser utskottet att Wadas beslut om en ny världsantidopningskod bör avvaktas. När det gäller motionsyrkandena om dopningsförebyggande arbete på gym och utbildningsinsatser om riskerna med kosttillskott konstaterar utskottet att det i första hand är en fråga för och RF. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:1286 (SD) yrkande 5, 2018/19:2655 (M) yrkande 6, 2018/19:2656 (M), 2018/19:2863 (M) yrkande 8 och 2018/19:2689 (KD) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att regeringen bör initiera samtal med idrottsrörelsen om osunda kroppsideal med hänvisning till att det är en fråga för alla att ta ansvar för. Jämför reservation 15 (M). I såväl motion 2018/19:2168 av (M) som i motion 2018/19:2863 yrkande 6 av m.fl. (M) påtalar motionärerna att unga människor far illa på grund av de orimliga normer som skapats i samhället om hur man bör se ut. Motionären anser att regeringen bör ta tag i detta samhällsproblem och initiera ett samlat arbete mellan staten och idrottsrörelsen mot osunda kroppsideal. När det gäller osunda kroppsideal anger RF att de genomför en rad aktiviteter för att motverka osunda kroppsideal kopplade till idrotten. Utbildning genomförs i idrottspsykologi, där kroppsideal finns med, som riktar sig till aktiva, tränare och ledare i () landslag. RF stöder vidare rådgivning inom idrottspsykologi och idrottsnutrition till aktiva som SF har utsett. Dessutom genomför RF testning, mätning samt rådgivning inom fysiologi (träningsrådgivning). RF genomför vidare nätverksträffar, utbildningar och konferenser för estetiska idrotter med fokus på t.ex. viktklasser och viktreglering. ) påpekar i sin uppföljning 2016 av statens stöd till idrotten att den medialiserade samhällsutvecklingen är präglad av osunda kroppsideal och utseendefixering. Alla samhällsaktörer – politiska beslutsfattare, skolan, idrottsrörelsen och inte minst föräldrar – har enligt uppföljningen ett viktigt och gemensamt ansvar för att motverka de könsstereotypa normer och förväntningar som förmedlas, vidmakthålls och återskapas i dagens samhälle i frågor kopplade till kön, kropp och fysisk aktivitet. Utskottet delar CIF:s uppfattning att alla samhällsaktörer – politiska beslutsfattare, skolan, idrottsrörelsen och inte minst föräldrar – har ett viktigt och gemensamt ansvar för att motverka de könsstereotypa normer och förväntningar som finns i samhället som leder till osunda kroppsideal. Utskottet anser dock inte att motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed motionerna 2018/19:2168 (M) och 2018/19:2863 (M) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om parasportotek med hänvisning till att Myndigheten för delaktighet fått i uppdrag att kartlägga den enskildes tillgänglighet till hjälpmedel för fritidsaktiviteter och kartlägga vilka insatser man gör lokalt och regionalt för att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Jämför reservation 16 (SD) och 17 (C). m.fl. (SD) vill i motion 2018/19:1286 yrkande 4 att idrottsrörelsen ser över möjligheterna att inrätta ett nationellt parasportotek, och undersöker vilka ekonomiska och verksamhetsmässiga behov som finns. Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i motion 2018/19:2446 yrkande 14 behovet av att utreda förutsättningarna för att skapa ett nationellt föreningsdrivet parasportutrustningsbibliotek. Motionärerna påpekar att idrottsutrustning för personer med funktionsnedsättning kan vara kostsam, och ett bibliotek för utrustning kan vara en väg till fysisk aktivitet för dessa personer och även möjliggöra ett mer aktivt friluftsliv. På flera ställen i landet finns det möjlighet att låna utrustning till såväl fritidsaktiviteter som organiserade idrottsaktiviteter, t.ex. skidor, skridskor, inlines och fotbollsskor. Det går att göra genom Fritidsbanken och på vissa ställen Sportotek. Utrustningen som lånas är begagnad och har skänkts av privatpersoner, företag och organisationer. Alla kan låna och allt är gratis. Fritidsbanken är en egen organisation, och vem eller vilka som startar fritidsbanker lokalt ser olika ut från kommun till kommun. är det en sammanslutning av intressenter såsom lokala idrottsföreningar, kommunen, och olika organisationer. RF inledde 2016 ett samarbete med Fritidsbanken för att utveckla verksamheten och skapa ett långsiktigt lokalt engagemang samt underlätta för fler att börja idrotta. RF satsade via Idrottslyftet totalt . Samarbetet har fortsatt, och ett treårigt samarbetsavtal har träffats mellan RF och Fritidsbanken som löper 2019–2021. RF satsar , och . Ambitionen är enligt RF att fritidsbanker ska finnas på så många platser som möjligt. finns 88 fritidsbanker från till . Antalet utlån uppgår till 163 000, antalet sport- och friluftsartiklar till över 150 000, och fritidsbankerna sysselsätter 350 personer. RF påtalar att man med fritidsbankernas verksamhet också vill verka för att idrotten minimerar miljöbelastningen av konsumerad utrustning och att fritidsbankernas verksamhet är ett sätt för idrotten att minska sitt avtryck på miljön. RF har med anledning av motionsyrkandena angett: Idrottsrörelsen kan med rätt stöd göra mer för att utöka deltagandet i parasport. En stor kostnad är utrustning för att kunna utöva parasport. RF har inlett ett samarbete med Fritidsbanken, som finns i många delar av landet och håller på att byggas ut. Det skulle kunna vara en plats för att på ett kostnadseffektivt sätt erbjuda personer med funktionsnedsättning möjlighet att enklare låna och därmed prova på parasport. Det behövs särskilda resurser för att investera i inköp av utrustning, då den ofta är mycket kostsam. RF har inte möjlighet att inom nuvarande anslag möta detta behov. Regeringen har, som nämnts ovan, gett Myndigheten för delaktighet i uppdrag att kartlägga den enskildes tillgänglighet till hjälpmedel för fritidsaktiviteter och kartlägga insatser som leder till att en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning främjas lokalt och regionalt. Uppdraget ska genomföras i samverkan med , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Kommuner och Landsting och i dialog med relevanta organisationer. Uppdraget ska redovisas till . Med anledning av uppdraget har socialministern angett att det är särskilt viktigt för barn med funktionsnedsättning att få tillgång till en mer aktiv fritid. Det bidrar till god hälsa och erbjuder ett socialt sammanhang. Det finns ett stort antal fritidsbanker runt om i som fyller ett viktigt syfte; att se till att fler får möjlighet att delta i idrottsverksamhet. RF stöder denna verksamhet. Enligt RF behövs det särskilda resurser för att utöka verksamheten till att också omfatta parasportutrustning eftersom den ofta är mycket kostsam. Som framgår ovan har Myndigheten för delaktighet fått i uppdrag att kartlägga den enskildes tillgänglighet till hjälpmedel för fritidsaktiviteter och kartlägga vilka insatser man gör lokalt och regionalt för att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Utskottet vill inte föregripa resultatet av detta uppdrag och avstyrker därför motionerna 2018/19:1286 (SD) yrkande 4 och 2018/19:2446 (C) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att med särskilt stöd premiera idrottsföreningar som tar ett socialt ansvar med hänvisning till att det inte är en fråga för att lägga mer ansvar på idrottsrörelsen när det gäller socialt ansvar. (M) påtalar i motion 2018/19:809 att många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar genom att ge barn och unga värderingar och normer samt fungera som skyddsnät för barn som riskerar att hamna snett i livet. Motionären anser att det borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar ett socialt ansvar och att regeringen borde utreda möjligheterna att premiera dessa i samband med att stöd ges. Forskning visar enligt RF att personer som idrottar är friskare, begår färre brott och dricker mindre alkohol. RF har låtit 16 forskare gå igenom den befintliga forskningen över idrottens samhällsnytta. Resultatet visas i forskningsöversikten Idrottens samhällsnytta – en vetenskaplig översikt av idrottsrörelsens mervärden för individ och samhälle (2017). Översikten visar enligt RF bl.a. att idrottande gynnar hälsoutvecklingen, att den ger ökad livskvalitet, välmående och livsglädje. Idrotten tycks även fungera som en buffert mot olika psykosomatiska symptom. Vidare kan idrottsdeltagande utveckla den personliga förmågan att ta ansvar för och ställa krav på de verksamheter man deltar i, att kunna samverka inom en gruppgemenskap för att lösa uppkomna problem samt att våga ta sig an nya och svåra utmaningar. Som framgår ovan har RF inlett ett omfattande strategiarbete, Strategi 2025. Strategin innebär bl.a. att svensk idrott ska vidareutveckla verksamheten så att barn, unga, vuxna och äldre väljer att idrotta i förening under hela livet, att alla ska få plats på sina villkor och att svensk idrott ska bli en ännu starkare samhällsaktör. RF anger att man med strategiarbetet vill att svensk idrott ska vara en kraft för att möta gemensamma samhällsutmaningar och vill bidra till att skapa en gemenskap och framtidstro i samhällets alla delar och därigenom möjliggöra goda uppväxtvillkor för alla barn och ungdomar och bidra till god hälsa genom livets alla faser. lämnas inom utgiftsområde 17 anslaget 13:1 Stöd till idrotten för insatser för idrottsverksamhet i utsatta områden. Medlen går till idrottsledare i socialt utsatta områden. Riksidrottsstyrelsen (RS) fick i uppdrag vid att till RF-stämman 2019 göra en översyn av stödformer och ta fram förslag till ekonomiskt stöd till idrottsföreningar, distrikt, specialidrottsförbund och övriga organisationer på nationell nivå. RS föreslår bl.a. att ett särskilt stöd bör ges till områden där idrotten är svag. Beslut ska fattas på RF-stämman . Vidare kan nämnas att RF får statligt stöd för att arbeta med etablering av nyanlända och för att bedriva idrottsverksamhet för asylsökande. uppgår stödet till . Idrotten kan som framgår ovan och som motionären framhåller ha en positiv inverkan på barn och unga; den kan minska brottsligheten samt ge ökat välmående och livsglädje. Utskottet ser positivt på RF:s inriktning med det nya strategiarbetet där idrottsrörelsen vill vara en kraft för att möta gemensamma samhällsutmaningar och bidra till att skapa en gemensam framtidstro med goda uppväxtvillkor för alla barn och ungdomar. RF får också särskilda medel för insatser med idrottsverksamhet i utsatta områden. Utskottet anser inte att det är en fråga för att lägga mer ansvar på idrottsrörelsen när det gäller socialt ansvar utan har förhoppningar att med idrottsutövande följer goda värderingar och normer. Motionsyrkandet bör inte leda till någon åtgärd från sida. Motion 2018/19:809 (M) avstyrks. Äldres tillgång till idrott Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som tar upp idrott för äldre. Jämför reservation 18 (M) och 19 (V). I såväl motion 2018/19:2654 av (M) som i motion 2018/19:2863 yrkande 5 av m.fl. (M) anser motionärerna att det inom ramen för Idrottslyftet bör skapas ett äldrelyft för att stimulera föreningar att ge även äldre människor möjlighet att utöva organiserad idrott. m.fl. (V) anser i motion 2018/19:384 yrkande 10 att regeringen bör återkomma med förslag på hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. Motionärerna lyfter fram att det görs en del för att få äldre att idrotta men att det inte räcker och särskilt inte för pensionärer med låga inkomster. Inom RF pågår, som framgår ovan, ett omfattande förändrings- och utvecklingsarbete inom svensk idrott; arbetet med Strategi 2025 med ett livslångt idrottande som mål. Avsikten är att svensk idrott ska vidareutveckla verksamheten så att barn, unga, vuxna och äldre väljer att idrotta i förening under hela livet. beslutade [10] att anslaget 13:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17 skulle öka med 2019 för en satsning på ett äldrelyft där träning för äldre lyftes fram. Regeringen har i Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) föreslagit att anslaget 13:1 Stöd till idrotten ska minskas med i jämförelse med beslut . Regeringen föreslår att satsningen på träning för äldre tas bort och gör bedömningen att satsningen är alltför kortsiktig för att få önskvärd effekt. avser att fatta beslut . Utskottet ser positivt på det omfattande förändrings- och utvecklingsarbete som pågår inom svensk idrott där livslångt idrottande sätts som mål, och där äldres idrottande också lyfts fram. Utskottet anser dock inte att motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida. Motionerna 2018/19:384 (V) yrkande 10, 2018/19:2654 (M) och 2018/19:2863 (M) yrkande 5 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i med hänvisning till att motionen får anses tillgodosedd.