bet · H701NU1 · 2019-12-11 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 24, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om dels vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, dels Visit . Därtill föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om målet och resultatredovisningens utformning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Tillkännagivandet baseras delvis på ett motionsyrkande. I betänkandet finns fem särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstaganden när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 utgiftsområde 24 Näringsliv. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Ett motionsyrkande från en följdmotion som lämnats med anledning av regeringens skrivelse 2018/19:135 om regionala exportcentrum. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Statens budget inom utgiftsområde 24 1.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (KD) , punkt 3 (M, SD, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av skrivelse 2018/19:135 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Tabell Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande ställer sig bakom det utskottet anför om målet och resultatredovisningens utformning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3115 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkande 1. Statens budget inom utgiftsområde 24 anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 24 punkt 9 och avslår motionerna 2019/20:2637 av m.fl. (SD), 2019/20:3020 av m.fl. (V), 2019/20:3294 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 22. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till , 2. ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 450 , 3. ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 , 4. besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i för systemet med statsstödda exportkrediter som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 125 , 5. förvärva aktier i in Support of (Instex) till ett belopp om högst , 6. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 24 punkterna 4–8 och 10. a) förvärva Svensk Turism Aktiebolags aktier i . och som likvid för förvärvet erlägga noll kronor, b) vidta de åtgärder som i övrigt krävs för att genomföra transaktionen enligt punkt 1a. godkänner att V.S. Visit Sweden AB:s uppdrag förtydligas i enlighet med regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 24 punkterna 1–3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (C) och (MP). * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 24 Näringsliv, fem motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 och ett motionsyrkande väckt med anledning av skrivelse 2018/19:135 om regionala exportcentrum. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som företrädarna för , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 7 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår näringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet granskar mot den bakgrunden regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Sedan behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 24. Slutligen behandlas regeringens förslag om V.S. (Visit ). Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör dels utveckla en tydligare resultatredovisning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, dels senast i budgetpropositionen återkomma med ett förslag till om ett mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. har kontinuerligt följt upp regeringens resultat-redovisning i budgetpropositionen, utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen 2015 omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Efterföljande år har utskottet följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter utskottet har haft på resultatredovisningen. genomfördes därutöver en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2018/19:NU1, bet. 2018/19:NU2 och bet. 2018/19:NU3). Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har under dessa år även fört en dialog med berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. Målet för utgiftsområde 24 Utgiftsområde 24 Näringsliv har inget övergripande mål. I stället finns ett mål för näringspolitiken, som är antaget av , och ett mål för politiken för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, som är fastställt av regeringen. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). Vidare redogör regeringen inledningsvis i propositionen för den årligt återkommande dialogen med utskottet och utskottets synpunkter i samband med beredningen av budgetpropositionen (bet. 2017/18:NU1, bet. 2018/19:NU1). Med hänvisning till denna dialog anger regeringen att den för att ytterligare tydliggöra sambanden och öka möjligheterna att följa resultat presenterar tre delmål som resultatredovisningen kommer att redovisas under. De tre delmålen är – stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse – stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv – ramvillkor och välfungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft. Därutöver redogörs även för att näringspolitiska insatser, likt insatser inom övriga politikområden, ska bidra till genomförandet av Agenda 2030 och uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Det kan noteras att regeringen i propositionen inte gör en samlad bedömning av om insatserna bidrar till målet för näringspolitiken. Vad gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande anges under rubriken utgiftsområdet i budgetpropositionen (med hänvisning till prop. 2008/09:1 utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1 och rskr. 2008/09:98) att målen för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande är – högsta möjliga grad av frihandel – en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU – ett förstärkt multilateralt handelssystem inom () – ökande handelsutbyte mellan och världen – ökade utländska investeringar i . I avsnittet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande återges målen enligt ovan, och regeringen anför vidare att målen presenterades i budgetpropositionen med hänvisning till samma referenser. Här anger regeringen även att den vill främja en fri och rättvis handel. Under rubriken presenteras även målen för regeringens exportstrategi. Regeringen anger att dessa mål står i samklang med målet för hela politikområdet. Indikatorer och andra bedömningsgrunder Vad gäller området Näringspolitik anger regeringen att det för att åstadkomma en stärkt konkurrenskraft behövs insatser inom ett stort antal politikområden och att det även beror på utvecklingen i omvärlden hur konkurrenskraften utvecklas. Vidare anger regeringen att eftersom konkurrenskraft innehåller många olika aspekter kan den också mätas på många olika sätt. När det gäller de indikatorer som redovisas i propositionen konstaterar regeringen att indikatorerna inte täcker in alla verksamheter inom området men att de indikatorer som valts bedöms ge tillräcklig information för att kunna göra generella bedömningar av utvecklingen. Regeringen redogör i en tabell för vilka indikatorer som kopplar till det riksdagsbundna målet för näringspolitiken och för de indikatorer som kopplar till regeringens tre delmål (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 tabell 3.3 s. 21). De indikatorer som kopplar till målet för näringspolitiken och som anges i tabellen är konkurrenskraft jämfört med omvärlden och Svenska företags konkurrenskraft på exportmarknader. Regeringen redovisar därefter i löptexten indikatorerna Relativ enhetsarbetskostnad per producerad enhet och Exportförmåga som övergripande mått på konkurrenskraften i det svenska näringslivet. Regeringen förklarar kortfattat de två indikatorerna och problematiserar indikatorernas utveckling . Vidare redovisar regeringen uppgifter vars syfte är att ge en allmän bild av utvecklingen i näringslivet. Bland annat nämns antalet sysselsatta i näringslivet, förädlingsvärdet i näringslivet och antalet arbetade arbetstimmar i näringslivet. Därefter redogör regeringen i löptexten för de indikatorer som kopplar till de tre tidigare nämnda delmålen och som även tidigare angetts i tabellen. Regeringen anger att indikatorerna avser att spegla insatser som genomförts inom utgiftsområde 24 för att bidra till det näringspolitiska målet. I tre avsnitt redovisar sedan regeringen omfattningen av vart och ett av de tre delmålen, syftet med åtgärder som genomförs inom ramen för de tre delmålen samt vilka indikatorer som är kopplade till att följa utvecklingen inom ramen för respektive delmål. Regeringen motiverar till stora delar valet av indikatorer och avslutar genomgången av de aktuella indikatorerna med att sammanfatta utvecklingen under respektive delmål. Vad gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande framgår i resultatredovisningen att de indikatorer och bedömningsgrunder som används för att följa upp måluppfyllelsen framför allt bygger på statistik och rapporter från myndigheter och andra organisationer. I avsnittet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande finns ett stort antal indikatorer och bedömningsgrunder. Indikatorerna är både på makronivå (utvecklingen av export) och på mikronivå (t.ex. besvarade förfrågningar och besök på webbplatser). Inom exportfrämjandet finns indikatorer för att följa upp målen för exportstrategin, det statliga exportfrämjandeuppdraget till Business och främjandet av projektexport och internationell upphandling. Resultatindikatorerna för investeringsfrämjandet följer det statliga uppdraget på området till Business . Vidare finns indikatorer för att redovisa resultaten av exportfinansieringen för och . Därutöver finns indikatorer och bedömningsgrunder för att följa upp målet om en effektiv inre marknad och kriterier för att redovisa resultat inom internationell handelspolitik. När det gäller indikatorer och bedömningsgrunder för investeringsfrämjandet har det skett en förändring i förhållande till föregående år och tre indikatorer har tagits bort. Regeringen berör inte förändringen. I övrigt förekommer inga förändringar i jämförelse med föregående år. När det gäller området Näringspolitik följer resultatredovisningen i stort föregående års struktur. Regeringen redovisar resultatet av statliga insatser och åtgärder under de tre avsnitten Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse, Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv samt Ramvillkor och välfungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft, vilka är regeringens tre delmål. Inledningsvis i varje avsnitt framför regeringen varför statliga insatser utförs samt vilka myndigheter och offentliga aktörer som är centrala för de insatser som genomförs inom ramen för delmålet. I de tre avsnitten redovisar regeringen sedan de strategier, myndighetsuppdrag, utredningar och övriga insatser som genomförts eller som pågår. I vissa fall anger regeringen att de genomförda insatserna har utvärderats. Därtill varierar det huruvida regeringen anger från vilket anslag de anvisade medlen för en insats har tilldelats. Resultatredovisningen för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande följer även den i stort sett samma struktur som föregående år. Regeringen redovisar resultatet av statliga insatser och åtgärder under avsnitten Exportfrämjande, Investeringsfrämjande, Exportfinansiering, EU:s inre marknad, Internationell handelspolitik och Myndigheter och andra aktörer. Flera av avsnitten inleds med några inledande ord om verksamheten och därefter presenteras indikatorer och andra bedömningsgrunder som regeringen använder för att följa upp verksamheten. Utfallet för vissa av dessa redovisas därefter under avsnittet Resultat. För flera av de angivna indikatorerna saknas således en redovisning. förekommer en redovisning av andra indikatorer som inte tidigare omnämnts. Resultatredovisningen innehåller framför allt en redogörelse av insatser och resultat i form av prestationer. Det förekommer dock indikatorer som mäter företagens bedömningar, och för småföretagsprogrammet redovisas en jämförande studie där man bl.a. jämfört tillväxttakt och överlevnadsgrad med en kontrollgrupp. Det förekommer att regeringen redovisar resultat under rubriken och slutsatser som avslutar varje avsnitt. I kommittémotion 2018/19:3115 av m.fl. (M, KD, C, L) anförs att resultatredovisningen i budgetpropositionerna när det gäller exportfrämjande inte motsvarar de förväntningar som tidigare uttryckt inom politikområdet. Motionärerna anför att utskottet (bet. 2015/16:NU1, 2016/17:NU1 och 2017/18:NU1) har efterlyst tydlighet från regeringen angående redovisningen av resultat i budgetpropositionerna när det gäller exportfrämjande. Bland annat framhålls i motionen att utskottet konstaterat att det i stor utsträckning saknas en tydlig redovisning av hur resultatet av utförda insatser och åtgärder bidrar till att uppnå de mål som beslutats. I motionen föreslås därför ett tillkännagivande om att regeringen ska utveckla en tydligare resultatredovisning när det gäller exportfrämjandet (yrkande 1). beslut om målet för utgiftsområde 24 Som framgår ovan beslutade om ett nytt mål för utgiftsområde 24 i samband med beredningen av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1, rskr. 2008/09:98). Av den aktuella riksdagsskrivelsen framgår att beslutade i enlighet med näringsutskottets förslag i betänkande 2008/09:NU1. Utskottets förslag var att skulle godkänna det mål för näringspolitiken som regeringen föreslog och att de då gällande målen för politikområdena Näringspolitik och Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande skulle upphöra att gälla. Anledningen till regeringens förslag var att indelningen i politikområden och i förekommenade fall verksamhetsområden inte längre skulle gälla. Som skäl för förslaget att målet för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande skulle uppgöra att gälla anförde regeringen följande: Som regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 2007/08:100, avsnitt 4.4.4) och som närmare utvecklas i denna proposition (avsnitt 10.4.1, volym 1) utgår den enhetliga verksamhetsstrukturen. Det innebär att utgiftsområden inte kommer att indelas i politikområden och i förekommande fall inte heller i verksamhetsområden. Mot denna bakgrund bör målet för politikområdet Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande upphävas. Därutöver anförde regeringen följande om redovisningen av verksamheten: Regeringen avser att i fortsättningen redovisa denna verksamhet mot följande mål: Högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökande handelsutbyte mellan och världen samt ökade utländska investeringar i . Om mål och resultatredovisningen i budgetlagen Enligt 10 kap. 3 § i budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Av förarbetena (prop. 2010/11:40) framgår att vid upprepade tillfällen uttalat att de viktigaste politiska målen inom respektive utgiftsområde ska beslutas av . Regeringen framhöll att den ansåg att det var naturligt och önskvärt att den politiska viljeinriktningen och de politiska prioriteringarna formuleras i termer av mål och att dessa mål bör underställas för beslut. Regeringen fastställde vidare att det i budgetpropositionen bör ingå mål för alla utgiftsområden som är beslutade av . Utskottet redovisar sina bedömningar och sitt ställningstagande under följande rubriker – Övergripande om utgiftsområdet – Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Utskottet vill inledningsvis, och i likhet med vad det gjort , framhålla betydelsen av att resultatredovisningen i budgetpropositionen är klar och tydlig eftersom denna är ett viktigt underlag för beredning av statens budget. Enligt utskottets uppfattning bör resultatredovisningen utformas på ett sådant sätt att den bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de olika insatserna får. pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen och om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. Enligt utskottets uppfattning är denna dialog betydelsefull. Utskottet vill även betona att den uppföljning som gjorts av resultatredovisningen i budgetpropositionen primärt haft fokus på i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter utskottet har haft på resultatredovisningen. Utskottet har konstaterat att strukturen mellan två områdena Näringspolitik och Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande skiljer sig åt samt att det trots utskottets påpekande inte tagits några steg mot en mer enhetlig struktur. Utskottet kan även detta år konstatera att denna iakttagelse är giltig och påtala att det är utskottets uppfattning att en mer enhetlig struktur är eftersträvansvärd. När det gäller området Näringspolitik vill utskottet framhålla att den dialog som pågår mellan riksdag och regering på flera sätt har bidragit till att utveckla och förbättra den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen. Utskottet anser även att det är positivt att regeringen refererar till utskottets iakttagelser i föregående års betänkande och att regeringen fortsätter att utveckla resultatredovisningen för att bidra till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Utskottet välkomnar att regeringen med införandet av delmål har fortsatt att utveckla strukturen och redogörelsen inom avsnittet Näringspolitik för att tydliggöra sambanden mellan mål, indikatorer och resultat. När det gäller de tre nya delmålen efterfrågar dock utskottet ett förtydligande av regeringen om hur dessa delmål kopplar till näringspolitikens mål. Utskottet kan konstatera att regeringen tidigare redovisat en samlad bedömning av om de näringspolitiska insatserna bidragit till att uppnå det mål som har beslutat för näringspolitiken och att denna samlade bedömning inte lämnades i förra årets budgetproposition som beslutades av en övergångsregering. Utskottet kan konstatera att regeringen inte heller detta år lämnar en sådan bedömning. Utskottet ser det dock som önskvärt att regeringen fortsättningsvis redovisar en samlad bedömning av de näringspolitiska insatserna i förhållande till målet. Utskottet ser även gärna att regeringen tydliggör hur indikatorerna för det riksdagsbundna målet som anges i tabellen (konkurrenskraft jämfört med omvärlden och Svenska företags konkurrenskraft på exportmarknader) kopplar till de indikatorer som sedan redogörs för i texten (Relativ enhetsarbetskostnad per producerad enhet och Exportförmåga) och som regeringen anger är mått på konkurrenskraften i det svenska näringslivet. I likhet med anser utskottet även att det är önskvärt att det i resultatredovisningen än tydligare klargörs dels effekterna av utförda insatser, dels från vilka anslag som de olika insatserna finansieras. Utskottet vill även här påpeka att det i avsnitten om analys och slutsatser genomgående bör föras resonemang om i vilken utsträckning graden av måluppfyllelse har ett samband med statliga insatser eller är ett utfall av andra faktorer. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Utskottet konstaterar att det inte finns ett mål för utgiftsområde 24, utan i stället är utgiftsområdet uppdelat i två områden där näringspolitiken har ett mål beslutat av och där politiken för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande har ett mål fastställt av regeringen. Utskottet noterar vidare att regeringen i samband med att målet för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande upphörde att gälla angav i budgetpropositionen att den i fortsättningen avser att redovisa verksamheten mot följande mål: högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökande handelsutbyte mellan och världen samt ökade utländska investeringar i .