bet · H601KU23 · 2019-03-08 00:00:00 — Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har 2 799 inlagor skickats in från de nationella parlamenten, varav endast 429 var motiverade yttranden medan det stora flertalet bidrag berörde förslagens sakinnehåll. Enligt visar detta att de nationella parlamenten inte har använt subsidiaritetskontrollmekanismen för att fördröja lagstiftningsprocessen på EU-nivå. Enligt har de nationella parlamenten använt sig av protokoll nr 2 för att uttrycka synpunkter på förslagens sakinnehåll snarare än på respekten för subsidiaritetsprincipen, vilket visar att de vill blir mer delaktiga i lagstiftningsprocessen. Ledamöterna vid och dess politiska organ erbjuds genomgångar av de nationella parlamentens inlagor under hela lagstiftningsförfarandet. Genomgångarna tillhandahålls av direktorat för förbindelser med de nationella parlamenten. Direktoratet förvaltar i detta avseende en databas, , som innehåller alla dokument som kommit in från de nationella parlamenten. Direktoratet tillhandahåller även ett månatligt informationsblad med en lägesrapport för motiverade yttranden och bidrag. Inom ramen för den politiska dialogen skickade de nationella parlamenten in 199 bidrag till . har tagit emot ca 1900 bidrag . I rapporten framhåller att det avböjde inbjudan om att skicka företrädare till Timmermans arbetsgrupp på grund av respekten för den väletablerade principen om att ledamöter av inte ska delta i rådgivande forum eller arbetsgrupper som har inrättats av kommissionen. I rapporten redogörs även för hjälpmedel för informationsutbyte och nätverksarbete, däribland IPEX och de nationella parlamentens representanter i . Det framgår att 55 personer från 40 kammare utnyttjar 37 kontor i och att dessa kontor tillhandahålls kostnadsfritt. Representanterna arbetar i samma byggnad som hyser direktoratet för förbindelser med de nationella parlamenten, vilket skapar synergier och främjar enkla utbyten. Under /16 behandlade sex prövningsutlåtanden. [3] Av dessa debatterades tre i kammaren, och votering genomfördes i två fall. beslutade i samtliga sex fall att lämna motiverade yttranden. Kommissionen har besvarat samtliga motiverade yttranden som antogs under /16. har besvarat det motiverade yttrande som gällde ett utkast till lagstiftningsakt från . Under /17 behandlade nio prövningsutlåtanden, varav ett utlåtande gällde två utkast till lagstiftningsakter. Debatt genomfördes i två ärenden, och votering genomfördes i ett av dessa. beslutade i åtta fall att lämna motiverade yttranden, varav ett gällde två utkast till lagstiftningsakter. Kommissionen har besvarat samtliga motiverade yttranden som antog under /17. Under /18 behandlade 14 prövningsutlåtanden, varav 2 utlåtanden gällde vardera 2 utkast till lagstiftningsakter. Debatt genomfördes i fyra ärenden och votering i tre av dessa. beslutade i samtliga 14 fall att lämna ett motiverat yttrande. Kommissionen har besvarat alla utom ett motiverat yttrande som antog under /18. Under /19 har ännu inte behandlat något prövningsutlåtande. Sammanlagt har således lämnat 74 motiverade yttranden som gällt 82 utkast till lagstiftningsakter sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Vidare har sammanlagt utfört subsidiaritetsprövningar av 876 utkast till lagstiftningsakter. Under /16 lämnade utskotten tolv granskningsutlåtanden, varav ett utlåtande gällde två dokument. [4] Av utlåtandena blev nio föremål för debatt i kammaren, varav fyra resulterade i votering. Kommissionen har besvarat samtliga utlåtanden som behandlade under /16. Under /17 lämnade utskotten elva granskningsutlåtanden, av vilka åtta blev föremål för debatt i kammaren och fyra resulterade i votering. Kommissionen har svarat på alla utlåtanden som rörde kommissionsdokument. Under /18 lämnade utskotten sex granskningsutlåtanden, varav samtliga blev föremål för debatt och votering i kammaren. Kommissionen har besvarat samtliga utlåtanden som behandlade under /18. Under /19 har lämnat fyra granskningsutlåtanden, varav samtliga blev föremål för debatt och votering i kammaren. Kommissionen har besvarat två av granskningsutlåtandena. Uppföljningen av tillämpning av subsidiaritetsprincipen nionde uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen genomfördes (bet. 2018/19:KU5). Uppföljningen omfattade 90 subsidiaritetsprövningar som genomfördes . Åtta utskott yttrade sig inom ramen för uppföljningen. I sitt ställningstagande framhöll att lämnade totalt 3 motiverade yttranden , vilket var en kraftig minskning jämfört med då 13 motiverade yttranden lämnades. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och fram t.o.m. har prövat totalt 713 förslag och lämnat 62 motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande, vilket innebär att har haft invändningar mot av alla förslag. Flera av utskotten framhöll återigen i sina yttranden att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för direktiv, och att denna utveckling minskar utrymmet för att anpassa EU-lagstiftningen till de konstitutionella förutsättningarna i medlemsstaterna. framhöll vidare värdet av informationsutbyte med andra nationella parlament och påpekade att det finns skäl att fundera över hur de nationella parlamenten ska kunna utbyta information på ett sådant sätt att möjligheterna att uppnå tröskeln för ett gult kort förbättras. Utskottet har framhållit att representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informellt informationsutbyte med utskott eller motsvarande organ vid andra nationella parlament i syfte att t.ex. uppmärksamma andra parlament på synpunkter som ett utskott i har eller för att samla så många parlament som möjligt för att uppnå de i protokoll nr 2 angivna tröskelvärdena för att få ett förslag omprövat. har tidigare framhållit värdet av ett utökat samarbete mellan de nationella parlamenten, om möjligt på politisk nivå, men konstaterade att inget av utskotten uppger sig ha haft några direkta kontakter på politisk nivå. konstaterade vidare att det fortfarande finns en förbättringspotential i fråga om vilken information som läggs in i IPEX och att den läggs in i anslutning till besluten och att den läggs in på ett språk som är tillgängligt för andra nationella parlament. Tidsfristen börjar dock löpa för alla nationella parlament, vilket gör att det ofta inte finns information att tillgå under beredningen av ett ärende. Flera av utskotten framhöll i sina yttranden att det kan vara svårt att förutse och planera för kommande subsidiaritetsprövningar och att erfarenheten är att informationen i kommissionens planeringsdokument (arbetsprogram, färdplaner och sammanträdesplan) inte är helt tillförlitlig. Det saknas även tillförlitlig information om när de olika språkversionerna väntas bli klara och när åttaveckorsfristen börjar löpa. Som ett exempel angavs situationen som rådde inför sommaruppehållet 2018 då ett mycket stort antal utkast till lagstiftningsakter översändes av kommissionen till de nationella parlamenten. konstaterade att de nationella parlamentens planering av subsidiaritetsprövningarna skulle underlättas betydligt om kommissionen tillhandhöll mer detaljerad och pålitlig information om planeringen för varje enskilt initiativ. När det gäller tidsfristen hänvisades utskottet till att kommissionen i meddelandet om en starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018) 703) angett att den anser att perioden över jul och nyår inte bör räknas in i tidsfristen, vilket utskottet ansåg skulle vara en välkommen förbättring. När det gäller kommissionens motiveringar kunde utskottet skönja en positiv trend i och med att endast knappa av förslagen saknade tillfredsställande motiveringar, vilket är en lika stor procentuell andel som . , 2015, saknades motiveringar i av förslagen. varierar motiveringarna till innehåll och omfattning och är i vissa fall alltför kortfattade. ansåg därför att det finns en förbättringspotential i detta avseende, och uppskattar att kommissionen i meddelandet om en starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018) 703) angett att den avser att använda sig av den bedömningsmodell som Timmermans arbetsgrupp om subsidiaritet föreslagit ska användas vid subsidiaritetsprövningarna, vilket förhoppningsvis kan leda till att motiveringar om subsidiaritetsprincipen alltid lämnas och att motiveringarna blir mer utförliga. Senast behandlade kommissionens rapport om förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten (COM(2015) 316) var (utl. 2015/16:KU11). Utskottet uttalade då bl.a. följande. Mot bakgrund av de olika förslag till ökat inflytande genom s.k. gröna kort som skilda nationella parlament lagt fram och kommissionens uttalade ambitioner att vara mer aktiv i sina förbindelser med de nationella parlamenten, påminner om att den politiska dialogen mellan kommissionen och sker genom regeringen som är ansvarig inför . Det är endast inom ramen för subsidiaritetskontrollmekanismen som med stöd av fördragen kan kommunicera direkt med kommissionen. Utskottet vill understryka att det är angeläget att de nationella parlament som av konstitutionella skäl inte har möjlighet att delta i den politiska dialogen inte missgynnas. Utskottet noterade vidare att kommissionen i förbindelserapporten uppmuntrar de nationella parlamenten att medverka i den förberedande lagstiftningsfasen, bl.a. genom att kommentera strategiska dokument, t.ex. grönböcker. Utskottet ansåg att det är positivt att nationella parlament behandlar och granskar unionsdokument som föregår lagstiftningsarbetet. Utskottets uppfattning var att kommissionens beslut att inom ramen för det s.k. Barrosoinitiativet översända nya lagförslag och samrådsdokument direkt till de nationella parlamenten kan bidra till en fördjupad debatt om unionssamarbetet inom medlemsstaterna. I utlåtandet behandlade utskottet vidare kommissionens rapport om subsidiaritet och proportionalitet (COM(2015) 315). Utskottet noterade att kommissionen i denna rapport understryker att respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna kommer att vara central i den nya kommissionens arbete. Kommissionen hänvisade även till det paket med åtgärder för bättre lagstiftning som antogs och som bl.a. innehåller en uppdaterad vägledning för bedömning av principerna i samband med konsekvensbedömningar av nya initiativ. I detta sammanhang delgav utskottet några av sina viktigaste iakttagelser från sin uppföljning av prövning av subsidiaritetsprincipens tillämpning som genomfördes (bet. 2015/16:KU5). I uppföljningen noterade utskottet att kommissionen , senast i sitt meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en ny EU-agenda (COM(2015) 215), har framhållit att varje förslag ska åtföljas av en bättre motivering, särskilt när det gäller subsidiaritetsprincipens tillämpning. Trots detta konstaterade utskottet att motiveringar saknades helt i av alla förslag som översändes till de nationella parlamenten för subsidiaritetsprövning. Motiveringarna var dessutom ofta kortfattade. Avsaknaden av motiveringar innebar enligt utskottet ett klart åsidosättande av protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och leder i sin tur till att de nationella parlamenten får svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet enligt protokollet. Utskottet ansåg att detta utgör en svaghet i lagstiftningsprocessen inom unionen, vilket kommissionen ytterst bär ansvaret för. framhöll vidare att på förslag av justitieutskottet lämnade ett motiverat yttrande om kommissionens förslag om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet. Förslaget uppnådde gränsen för ett gult kort, men kommissionen valde att stå fast vid sitt förslag. uttalade att det är av stor betydelse att respekten för medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner bevaras och att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras. Sådana avvägningar är i många fall svåra att göra, och det är därför viktigt att kommissionen beaktar medlemsstaternas synpunkter i dessa hänseenden, inte minst i det fortsatta lagstiftningsarbetet med kommissionens förslag om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet med tanke på att förslaget uppnådde gränsen för gult kort. Utskottet påminde om att , rådet och kommissionen enligt protokollet ska ta hänsyn till motiverade yttranden från de nationella parlamenten även om tröskelvärdena för ett gult kort inte uppnås. Utskottet framhöll även att utskott hade uppmärksammat att det förekommer att förhandlingarna inom EU påbörjas redan innan tidsfristen för subsidiaritetsprövningen av ett förslag löpt ut. ville mot denna bakgrund upprepa att det är viktigt att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar får genomföras innan förhandlingarna om förslagen inleds. I annat fall kan subsidiaritetsprövningarna förlora i betydelse. framhöll också att flera av utskott påpekat att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för till direktiv. uppmärksammade kommissionen på att detta minskar handlingsutrymmet för de nationella parlamenten att anpassa lagstiftningen på EU-nivå till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskilt medlemsland. Slutligen vidhöll utskottet sin uppfattning att artikel 3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) över de områden där unionen ska ha exklusiv befogenhet är uttömmande. Flera av de synpunkter som lämnade har även tidigare lämnats när kommissionens rapporter granskats (se utl. 2010/11:KU12, utl. 2012/13:KU14, utl. 2013/14:KU45 och utl. 2014/15:KU9). behandlade utskottet kommissionens meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (utl. 2015/16:KU3). Utskottet välkomnade kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och ambitionen att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen och anförde att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Utskottet framhöll därför vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller de s.k. trilogerna, dvs. trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . Utskottet var vidare positivt till kommissionens regelförenklingsarbete och att den särskilt avser att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och överväga enklare regler för dessa. I ett yttrande till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram hänvisade till sina tidigare uttalanden om kommissionens agenda om bättre lagstiftning (yttr. 2015/16:KU4y). Utskottet underströk också att det är angeläget att de nationella parlament som av konstitutionella skäl inte har möjlighet att delta i den politiska dialogen inte missgynnas. Även i sitt yttrande till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram välkomnade kommissionens arbete för en bättre lagstiftning (yttr. 2016/17:KU3y). Utskottet värdesatte att kommissionen fortsatte att begränsa antalet nya förslag jämfört för att kunna lägga ett ökat fokus på att genomföra, tillämpa och utvärdera den lagstiftning som finns på plats. Utskottet uttryckte sig återigen positivt till kommissionens ambition att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen, och utskottet hänvisade till vad det tidigare uttalat i samband med behandlingen av kommissionens agenda om bättre lagstiftning. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av de nationella parlamentens kontroll av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Det är viktigt inte minst för EU:s demokratiska legitimitet att de nationella parlamenten tar ansvar för att bevaka att EU använder sig av sina tilldelade befogenheter i enlighet med subsidiaritetsprincipen och att EU-institutionerna uppmärksammas på alla betänkligheter parlamenten har i detta avseende. Inledningsvis kan nämnas att prövar samtliga utkast till lagstiftningsakter som översänds för subsidiaritetskontroll enligt protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Subsidiaritetsprövningen av ett förslag utförs av det av 15 utskott vars beredningsområde ärendet gäller. Sammanlagt har subsidiaritetsprövat 876 utkast till lagstiftningsakter och lämnat 74 motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft, vilket innebär att haft invändningar mot av alla förslag. Utskottet konstaterar att den parlamentariska som hade i uppdrag att se över arbete med EU-frågor gör bedömningen att subsidiaritetskontroll är meningsfull och att formen för den är ändamålsenlig. Utskottet delar kommitténs bedömning. har framhållit att subsidiaritetsprövningen handlar om att fastställa på vilken nivå – unionsnivå eller någon nationell nivå – den föreslagna åtgärden ska vidtas, inte huruvida den föreslagna åtgärden ska vidtas eller inte. Utskottet har vidare framhållit att utskott bör hämta vägledning från de riktlinjer som alltsedan subsidiaritetsprincipen infördes i 1992 varit vägledande vid tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Utskottet noterar att den bedömningsmetod som Timmermans arbetsgrupp har rekommenderat att EU:s institutioner och de nationella parlamenten bör använda i delar överensstämmer med den metod som förordas av utskottet. Enligt denna tvåstegsmetod – som utskottet har valt att kalla den – ställs först frågan om det är möjligt att uppnå målen för den föreslagna åtgärden genom att den vidtas på nationell, regional eller lokal nivå. Om svaret är nekande ska åtgärden vidtas på unionsnivå. Om svaret är jakande ska frågan ställas om målen för åtgärden kan uppnås bättre genom att den vidtas på unionsnivå. För att besvara den sistnämnda frågan bör följande följdfrågor ställas: – Finns det viktiga gränsöverskridande aspekter på den föreslagna åtgärden som inte på ett tillfredsställande sätt kan regleras genom åtgärder av medlemsstaterna? – Skulle underlåtenhet att handla på unionsnivå stå i strid med fördragets krav eller på annat sätt avsevärt skada medlemsstaternas intressen? – Skulle en åtgärd på unionsnivå på grund av sin omfattning eller sina verkningar innebära klara fördelar jämfört med en åtgärd på medlemsstatsnivå? När det gäller åttaveckorsfristen för att lämna motiverade yttranden anser utskottet att det skulle vara en välkommen förbättring om perioden över jul och nyår inte räknades in i tidsfristen. Enligt utskottets mening bör även en förlängning av tidsfristen övervägas i lämpligt sammanhang. En sådan förändring skulle möjligen i ett första steg kunna åstadkommas genom överenskommelser mellan medlemsstaterna och unionsinstitutionerna. Utskottet vill också framhålla vikten av att EU:s institutioner respekterar tidsfristen för subsidiaritetsprövningen och inte inleder förhandlingar om förslagen innan tidsfristen för de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning har löpt ut. Om tidsfristen inte respekteras riskerar de nationella parlamentens roll att kontrollera subsidiariteten att bli betydelselös. När det gäller kommissionens motiveringar har utskottet kunnat skönja en positiv trend i och med att endast knappa av förslagen saknade tillfredsställande motiveringar, vilket är en lika stor procentuell andel som . , 2015, saknades motiveringar i av förslagen. konstaterar utskottet att motiveringarna varierar till innehåll och omfattning och att de i vissa fall är alltför kortfattade. anser därför att det finns en förbättringspotential i detta avseende, och uppskattar att kommissionen i meddelandet om en starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018) 703) angett att den avser att använda sig av den bedömningsmodell som Timmermans arbetsgrupp föreslagit ska användas vid subsidiaritetsprövningarna, vilket förhoppningsvis kan leda till att motiveringar om subsidiaritetsprincipen alltid lämnas och att motiveringarna blir mer utförliga. vill uppmärksamma att flera av utskott i yttranden till inom ramen för den årliga uppföljningen av subsidiaritetsprincipens tillämpning i har framhållit att det kan vara svårt att förutse och planera för kommande subsidiaritetsprövningar och att erfarenheten är att informationen i kommissionens planeringsdokument (arbetsprogram, färdplaner och sammanträdesplan) inte är helt tillförlitlig. Det saknas även tillförlitlig information om när de olika språkversionerna väntas bli klara och när åttaveckorsfristen börjar löpa. Som ett exempel angavs den situation som rådde inför sommaruppehållet 2018 då ett mycket stort antal utkast till lagstiftningsakter översändes av kommissionen till de nationella parlamenten. konstaterar att de nationella parlamentens planering av subsidiaritetsprövningarna skulle underlättas betydligt om kommissionen tillhandahöll mer detaljerad och pålitlig information om planeringen för varje enskilt initiativ. deltar i en formaliserad dialog med EU:s institutioner bl.a. när det gäller subsidiaritetskontrollen. Den parlamentariska har kommit till slutsatsen att kommissionen även fortsättningsvis bör uppmärksammas på utlåtanden, i vilka granskningen av dokument från kommissionen redovisas, och att bör acceptera att utlåtandena kan ses som ett deltagande i en dialog mellan kommissionen och i egenskap av nationellt parlament. framhåller att endast företräder sig själv som nationellt parlament och inte som medlemsstat. Utskottet ställer sig bakom uttalanden. Utskottet vill även erinra om betydelsen av samarbete mellan nationella parlament. Av de förslag som prövats sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har endast tre förslag lett till att tröskelvärdet för ett gult kort har uppnåtts. har påpekat värdet av informationsutbyte med andra nationella parlament och att det finns skäl att fundera över hur de nationella parlamenten ska kunna utbyta information på ett sådant sätt att möjligheterna att uppnå tröskeln för ett gult kort förbättras. Utskottet har framhållit att representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informellt informationsutbyte med utskott eller motsvarande organ vid andra nationella parlament i syfte att t.ex. uppmärksamma andra parlament på synpunkter som ett utskott i har eller för att samla så många parlament som möjligt för att uppnå de tröskelvärden som anges i protokoll nr 2 för att få ett förslag omprövat. har även framhållit värdet av ett utökat samarbete mellan de nationella parlamenten, om möjligt även på politisk nivå. konstaterar också att det fortfarande finns en förbättringspotential i fråga om vilken information som läggs in i IPEX och att den läggs in på ett språk som är tillgängligt för andra parlament. välkomnar kommissionens ambitionshöjning för att åstadkomma bättre lagstiftning, bl.a. när det gäller hur subsidiaritetsprincipen tillämpas. Utskottet värdesätter också kommissionens ambition att stärka öppenheten och insynen i EU:s beslutsprocess och att förbättra kvaliteten på lagstiftningen genom bättre konsekvensbedömningar av nya lagförslag och en löpande översyn av den befintliga lagstiftningen. Kommissionens rapport och meddelande om subsidiaritet och proportionalitet och rapport om förbindelserna med de nationella parlamenten samt om förbindelserna med de nationella parlamenten (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vår generella inställning är att subsidiaritetsprincipen måste stärkas för att kunna stå emot de federalistiska strävanden som i hög grad präglar kommissionens arbete. Vi delar i stort utskottets synpunkter i det nu aktuella ärendet, men vill framhålla att vi i samband med den parlamentariska betänkande reserverade oss till förmån för ett skarpare regelverk, som tydligare lyfte de nationella parlamentens roll i lagstiftningsprocessen och dialogen med EU:s institutioner. Bland annat hade vi synpunkter på kommitténs resonemang kring proportionalitetsbedömningar inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Vi är positiva till ett ökat inslag av proportionalitetsbedömningar i samband med subsidiaritetsprövningar. Vi menar att det är viktigt att de nationella parlamenten får möjlighet att fullt ut uttrycka sina åsikter om en föreslagen åtgärd.