bet · H601KU31 · 2019-04-12 00:00:00 — Kommunala och regionala frågor Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om kommunala och regionala frågor. Yrkandena gäller den kommunala självstyrelsen, lokaliseringsprincipen, samverkan, antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige, byte av partitillhörighet och ersättare i fullmäktige, representation i styrelsen, nämnder och utskott, misstroendeförklaring, partistöd och politiska tjänster, fullmäktigesammanträden , minoritetsskydd, styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder, förtroendevaldas rätt till insyn, medborgerlig förslagsrätt, kommunala folkomröstningar, allmänhetens insyn i kommunala bolag, ekonomisk förvaltning, revision, en riksomfattande kommunsamman-slagningsreform, regionalisering och lokalt brottsförebyggande arbete. I betänkandet finns 12 reservationer (M, SD, C, KD, L). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige Byte av partitillhörighet och ersättare i fullmäktige Representation i styrelsen, nämnder och utskott Partistöd och politiska tjänster Styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder Förtroendevaldas rätt till insyn Allmänhetens insyn i kommunala bolag 1.Den kommunala självstyrelsen, punkt 1 (SD) 2.Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad, punkt 2 (M, KD) 3.Antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige, punkt 4 (SD) 4.Partistöd och politiska tjänster, punkt 8 (SD) 5.Minoritetsskydd, punkt 10 (SD) 6.Styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder, punkt 11 (SD) 7.Förtroendevaldas rätt till insyn, punkt 12 (SD) 8.Kommunala folkomröstningar, punkt 14 (SD) 9.Ekonomisk förvaltning, punkt 16 (SD) 10.Revision, punkt 17 (SD) 11.Lokalt brottsförebyggande arbete, punkt 20 (C) 12.Lokalt brottsförebyggande arbete, punkt 20 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad 2018/19:658 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2288 av och (båda M), 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 77, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 56. Reservation 2 (M, KD) Nya former av kommunala samarbeten 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 21. Antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 3 (SD) Byte av partitillhörighet och ersättare i fullmäktige 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:445 av och (båda SD) yrkande 3. Representation i styrelsen, nämnder och utskott 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 8 i denna del, 2018/19:445 av och (båda SD) yrkande 1 och 2018/19:2982 av (SD). 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 9. Partistöd och politiska tjänster 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 13. Reservation 4 (SD) 2018/19:341 av (SD) yrkande 2 och 2018/19:445 av och (båda SD) yrkande 4. 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 8 i denna del. Reservation 5 (SD) Styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 6 (SD) Förtroendevaldas rätt till insyn 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 7 (SD) 2018/19:514 av och (båda L) yrkandena 2 och 3. 2018/19:89 av (SD) och 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 8 (SD) Allmänhetens insyn i kommunala bolag 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 4. 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 9 (SD) 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:445 av och (båda SD) yrkande 5 och 2018/19:598 av (M). Reservation 10 (SD) 2018/19:463 av (L). 2018/19:1005 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 28 och 29 samt 2018/19:2435 av (C). 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 11 (C) Reservation 12 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (M), (M), Per (SD), (V), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 40 motionsyrkanden om kommunala och regionala frågor från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena gäller frågor om den kommunala självstyrelsen, lokaliseringsprincipen, samverkan, antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige, byte av partitillhörighet och ersättare i fullmäktige, representation i styrelsen, nämnder och utskott, misstroendeförklaring, partistöd och politiska tjänster, fullmäktigesammanträden , minoritetsskydd, styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder, förtroendevaldas rätt till insyn, medborgerlig förslagsrätt, kommunala folkomröstningar, allmänhetens insyn i kommunala bolag, ekonomisk förvaltning, revision, en riksomfattande kommunsammanslagningsreform, regionalisering och lokalt brottsförebyggande arbete. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stärka den kommunala självstyrelsen. Jämför reservation 1 (SD). I kommittémotion 2018/19:125 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att återta den kommunala självstyrelsen. Motionärerna anför att den kommunala självstyrelsen är en central och viktig princip som har urholkats genom medlemskap i unionen. Detta sker genom tvingande lagstiftning som varken kommunernas, regionernas eller politiker kan påverka. Exempel på sådan lagstiftning är kommunallagens bestämmelser om valbarhet och rösträtt. Kommunerna bör också återfå den makt som tagits ifrån dem genom lagstiftning som tvingar kommunerna att ta emot flyktingar. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag på hur den kommunala självstyrelsen kan stärkas. I 1 kap. 1 § regeringsformen anges att den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Särskilda bestämmelser om kommunerna finns i 14 kap. regeringsformen. Av 2 § följer att kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Närmare bestämmelser om detta finns i lag. På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. I 3 § finns en proportionalitetsprincip som innebär att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Av 8 kap. 2 § första stycket 3 regeringsformen framgår att grunderna för kommunernas organisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden ska meddelas genom lag. Enligt 8 kap. 21 § andra stycket 5 ska Lagrådets yttrande inhämtas innan beslutar om en lag om beskattning eller en lag som innebär åligganden för kommunerna. Om förslagen i ett kommittébetänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet, enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Statens styrning av kommuner och landsting Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en fördjupad analys av den samlade statliga styrningen av kommuner och landsting. Den fördjupade analysen utgör en del av ett samlat uppdrag till Statskontoret att följa utvecklingen av statens styrning av kommunerna och landstingen. Rapporten av den statliga styrningen av kommuner och landsting – en analys (2019:2) överlämnades till regeringen . Statskontorets analys visar att den statliga styrningen av kommuner och landsting har ökat i omfattning och detaljeringsgrad och att den är mycket omfattande och detaljerad. Detta gäller främst de riktade statsbidragen, men också kunskapsstyrningen (t.ex. riktlinjer och handböcker), och statens styrning med mål och inriktningsdokument har ökat kraftigt i omfattning och blivit mer detaljerad. I ett lite längre perspektiv har även regelstyrningen blivit mer detaljerad och fått ett ökat inslag av rättstillämpning, vilket har skärpt kraven på kommuner och landsting. Även EU påverkar på olika sätt kommunernas och landstingens verksamhet, t.ex. genom regelstyrning, ekonomisk styrning och kunskapsstyrning. har tidigare uttalat att den kommunala självstyrelsen har en central ställning i och är en viktig del av vårt demokratiska system (yttr. 2015/16:KU5y s. 3). Utskottet konstaterar därvid att någon formellt fastlagd definition av vad som avses med självstyrelse inte finns. I vårt land präglas förhållandet mellan kommunerna och statsmakten och därmed den kommunala självstyrelsen enligt utskottet av en helhetssyn, vilket framhölls förarbeten. Generellt sett gäller alltså att staten och kommunerna samverkar på skilda områden och i olika former för att uppnå gemensamma samhälleliga mål. Utgår man från detta synsätt är det enligt utskottet varken lämpligt eller möjligt att en gång för alla dra orubbliga och preciserade gränser i grundlag kring en självstyrelsesektor. Arbets- och befogenhetsfördelningen mellan staten och kommunerna måste i stället i ganska vid omfattning kunna ändras i takt med samhällsutvecklingen (prop. 1973:90 s. 190). Utskottet konstaterade att kommunernas och landstingens ställning markerades vid grundlagsreform genom att bestämmelser om kommunerna fördes in i ett nytt kapitel i regeringsformen. Den tydligare markeringen av principen om självstyrelse i 14 kap. 2 § regeringsformen innebar inte att den kommunala självstyrelsen utvidgades. Det ska även i fortsättningen vara möjligt att föreskriva skyldigheter för kommuner och landsting i speciallagstiftning, i de fall detta motiveras av vikten av att åstadkomma en reglering som ger likvärdig service för invånarna, oberoende av var de är bosatta. I dessa fall måste dock den proportionalitetsprincip som föreskrivs i 14 kap. 3 § regeringsformen beaktas. Som det uttalas i motiven till den bestämmelsen är det inte ovanligt att den kommunala självstyrelsen i lagstiftningsärenden ställs mot andra intressen och att det ibland uppstår en omfattande diskussion om kommunernas krav på en lokal eller regional bestämmanderätt och nationella krav på en enhetlig reglering. Det är i sådana sammanhang viktigt att konsekvenserna för den kommunala självstyrelsen blir föremål för ingående överväganden (prop. 2008/09:80 s. 211 f.). behandlade utskottet ett motionsyrkande om en utredning som tydliggör definitionen och funktionen av den kommunala självstyrelsen. Utskottet hänvisade till sina tidigare uttalanden om den kommunala självstyrelsen och fann inte skäl att ta initiativ till en sådan utredning som begärdes i motionen (bet. 2016/17:KU17 s. 24). har inom ramen för sin granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning granskat förekomsten av proportionalitetsbedömningar vid inskränkningar av den kommunala självstyrelsen (bet. 2016/17:KU10 s. 82 f.). Utskottets granskning visar att det i det stora flertalet lagstiftningsärenden som rör kommunerna har gjorts en proportionalitetsprövning som redovisas i propositionen. Utskottet framhåller bl.a. att det förhållandet att ett lagförslag avser genomförande av EU-rätt i sig inte är en grund för att avstå från en proportionalitetsprövning. Om en proportionalitetsprövning i det enskilda fallet bedömts uppenbart obehövlig eller av andra skäl inte låter sig göras, bör skälen för detta tydligt redovisas i propositionen. Ett sådant exempel skulle enligt utskottet kunna vara att det rör sig om lagförslag som avser genomförande av EU-rätt, där det med hänsyn till EU-reglernas utformning inte finns utrymme för något annat alternativ än den reglering som föreslås. I fråga om innehållet i proportionalitetsprövningen betonar utskottet vikten av att möjligheterna att vidta mindre ingripande åtgärder undersöks som ett led i proportionalitetsprövningen och att de överväganden som görs i det avseendet tydligt framgår av propositionen. Utskottet hänvisar till sina tidigare uttalanden om den kommunala självstyrelsen och finner inte skäl att ta något initiativ till ett sådant tillkännagivande som föreslås i motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkan och om undantag från lokaliseringsprincipen för att möjliggöra utbyggnad av bredband över kommungränser. Jämför reservation 2 (M, KD). I flera motioner begärs ändringar i kommunallagen så att lokaliseringsprincipen inte hindrar utbyggnaden av bredband över kommungränser. Sådana yrkanden finns i kommittémotionerna 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 33, 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 56, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 77 och motionerna 2018/19:658 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2288 av och (båda M). Motionärerna anför bl.a. att goda uppkopplingsmöjligheter är en viktig fråga för många människor. Kommunallagens lokaliseringsprincip hindrar fiberutbyggnad över kommungränserna. Ett undantag från lokaliseringsprincipen skulle möjliggöra en snabbare, effektivare och billigare bredbandsutbyggnad. (M) anför i motion 2018/19:658 yrkande 2 även att effekten och samhällsnyttan av ett sådant undantag från lokaliseringsprincipen bör följas upp och utvärderas. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 21 begärs att nya former av kommunala samarbeten ska underlättas för att förbättra invånarnas service. Av 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) följer att en åtgärd måste vara knuten till kommunens eller eget område eller dess medlemmar (lokaliseringsprincipen). Enligt 2 § i samma kapitel får kommuner och landsting inte ha hand om sådana angelägenheter som enbart staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan ska ha hand om. Lokaliseringsprincipen syftar bl.a. till att hindra kommuner och landsting från att konkurrera med verksamhet utanför det egna området genom att sälja tjänster till andra kommuner eller landsting. Lokaliseringsprincipen är inte absolut utan måste bedömas från fall till fall. Detta hänger samman med att faktorer som befolkningens rörlighet och ofullkomligheter i kommunindelningen innebär att en åtgärd kan ha anknytning till medlemmarna även om åtgärden som sådan inte vidtas i kommunen. Det finns alltså inget förbud mot att en kommun eller ett landsting engagerar sig i markinnehav och anläggningar inom en annan kommuns eller landstings område förutsatt att dessa anordningar behövs för den egna kommunen eller (prop. 2016/17:171 s. 299 f.). Undantag från lokaliseringsprincipen finns också i speciallagstiftning, t.ex. i 7 kap. 1 § ellagen (1997:857) som anger att bl.a. kommunala energibolag utan hinder av lokaliseringsprincipen får bedriva elproduktion och elhandel samt viss nätverksamhet. I 9 kap. kommunallagen finns bestämmelser om samverkan, bl.a. genom kommunalförbund och gemensamma nämnder. Bestämmelser av betydelse för möjligheten till samverkan finns även i andra kapitel i lagen, t.ex. i 10 kap. som bl.a. reglerar kommunala bolag. Regler om samverkan finns även i speciallagstiftning, t.ex. i 4 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Enligt regleringen i den lagen får kommuner och landsting på begäran bistå andra kommuner och landsting som drabbats av en extraordinär händelse. Som framgått ovan finns det på vissa områden även reglering som möjliggör för kommunala bolag att bedriva verksamhet med undantag från lokaliseringsprincipen. Nya bestämmelser som ger kommuner och landsting generella möjligheter att avtalssamverka infördes i kommunallagen (prop. 2017/18:151, bet. 2017/18:KU30, rskr. 2017/18:304). I 9 kap. 37 § anges att en kommun eller ett landsting får ingå avtal om att någon av dess uppgifter helt eller delvis ska utföras av en annan kommun eller ett annat landsting. Genom ett sådant avtal får en kommun eller ett landsting utföra uppgifter åt en annan kommun eller ett annat landsting utan att lokaliseringsprincipen hindrar det. När det gäller bredbandsområdet uttalade regeringen i propositionen att avtalssamverkan innebär att kommuner, utöver samarbete genom en gemensam nämnd, ett kommunalförbund och gemensamma bolag, kommer att kunna samverka genom avtal inom de allmänna befogenheterna, däribland om sådan bredbandsverksamhet som bedöms vara kompetensenlig. För avtalssamverkan krävs en överenskommelse mellan de samverkande kommunerna (prop. 2017/18:151 s. 33). Regeringen gav en parlamentarisk kommitté i uppdrag att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och möta de utmaningar som följer bl.a. av den demografiska utvecklingen och den snabba urbaniseringstakten (Fi 2017:02, dir. 2017:13). Kommittén, som har antagit namnet , ska utifrån kommunernas varierande förutsättningar dels identifiera och analysera de utmaningar som väntas ha särskilt stor påverkan på kommunernas förmåga att klara av sina uppgifter, dels analysera i vilken utsträckning som bl.a. samverkan kan bidra till att stärka kommunernas förmåga att möta samhällsutvecklingen. Uppdraget ska slutredovisas . Kommittén hade även i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ge kommunerna generella möjligheter att avtalssamverka. Det uppdraget redovisades i delbetänkandet En generell rätt till avtalssamverkan (SOU 2017:77). Det betänkandet låg till grund för de ovan redovisade lagändringarna om avtalssamverkan. Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin Frågan om lokaliseringsprincipen och ett eventuellt behov av undantag för att underlätta utbyggnaden av fiberinfrastruktur berördes av Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin i betänkandet Bredband för in (SOU 2014:21). Utredningen anser att utbyggnaden av bredbands-infrastruktur med hög överföringshastighet behöver stimuleras om regeringens bredbandsmål ska nås. Det skulle enligt utredningen eventuellt kunna gynna utbyggnaden om ett undantag från lokaliseringsprincipen införs i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Eftersom utredningen inte har haft möjlighet att utreda alla de frågeställningar som behöver besvaras för att bedöma alla konsekvenser av ett sådant undantag anser den att regeringen skyndsamt ska ta initiativ till att utreda möjligheterna och konsekvenserna av att göra ett undantag från lokaliseringsprincipen för kommuner vad gäller utbyggnad av infrastruktur för bredband med hög överföringshastighet (s. 144). Regeringen presenterade en ny bredbandsstrategi: helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi. Målet för tillgången till snabbt bredband i hela innebär att av alla hushåll bör ha tillgång till bredband om minst /s. På något innebär målet att av hushållen bör ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s, ha tillgång till minst /s och tillgång till minst /s. För att uppnå målen behövs enligt regeringen nya aktiviteter på flera områden. Det behöver bli tydligare hur olika aktörer på bredbandsmarknaden bör förhålla sig till varandra och hur bredbandsutbyggnaden påverkas av deras inbördes förhållande. Utbyggnaden måste göras smidigare och underlättas på flera sätt för att skapa förutsättningar för en ökad kostnadseffektivitet. Det måste skapas förutsättningar för att utbyggnaden ska kunna nå allt fler människor och saker där dessa befinner sig. har i rapporten i världsklass? – Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet (RiR 2017:13) bl.a. gjort iakttagelsen att är ett av de länder i världen där hushåll och företag har högst tillgång till internet via bredband, men att det finns skillnader mellan stad och landsbygd. Av regeringens skrivelse 2017/18:54 om regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet framgår att regeringen instämmer i iakttagelse. Regeringen redogör för vissa åtgärder som vidtagits efter det att inlett sin granskning, bl.a. olika uppdrag till (se vidare nedan), och anger att den avser att avvakta resultaten av åtgärderna för att sedan utvärdera behovet av ytterligare åtgärder. Skrivelsen behandlades av trafikutskottet i betänkande 2017/18:TU9. Utskottet välkomnade granskning och ansåg att de iakttagelser som lämnats var väl omhändertagna genom vidtagna åtgärder. föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2017/18:209). Regeringen gav i uppdrag att, inom ramen för ett uppdrag som gäller kommunernas roll i arbetet med utbyggnaden av bredbandsnäten, se över möjligheterna till undantag från lokaliserings-principen. Uppdraget redovisades i rapporten på bredbandsmarknaden och undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen (PTS-ER-2018:20). konstaterar att kommunerna har en nyckelroll för bredbandsutbyggnaden i . De utredningar och analyser som har genomfört har bl.a. resulterat i följande slutsatser: • Det finns skäl att införa ett undantag från lokaliseringsprincipen för att möjliggöra för stadsnät att bygga ut fibernät i outbyggda områden i en angränsande kommun, som ligger i nära geografisk anslutning till nätverksamheten i den egna kommunen. Syftet med ett sådant undantag är att kunna fånga upp hushåll och företag i områden där utbyggnaden inte är lönsam för andra nätägare men på grund av närheten till stadsnätet på andra sidan gränsen är intressant för det stadsnätet. • Det saknas skäl att införa ett mer generellt undantag från lokaliseringsprincipen för av bredbandsnät eller för annan stadsnätsverksamhet. Sådana undantag skulle sannolikt inte leda till ökad utbyggnad. Post- och förslag bereds inom . har tidigare berett ett flertal motionsyrkanden om undantag från lokaliseringsprincipen vid bredbandsutbyggnad. konstaterade i betänkande 2015/16:TU19 att frågan om ett undantag från lokaliseringsprincipen för att underlätta utbyggnaden av fiber-infrastruktur behandlats av den nämnda Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin och att utredningens förslag bereddes inom Regerings-kansliet (s. 36). fann det angeläget att så många hushåll som möjligt får tillgång till någon form av fiberanslutning och förutsatte att frågan om undantag från lokaliseringsprincipen beaktades noggrant av regeringen i översynen av politiken på området för att bestämmelsen inte skulle få verka som hämsko för den fortsatta utbyggnaden av kommunala fibernät. konstaterade också att utredningen påpekat att det redan fanns undantag för de kommunala energibolagen som skulle kunna utsträckas till de kommunala stadsnäten. En reservation lämnades (M, C, L, KD). Liknande motionsyrkanden behandlades av i betänkande 2016/17:KU17. Utskottet uttalade då att det är mycket angeläget att så många hushåll som möjligt har tillgång till snabbt bredband och att det krävs ett flertal olika åtgärder för att bredbandsstrategin ska uppnås. Utskottet konstaterade även att regeringen beslutat att ge i uppdrag att se över förutsättningarna för undantag från lokaliseringsprincipen vid bredbandsutbyggnad. Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till att de i huvudsak fick anses tillgodosedda genom detta uppdrag (s. 13). Även frågan om nya former av kommunala samarbeten har tidigare behandlats av , bl.a. i samband med beredningen av regeringens proposition 2016/17:171 En ny kommunallag. Utskottet ansåg att det pågående utredningsarbetet om avtalssamverkan inte borde föregripas och avstyrkte motionsyrkandena (bet. 2016/17:KU30 s. 60). Frågan om nya former av kommunala samarbeten behandlades även av utskottet i betänkande 2017/18:KU33. Utskottet hänvisade till förslagen i proposition 2017/18:151 om en generell möjlighet att avtalssamverka och till att det i fortsatta arbete ingår att analysera i vilken utsträckning som bl.a. samverkan kan bidra till att stärka kommunernas förmåga att möta samhällsutvecklingen. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl till något tillkännagivande till regeringen (s. 11). Utskottet behandlade motioner om undantag från lokaliseringsprincipen vid bredbandsutbyggnad. Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande och noterade att förslaget om avtalssamverkan innebar att kommuner ska kunna avtalssamverka om de allmänna befogenheterna, däribland sådan bredbandsverksamhet som bedöms vara kompetensenlig.