bet · H701UU2 · 2019-12-06 00:00:00 — Utskottet kommer att återkomma till frågan om kopplingen mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete i samband med behandlingen av regeringens skrivelse med anledning av granskning av ämnet (RiR 2019:17). Utskottet noterar att FN:s kontor för intern översyn (OIOS) utreder anklagelser mot Unrwas ledning om maktmissbruk och nepotism och att vissa länder valt att frysa sina utbetalningar till Unrwa till dess att utredningen är färdig. Resultatet av utredningen ska enligt planen presenteras . Biståndsminister underströk vid sin föredragning för utskottet vikten av att den oberoende utredningen färdigställs innan åtgärder vidtas. har redan betalat ut det planerade stödet till Unrwa som uppgår till . EU har också betalat ut sitt stöd till Unrwa , vilket uppgår till . Biståndsministern underströk också att det är viktigt att hålla isär frågan om Unrwaledningens agerande från frågan om stödet till Unrwas mandat och verksamhet. Palestinaflyktingar har även fortsättningsvis ett stort behov av humanitär hjälp. Det är därför av största vikt att Unrwa kan fortsätta att bedriva sin viktiga verksamhet. Enligt uppgift är FN:s rapporter om de enskilda individer som utretts färdigställda och har överlämnats till generalsekreterarens kontor. Enligt den process som gäller har de personer som berörs upp till en månad på sig att lämna genmäle. Därefter fastställs rapporten och eventuella disciplinära åtgärder beslutas av generalsekreteraren. Enligt ett pressmeddelande från avgick Unrwas chef . Utskottet vill understryka vikten av att , som en av de största givarna av kärnstöd till Unrwa, agerar för att säkerställa att organisationens medel inte missbrukas och förtroendet för organisationens ledning återställs. Humanitärt stöd till flyktingar i norra och behandlas i ett antal motioner. Det framgick av biståndsministerns föredragning för utskottet att humanitära stöd till uppgår till . Stödet går till organisationer som Internationella röda korset (ICRC), (), () och FN:s kontor för humanitära frågor (Ocha) som verkar i landet och som ger stöd till flyktingar och internflyktingar. har också bidragit med till UNHCR:s nödappell för responsen till Syrienkrisen. Stödet är icke öronmärkt och kan användas för att möta behoven i norra . Genom det strategiska utvecklingssamarbetet med stödde också insatser med fokus på återuppbyggnad och stabilisering i bl.a. norra . Stödet uppgår till –2021. har exempelvis sammanlagt bidragit med ca till för återuppbyggnad av infrastruktur i områden som befriats från Daish, t.ex. skolor, sjukvårdsinrättningar, vatten och elnät. stöder också UNFPA:s landprogram med –2021. UNFPA bedriver ett viktigt arbete för SRHR och psykosocialt stöd, inte minst i flyktingläger. Utöver detta ger stöd till värdsamhällen i bl.a. via Syrienkrisstrategin som uppgår till –2020. Sida följer händelseutvecklingen och kan gå in med ytterligare stöd om behovsbedömningen skulle förändras. Frågan om korruption i biståndet och i samarbetsländer tas upp i några motionsyrkanden. Inledningsvis vill utskottet understryka att korruption alltid är oacceptabelt och allvarligt samt att det slår värst mot de fattigaste. Även när det är små summor som försvinner är det pengar som stjäls från de allra fattigaste. Utskottet utgår från att alla myndigheter och organisationer som hanterar svenskt bistånd har nolltolerans mot alla former av korruption. Det framgick också av generaldirektör föredragning för utskottet att det är detta som gäller för Sida. Myndigheten har etablerade visselblåsarfunktioner för information från såväl interna som externa aktörer. Det finns enligt vad utskottet erfar inga säkra siffror på hur mycket av det globala biståndet som försvinner i korruption. Sida påpekar i en samman-ställning som de gjort att korruption, precis som andra brott, är något som för-siggår i det dolda och att mörkertalet är stort. En av de beräkningar som Sida hänvisar till bygger på sammanställningar av de korruptionsbrott som avslöjats. Denna är gjord av för deras projekt –2012 och visade att av deras biståndsinsatser var projekt där man upptäckt korruption. Det sättet att mäta har svagheten att det endast visar de fall där korruption har upptäckts. Man kan också se på hur korrupt ett visst samhälle är och anta att biståndsverksamheten i samma samhälle är lika korrupt. har undersökt hur mycket företagare behöver betala i mutor för att få ett visst kontrakt i 112 låg- och medelinkomstländer och konstaterat ett genomsnittligt påslag på i 22 länder. I 38 länder var påslaget 2–och i 52 länder var det . Problemet med detta sätt att mäta är att man bortser från andra faktorer som kan påverka. Biståndsmottagare behöver, till skillnad från företag, inte konkurrera om affärskontrakt och är oftast utsatta för betydligt hårdare kontroll än andra offentliga medel i mottagarländerna. Ytterligare ett sätt att försöka mäta korruption som refereras av Sida är att se på om man genom biståndet lyckats åstadkomma det man föresatt sig att genomföra. har i en studie jämfört om antalet vaccinerade barn överensstämmer med antalet inköpta vaccin inom ett begränsat antal projekt och såg då ett svinn på 0,5–. Men även i detta fall kan det finnas andra faktorer än korruption som påverkar, t.ex. varierar svinnet beroende på vaccinets hållbarhet och på hur utvecklat mottagarlandet är vad gäller infrastruktur. En annan, och minst lika viktig, fråga om korruption är hur mycket pengar totalt som stjäls från det offentliga i form av mutor, korruption och annan brottslighet. Enligt en publikation från och initiativ Recovery , uppgick detta svinn till 20–i låg- och medelinkomstländer. Utskottet vill betona att denna beräkning inte handlar om korruption i biståndet utan om kostnaden för korruption i hela samhället, men den har ibland jämförts med flödet av det offentliga biståndet som uppgick till ca . Utskottet beklagar att denna jämförelse ibland legat till grund för den felaktiga slutsatsen att 20–av biståndet försvinner i korruption. Utskottet noterar att Expertgruppen för biståndsanalys genomfört ett antal studier där korruptionsbekämpning i biståndet behandlas. Dessa studier fokuserar framför allt på vilka insatser som behövs för att bekämpa korruption i ett land och hur biståndsorganisationer bäst bemöter korruptionsrisker. Bland annat har Sidas arbete med riskhantering i sviktande stater, t.ex. , belysts. Slutligen vill utskottet understryka vikten av öppenhet och transparens för att motverka korruption. Utskottet välkomnar att Sida i en rapport redovisar sin hantering av korruptionsmisstankar, sitt förebyggande arbete och det internationella samarbete man deltagit i för att motverka korruption. Det är positivt att rapporten även tar upp frågor om sexuella trakasserier, utnyttjanden och trakasserier i utvecklingssamarbetet. Utskottet noterar i sammanhanget att Open Aid, den webbplats där samtliga svenska biståndsinsatser ska redovisas, återöppnade efter omarbetning. Syftet med omarbetningen är att göra Open Aid mer användarvänligt och säkert som det lever upp till såväl transparensgarantin som säkerhetsregler och de krav som ställs till följd av bl.a. GDPR. Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis verkar för att de myndigheter som hanterar biståndsmedel fortsätter att utveckla såväl kontrollmekanismer som interna regler och koder för att motverka och upptäcka korruption. Utskottet anser liksom regeringen att kampen mot korruption bör vara en viktig beståndsdel i den aviserade offensiven för demokrati. Med hänvisning till vad som har anförts här avstyrker utskottet motionerna 2019/20:225, 2019/20:749 yrkandena 1 och 2, 2019/20:752 yrkandena 1 och 3–13, 2019/20:753, 2019/20:754 yrkandena 6, 7 och 9, 2019/20:756 yrkande 14, 2019/20:764 yrkandena 3 och 5, 2019/20:765, 2019/20:768 yrkande 5, 2019/20:776 yrkande 2, 2019/20:777 yrkandena 2–4, 2019/20:778 yrkandena 3–5, 8 och 9, 2019/20:2830 yrkande 16, 2019/20:3010 yrkande 2, 2019/20:3157 yrkandena 3, 6–11, 13 och 16–20, 2019/20:3321 yrkandena 4, 9–12 och 16–19 samt 2019/20:3357 yrkande 16. Övriga frågor inom biståndet Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om utvecklingssam-arbetets koppling till Agenda 2030. Jämför reservation 12 (M) och 13 (C). I kommittémotion 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att utvecklingssamarbetet bör präglas av en nollvision till . I kommittémotion 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 11 anförs att i bistånds- och utvecklingspolitiken ska sträva efter att göra områden och länder biståndsoberoende efter 2030. I yrkande 15 anförs att biståndsramverket behöver uppdateras så att det överensstämmer med de svenska mervärden som kan bidra med i Agenda . Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd fastställdes av 2013. Enligt utskottets uppfattning bör eventuella ställningstaganden om behovet av fortsatta insatser inom utgiftsområdet bedömas utifrån om målet för utgiftsområdet – att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck – är uppnått. Som utskottet konstaterar tidigare i detta betänkande är fattigdomen fortfarande utbredd och omfattande, trots den positiva utveckling som inneburit att antalet extremt fattiga i världen minskat med drygt 1 miljard människor . Dagens utvecklingsutmaningar är komplicerade och ofta sammankopplade. Den globala utvecklingen är oroande med ett ökat antal konflikter och ett större antal människor på flykt . Ett krympande demokratiskt utrymme är ett växande problem på allt fler håll. Korruptionen är omfattande i många länder och utgör en global utmaning. Klimatförändringar och miljöproblem intensifieras och deras bidrag till konflikter är ett allvarligt utvecklingshinder. Utskottet noterar, liksom regeringen, den oroväckande negativa utvecklingen globalt vad gäller jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. behandlade regeringens skrivelse om policyramverk för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60, bet. 2016/17:UU11, rskr. Utskottet tillstyrkte då de tematiska prioriteringar som angavs i skrivelsen. instämde utskottet i att det fanns anledning att tydliggöra ytterligare tre perspektiv i utvecklingssamarbetet: konflikt-perspektiv, jämställdhetsperspektiv samt miljö- och klimatperspektiv. Utskottet välkomnade också regeringens ambition att ramverket ska förhålla sig till de nya internationella överenskommelser som världen enats om , bl.a. Agenda 2030 med dess 17 mål för hållbar utveckling. Liksom tidigare vill utskottet understryka vikten av att regeringen i de landstrategier och tematiska strategier som beslutas inom ramverket tydliggör hur de bidrar till att uppfylla hållbarhetsmålen i Agenda . Mot bakgrund av vad som har anförts här avstyrker utskottet motionerna 2019/20:3261 yrkandena 11 och 15 samt 2019/20:3321 yrkande 5. Motioner som bereds förenklat Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motions-behandling –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att de motioner som återfinns i bilaga 5 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 7, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkandena 3, 8, 14 och 15. Vi anser att kostnaderna för biståndet måste utvärderas mot förväntade resultat och vägas mot andra akuta behov i . Regeringen bör upprätta en resultatbudget och därmed en resultatredovisning av vad som ska uppnås med en långtidsbudget. Biståndets resultat bör också återspeglas i strategierna. bör också ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus och redovisning. Om kraven inte uppfylls ska vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang. Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 2 och avslår proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och motionerna 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 6. b) Anslagen och anslagsvillkoren inom utgiftsområde 7 anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt reservanternas förslag i bilaga 4 i betänkandet. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 punkt 8 och motion 2019/20:2658 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 punkt 6 och avslår motionerna 2019/20:3010 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 7. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Den del av biståndsramen som överstiger det av FN rekommenderade av BNI måste alltid vägas mot de behov som finns inom andra utgiftsområden. –2018 budgeterade Sverige-demokraterna för det största biståndsanslaget av alla riksdagspartier. är dock på väg in i en delvis annan situation. Behoven av investeringar inom vården, rättsväsendet, försvaret och äldreomsorgen är mycket påtagliga. kan en stor del av kostnaderna inom offentlig sektor hänföras till invandring från länder som traditionellt mottagit bistånd från . Att mäta biståndsramen som en kvot av BNI är också ett något trubbigt instrument som exempelvis inte tar hänsyn till var befinner sig i konjunkturcykeln. Under en högkonjunktur kan utgifterna öka dramatiskt som vi vet att en lågkonjunktur står för dörren. Biståndsramen bör därför läggas på av BNI, vilket motsvarar ett biståndsanslag på . Med vårt budgetförslag är , i europeisk och internationell jämförelse, fortfarande en mycket generös biståndsgivare. Det genomsnittliga biståndet bland de 28 EU-länderna låg 2018 på av BNI, vilket är mindre än hälften av vad regeringen vill lägga på det svenska internationella biståndet. Av samtliga 28 EU-länder är det enbart och som har ett bistånd på av BNI. I sammanhanget bör det anmärkas att BNI (i BNI, 2017) är mer än tio gånger så stort som BNI (i BNI, 2017). Mot bakgrund av att biståndet utgör en betydande kostnad för de svenska skattebetalarna är det vår mening att av det svenska internationella biståndet skulle kunna läggas på andra, mer behövande, utgiftsområden i . Notera att med nivå om av BNI skulle fortsätta att vara en av de mest generösa biståndsgivarna av alla 28 EU-länder, sett till andel av BNI. Regeringens målsättning att spendera en så pass hög procentsats av BNI skapar incitament att se mellan fingrarna på kvalitetsbrister inom många projekt och organisationer. Sammantaget är det uppenbart att Sida inte klarar av att spendera regeringens anslag på ett kvalitetssäkert sätt, vilket riskerar att leda till ytterligare problem relaterade till korruption och organiserad brottslighet i mottagarländerna samt korruption inom de internationella organisationer dit pengarna slussas. Sidas arbete mot korruption och oskäligt stora ersättningar är fortfarande mycket bristfälligt, trots att ett flertal mycket oroväckande korruptionsskandaler uppdagats . De satsningar vi föreslår skiljer sig från regeringens på ett antal områden. I faktiska kronor och ören satsar vi mer pengar på humanitära insatser jämfört med regeringens utfall , detta för att vi vill att varje satsad skattekrona ska få största möjliga positiva effekt på utsatta människors liv. På miljö- och klimatområdet investerar lika mycket som regeringen i Gröna klimatfonden. Utöver detta vill vi se ett särskilt fokus på flyktinghjälp inom det bilaterala biståndet, som vi inom det multilaterala biståndet gör en besparing på genom att tillämpa osthyvelprincipen för kostnader inom allt utom UNHCR. gör ett extra anslag om till återvandring, vilket ligger inom utgiftsområde 8 Migration men räknas inom biståndsramen. Mot bakgrund av problemen med bristande kontroll och uppföljning av det svenska biståndet gör också en satsning om på utvärdering av internationellt bistånd. Utöver dessa satsningar har biståndspolitik ett fortsatt fokus på tillfredsställandet av grundläggande humanitära behov i de områden där hjälp behövs som mest, såsom tillgång till rent vatten, mat och sjukvård i utsatta områden. Anslaget till Sida sänks till följd av en minskad biståndsram samt en tydligare biståndslinje där svenskt bistånd ska fokusera på färre men större projekt i färre mottagarländer. Anslagsminskningen motsvarar ett kvar-hållande av nivå. Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: b) Anslagen och anslagsvillkoren inom utgiftsområde 7 anvisar, men de anslagsvillkor som reservanten angett, anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt regeringens och förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 punkterna 6 och 8 samt motion 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:2658 av m.fl. (SD), 2019/20:3010 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 7. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Vi har alla ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck i världen. Idén om att alla människor föds fria och jämlika, var de än bor, har samma lika och okränkbara värde och att vi alla har ett ansvar för varandra utgör en stark motivation till den solidaritet och medmänsklighet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Den solidariteten stannar inte vid gräns. De övergripande målen för utvecklingssamarbete måste vara att hävda människovärdet, höja de fattigaste människornas levnadsnivå och främja mänskliga rättigheter och demokrati. Den enskilda människans situation måste vara i fokus för detta arbete. Genom utbildning, arbete och ökad delaktighet i samhället, starkare civila samhällen och större spridning av makt och resurser främjas förutsättningarna för en hållbar utveckling. Jag godtar regeringens nya modell för hur bistånd ska avräknas för att bekosta flyktingmottagandet. Anledningen till detta är att modellen leder till färre avräkningar, vilket har varit drivande i och vilket är i linje med partiets alternativ till vårändringsbudget . Däremot ställer jag mig kritisk till att den nya modellen har tagits fram helt utan att involvera , civilsamhället eller biståndsaktörer. Menar regeringen allvar med målet om att få till förutsägbart och transparent bistånd hade det varit klokt att involvera andra aktörer i detta arbete. Jag ställer mig bakom regeringens förslag till anslag för utgiftsområde 7 men anser att vissa omfördelningar bör göras inom anslagen. Klimatfrågan och utsläppen av växthusgaser är en av vår tids största utmaningar. Utsläppen och den globala uppvärmningen känner inga gränser och måste lösas i internationellt samförstånd. För att biståndet ska ha ett tydligare fokus på klimat föreslår jag att stödet till den gröna klimatfonden ökar med . Detta sker genom en omfördelning inom anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 31 och 34, 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi anser att regeringen bör verka för att /Dacs definition av bistånd reformeras så att fler insatser räknas som offentligt bistånd, (). Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 31 och 34, 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 13. har stått för de högsta avräkningarna i biståndsbudgeten genom att använda sig av OECD-Dacs principer om avräkningar från biståndsbudgeten. Att och många andra länder använder sig av denna princip är fullt förståeligt ur ett nationalekonomiskt perspektiv, men orimligt ur ett etiskt perspektiv. I grund och botten innebär detta en legitimering av en hållning där notan för det inhemska flyktingmottagandet skickas till de absolut mest utsatta och förtryckta flyktingarna i krisområdenas närhet, men det påverkar även negativt en hållbar global utveckling i enlighet med Agenda 2030. Detta är ineffektivt och långsiktigt ohållbart, samt en hållning som på intet sätt kan acceptera, varför regeringen bör verka för att ändra OECD-DACs principer så att avräkningar för asylmottagande inte kan inkluderas i biståndsbudgeten. Det enda som ska kunna räknas som bistånd kopplat till flyktingmottagande är möjligen hjälp till dem som kommer genom vidarebosättning via UNHCR. Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 31 och 34 samt 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 13. Jag oroas av utvecklingen inom som riskerar att leda till en urholkning av biståndet. Biståndets principer, enligt effektivitetsagendan, måste värnas och måste vara en tydlig röst för det. hamnar en stor del av det globala biståndet i givarländerna genom s.k. bundet bistånd, med krav på köp av varor och tjänster från företag i givarländerna, och genom omfattande avräkningar för asyl- och flyktingmottagande. En viktig princip att värna när det gäller privatsektorbistånd är den om additionell effekt, som säger att bistånd endast ska ges via privat sektor om det finansierar satsningar som annars inte hade gjorts. Dessa principer bör regeringen värna inom /Dac. Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 31 och 34, 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 13. Det är oroande att Aidwatchs rapport pekar på att EU:s bistånd nu minskar . När biståndspolitiken alltmer styrs av nationella intressen och inte utvecklingen i världen bör stå upp för en generös biståndspolitik. bör genom EU och FN verka för att fler länder ökar sitt bistånd så att de når upp till av BNI. Prioriteringar inom utgiftsområdet, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 41, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkandena 4, 9–12 och 16–19 samt 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 14, 16 och 17, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 9, 12, 18–20, 24–29 och 35–37, 2018/19:2767 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkandena 26 och 27, 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 15, 2019/20:225 av (SD), 2019/20:749 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2,