bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — Enligt utskottet innebär det pågående arbetet med Styr-och resursutredningen samt den sakpolitiska överenskommelsen att det nu inte finns skäl för utskottet att lämna förslag på förändringar inom området. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:164 (SD) yrkande 5, 2018/19:503 (L) yrkande 2, 2018/19:527 (L), 2018/19:1066 (S), 2018/19:1072 (S), 2018/19:1096 (S), 2018/19:1128 (M), 2018/19:1167 (S), 2018/19:1436 (M) yrkande 7, 2018/19:1579 (M), 2018/19:1901 (M) yrkande 4, 2018/19:1964 (S), 2018/19:1975 (S) yrkande 3, 2018/19:1976 (S), 2018/19:2020 (S), 2018/19:2021 (S), 2018/19:2057 (L) yrkande 7, 2018/19:2141 (S) yrkande 8, 2018/19:2143 (S), 2018/19:2301 (MP) yrkande 12, 2018/19:2334 (MP) yrkande 5, 2018/19:2682 (S), 2018/19:2731 (MP) yrkande 5, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 85, 2018/19:2827 (M) yrkande 4, 2018/19:2893 (KD) yrkandena 18 och 50, 2018/19:2900 (M) yrkandena 3 och 29, 2018/19:2925 (L) yrkandena 10 och 11 samt 2018/19:2989 (KD) yrkande 26. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fler vägar till läraryrket och kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). Jämför reservation 35 (M), 36 (SD), 37 (C), 38 (KD), 39 (M, KD), 40 (M), 41 (M) och 42 (V) samt särskilt yttrande 2 (C, L). Fler vägar till läraryrket I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 16 anser motionärerna att fler vägar till läraryrket behöver öppnas, t.ex. genom att programmet Teach for stärks. I yrkande 18 anser motionärerna att det behövs insatser för fler lärare i svenska som andraspråk, t.ex. sommarkurser i svenska som andraspråk. I motion 2018/19:1543 av (M) yrkande 2 menar motionären att man bör överväga att införa fler vägar för att bli lärare. I samma motion yrkande 4 menar motionären att man bör överväga att införa sommarkurser för att lärarstudenter ska kunna ta examen snabbare. I kommittémotion 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 8 vill motionärerna att lärare i högskolan ska ges möjlighet att undervisa i gymnasieskolan och att staten ska avsätta särskilda medel för detta ändamål. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 9 vill motionärerna se över möjligheterna att skapa fler vägar till läraryrket genom att t.ex. uppmuntra initiativ som Teach for . I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 54 menar motionärerna att man bör utreda förutsättningarna för att en anställning i högskolan som lärare eller forskare ska kunna kombineras med en anställning som lärare i gymnasieskolan. Ett likalydande yrkande finns i motion 2018/19:121 av (KD). Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 95 menar motionärerna att den kompletterande pedagogiska utbildningen bör bli kortare och ha en högre studietakt. Motionärerna anser också att fristående aktörer bör kunna starta och bedriva kompletterande pedagogisk utbildning. I kommittémotion 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslår motionärerna att lärosätena ska få i uppdrag att, i samråd med , ta fram en gemensam grund för vilka krav på förkunskaper som ska gälla för respektive inriktning inom kompletterande pedagogisk utbildning och hur behörigheten ska bedömas. Enligt motionärerna ställer lärosätena olika krav på förkunskaper och gör olika bedömningar av behörigheter vid antagning till kompletterande pedagogisk utbildning. Detta måste förändras, menar motionärerna. I samma motion yrkande 2 föreslår motionärerna att den som har disputerat och studerar till lärare ska ha en kortare utbildningstid än . I samma motion yrkande 8 vill motionärerna göra det möjligt för fler lärosäten att anordna kompletterande pedagogisk utbildning med en högre studietakt och en kortare utbildningstid (studier i stället studier). I samma motion yrkande 10 vill motionärerna öppna upp för fristående lärarutbildningar. Motionärerna uppmanar regeringen att skyndsamt kartlägga hinder för fristående aktörer att starta och bedriva kompletterande pedagogisk utbildning. I kommittémotion 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 2 vill motionärerna att det införs en ny kompletterande pedagogisk utbildning för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare. I kommittémotion 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 3 anser motionärerna att regeringen bör utreda inrättandet av en kompletterande pedagogisk utbildning till vuxenlärare mot bakgrund av att bristen på behörig personal inom vuxenutbildningen är akut. I kommittémotion 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 5 menar motionärerna att längden på den kompletterande pedagogiska utbildningen bör kortas ned och att studietakten bör höjas. I samma motion yrkande 6 menar motionärerna att fristående aktörer ska kunna starta och bedriva kompletterande pedagogisk utbildning. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Information om vägar till lärar- och förskolläraryrkena Universitets- och högskolerådet (UHR) har i uppdrag att tillsammans med genomföra en informationsinsats som tydliggör vägarna in i lärar- och förskolläraryrkena respektive lärar- och förskollärarutbildningarna. Insatsen ska omfatta såväl tillgängliga reguljära som kompletterande utbildningsalternativ. Insatsen ska bygga vidare på den genomförda det vidare (U2010/07661/S, U2012/06128/S). Uppdraget ska redovisas till () . Av Universitets- och högskolerådets årsredovisning framgår att en ny webbtjänst, Lärarutbildningsguiden, med information om vägarna in i läraryrket respektive lärarutbildningen har tagits fram. Den nya guiden är en del av webbplatsen studera.nu där målgruppen är presumtiva sökande till högre utbildning. Det har också förberetts en kampanj som kommer att genomföras i samband med att guiden lanseras. Insatserna har genomförts i samverkan med bl.a. Lärarutbildningskonventet, lärosäten, Kommuner och Landsting (SKL) och Arbetsförmedlingen. Uppdrag om att skapa fler vägar in i lärar- och förskolläraryrkena fick , tillsammans med , , , , och , i uppdrag att skapa ändamålsenliga och effektiva utbildningsvägar till lärar- och förskollärarexamen. Uppdraget ska slutredovisas . Det består bl.a. i att utveckla och använda strukturerade metoder för bedömning och validering av reell kompetens för att främja tillträde till en lärar- eller förskollärarutbildning. I uppdraget ingår också att erbjuda kompletterande kurser, t.ex. ämneskurser, för att studenterna ska bli behöriga till en kompletterande pedagogisk utbildning. Lärosätena ska också utforma och erbjuda en eller flera påbyggbara poänggivande kurser med innehåll från den utbildningsvetenskapliga kärnan som ska rikta sig till dem som arbetar som obehöriga lärare eller som lärarassistenter. Andra satsningar för att öka antalet lärare är vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () och särskilda lärarutbildningar med inriktning på utländska lärares vidareutbildning (). Genom Lärarlyftet kan den som är lärare komplettera sin legitimation med fler behörigheter. Regeringen har uppdragit åt elva lärosäten att anordna sommarkurser som är relevanta för att studenter snabbare ska nå en lärarexamen och för att möjliggöra kompetensutveckling och vidareutbildning för obehöriga lärare. Bland sådana kurser ska lärosätena prioritera sommarkurser inom den utbildningsvetenskapliga kärnan (UVK), svenska som andraspråk och behörighetskompletterande kurser för att öka antalet idrottslärare. Med ett större utbud av sådana relevanta sommarkurser får enligt regeringen studenter möjlighet att bedriva effektivare studier, t.ex. inom ramen för den kompletterande pedagogiska utbildningen för att bli ämneslärare (/04678/UH). De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att den fortsatta utbyggnaden av bl.a. satsningen på sommarkurser som inleddes uteblev (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2). tid mellan flera arbetsgivare För alla anställda oavsett arbetsgivare gäller allmänna arbetsrättsliga regler, t.ex. lagen om anställningsskydd och arbetstidslagen. Därutöver regleras en anställning genom avtal mellan arbetsmarknadens parter (centrala och lokala kollektivavtal) och genom det enskilda anställningsavtalet. För den som är anställd i statlig verksamhet finns dessutom regeringsformen och särskilda offentligrättsliga bestämmelser, t.ex. lagen om offentlig anställning. För den som är anställd som lärare vid ett statligt universitet eller en statlig högskola finns det även särskilda bestämmelser i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Det finns olika möjligheter att dela sin arbetstid mellan flera uppdragsgivare. För den som har sin huvudsakliga sysselsättning utanför högskolan är det möjligt att anställas för en begränsad tid som adjungerad lärare på ett lärosäte. Förutsättningarna för en sådan anställning regleras framför allt i kollektivavtal och genom särskilda beslut av lärosätet. Inom den medicinska kliniska forskningen och den kliniska delen av läkar- och tandläkarutbildningarna har det ansetts nödvändigt med kombinerade anställningar för berörda personer. Denna anställning regleras särskilt i högskolelagen och högskoleförordningen. Inom ramen för en femårig försöksverksamhet med praktiknära forskning ska lärosäten och skolhuvudmän samverka om bl.a. särskilda anställningar och uppdrag. Verksamheten samordnas av fyra universitet och ska pågå (U2015/03573/UH, U2017/01129/UH). Utredningen om praktiknära skolforskning i samverkan rekommenderade bl.a. lärosäten och skolhuvudmän att inom ramen för forskares och lärares arbetsuppgifter skapa utrymme för samverkan om såväl praktiknära forskning som lärar- och förskollärarutbildningar (SOU 2018:19). Utredningen har remitterats och bereds i . Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) Kompletterande pedagogisk utbildning regleras av förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Utbildningen syftar till att göra studenterna behöriga som lärare och ska avse utbildningsvetenskaplig kärna och verksamhetsförlagd utbildning, sammanlagt 90 högskolepoäng. Särskilda behörighetsregler gäller för antagningen. Enligt () ges kompletterande pedagogiska utbildningar vid cirka två tredjedelar av de lärosäten som har tillstånd att utfärda någon form av lärarexamen (rapport 2017:7). Det krävs inget särskilt tillstånd utöver examenstillståndet, och lärosätet ersätts normalt inom utbildningsanslaget. () ger studerande på kompletterande pedagogiska utbildningar mer förmånliga studiemedel än normalt. Med anledning av den tilltagande bristen på lärare i alla ämnen ges det s.k. högre bidraget till samtliga KPU-studenter som studerar till ämneslärarexamen. Det totala beloppet är detsamma som för vanligt studiemedel men bidragsdelen är större. Det finns vidare en satsning som vänder sig till forskarutbildade. Satsningen regleras i förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Utbildningen är på distans och har förhöjd studietakt (90 högskolepoäng ). Dessa studenter får i utbildningsbidrag utbildningen pågår. Utbildningen ges av , Kungl. Tekniska högskolan, och –2021. Det finns ytterligare ett antal alternativa satsningar med särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) som leder till ämneslärarexamen, t.ex. Alternativ KPU (inom projektet ) vid . Studenter som ingår i stiftelsen for ledarskapsprogram genomför en KPU som ges vid , och . Det finns , utöver de 31 statliga universiteten och högskolorna, 17 enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd, varav 13 får statsbidrag för sin verksamhet. Lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ställer upp krav som en enskild utbildningsanordnare måste uppfylla för att få examenstillstånd. Enligt lagen måste utbildningen vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och bedrivas så att den uppfyller de krav som ställs på utbildning i högskolelagens (1992:1434) första kapitel. En utbildningsanordnare med examenstillstånd måste även medverka i uppföljning och utvärdering av utbildningen och står under tillsyn på samma sätt som statliga lärosäten. Det innebär att utbildningsanordnare som inte uppfyller kraven i lagen om tillstånd att utfärda vissa examina kan få sitt tillstånd återkallat. Den sakpolitiska överenskommelsen och regeringsförklaringen I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår av punkten 56 att förutsättningarna för akademiker att välja läraryrket ska underlättas och att längden på den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) ska kortas ned och studietakten höjas. Detta ska genomföras . I regeringsförklaringen anförs att det ska bli lättare för akademiker att välja läraryrket. Fler vägar till läraryrket Inledningsvis vill utskottet framhålla att det av såväl regeringsförklaringen som den sakpolitiska överenskommelsen framgår att det ska bli lättare för akademiker att välja läraryrket. Utskottet vill också påminna om att det finns flera vägar till läraryrket, såväl de reguljära lärar- och förskollärarutbildningarna som olika kompletterande utbildningsvägar. Utskottet noterar att Universitets- och högskolerådet (UHR) har tagit fram en ny webbtjänst tillsammans med , Lärarutbildningsguiden, med information om vägarna in i lärar- och förskolläraryrkena respektive lärar- och förskollärarutbildningarna. Utskottet vill peka på att ett antal lärosäten har i uppdrag att utveckla metoder för bedömning och validering av reell kompetens för att främja tillträde till en lärar- eller förskollärarutbildning. I uppdraget ingår också att erbjuda kompletterande kurser, t.ex. ämneskurser, för att studenterna ska bli behöriga till en kompletterande pedagogisk utbildning. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet ser fram emot att ta del av resultaten. Därutöver vill utskottet lyfta fram att det finns möjlighet att vidareutbilda sig för den som har arbetat som lärare utan examen eller har en utländsk lärarexamen. Det finns också insatser som leder till utökad behörighet för den som redan har en legitimation. I fråga om sommarkurser kan utskottet konstatera att det 2018 inleddes en satsning på sådana sommarkurser som är relevanta för att studenter snabbare ska nå en lärarexamen och som möjliggör kompetensutveckling och vidareutbildning av obehöriga lärare men att denna satsning uteblev budgetproposition. När det gäller möjligheten att dela sin arbetstid mellan flera uppdragsgivare vill utskottet påminna om att det är möjligt att anställas för en begränsad tid som adjungerad lärare på ett lärosäte för den som har sin huvudsakliga sysselsättning utanför lärosätet. Utskottet kan också konstatera att man inom ramen för den femåriga försöksverksamheten med praktiknära forskning ska samverka mellan lärosäten och skolhuvudmän om bl.a. särskilda anställningar och uppdrag. Utskottet ser fram emot att ta del av resultaten i denna del. När det gäller yrkandena i övrigt finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:121 (KD), 2018/19:375 (SD) yrkande 8, 2018/19:1543 (M) yrkandena 2 och 4, 2018/19:2835 (M) yrkandena 16 och 18, 2018/19:2841 (C) yrkande 9 och 2018/19:2893 (KD) yrkande 54. Inledningsvis vill utskottet framhålla att det i den sakpolitiska överenskommelsen framgår att längden på den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) ska kortas ned och studietakten höjas och att detta ska genomföras . När det gäller frågan om att fristående aktörer ska kunna anordna KPU ser utskottet inte något skäl att ändra gällande regelverk för enskilda utbildningsanordnare. Utskottet vill påminna om att dagens KPU syftar till att komplettera tidigare ämnesstudier med studier inom utbildningsvetenskaplig kärna och verksamhetsförlagd utbildning och att den leder till en ämneslärarexamen. Utskottet kan konstatera att det finns andra insatser som leder till behörighet och legitimation som lärare och förskollärare, t.ex. vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen (). När det gäller yrkandena i övrigt finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:668 (V) yrkande 3, 2018/19:2029 (L) yrkandena 5 och 6, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 95, 2018/19:2833 (M) yrkandena 1, 2, 8 och 10 samt 2018/19:2834 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildningarnas innehåll. Jämför reservation 43 (M, KD), 44 (M, KD), 45 (M), 46 (SD), 47 (KD), 48 (L), 49 (M), 50 (SD), 51 (C), 52 (V) och 53 (KD) samt särskilt yttrande 3 (C, L) och 4 (C, L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 91 framförs behovet av att se över om sex och samlevnad ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen. I samma motion yrkande 94 begär motionärerna att lärarutbildningen förbättras. I motion 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 3 framförs en begäran om yrkeslärares kompetens. Motionärerna menar att det behöver säkerställas att de yrkeslärare som arbetar med att utbilda framtida arbetstagare i välfärdssektorn har relevanta kunskaper för utbildningen samt en god pedagogisk förmåga. I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 18 anförs att utbildning i sex och samlevnad ska vara en obligatorisk del i undervisningen under lärarutbildningen. I kommittémotion 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 5 framför motionärerna förslag om kvalitet och mål för den verksamhetsförlagda lärarutbildningen. I yrkande 7 begärs insatser för att säkerställa att alla lärarutbildningar får ett större inslag av utbildning i hur man undervisar elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Av yrkande 9 framgår att motionärerna vill möjliggöra skolförlagda lärarutbildningar, där högpresterande skolor ska kunna anställa vissa obehöriga lärare som erbjuds en skolförlagd lärarutbildning i samband med anställningen. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 15 efterfrågas en moderniserad lärarutbildning med nya moment, bl.a. ledarskapsutveckling och specialpedagogik. I kommittémotion 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att lärarutbildningen uppdateras för att säkerställa att blivande lärare behärskar digitala läromedel och kan integrera dem i undervisningen. I motion 2018/19:1532 av (M) yrkande 1 och i motion 2018/19:1543 av (M) yrkande 3 anförs att digital kompetens bör ta en större plats på lärarutbildningarna. I motion 2018/19:1655 av (M) efterfrågas en förstärkning av kunskapen hos lärare i specialpedagogik om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar hos barn och ungdomar. I kommittémotion 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås förändringar i lärarutbildningen med inriktning mot fritidshem mot bakgrund av att dessa lärare enligt motionärerna ska bära ansvaret för jourklasser, särbegåvade barn och antimobbningsarbetet på skolan. I kommittémotion 2018/19:379 av m.fl. (SD) yrkande 8 begärs att en utredning tillsätts om hur it kan bli en integrerad del av lärarutbildningen. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 16 efterfrågas att styrdokumenten för lärarutbildningen uppdateras så att kritisk granskning och källkritik får en större betydelse i lärarutbildningen. I yrkande 34 anförs att undervisning i sex och samlevnad ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen. I partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 11 konstateras att ett krav för att få lärarexamen är att studenten kan visa förmåga att identifiera och i samverkan med andra hantera specialpedagogiska behov. Motionärerna hävdar att kravet behöver skärpas och förtydligas. I partimotion 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 3 begärs att sexualundervisningen på lärarutbildningarna ses över så att frågor om sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck finns med på ett tydligare sätt. I kommittémotion 2018/19:2029 av m.fl. (L) yrkande 1 framförs att undervisningen i pedagogik på lärarutbildningen bör reduceras till förmån för ett större inslag av undervisning i metodik. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 14 anförs att fler lärarstudenter bör ges möjlighet att kombinera arbete och studier i enlighet med den modell som används av i samarbete med vissa kommuner. I motion 2018/19:1403 av (MP) yrkande 2 föreslås att undervisning som leder till ökad kunskap om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar införs på alla rektors-, förskollärar- och lärarutbildningar. I motion 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att alla studenter på lärarutbildningen ska få undervisning i sex och samtycke utifrån sitt ämnesområde. I motion 2018/19:2661 av (S) yrkande 1 efterfrågas en förlängning av utbildningen i sjukförsäkring inom läkarutbildningen och att uppföljande seminarier införs för mer erfarna läkare. I kommittémotion 2018/19:2794 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs det att samtliga grundvårdutbildningar ska ge kunskaper i gerontologi, geriatrik och demenssjukdomar. I motion 2018/19:1670 av (M) anförs att examensmålen på socionomutbildningarna som gäller hedersrelaterat förtryck och våld bör förtydligas. I motion 2018/19:2565 av (M) framhålls att sjuksköterskeutbildningen behöver moderniseras i och med att vårdyrkena innehåller allt fler inslag av digitalisering. I kommittémotion 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 14 föreslås förändringar av officersutbildningens upplägg och examenskrav. Motionärerna vill bl.a. införa ett examenskrav om tillräckliga ledarskapsförmågor och föreslår att studier vid försvarshögskola inleder och avslutar officersutbildningen. I motion 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 3 framförs att entreprenöriellt skapande och utveckling bör ges en framträdande roll inom vård- och lärarutbildningarna. I motion 2018/19:1472 av Per Lodenius (C) begärs att åländska studenter på svenska universitet och högskolor tillförsäkras tillgång till svenska statens myndighetssfär, t.ex. för praktikplatser. I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 18 menar motionärerna att man bör se över hur grundläggande kunskaper om våldsutsatthet och normaliseringsprocessen kan bli en obligatorisk del av utbildningen till alla yrken där man kommer i kontakt med våldsutsatta personer. I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) yrkande 13 begär motionärerna att regeringen återkommer med ett förslag på hur ett avsnitt om våld mot äldre kan införas i grundutbildningar för yrkesverksamma som möter äldre. I kommittémotion 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 15 framförs att grundläggande moment om företagande och entreprenörskap bör ingå i konstnärliga utbildningar. Bakgrund och gällande rätt Av 1 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildningen ska ges på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (7 §). Vidare framgår att examina ska avläggas på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå och att regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas och på vilken nivå de ska avläggas (10 a §). Av examensordningen, som är en bilaga till högskoleförordningen (1993:100), framgår att det finns generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. Generella examina på grundnivå är högskoleexamen och kandidatexamen, på avancerad nivå magisterexamen och masterexamen och på forskarnivå licentiatexamen och forskarexamen. Yrkesexamina på grundnivå är t.ex. förskollärarexamen och sjuksköterskeexamen och på avancerad nivå t.ex. läkarexamen och tandläkarexamen. Grundlärarexamen och ämneslärarexamen finns på både grundnivå och avancerad nivå. Kraven för att uppnå de olika examina regleras i examensordningen. För varje examen finns det en examensbeskrivning som anger vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen. Alla examensbeskrivningar följer en gemensam struktur. Av examensbeskrivningen framgår examens omfattning i antal högskolepoäng, där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng. Vidare framgår mål för examen. För varje examen anges vad studenten ska visa i form av kunskap och förståelse, färdighet och förmåga och värderingsförmåga och förhållningssätt.