bet · H601FöU6 · 2019-02-15 00:00:00 — Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Försvarsindustri och tillämpning av artikel 346 , punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8. Vi anser att ska ha en egen fungerande försvarsindustri. alliansfrihet förutsätter en stabil och god tillgång till försvarsmateriel, och därför måste vi förfoga över en försvarsindustri som på egen hand kan ge ett tillräckligt bidrag till utvecklingen av ny materiel, framför allt genom export. Principerna för vapenexport bör baseras på en avvägning mellan försvarsindustriella och säkerhetspolitiska intressen å ena sidan och hänsynstaganden till svenska utrikespolitiska mål, situationen för mänskliga rättigheter i mottagarlandet och risken för anfallskrig eller att vapen används mot den egna befolkningen å andra sidan. Mot denna bakgrund anser vi att möjligheten att tillämpa artikel 346 om skydd av inhemska försvarsindustrier i fördraget om EU:s funktionssätt ska respekteras. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fördjupat EU-samarbete, punkt 18 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 18. Vi anser att behöver ta större ansvar för sin egen säkerhet till följd av det ändrade omvärldsläget. Vi vill därför se ett fördjupat europeiskt försvarssamarbete där är en aktiv röst i både EU och det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco). bör mot den bakgrunden se över möjligheterna att fördjupa Pescosamarbetet och delta i fler projekt. Vi föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om ett fördjupat europeiskt försvarssamarbete med svenskt deltagande och tillkännager det för regeringen. Utvecklingen av försvarskompetens inom EU, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 5. Jag anser att regeringen bör verka för att EU utvecklar försvarskompetens inom asymmetrisk krigföring. Jag ser det som positivt att EU börjat bygga upp kapaciteten för att möta denna typ av krigföring. Även Nato har påbörjat ett arbete för att bygga upp kompetensen inom området. Jag anser även att EU och Nato bör samverka för att utveckla sin kompetens. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fördjupat samarbete med , punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Vi anser att bör inleda ett fördjupat militärt utbyte och samarbete med och ta fram en gemensam materielanskaffningsstrategi för försvarsmateriel tillsammans med den brasilianska staten. Det strategiska avtal som ingicks 2009 med var mycket viktigt för . I och med försäljningen av stridsflygplanet 39 till fördjupades avtalet ytterligare. Affären har framför allt lett till att fått en strategisk partner att vidareutveckla Gripen och dess förmågor med. Frukten av detta samarbete ser vi nu genom utvecklingen av den tvåsitsiga versionen Gripen E/F – ett flygplan som förväntas vara operativt 2021 och som kommer stärka såväl den svenska som den brasilianska försvarsförmågan. Vad som anförs i reservationen bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kontroll av utländska investeringar och markköp, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2821 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi lägger stor vikt vid möjligheterna att kontrollera utländska investeringar och markköp och konstaterar att frågor om utländska direktinvesteringar har aktualiserats genom ett antal uppmärksammade fall där kinesiska intressenter har velat investera i svensk och europeisk infrastruktur. Det gäller t.ex. hamnen i , höghastighetsjärnvägen –, hamnen i och höghastighetsjärnvägen –. beskrivs som aktiva investerare som köper upp företag med strategisk kompetens i och andra delar av världen. Vi anser att det finns en uppenbar blandning av kommersiella och strategiska och i en del fall geopolitiska motiv bakom detta. Den öppna och regelstyrda ordning som gäller i vår del av världen kan uppenbart utnyttjas av vissa aktörer. har inget nationellt regelverk för utländska direktinvesteringar, förutom när det gäller definierad försvarsteknologi. Det är något som skiljer från många andra EU-länder och gör sårbart i en värld där auktoritära stater som och använder investeringar för att skapa politiskt inflytande över andra länder. Vi anser mot den bakgrunden att behöver gå vidare med ett nationellt regelverk som ytterst ger möjligheter att stoppa investeringar. Regelverket ska inte syfta till protektionism utan bara användas för att trygga rikets säkerhet. Vi ser även att det saknas kontroll av i vilken utsträckning som utländska medborgare förvärvar mark eller fastigheter i anslutning till känsliga områden som t.ex. skyddsobjekt. I har detta problem uppmärksammats, och det finns förslag på att ge staten förköpsrätt på områden som är viktiga för rikets säkerhet. Vi anser att den möjligheten även bör utredas i . Vi föreslår att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om utländska markköp och investeringar och tillkännager det för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:45 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktinvesteringar och köp av strategisk infrastruktur ska godkännas av regeringen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla svensk försvarsexport och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast bör delta i gemensamt ägande i fråga om försvarsmateriel med de nordiska länderna och att all materiel ska vara tydligt öronmärkt i händelse av krig (avsnitt 7.2) och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvarslogistiken ska vara anpassad till flera olika konfliktnivåer (avsnitt 7.4) och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om krigsförbandsövningar (KFÖ) (avsnitt 8.9) och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:832 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att stoppa utländska köp av tomter och fastigheter på strategiska platser om köpet kan anses ha negativa konsekvenser för säkerhet, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1335 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheterna för utländska aktörer att köpa strategiska fastigheter i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1381 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco ska fördjupas och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en egen fungerande försvarsindustri och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att artikel 346 i om skyddandet av inhemska försvarsindustrier ska respekteras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1386 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska inleda ett fördjupat militärt utbyte och samarbete med och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en gemensam materielanskaffningsstrategi för försvarsmateriel tillsammans med den brasilianska staten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för att fördjupa Pescosamarbetet och delta i fler projekt och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2062 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Liberalernas försvarsinriktning bör ligga till grund för nästkommande försvarsbeslut –2025 och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en oberoende analys av Försvarsmaktens förmågor kontinuerligt ska göras enligt motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över Försvarsmaktens förvarings- och logistikstrategi och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om operativ förmåga och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förmågan att ta emot internationell hjälp vid en kris och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om beredskapsövningar och beredskapskontroller och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka arméns anfallsförmåga i enlighet med motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utveckla fartygsförbandens förmåga att snabbt ombasera från en kuststräcka till en annan och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att bemanna flottan och flygförbanden med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förstärka sjöstridskrafterna för att säkerställa möjligheten till skydd av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som sjöstrid på ostkusten bedrivs och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över radarspanings-/stridsledningsförmågan i syfte att stärka den och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en samlad logistiktjänststrategi och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2762 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvaret och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att verka för att EU utvecklar försvarskompetens inom asymmetrisk krigföring och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2816 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den militära cyberförmågan och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvarets materiel- och logistikförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvarsindustrin och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och utveckling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2821 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att kontrollera utländska investeringar och markköp och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2840 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk försvarsförmåga ska utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förmågan att kunna mobilisera krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap måste stärkas och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om totalförsvarets utveckling och tillkännager detta för regeringen. Vi ska nu debattera det årliga försvarspolitiska betänkandet, som innehåller många olika frågor och infallsvinklar inom försvarspolitiken. Jag vill inledningsvis säga att jag givetvis står bakom samtliga moderata reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 11. Försvarspolitikens huvudfokus är att stärka den operativa förmågan i krigsförbanden och intensifiera arbetet med totalförsvaret. Det är den så kallade basplattan inom försvaret som ska stärkas. Det kommer att kräva fler övningstimmar och mer mängdmateriel. Men i har vi haft rätt svårt att tilldela mängdmateriel till våra förband. Det har handlat om brist på stridsutrustning, kängor och ammunition. Detta trots att en rätt stor andel av försvarsbudgeten går till materielförsörjning. Därför föreslår vi moderater att en utredning ska tillsättas som ska komma med konkreta förslag på hur man ska komma till rätta med detta problem, ytterst eftersom soldater och sjömän har rätt att kräva rätt utrustning och rätt materiel när och där det behövs. som vi har detta fokus här och inom försvarspolitiken måste vi följa den extremt snabba teknikutvecklingen på global nivå, ytterst eftersom den kommer att förändra det moderna slagfältet. Vi kommer att se fler drönare och fler självgående system på land och till havs, bättre fjärrstridsförmåga och alltmer avancerade cyberangrepp. Vi ser också att nu gör stora investeringar på det här området, bland annat genom och stridsflygplanet liksom stridsvagnen . Vi har även sett hur delar av östra och har blivit veritabla testbäddar för den nya ryska försvarsteknologin. Det är något som vi bör ta höjd för inför nästa försvarsbeslut. Väst har lett den militärtekniska utvecklingen i ett halvt sekel. Det har lagt grunden för den liberala världsordning som vi har. Men det finns en risk för att och kommer efter på detta område. Inom EU har satsningarna på försvarsforskning minskat med under det senaste årtiondet, och i har det så kallade FOT-anslaget, anslaget till Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling, reducerats . Om denna bantning hade varit en genomtänkt process hade det inte nödvändigtvis varit ett problem. Tuffa prioriteringar är nödvändiga också inom försvarspolitiken, och vi måste våga ompröva våra forsknings- och utvecklingsmodeller. Men enligt regeringens utredare har den genomförda processen varit en katastrof. Vi moderater framhåller därför att vi i måste bli mycket skickligare på att integrera civil teknik för militära applikationer, och vi behöver göra större satsningar på försvarsforskning . Jag konstaterar att den nya försvarsbudgeten faktiskt är ett steg i rätt riktning, om än från en låg nivå. EU:s försvars- och säkerhetspolitik har gjort mycket snabba framsteg . En av drivkrafterna för EU är just att man inte ska komma efter på det militärtekniska området. Inom EU lägger medlemsländerna på försvarsområdet, men den gemensamma förmåga man får av dessa satsningar är begränsad. EU har bland annat upprättat en försvarsfond och sjösatt 34 nya militära utvecklingsprojekt, så kallade Pesco-projekt. Man försöker nu få en bättre koordinering av försvarssatsningarna i . Rätt utformat kan det samarbetet leda till att EU kan ta ett större ansvar för internationell fred och säkerhet, och det kan också bidra till att stärka svensk försvarsförmåga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Tyvärr upplever jag att regeringen ofta har backat in i samarbetet. Man har hållit emot och kritiserat. Det är olyckligt eftersom har mycket goda förutsättningar för att delta i samarbetet. Det är en del saker som gör unikt. är det enda land i EU som har deltagit i alla militära och civila krishanteringsinsatser. Vi har varit väldigt drivande för att utveckla den civila krishanteringsförmågan. Vi har starka myndigheter som FOI och FMV, och vi är ett av en handfull länder i världen som kan bygga ubåtar, stridsfartyg och stridsflyg. Sådant ska naturligtvis ge inflytande vid förhandlingsbordet. Det finns nog inget annat land som, i förhållande till sin storlek, borde ha så goda förutsättningar för att forma EU:s försvarspolitik som . finns det inget annat land inom EU som har varit så återhållsamt när det gäller att delta i Pesco-projekten. Det finns 34 sådana projekt, och deltar bara i fyra av dem. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Jag tror att det kommer att skapa vissa nackdelar för . Ytterst ska Pesco-projekten finansieras av . Vi kommer att bidra till , men vi kommer inte att kunna ta del av försvarsfondens finansiering av Pesco-projekt. Vad som händer är de facto att vi betalar in skattemedel till försvarsfonden och bygger upp andra länders försvarsförmåga. Men om vi inte är med i Pesco-projekten kommer pengarna inte tillbaka till igen, och det är ett stort problem för oss. Ytterst handlar det, tror jag, om att har haft väldigt svårt att orientera sig inom EU:s försvarssamarbete efter att britterna lämnat det. Jag tror att vi måste jobba mycket mer för att bygga upp nya koalitioner inom EU, och vi måste också få en bättre beredningsprocess på hemmaplan mellan aktörer som myndigheter, företag och akademin, så att vi verkligen tar del av de möjligheter som samarbetet ger. Jag läste i i går att digitaliseringsminister nu säger att man överväger att begränsa utländska företags tillträde till kritisk infrastruktur. Jag välkomnar detta, men jag skulle också gärna se att regeringen faktiskt agerade i den här frågan. är landet Annorlunda i det här avseendet, för vi har ingen lagstiftning som kan begränsa utländska investeringar i kritisk infrastruktur. Speciellt i ett läge där så mycket av vår kritiska infrastruktur hanteras av privata företag spelar det en roll om det är svenska eller utländska företag. Därför är detta angeläget. driver på för att vi ska få lagstiftning på plats på det här området. Sista punkten gäller vår cyberförmåga. Här är den stora paradoxen att vi i är väldigt duktiga på digitalisering, men vi är svaga när det gäller cybersäkerhet. Detta skapar en situation där vi har väldigt stora beroenden och också stora sårbarheter. Jag välkomnar att regeringen nu har sagt att man ska införa ett cyberoperationscentrum. Det är något som vi har efterfrågat . Jag tror också att den politiska styrningen över cybersäkerheten måste bli bättre än den är . Får man inte ordning på den kommer man inte heller att få ordning på myndigheterna. Därför har vi efterfrågat att regeringen ska tillsätta en cybersäkerhetskoordinator för att hålla ihop samarbetet på cyberområdet. Detta saknas nämligen . Får man inte ordning på styrningen kommer man inte heller att få ordning på myndigheterna. Jag tycker att detta är väldigt angeläget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Låt mig avslutningsvis också konstatera att Försvarsmakten har kommit igång med sitt arbete med cybersäkerhetssoldater och en spetsutbildning på cyberområdet. Det är mycket bra, framför allt för vår samlade cyberförmåga. Jag tror också att det är ett viktigt steg för att öka förutsättningarna för att få mer rekrytering till cybersäkerhetsområdet. Det är mycket angeläget, speciellt med tanke på att vi saknar nästan 70 000 personer inom it-sektorn. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservationerna 10 och 20. Jag ska kort beröra dem. Den ena reservationen handlar om ett gemensamt ägande av materiel i . Det tycker vi är bra, men det måste vara under förutsättning att materielen är tydligt märkt, så att man vid en beredskapsövning kan ta sin egen materiel. Det är viktigt. Den andra reservationen handlar om att det nordiska försvarssamarbetet inom Nordefco ska fördjupas. Vi anser att har starka kulturella och politiska band till oss. Vi har en lång gemensam historia. Det är väl inga nyheter, i och för sig. Vi vill ha ett försvarsförbund . Tröskeleffekten, som man säger, kommer då avsevärt att höjas, och nya strategiska djup kan då skapas. Det är detta som vår motion handlar om. Detta vill vi ha sagt. När det gäller Pesco vill jag kommentera vad föregående talare sa. Jag delar den uppfattning som framfördes, men jag tycker också att man bör säga att försvarsministern vid ett antal tillfällen hos oss har redovisat att ett av de stora problemen inom Pesco är tredjelandsproblematiken. Det är inte alla länder i samarbetet som är villiga att släppa in ett tredjeland. Vår industri är till exempel inte uppbyggd som den i . Det gör att det finns ett motstånd hos dessa länder mot att släppa in ett tredjeland. Detta jobbar man med, och jag har uppfattningen att man inte viker ned sig i denna fråga. Bidrag till försvarsfonden är ju kopplat till att vi kan gå med i de områden inom Pesco som vi delar. Med detta sagt vill jag gå över till det jag tänkte prata mest om . Just nu pågår arbetet inom Försvarsberedningen, som ni ju känner till. Där behandlar man bland annat cybersäkerheten. Vi tycker att Försvarsberedningen till stora delar är bra. Den leds på ett förtjänstfullt sätt av med medarbetare. I det som ska redovisas för regeringen - , tror jag - kommer det att framgå att man ska ligga på en budget motsvarande av bnp. Detta är intressant. Har ni i era partistyrelser förankrat vägen av bnp? Det skulle jag gärna vilja att ni svarar på , om ni kan. Det är ju viktigt att man gör detta. Annars vet ni själva hur det går. Vi ser det om vi backar i tiden: Höstbudgeten kommer, och så kommer debatterna och neddragningarna. Vi har lagt en linje. Jag har partistöd för att fortsätta vägen upp mot 2 och 2 ½ procent för att sedan landa. Det kommer vi att driva. Det är förankrat. Har ni förankrat till 2025? Det är min fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Man kan titta tillbaka på hur det har varit . Vissa av er har sagt att man satsar mycket, och det har sagts . Min uppfattning är att vissa av er inte alls har gjort det. Ni har inte satsat de pengar som ni pratar om i handlingarna. Jag har tagit med mig alla redovisningar . De bekräftar vad jag nu säger, om det är någon som betvivlar detta. Sedan har jag en annan sak, som vi kommer att ta upp med och som jag kommer att redovisa längre fram. Vi vill att försvarsbudgeten ska vara långsiktig, och då måste vi ta fram förslag till detta. Jag tror att de flesta av er delar den uppfattningen. Ska det vara eller ? Med årsvisa budgetredovisningar sätter vi hundratals officerare att räkna dygnet runt, höll jag på att säga. I stället knuffar man fram pengarna. Det är en treårsbudget . har vi ju gått med på och budget på 18 miljarder. Då får vi förhålla oss till det. Men budgeten borde då vara . Visserligen kan vi förstärka den av olika skäl, som att man ska dimensionera för det civila bruket och så vidare, men i övrigt bör de kunna hantera dessa pengar över . tittar på det. Vi återkommer i det stycket. Sedan gäller det Försvarsmaktens uppbyggnad. Vi pratar om de regionala staberna. Vi vill ju på lång sikt, med vår inriktning, ha sju brigader. Det ser väldigt olika ut i landet. Vi vill förstärka amfibiebataljonerna, såväl i som i andra delar som vi anser vara strategiskt viktiga för . Det handlar om ett antal fler amfibiebrigader. Det handlar om stadsskytteförband och bataljoner i , och , till exempel. Det vill vi ha. Vi vill naturligtvis också förstärka marinen och ha nya korvetter och ett luftvärnssystem värt namnet. återkommer jag till detta och ber er att ta in ett brett beslutsunderlag. Det finns många olika leverantörer.