bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — Det är extremt osannolikt att en stat på andra sidan jordklotet skulle finansiera en friskola i utan att ha politiska, religiösa eller strategiska skäl för detta. Detta handlar i grunden om säkerhetspolitik. Därför vill vi införa ett förbud för enskilda personer eller organisationer utanför att finansiera fristående förskolor och skolor med lån, räntefria lån eller bidrag. Det ska heller inte vara möjligt att sköta finansieringen genom ombud utanför . Det handlar ytterst om var pengarna kommer ifrån. Undantag ska kunna göras för de skolor som klassas som internationella, International Baccalaureate och skolor avsedda för svenska elever utomlands. Detta ska regleras i skollagen. Innan nya konfessionella friskolor ska få starta måste regelkontrollen och regelefterlevnaden öka till samma nivå som för icke-konfessionella skolor. Vi vill att Skolinspektionen skärper sin tillsyn över religiösa friskolor. Tillsynen ska utövas likvärdigt oavsett religiös tillhörighet. Tills den skärpta kontrollen är införd förespråkar vi ett s.k. moratorium för etableringen av nya konfessionella friskolor. Inga nya friskolor ska få startas innan den hårdare kontrollen genomförs på ett trovärdigt sätt. En del religiösa friskolor har funnits länge och många av dessa friskolor fungerar väl och har betydligt bättre resultat än kommunala skolor. Dessa skolor ska självfallet få vara kvar. Däremot vill vi se ett tillfälligt stopp för nyetablering av religiösa friskolor då en mängd missförhållanden uppdagats på ett flertal av dessa skolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2018/19:106 av (SD), 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:438 av (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:599 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1089 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:2413 av Alireza Akhondi (C), 2018/19:2436 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 21. Regeringen bör återkomma med förslag som innebär att vinstjakten i den svenska skolan upphör. Vinstjakten är en av anledningarna till att skolan blir allt mindre likvärdig. Vinstdrivande fristående skolor etablerar sig där de har bäst marknadsutsikter, dvs. i områden där befolkningen har hög utbildning och goda inkomster. Dessutom har dessa skolor ett intresse av att driva upp elevernas betyg med förhoppningen om att locka till sig fler elever, vilket leder till betygsinflation och ökad segregation. Offentligt drivna skolor är däremot skyldiga att erbjuda alla elever utbildning, även barn med särskilda behov och barn vars tidigare skolor har försatts i konkurs. Det finns fortfarande ett behov av vinstbegränsningar inom välfärden i allmänhet och skolsektorn i synnerhet. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2018/19:106 av (SD), 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:438 av (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:599 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1089 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:2413 av Alireza Akhondi (C), 2018/19:2436 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 21. Transparensen och förståelsen för skolpengens beräkning ska stärkas genom en tydlig modell där beräkningsunderlaget från kommunen är transparent och lika för alla skolor. Det faktum att en fristående skola kan överklaga kommunens beslut om ekonomisk ersättning och att någon av landets förvaltningsdomstolar kan bedöma om rätt skolpeng är utbetald är vägledande för vad som kan anses vara ett transparent underlag. Men juridiska processer tar tid och resurser i anspråk. Det vore bättre vore om det fanns tydliga föreskrifter om hur kommunernas redovisning av skolpengen till huvud-männen ska se ut. har presenterat förslag för ökad öppenhet, insyn och offentlighet som kommer att kunna bidra till ökad tydlighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 12 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2018/19:106 av (SD), 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:438 av (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:599 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1089 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:2413 av Alireza Akhondi (C), 2018/19:2436 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 28. Vi vill se ett stopp för nya religiösa friskolor. Religiösa friskolor riskerar att leda till att fler barn, däribland nyanlända barn och barn boende i utsatta områden, isoleras från det svenska samhället och får möta färre elever med svenska som modersmål. Skolan, som ska vara en brygga in i samhället, riskerar i stället att bli en enklav som isolerar barnen från resten av samhället och motverkar jämställdhet och likabehandling av flickor och pojkar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Översyn av kö- och antagningssystemet inom skolvalet, punkt 13 (M, C, KD, L) av (L), (M), (C), (M), (KD), (L) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 93, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi vill att man ser över kö- och antagningssystemet inom skolvalet utan att de som står i kö omfattas. Det är viktigt att översynen tar hänsyn till hur ett kö- och antagningssystem skulle kunna utformas för ett bättre, mer till-gängligt och enklare skolval. Vi vill se ett mer enhetligt kösystem där samtliga skolor ingår. Kösystemet måste utformas transparent och rättssäkert för såväl skolhuvudmän som elever och kunna ta hänsyn till familjer som exempelvis vill välja skola över kommungränserna. Översynen bör även omfatta frågan om vid vilken ålder barnet som tidigast bör få ställas i kö. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Översyn av kö- och antagningssystemet inom skolvalet, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 93, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 3. Möjligheten för fristående skolor att använda sig av ett kösystem vid antagning av elever bör tas bort. För att skolvalets segregerande effekter ska upphöra måste de antagningsregler som gäller för fristående skolor ändras. Framför allt är det den flitigt använda möjligheten att använda köer för antagning som har de stora segregerande effekterna. I många fall kan kötid krävas för antagning, något som är till fördel för elever som kommer från socioekonomiskt starkare hem. Elever födda i får dessutom en fördel gentemot utlandsfödda elever. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 14 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:370 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 40 och 44, 2018/19:438 av (SD) yrkande 3, 2018/19:496 av (L), 2018/19:555 av (L), 2018/19:599 av (SD) yrkande 1, 2018/19:731 av och (båda SD), 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:1903 av (M) yrkande 5, 2018/19:2383 av (C), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi anser att ska kunna ta över huvudmannaskapet för skolor med bristande utbildningskvalitet. Skolinspektionens granskning av skolor behöver utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Granskningarna bör bli tydligare och följa en betygsskala. Om Skolinspektionen bedömer att skolan har kvalitetsbrister bör en åtgärdsplan upprättas. Efter att åtgärdsplanen har upprättats bör ålägga dessa skolor ett obligatoriskt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. Det kan t.ex. handla om lärarhandledning, speciallärarkompetens, ledarskapsutbildning eller förstärkt elevhälsa. Det bör inte vara möjligt för en skola att tacka nej till de insatser som erbjuds. I de fall skolan inte lyckas vidta de åtgärder som krävs behövs ett utökat statligt ansvar. Vi vill därför att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten övergår till et statligt huvudmannaskap. Detta ska gälla oavsett huvudman. Vid behov ska skolan kunna läggas ned. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 40 och 44 samt 2018/19:731 av och (båda SD) och 2018/19:370 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1, 2018/19:438 av (SD) yrkande 3, 2018/19:496 av (L), 2018/19:555 av (L), 2018/19:599 av (SD) yrkande 1, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:1903 av (M) yrkande 5, 2018/19:2383 av (C), 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi vill att det ska vara tydligt vad som gäller för olika skolors resultat samt hur dessa ska publiceras. Skolinspektionen bör ges i uppdrag att genomföra inspektioner av både kommunala och fristående skolor och efteråt redogöra för resultaten i rapporter. Rapporterna ska syfta till att elever och föräldrar lättare ska kunna ta del av skolornas betygsnivåer men också annan viktig information som antalet lärare, antalet anställda, deras utbildningsnivå och hur den övriga organisationen ser ut. Alla rapporter ska vara offentliga och publiceras på såväl Skolinspektionens som kommunens och den berörda skolans webbplats. Det behövs ett statligt övertagande av skolor som fungerar alarmerande illa. Tyvärr finns det skolor, främst i utsatta områden, som inte längre fungerar och som inte uppfyller minimikraven på trygghet och undervisning. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan och dess resultat är skolans rektor. En kompetent rektor med gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. I har man precis som i haft problem med vissa skolor. Där tog man fram ett koncept med s.k. Academy Schools. De skolor som omvandlats till Academy Schools är skolor som haft omfattande problem. Skolorna leds av statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat för att kunna förändra skolorna från grunden. Vi anser vidare att man bör göra en ökad satsning på Skolinspektionen. Myndigheten spelar en större roll än för 20–, speciellt på grund av alla religiösa friskolor som etablerat sig under . Vi vill att Skolinspektionen ska få större resurser med krav att genomföra flera kontroller. Speciellt viktigt är det att utöka de oannonserade besöken. Det bör även införas en anmälningsplikt till Skolinspektionen för skolor och annan utbildningsverksamhet som har en konfessionell inriktning. Genom att införa en anmälningsplikt i fråga om verksamhetens konfessionella inriktning kommer enligt vår mening Skolinspektionens verksamhet att underlättas avsevärt då såväl inplanerade som oanmälda verksamhetsbesök och inspektioner kan anpassas, planeras och genomföras på ett bättre sätt. Vi vill också framhålla att enligt statistik uppgav 71 fristående skolverksamheter i att de bedriver konfessionell inriktning. Skolinspektionen uppger själv att mörkertalet är större och att betydligt fler verksamheter bedriver konfessionell inriktning än vad statistik visar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:370 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 40 och 44, 2018/19:438 av (SD) yrkande 3, 2018/19:496 av (L), 2018/19:555 av (L), 2018/19:599 av (SD) yrkande 1, 2018/19:731 av och (båda SD), 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:1903 av (M) yrkande 5, 2018/19:2383 av (C), 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 5. Skolinspektionen bör fokusera mer på skolor som missköter sig samt öka antalet oanmälda granskningar. och Skolinspektionen behöver stärka kvaliteten i tillsynen respektive utvecklingen av skolor. Skolor i utanförskapsområden där många elever inte uppnår gymnasiebehörighet bör prioriteras. Det kommer att ge ett bättre nyttjande av Skolinspektionen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:370 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 40 och 44, 2018/19:438 av (SD) yrkande 3, 2018/19:496 av (L), 2018/19:555 av (L), 2018/19:599 av (SD) yrkande 1, 2018/19:731 av och (båda SD), 2018/19:1903 av (M) yrkande 5, 2018/19:2383 av (C), 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 5. Skolinspektionen bör få i uppdrag att regelbundet kartlägga och utreda skolornas arbete mot sexuella trakasserier. Tyvärr är skolan en av de vanligaste platserna där unga tjejer utsätts för sexuella trakasserier. Tusentals tjejer och kvinnor – unga som gamla – har vittnat om sexuella trakasserier och övergrepp inom skolan. Förövarna har en sak gemensam: de är män, klasskompisar, lärare eller annan skolpersonal. Skolan, men även förskolan, har en viktig uppgift när det gäller att bryta dessa destruktiva könsnormer, något som också ligger i deras uppdrag. Dessvärre visar det sig att förskolan och skolan snarare konserverar gamla könsrollsmönster. Skolinspektionen bör därför få i uppdrag att regelbundet följa upp skolornas arbete mot sexuella trakasserier. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:370 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 40 och 44, 2018/19:438 av (SD) yrkande 3, 2018/19:496 av (L), 2018/19:555 av (L), 2018/19:599 av (SD) yrkande 1, 2018/19:731 av och (båda SD), 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:1903 av (M) yrkande 5, 2018/19:2383 av (C), 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 5. Skolinspektionens uppdrag bör vidgas till att också ge förbättringsorienterad återkoppling som stöder skolorna i arbetet med att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem. Kvalitetsutvecklingen inom den svenska skolan skulle gynnas av att Skolinspektionen ges ett särskilt uppdrag att också ge förbättringsorienterad återkoppling till de skolor som granskats. Det kan handla om att inte bara söka avvikelser och brister utan att också lyfta fram goda exempel så att skolor kan lära av varandra och att i dialog ge vägledning för hur kvalitetsbrister ska kunna åtgärdas. Tillsynen ska vara ändamålsenlig och fokusera på väsentligheter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda undervisningsformer, punkt 15 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2313 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2434 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2710 av och (båda C) och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 13. Vi vill tillåta fjärrundervisning i alla ämnen. Alla elever i ska ha tillgång till en skola av hög kvalitet, oavsett var i landet de bor. På mindre orter möter dock skolorna andra utmaningar än skolor i större städer. Fjärrundervisning, som innebär att läraren undervisar elever via videolänk i realtid, gör det möjligt för små skolor att fortsätta erbjuda undervisning i alla ämnen i stället för att stänga ned och tvinga elever att flytta eller resa långt för att få sin undervisning. Vi vill därför att fjärrundervisning ska vara tillåtet i alla ämnen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda undervisningsformer, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2018/19:2313 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2434 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2710 av och (båda C) och 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 3. Fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen, och skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad. Även möjligheterna till distansundervisning bör ses över. Den digitala tekniken, såsom fjärrundervisning, har öppnat upp för nya undervisningsmöjligheter. Bristen på lärare i allmänhet och på riktigt bra lärare i synnerhet är ett stort problem. Detta problem kan vara än mer påtagligt för skolorna på landsbygden. Jag ser fjärrundervisning som avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. Fjärrundervisning ska därför tillåtas i alla relevanta ämnen, och kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. It i skolan, punkt 16 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 7, 2018/19:1075 av m.fl. (S), 2018/19:2716 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 15, 2018/19:2857 av (C) yrkande 1 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 22. Vi vill att det ska införas en strategi för skolans digitalisering. finns det stora skillnader i hur långt olika skolor har kommit i sin digitalisering. För att säkerställa att alla elever får samma förutsättningar till en modern kunskapsskola behövs en strategi för digitaliseringen av skolan och ett råd av experter för skolans digitalisering. En digital strategi bör bl.a. innehålla följande: – Stöd för att huvudmän ska kunna välja digitala verktyg som höjer kunskapsresultaten. – Stöd till utbyggnad av en digital infrastruktur i skolan. – Fortbildning för lärare med fokus på digitala lärverktyg. – Att tillsammans med lärosätena tar fram metodik och utbildningar i syfte att stötta lärarnas användning av digitala lärverktyg. – Att får i uppdrag att stötta utveckling och spridning av framgångsrika metoder. – Att lärare ska få med sig kunskap om metodik och didaktik i en digital skolmiljö från lärarutbildningen, inklusive digitala lärverktyg. – Att det ska forskas om digitala metoder i skolan. – Att förskolan får ett uppdrag att aktivt arbeta för ett likvärdigt digitalt lärande. – Att förskollärares it-kompetens säkerställs i utbildning och fortbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. It i skolan, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 7 samt 2018/19:1075 av m.fl. (S), 2018/19:2716 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 15, 2018/19:2857 av (C) yrkande 1 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 22. Vi anser att det ska genomföras en plan för skolans digitalisering. och världen genomgår nu en omställningsprocess med en ökande digitalisering. Detta är den kanske mest omfattande förändring som skett sedan industrialiseringens dagar. I och med digitaliseringen kommer en stor mängd nya arbetstillfällen och nya yrken att tillkomma. Hela samhället påverkas av denna process, så även skolan. Det innebär att det behövs nya utbildningar men också att digitaliseringen kommer att ge nya möjligheter i undervisningen. är utbildningen i hur dessa nya digitala verktyg kan användas för att förbättra undervisningen inte tillräcklig inom lärarutbildningarna. Det finns enstaka kurser att söka, men utbildningen i sin helhet är inte anpassad efter morgondagens krav på kompetens inom detta område. Det behöver också upprättas en plan för skolväsendet på nationell och nivå om hur man kan nyttja den nya informationsteknologin så effektivt som möjligt. Administrativa och kommunikativa verktyg bör utvecklas och erbjudas landets alla skolenheter för att sänka priserna på dessa verktyg och för att förenkla kommunikationen och säkerheten. Rektorer och den administrativa personalen ska erbjudas lämpliga nationella verktyg. Digitala läromedel bör godkännas och erbjudas på nationell nivå i adekvat omfattning för att förenkla lärarkårens arbete. Självklart ska nationella prov erbjudas i nationell digital form när detta är lämpligt. Uppgifter om elever såsom diagnoser, behov av extra hjälp, stöd m.m. ska läggas i ett nationellt datasystem i den mån det är förenligt med gällande reglering. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. It i skolan, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 7, 2018/19:1075 av m.fl. (S), 2018/19:2716 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2857 av (C) yrkande 1. Ett uppdrag bör ges till lämplig myndighet att verka för att s.k. porrfilter införs i datorerna på landets samtliga skolor och förskolor. Jag vill att unga i största möjliga mån ska ha en trygg skoltid och slippa utsättas för pornografi. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. , punkt 17 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M).