bet · H601NU13 · 2019-05-28 00:00:00 — I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2783 (M) anser vi att väl fungerande tvistlösningsmekanismer mellan stater och investerande företag hör till handelsavtalens grundfundament och att dessa mekanismer är till för situationer då investerare anser sig ha blivit diskriminerade eller på annat sätt oskäligt behandlade av en stat. Vanligast är att skiljeförfarandet används för att lösa tvisten eftersom det erbjuder en neutral arena jämfört med om den skulle hanteras i det aktuella landets domstolsväsen. Den vanligaste modellen har varit ISDS, som fungerat väl och utgjort ett självklart och nödvändigt skydd för båda parter. Förslag om nya alternativa tvistlösningsmodeller har uppkommit, vilka dock tenderar att leda till att det blir både dyrare och krångligare för företagen att skydda sina investeringar. För att skydda svenska företags rättigheter och möjligheter att delta på internationella marknader anser vi att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att verka för att det i såväl bilaterala som plurilaterala handelsavtal skapas funktionella och effektiva tvistlösningsmekanismer som underlättar för små och medelstora företag att etablera sig i andra länder. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2783 (M) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden som är aktuella i detta avsnitt avstyrks. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5, 6 och 8–10 samt 2018/19:915 av (M), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del, 2018/19:2709 av och (båda C), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 32. Vi är i grunden positiva till frihandel och globala handelsavtal i sin helhet. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:165 (SD) anser vi att såväl inom EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada industri mer än om och dess handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Vi anser att ska föra en frihandelsvänlig linje både som nation och inom EU i linje med det vi här anför. Vi anser att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala han-delsavtal är av största vikt samt att det genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. Detta gynnar bl.a. den svenska industrin och dess handelspartner som tillsammans står för ungefär en femte-del av BNP och tre fjärdedelar av exporten samt direkt eller indirekt sysselsätter omkring 1 miljon människor. Industrin och dess handelspartner är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. I likhet med vad som anförs i den nämnda motionen anser vi att som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för industriföretag. Vi menar att ska verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska inte agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri. Vi vill understryka betydelsen av innehållet i handelsavtalen och hur dessa påverkar den svenska marknaden. Ett avtal är inte per automatik optimalt ur svensk synvinkel, utan här måste hänsyn tas till att det berör många sektorer och faktorer. Vi anser därför att avtal ska skrivas med hänsyn till reella fördelar för den svenska industrin. Vissa avtal kan t.ex. även om de gynnar svenska sektorers intressen gynna andra starka handelsnationers sektorer mer. Vi anser därmed att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt i den svenska industrin. Handelsavtal kan därför riktas mot t.ex. regionala delar av världen, eller så kan bilaterala och multilaterala avtal nationer ingås mellan nationer för att uppnå bästa möjliga effekter. Vi är generellt positiva till att ett handelsavtal mellan och kommer till stånd. Vi är medvetna om att det s.k. har skjutits men vill ändå framhålla att vi tror att ett sådant avtal skulle stärka den svenska industrin genom att både tariffära och befintliga icke-tariffära handelshinder tas bort, men också genom att förebygga att nya handelshinder skapas. Även om det finns stora utmaningar med att få till stånd ett avtal inom snar framtid finner vi det angeläget att noggrant följa utvecklingen på området, och vi vill i detta sammanhang framföra vissa aspekter som är viktiga att ha med sig i eventuella framtida avtalsförhandlingar. Det handlar exempelvis om att öka förståelsen för vilka regelverk som är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer och olika produktregelverk hos de avtalsslutande parterna. En gemensam minsta nämnare för de olika sektorerna anser vi ska vara att de nya reglerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration och i viss mån skydd av nationella intressen. Därtill får ett handelsavtal mellan och inte leda till att handelsrelationer med tredjeländer försämras. När det gäller utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. De rapporter som visar vilka sektorer eller regioner som gynnas av handelsavtalet är osäkra. Även om vår generella uppfattning om ett framtida handelsavtal i dess helhet är positiv när det gäller industrins exportmöjligheter vill vi flagga för vissa klausuler i avtalet. Vi anser att det ska tas i största beaktning hur tvistlösningsklausulen (ISDS) kommer att utformas i ett sådant avtal. Vidare anser vi att ett avtal bör innehålla en s.k. positiv lista där de delar som ska omfattas av handelsavtalet tas upp och inte en negativ lista där endast de delar som inte omfattas av avtalet listas. Ett framtida handelsavtal mellan och får inte utmynna i en situation där den svenska modellen skadas eller där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomin. Som sagt menar vi att det är av stor vikt att följa utvecklingen av ett eventuellt handelsavtal mellan och . Vi avser även att noga bevaka uppföljningen av CETA med den svenska industrins och det svenska lantbrukets bästa för ögonen. Avslutningsvis vill vi framföra att är en av mest betydande handelspartner, både för export och för import. I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:165 (SD) vill vi se en politik som verkar för att främja samarbete och goda företagsrelationer mellan och . Vi är dock oroade över uttalanden på regeringsnivå om framtida krav på för att landet ska få tillgång till den inre marknaden. Vi är helt på det klara med att EU:s institutioner och dess förespråkare i medlemsstaterna inte vill ge något bra avtal när det gäller den inre marknaden eller för den delen skynda på processen. Vi är medvetna om att ett snabbt utträde för kan resultera i att även likvärdiga länder väljer att rösta om utträde ur EU, och det är något som unionens förespråkare vill förhindra genom långa och utdragna processer. Men vi anser att det varken hör till EU:s eller de nationella EU-förespråkarnas roll att ställa krav på . Vi anser även att man måste respektera suveräna beslut att gå ur EU och betonar vikten av att förhandlingarna om framtida handelsavtal med EU genomförs skyndsamt. Det är dock viktigt, inte bara för den svenska industrin utan även för den europeiska handeln i sin helhet, att arbeta fram underlag till ett kommande handelsavtal så fort som möjligt. Detta skulle ge EU mer trovärdighet, men framför allt underlätta för investeringar både i och i då det ger en möjlighet för företagen att planera sin kommande verksamhet. Vår uppfattning är att ska vara en drivande kraft inom EU för ett handelsavtal mellan och . Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som anförs i detta ställningstagande och de tillkännagivanden som förordas i motion 2017/18:165 (SD) som behandlas i detta avsnitt. Därmed tillstyrks motionen i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del och 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5, 6 och 8–10, 2018/19:915 av (M), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2709 av och (båda C), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 32. Vi vill inledningsvis framhålla att vi har en positiv syn på EU-samarbetet och vill se ett globalt EU som tar ansvar och arbetar tillsammans för gränsöverskridande frågor såsom frihandel, mänskliga rättigheter, demokrati, migration och säkerhet. Svenska företag och konsumenter är tillsammans med resten av EU en av världens mest attraktiva marknader. Det ger möjligheter för EU att förhandla fram avancerade handelsavtal med en mängd länder och regioner i världen. För som ett relativt litet exportberoende land är EU:s handelspolitik avgörande. Därför behövs fler och ambitiösa avtal som förutom att ta bort tullar och tariffer, harmoniserar standarder och skyddar investeringar. En stor del av det som produceras i går på export och bidrar på så sätt mycket till landets ekonomi. Detta är både en utmaning och en möjlighet för t.ex. svensk livsmedelsproduktion. Den svenska kvaliteten och det goda svenska djurskyddet har spridit sig över världen, och vi kan se hur efterfrågan från exempelvis ökar stort. är det viktigt att och EU inte gör avkall på höga krav inom områden som miljö, livsmedel, antibiotika, djurhållning, hälsa och konsumentskydd när nya handelsavtal tecknas. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2694 (C) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5, 6 och 8–10, 2018/19:915 av (M), 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del, 2018/19:2709 av och (båda C), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 32. I tider av protektionism och begynnande handelskrig behöver EU fortsätta vara en stark röst för frihandel och en regelbaserad internationell handelsordning. EU ska driva på för multilaterala överenskommelser och plurilaterala handelsliberaliseringar och fortsätta förhandla bilaterala frihandelsavtal med partner som uppvisar ett intresse för ömsesidigt liberaliserad handel. När förutsättningarna finns för frihandelsförhandlingar, baserat på ömsesidigt förtroende mellan och , menar jag att TTIP-förhandlingarna bör återupptas. Jag vill även påpeka att EU bör höja det s.k. minimivärdet vid import av små paket och andra mindre försändelser till en nivå som motsvarar den som gäller vid import till . Därmed kan de positiva effekterna av globaliseringen bli större och nå fler. Detta är något som jag anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2018/19:2040 (L) tillstyrks därmed i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Handel och hållbarhet, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 30, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:371 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 14 och 15, 2018/19:450 av och (båda SD), 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 10–12 och 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkande 17. Genom handelsavtal har möjlighet att påverka andra länder i en hållbar riktning. Det kan framför allt ske genom att tullar och handelshinder tas bort, vilket gynnar den gröna frihandeln med miljö- och klimatsmarta varor, tjänster och teknologier. Den huvudsakliga kompetensen att förhandla handelsavtal ligger dock på EU-nivå. Vi menar att därför inom EU bör vara pådrivande dels för att länder som vidtar verkningsfulla åtgärder och sänker sina utsläpp belönas med mer fördelaktiga handelsavtal, dels för att det gröna frihandelsavtal som EU just nu förhandlar, Environmental Goods Agreement, blir så omfattande som möjligt, dvs. att tullar på klimatsmarta varor sänks eller helt tas bort. Vidare vill vi framhålla att tillgång till effektiv ren energi och rena teknologier är avgörande för världens hållbara utveckling. Svensk ren teknologi håller hög klass och har potential att nå internationellt ledande framgång. Det gäller den svenska energiproduktionens möjligheter att exportera koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. Därmed finns möjligheter för nya jobb i och för svenska företag att växa, som det bidrar till en bättre miljö med mindre koldioxidutsläpp och till ökad frihandel. Vi menar att det inom detta område behövs insatser på flera plan för att stimulera exportmöjligheterna men också för att motverka vanligt förekommande handelshinder såsom höga tullar på ny miljövänlig energiteknik. Solceller är ett tydligt exempel som ofta är föremål för dessa hinder, vilket innebär att spridningen av miljövänlig teknik går långsamt som den blir förbehållen länder som kommit långt i utvecklingen. Miljövänlig teknik blir således inte i tillräcklig omfattning tillgänglig i fattigare regioner i världen där den har stor effekt. Det anförda är något som vi menar att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det överensstämmer också med vad som sägs i motionerna 2018/19:2783 (M), 2018/19:2784 (M) och 2018/19:2895 (M) som därmed tillstyrks i berörda delar. Det anförda ligger också till viss del i linje med vad som framhålls i motion 2018/19:2903 (M) som därmed delvis tillstyrks i berörd del. Övriga motioner avstyrks i berörda delar. Handel och hållbarhet, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:371 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 14 och 15, 2018/19:450 av och (båda SD), 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 10–12, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkande 17, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 30, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 35. Som vi anfört i det föregående har vi i en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism och förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en starkt bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Som vi i det föregående betonat är det av vikt att globala handelsavtal kommer till stånd, men att sådana avtal inte per automatik behöver vara optimala ur svensk synvinkel då de innehållsmässigt kan beröra flera sektorer och innehålla faktorer som påverkar och svenska företag på många sätt. Vi vill i detta sammanhang understryka att även andra intressen än rent de ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken och när handelsavtal upprättas. Det kan t.ex. handla om djuretik, corporate social responsibility (CSR) eller miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage. Detta är något som vi menar att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2018/19:165 (SD) i berörd del. Övriga motioner avstyrks i berörda delar. Handel och hållbarhet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 10–12 och 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2018/19:371 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 14 och 15, 2018/19:450 av och (båda SD), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 30, 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 35. När det gäller handel och hållbarhet vill jag i likhet med vad som sägs i motionerna 2018/19:723 (V) och 2018/19:757 (V) framhålla några åtgärder som jag menar skulle motverka det krympande demokratiska utrymmet runt om i världen. Först och främst vill jag påminna om att Sida 2016 fick i uppdrag av regeringen att föreslå hur svenskt utvecklingssamarbete mer effektivt kan bidra till att motverka de senaste årens krympande demokratiska utrymme genom att stärka civilsamhället. I Sidas rapport av utvecklingssamarbetet för att motverka det krympande utrymmet för civilsamhället framhåller Sida företagens roll i arbetet med att motverka det krympande demokratiska utrymmet. Myndigheten efterfrågar ökad kunskap angående hur företag bör relatera till området och vad som kan förväntas av dem för att bidra till en positiv utveckling. Därför föreslår Sida att etablerar en funktion för vägledning och kunskap för svenska företag när det gäller hållbart företagande. Jag instämmer i Sidas bedömning och menar att en sådan funktion vore välkommen och att regeringen bör återkomma med förslag på en sådan funktion. antog för mänskliga rättigheter FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. har tagit fram riktlinjer för multinationella företags verksamhet som ett femtiotal stater anslutit sig till. Centralt för riktlinjerna är att företagen ska genomföra konsekvensanalyser, s.k. due diligence, för att förhindra att deras verksamhet har negativa konsekvenser. Här vill jag framhålla att välkomnade att regeringen lyfte fram dessa viktiga principer i sin handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter. Det är en tydlig ambitionshöjning jämfört med tidigare regeringar. Problemet är dock att handlingsplanen enbart utgår från förväntningar på näringslivet. Jag kan tyvärr konstatera att den helt saknar bindande regelverk eller tydliga mekanismer för ansvarsutkrävande. Inte minst är det viktigt att tydliggöra att multinationella företag bär huvudansvaret för alla delar av sin produktion i de globala värdekedjorna. Jag menar att svenska investeringar aldrig får bidra till brott mot de mänskliga rättigheterna, och det behövs ökad transparens och tydliga konsekvensanalyser när svenska myndigheter understöder export och investeringar. Regeringen bör därför revidera den nämnda handlingsplanen och återkomma till med förslag på bindande riktlinjer för företagens ansvar och mänskliga rättigheter. Det som jag här anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motionerna 2018/19:723 (V) och 2018/19:757 (V) tillstyrks därmed i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Handel med sälprodukter, punkt 3 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 20. I har säljakt bedrivits sedan urminnes tider och pågår . Dagens jakt är dock begränsad och inriktad på att hålla nere de skador på fisket som sälarna orsakar. I detta sammanhang menar vi att det är viktigt att kött, späck och skinn från sälarna kan tas till vara och används för eget bruk eller säljas. En sådan hållbar jakt är hotad i och med det förbud mot handel med sälprodukter som gäller inom EU. kunde handel med sälprodukter bedrivas i med stöd av ett undantag. Dessvärre är detta undantag avskaffat av EU eftersom det anses strida mot . Vi menar att avsaknaden av ett ändamålsenligt undantag är ett etiskt problem eftersom jakten efter säl kommer att fortsätta men att sälprodukterna inte kan nyttjas på ett hållbart sätt. Det kan i sin tur leda till att sälpopulationerna växer, och behovet av jakt och viltvårdsinsatser kommer bara att öka. Vi anser att säljakten behövs för att skydda fisket, och därmed behövs även fortsatta möjligheter till handel med sälprodukter. Det är därför nödvändigt att regeringen tar fram en strategi för att säkerställa att handeln med sälprodukter ska tillåtas igen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2890 (M) i berörd del. Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2018/19:161 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:305 av (SD), 2018/19:752 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del och 2018/19:2776 av (KD) yrkandena 1 och 2. Vi har tidigare i detta betänkande framhållit vikten av internationell handel och frihandelsavtal. och fortsatta ekonomiska utveckling och välfärd är emellertid också i högsta grad beroende av hur EU:s inre marknad utvecklas. I likhet med vad som framgår av motion 2018/19:2783 (M) anser vi att tjänstehandeln på den inre marknaden är ett område som särskilt behöver prioriteras. Tjänstehandeln står för omkring en fjärdedel av totala handel. Dagens, och inte minst morgondagens, värden genereras till allt större del av tjänster kopplade till ursprungsprodukten som tjänsternas andel av vinstmarginalerna blir en mer betydelsefull konkurrensfördel för många svenska teknikdrivna företag. Det blir därför allt viktigare att tillvarata tjänstesektorns möjligheter. Det är något som regeringen dessvärre misslyckats med då man förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Vi menar att regeringen aktivt bör arbeta för att den inre marknaden ska utvecklas inom EU och för att tjänstedirektivet breddas för att omfatta ökad rörlighet inom flera sektorer såsom digitala tjänster och varor. Detta menar vi att genom att bifalla motion 2018/19:2783 (M) i berörd del bör tillkännage för regeringen. Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:161 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:305 av (SD) och 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2018/19:752 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del, 2018/19:2776 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 25. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad vill vi framhålla följande. I likhet med vad som sägs i motion 2018/19:161 (SD) kan vi konstatera att stölderna av framför allt koppar har ökat i takt med att metallpriserna har stigit. Problemet med metallstölder drabbar allt från småföretag till kyrkor och tågtrafik. Detta leder inte bara till ekonomiska kostnader utan även till att kulturarv utarmas och att kyrkogårdar skändas. Dessutom är en allvarlig konsekvens att säkerheten för tågen hotas då t.ex. signal- och jordkablar klipps av, vilket förutom att pendlare blir försenade skadar den inhemska industrin till följd av bl.a. sena leveranser.