bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — Tanken är också att materialet ska vara ett stöd för att kvalitetssäkra de pedagogiska utredningarna. Utredningen är giltig för stöd i skolformerna grundskola, gymnasium, vuxenutbildning och högskola/universitet. SPSM lanserade vidare stödtjänsten Hitta läromedel, som syftar till att underlätta att hitta läromedel för elever i behov av stöd. Tjänsten innehåller både läromedel från svenska läromedelsföretag och läromedel från SPSM. har gett ut ett stödmaterial om att arbeta med särskilt begåvade elever. Urval av pågående och avslutade satsningar och uppdrag Enligt förordningen (2015:938) om statsbidrag för fortbildning i specialpedagogik har ansvar för att bevilja statsbidrag till skolhuvudmän för fortbildning i specialpedagogik i syfte att generellt stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan. Statsbidrag får lämnas för fortbildning i specialpedagogik för legitimerade lärare i och sameskolan och i utbildning som motsvarar vid särskilda ungdomshem och handledare i specialpedagogik. Inom ramen för satsningen har tagit fram en webbaserad lärportal för kompetensutvecklingen. Satsningen pågår 2016–2019. Personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik fick 2016 i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten bibehålls. Inom ramen för Lärarlyftet II, som är en fortbildningsinsats för lärare, lämnas ett högre bidragsbelopp till de huvudmän som har deltagande lärare i speciallärarutbildning. förbättrades dessutom villkoren ytterligare för lärare och förskollärare som deltar i utbildning till speciallärare och specialpedagog, samt i utbildning i svenska som andraspråk, då det sökbara statsbidraget täcker delar av deltagarens lönekostnad (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 70). Sedan höstterminen 2012 pågår en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i årskurs 7–9. Syftet är att ge eleverna möjlighet till fördjupning och breddning i ett eller flera ämnen och att stimulera de elever som lätt når kunskapskraven eller har speciella talanger. Detta är ett sätt att fånga upp och erbjuda dessa elever en individanpassad undervisning och uppmuntra dem att nå längre i sin kunskapsutveckling. Inom spets-utbildningarna kan eleverna läsa gymnasiekurser och få betyg i det ämne eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. Försöksverksamheten med riksrekryterande spetsutbildning i utvärderas i en rapport som lämnar in senast vid utgången av april. Försöksverksamheten pågår t.o.m. . Det finns också en försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning som ska ge elever möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper inom humaniora, matematik, naturvetenskap, samhällsvetenskap, ekonomi eller teknikvetenskap. Spetsutbildningarna inom försöksverksamheten är riksrekryterande. Försöksverksamheten startade och har förlängts till 2024. Specialpedagogik för lärande är en insats som ingår i programmet Elevhälsa och barns omsorg inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Kompetensutvecklingssatsningen som ansvarar för vänder sig till alla lärare i , sameskolan och inom motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem. Genom att delta i Specialpedagogik för lärande kan lärarna stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan så att fler elever når målen, få ökade kunskaper om specialpedagogiska förhållningssätt, metoder och arbetssätt samt utveckla undervisning och lärmiljö för att möta elevers olika behov och förutsättningar. Utvärdering av garantin för tidiga stödinsatser gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera den garanti för tidiga stödinsatser som regeringen har föreslagit i propositionen Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser (prop. 2017/18:195). I utvärderingen ska myndigheten också analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkas av garantin. Utvärderingen ska ha ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) är man överens om att läsa-skriva-räkna-garantin ska förverkligas. Det ska införas läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan för barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Det ska vara möjligt för högstadieelever att läsa kurser på gymnasial nivå och som gymnasieelev att läsa högskolekurser. Förhöjd studietakt ska kunna ges till elever som snabbare når kunskapsmålen. Vidare sägs att inkluderingstanken har gått för långt: det ska därför bli lättare att få särskilt stöd i mindre undervisningsgrupper. Ett uppdrag ska ges till om detta . Resursskolor ska utvecklas. Insatser görs för att stärka särskolan. Skolans kunskap och stöd för barn med neuropsykiatriska svårigheter ska öka. Specialpedagogik för lärande byggs ut. Fler speciallärare ska fortbildas. Kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen. Detta ska genomföras . I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att ingen elev ska lämnas efter och den som vill ska kunna springa före. Läsa-skriva-räkna-garantin ska förverkligas. Det ska bli lättare att få särskilt stöd i mindre undervisningsgrupp. Stöd för barn med neuropsykiatriska funktions-nedsättningar ska öka. Resursskolor ska utvecklas och särskolan stärkas. Läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan ska införas så att den elev som riskerar att inte bli behörig till gymnasiet kan få mer undervisning i de ämnen den behöver. Förhöjd studietakt ska kunna ges till elever som snabbare når kunskapsmålen. Högstadieelever ska kunna läsa gymnasiekurser och gymnasieelever ska kunna läsa kurser på högskolenivå. När det gäller yrkanden om elever med särskilda behov vill utskottet inledningsvis framhålla att skollagen anger att alla barn och elever ska få den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Utskottet vill i det sammanhanget särskilt uppmärksamma den lagändring som beslutade om 2014 som innebär att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Likaså har lagändringar tydliggjort att om det kan befaras att en elev inte kommer att nå kunskapskraven ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller i form av särskilt stöd. Utskottet vill också påminna om proposition 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser som ställde sig bakom och som innehöll förslag för att säkerställa att alla elever i den svenska skolan som är i behov av stöd, tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Utskottet vill även påminna om kommunernas ansvar för resursfördelningen genom bestämmelsen om att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Uppdraget ska redovisas (dir. 2017:88, 2018:33 och 2018:58). Utskottet konstaterar vidare att regeringen har beslutat om statsbidrag för fortbildning och personalförstärkning inom elevhälsa och specialpedagogik samt att och Specialpedagogiska skolmyndigheten bidrar med råd och stödmaterial till huvudmännen och skolorna i fråga om stöd i undervisningen. Utskottet vill särskilt när det gäller yrkandet om särskilt begåvade elever framhålla den pågående försöksverksamheten med riksrekryterande spetsutbildning i årskurs 7–9 samt gymnasieskolan. Utskottet vill också hänvisa till det stöd som kan fås via Specialpedagogiska skolmyndigheten och stödmaterial gällande särskilt begåvade elever. I den sakpolitiska överenskommelsen är partierna överens om ett flertal åtgärder som har bäring på de aktuella yrkandena enligt följande. Läsa-skriva-räkna-garantin ska förverkligas. Det ska införas läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan för barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Det ska vara möjligt för högstadieelever att läsa kurser på gymnasial nivå och som gymnasieelev att läsa högskolekurser. Förhöjd studietakt ska kunna ges till elever som snabbare når kunskapsmålen. Vidare sägs att inkluderingstanken har gått för långt: det ska därför bli lättare att få särskilt stöd i mindre undervisningsgrupper. Ett uppdrag ska ges till om detta . Resursskolor ska utvecklas. Insatser görs för att stärka särskolan. Skolans kunskap och stöd för barn med neuropsykiatriska svårigheter ska öka. Specialpedagogik för lärande byggs ut. Fler speciallärare ska fortbildas. Kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen. Detta ska genomföras . Statsministern återkom till flera av förslagen i den sakpolitiska överenskommelsen i regeringsförklaringen. Sammanfattningsvis hänvisar utskottet till pågående arbeten och satsningar samt gällande regelverk och vidtagna lagstiftningsåtgärder och avstyrker därmed motionerna 2018/19:378 (SD) yrkandena 11 och 20, 2018/19:1403 (MP) yrkandena 1 och 4, 2018/19:1673 (M), 2018/19:2117 (S) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2313 (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 5 och 2018/19:2893 (KD) yrkandena 7 och 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utökad undervisningstid i svenska för nyanlända, ett förtydligande av regelverket för förberedelseklassen samt undervisningstid och timplan för nyanlända. Jämför reservation 35 (M), 36 (SD), 37 (C), 38 (V), 39 (KD), 40 (L), 41 (M, SD, KD), 42 (M, KD), 43 (M, C, KD, L) och 44 (M, SD) samt särskilt yttrande 3 (C, L) och 4 (C, L). Motionärerna i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 84 begär en översyn av hur nyanlända barn och unga kan få utökad undervisningstid i svenska. I yrkande 86 föreslås en översyn av regelverket kring förberedelseklassen för att säkerställa att ingen elev blir kvar i förberedelseklassen längre än nödvändigt. I yrkande 87 efterfrågas långtgående befogenheter för rektorer att prioritera om i timplanen för nyanlända så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. I vissa fall kan det enligt motionärerna bli aktuellt att även använda delar av lov i detta syfte. I partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 21 efterfrågas en översyn av möjligheten att genomföra en kortare samhällsorientering vid mottagandet av en asylsökande eller nyanländ elev vid grund- och gymnasieskolor. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 3. I kommittémotion 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 35 begärs en översyn av frågan om barn utan rätt att vistas i landet ska ha rätt till skolgång. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 21 föreslås att det införs en obligatorisk förberedelseskola för nyanlända elever. I yrkande 25 föreslås att samtalsspråket för nyanlända under lektionstid när de nyanlända lämnat förberedelseklassen, med undantag för språklektioner, alltid ska vara svenska. Undantag ska dock enligt motionärerna gälla skolor för nationella minoriteter samt internationella skolor. I motion 2018/19:219 av (SD) begärs att ändringar ska göras i skollagen (2010:800) och andra författningar med innebörden att benämningen ”bosatta i ” ändras till ”folkbokförda i ” i syfte att begränsa tillgången till utbildningssystemet. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslås en utredning av förutsättningarna för att intensifiera och utöka nyanlända elevers undervisningstid och även utöka antalet undervisningstimmar i svenska. Ett liknande förslag förs fram i kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 16. I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 17 efterfrågas en utökad rätt att få undervisning på sitt eget språk. Enligt motionärerna är det viktigt att nyanlända elever lär sig svenska, men den starka fokuseringen på det svenska språket riskerar att hämma det övriga lärandet. I yrkande 18 efterfrågas en översyn av möjligheterna att införa skolplikt för asylsökande barn för att säkerställa deras rätt till utbildning. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 24 framhåller motionärerna att regelverket för förberedelseklassen behöver förtydligas, bl.a. för att undvika att eleverna blir kvar för länge i förberedelseklasserna och för att öka möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska. I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 12 betonas språkets betydelse för att nyanlända ska klara skolan. I yrkande 14 framhålls att de nyanlända ungdomar som kommer sent till under uppväxten måste ges tid att uppnå kunskapsmålen i den svenska . Motionärerna föreslår därför förlängd skolplikt, prioriterad timplan och kortare sommarlov för att nå behörighet till gymnasiet. I kommittémotion 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 11 efterfrågas mer flexibilitet från skolans sida när det gäller mer anpassade studier för asylsökande som den unge har användning för även utanför . Bakgrund och gällande rätt Bestämmelser om skolplikt m.m. Barn som är bosatta i har skolplikt. Med bosatt i avses enligt 7 kap. 2 § och 29 kap. 2 § första stycket skollagen den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Skolplikten motsvaras av en rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (2 kap. 18 § regeringsformen och 7 kap. 2 § första stycket och 3 § skollagen). De utbildningar som avses med allmän skola är , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Hemkommunen har ansvar för att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning och fullgör sin skolgång. Detta gäller oavsett var eleven går i skolan. Ansvaret innebär att hemkommunen måste hålla sig informerad om skolgång och frånvaro (7 kap. 21 §, se även huvudmannens informationsansvar enligt 7 kap. 22 § skollagen). Utöver skolpliktiga elever har även vissa andra kategorier av elever rätt till utbildning. Det gäller elever som inte är folkbokförda här, men som vid tillämpningen av skollagen ska anses bosatta här (29 kap. 2 § andra stycket skollagen). Detta gäller den som är asylsökande i enlighet med vissa bestämmelser i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., barn som inte omfattas av nämnda lag, som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd (29 kap. 2 § andra stycket 1 skollagen jämförd med 1 a § lagen om mottagande av asylsökande m.fl.) och den som vistas här med stöd av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716). Den som har rätt till utbildning enligt skollagen till följd av m.m., den som är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat m.m. och den som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning anses också som bosatt i landet i skollagens mening. Den kommun där en asylsökande elev stadigvarande vistas är att anse som hemkommun i skollagens mening (29 kap. 6 § skollagen). Det innebär att det är den kommunen som har skyldighet att erbjuda utbildning enligt skollagen. Eleven ska erbjudas utbildning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till elevens personliga förhållanden. Detta bör dock ske senast efter ankomsten (4 kap. 1 a § skolförordningen och 12 kap. 14 § gymnasieförordningen). Vad som avses med ”ankomsten” är inte närmare reglerat, men i allmänna råd anges att det utifrån barnets bästa är lämpligt att räkna från när barnet eller ungdomen har ankommit till landet ([2016] Allmänna råd med kommentarer – Utbildning för nyanlända elever [SKOLFS 2016:2]). Nya bestämmelser om nyanlända och förberedelseklass m.m. trädde nya bestämmelser (prop. 2014/15:45, bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177) i skollagen i kraft om mottagande av och skolgång för nyanlända elever (3 kap. 12 a–f §§). Genom ändringarna fördes en definition av nyanländ in i skollagen (3 kap. 12 a §). Med nyanländ ska enligt skollagen avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Vidare infördes bestämmelser i skollagen om att en nyanländs kunskaper ska bedömas (3 kap. 12 c och d §§). En sådan bedömning ska göras även för vissa andra elever som har varit bosatta utomlands, om det behövs. Resultatet av bedömningen ska enligt bestämmelserna ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. Därutöver anges det i 3 kap. 12 e § att en nyanländ elev och en elev vars kunskaper har bedömts enligt ovanstående ska placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs och senast från det att eleven har tagits emot. Eleven ska placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. Med de nya bestämmelserna skrevs även de s.k. förberedelseklasserna in i skollagen. Enligt 3 kap. 12 f § skollagen ska rektorn få besluta att en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis får undervisas i förberedelseklass. Även en annan elev, som har varit bosatt utomlands vars kunskaper har bedömts, ska under motsvarande förutsättningar få undervisas delvis i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet. Undervisning i förberedelseklass ska inte få pågå längre än . Nya bestämmelser om anpassad timplan och individuell studieplan Regeringen överlämnade proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas till . antog förslagen i propositionen (bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:430). Bland förslagen i propositionen fanns ett om att det ska införas ökade möjligheter till anpassning av nyanlända elevers utbildning (anpassad timplan). Förslaget innebär att rektorn ska få besluta att en nyanländ elev som har tagits emot i högstadiet i eller specialskolan ska ges undervisning som avviker från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (anpassad timplan), om rektorn efter att elevens kunskaper har bedömts eller senare bedömer att eleven kommer att ha svårt att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan inom ramen för skolplikten eller motsvarande rätt till utbildning samt om eleven och elevens vårdnadshavare har samtyckt till den anpassade timplanen. Det kan tilläggas att anpassad timplan inte ska sammanblandas med prioriterad timplan, som regleras på förordningsnivå, och är en annan åtgärd som kan vidtas till stöd för nyanlända. En nyanländ elev (eller en annan elev) vars kunskaper bedömts får efter beslut av rektorn ges mer undervisning i svenska eller svenska som andraspråk än övriga elever i samma årskurs under högst genom en omfördelning av undervisningstid (9 kap. 4 a § skolförordningen [2011:185]). Vidare föreslogs i den ovannämnda propositionen att nyanlända elever som tas emot i högstadiet ska få en individuell studieplan. Det innebär att för nyanlända elever som har tagits emot i högstadiet i eller i specialskolan och vars kunskaper har bedömts ska en individuell studieplan upprättas senast från mottagandet. Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder. Studieplanen ska revideras löpande utifrån nya bedömningar som görs av den nyanlända elevens ämneskunskaper. Nya bestämmelser om introduktionsprogram Proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla överlämnades till . I propositionen föreslogs bl.a. att strukturen och kvaliteten på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid, och nyanlända elevers kunskaper ska bedömas vid mottagandet till språkintroduktion. Rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val. ställde sig bakom lagförslagen i här aktuella delar och lagändringarna trädde i kraft med undantag av förslaget om utbildningsplanen för introduktionsprogram som träder i kraft (bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309). Allmänna råd om utbildning för nyanlända elever tagit fram allmänna råd om utbildning för nyanlända elever (2016:2). De allmänna råden ger vägledning om hur hemkommuner, huvudmän, rektorer, lärare och övrig skolpersonal kan eller bör arbeta med mottagandet av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att leva upp till författningarnas krav. När det särskilt gäller undervisning i förberedelseklass beskriver i de allmänna råden att lärare och övrig skolpersonal löpande behöver bedöma hur elevens kunskaper i olika ämnen utvecklas i förberedelseklassen. På så sätt kan eleven förberedas på att successivt få ökad undervisning i den ordinarie undervisningsgruppen. har med anledning av de nya bestämmelserna även tagit fram material som stöd till skolors kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Materialet är avsett att användas för elever i de obligatoriska skolformerna, men kan även användas i gymnasieskolans språkintroduktion. Kartläggning av nyanlända elevers utbildning och kunskaper har enligt regleringsbrevet i tidigare regleringsbrev fått i uppdrag att ta fram stöd för att underlätta huvudmännens kartläggning av tidigare utbildning och kunskaper, inklusive yrkeserfarenhet, hos nyanlända elever i gymnasieåldern. Uppdraget ska genomföras med stöd av Universitets- och högskolerådet. delredovisade uppdraget till regeringen () . Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Samverkan för bästa skola har även i uppdrag att, som en del i satsningen Samverkan för bästa skola, i dialog med skolhuvudmän genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor (U2015/03357/S). Insatserna ska riktas till skolor med låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier, och som har eller bedöms få svårt att förbättra sina resultat på egen hand. Bedömningen av vilka skolor som ska prioriteras ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. Regeringen fattade beslut om att bredda Samverkan för bästa skola till att, utöver och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskolan, även innefatta förskolan och förskoleklassen (U2017/00301/S).