bet · H701UbU5 · 2019-11-15 00:00:00 — Behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. Förslagen syftar till att möjliggöra behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning. Det föreslås bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter, skyddsåtgärder och undantag från den registrerades rättigheter i EU:s dataskyddsförordning. Lagändringarna föreslås träda i kraft som lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning, dvs. I betänkandet behandlas av samordningsskäl ett av lagförslagen i proposition 2018/19:162. Proposition 2019/20:7 Behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:162 Proposition 2019/20:7 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Förslag som lagts fram i proposition 2019/20:7 Förslag som lagts fram i proposition 2018/19:162 Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning 1. regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning, 2. utskottets förslag i bilaga 3 till lag om ändring i lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. Därmed bifaller propositionerna 2018/19:162 punkt 165.2 och 2019/20:7 punkterna 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (L), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2019/20:7 Behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning. I detta sammanhang behandlar utskottet även ett förslag i proposition 2018/19:162 En ny beteckning för kommuner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning (punkt 165.2) som gäller lagen om ändring i 3 § lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. har i sitt betänkande 2019/20:KU3 i sak ställt sig bakom de ändringar som föreslås i proposition 2018/19:162. Av lagtekniska skäl och i syfte att samordna lagförslagen i proposition 2018/19:162 med det nu aktuella förslaget (i proposition 2019/20:7) till ändringar i samma lagrum har överfört den formella behandlingen av lagförslaget till utbildningsutskottet för beredning i detta ärende. Övriga lagförslag i proposition 2018/19:162 behandlas av i betänkande 2019/20:KU3. De behandlade förslagen finns i bilaga 1, regeringens lagförslag i bilaga 2 och utskottets lagförslag i bilaga 3. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka behovet av en ny hantering av ärenden som rör utredning av oredlighet i forskning och lämna förslag som säkerställer en tydlig och rättssäker hantering av misstänkt oredlighet. I uppdraget ingick bl.a. att vid behov föreslå en ny ändamålsenlig organisation för oberoende utredningar av oredlighet i forskning (dir. 2015:99). Utredningen antog namnet . överlämnade utredningen betänkandet Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning (SOU 2017:10). Betänkandet remissbehandlades och beslutade regeringen propositionen Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning (prop. 2018/19:58). I propositionen föreslogs en ny lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning samt att en ny nämnd ska inrättas med uppgift att pröva frågor om oredlighet i forskning. har antagit propositionens lagförslag (bet. 2018/19:UbU21, rskr. 2018/19:273). Den nya lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning träder i kraft (lagen beskrivs nedan i avsnittet Den nya ordningen för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning). Den nya nämnden planeras inrättas samma datum. I betänkande fanns ingen analys av förslagen ur ett dataskyddsperspektiv. I den ovannämnda propositionen Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning konstaterades att förslagen i propositionen innebär att personuppgifter, även känsliga sådana, kommer att behandlas av både den nämnd som ska pröva oredlighet i forskning och forskningshuvudmännen. Det aviserades i propositionen att skulle remittera ett förslag till kompletterande dataskyddsreglering med anledning av förslagen i propositionen (prop. 2018/19:58 s. 82 f.). () har en promemoria utarbetats med en analys ur ett dataskyddsperspektiv av förslagen i propositionen och vissa förslag i betänkandet samt förslag till nödvändiga kompletterande bestämmelser. Promemorian har remissbehandlats (U2019/00970/F). Under den fortsatta beredningen har Datainspektionen getts tillfälle att yttra sig över ett utkast till en lagrådsremiss. Utkastet till lagrådsremissen överensstämmer med den beslutade lagrådsremissen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget i lagrådsremissen. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har språkliga och författningstekniska ändringar gjorts. I propositionen framgår att det behövs kompletterande bestämmelser om dataskydd för hanteringen av oredlighet i forskning. I propositionen föreslås ändringar i lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. De föreslagna bestämmelserna syftar till att möjliggöra behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning. Det föreslås bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter, skyddsåtgärder och undantag från den registrerades rättigheter i EU:s dataskyddsförordning. Lagändringarna föreslås träda i kraft som lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning, dvs. Behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning som innebär att behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning möjliggörs. För att göra en lagteknisk samordning antar också utskottets förslag i bilaga 3 till lag om ändring i lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. EU:s dataskyddsförordning[1] ersatte det tidigare dataskyddsdirektivet[2] som låg till grund för personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL. Dataskyddsförordningen syftar bl.a. till att säkerställa en enhetlig skyddsnivå inom unionen för att den fria rörligheten av personuppgifter inom den inre marknaden inte ska hindras. Dataskyddsförordningen har till stor del samma struktur och innehåll som dataskyddsdirektivet. Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig i medlemsstaterna och innehåller många bestämmelser som förutsätter eller ger utrymme för kompletterande nationella bestämmelser av olika slag. Möjligheten till kompletterande nationella bestämmelser gäller framför allt behandling av personuppgifter inom den offentliga sektorn i respektive medlemsstat. Medlemsstaterna får behålla eller införa mer specifika bestämmelser för att anpassa tillämpningen av bestämmelserna i dataskyddsförordningen bl.a. när det handlar om behandling av personuppgifter som sker för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning (se avsnittet nedan om nuvarande reglering). Förordningen har därmed i vissa delar en direktivliknande karaktär. Den nya lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, i det följande benämnd dataskyddslagen, trädde i kraft . trädde även förordningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning i kraft. Vissa allmänna principer gäller för all behandling av personuppgifter Vilka principer som gäller för behandling av personuppgifter, dvs. vilka allmänna krav som gäller för all personuppgiftsbehandling, anges i artikel 5.1 i dataskyddsförordningen. Den första principen som läggs fast är att personuppgifter ska behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade (artikel 5.1 a). Vidare anges att personuppgifterna ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och att de inte senare får behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Ytterligare behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål i enlighet med artikel 89.1 ska dock inte anses vara oförenlig med de ursprungliga ändamålen (artikel 5.1 b). Vidare ska uppgifterna bl.a. vara adekvata och korrekta och får inte förvaras än vad som är nödvändigt (artikel 5.1 c, d och e). Uppgifterna måste också behandlas på ett sätt som säkerställer lämplig säkerhet (artikel 5.1 f). Det är den personuppgiftsansvarige som ska ansvara för och kunna visa att artikel 5.1 efterlevs (artikel 5.2). Det måste alltid finnas en rättslig grund för personuppgiftsbehandling Dataskyddsförordningen utgår från att varje behandling av personuppgifter måste vila på en av de rättsliga grunder som räknas upp i artikel 6.1. Behandlingen är enligt artikel 6.1 laglig endast om och i den mån som åtminstone ett av följande villkor är uppfyllt: Den registrerade har lämnat sitt samtycke till att dennes personuppgifter behandlas för ett eller flera specifika ändamål. Behandlingen är nödvändig för att fullgöra ett avtal i vilket den registrerade är part eller för att vidta åtgärder på begäran av den registrerade innan ett sådant avtal ingås. Behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige. Behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller för en annan fysisk person. Behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. Behandlingen är nödvändig för ändamål som rör den personuppgiftsansvariges eller en tredje parts berättigade intressen, om inte den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter väger tyngre och kräver skydd av personuppgifter, särskilt när den registrerade är ett barn. Villkoret f gäller inte för behandling som utförs av offentliga myndigheter när de fullgör sina uppgifter (artikel 6.1 andra stycket). Medlemsstaterna får fastställa specifika krav för uppgiftsbehandlingen Medlemsstaterna får behålla eller införa mer specifika bestämmelser för att anpassa tillämpningen av bestämmelserna i förordningen med hänsyn till behandling för att efterleva artikel 6.1 c och e (rättslig förpliktelse respektive allmänt intresse eller myndighetsutövning). När det gäller de rättsliga grunderna för behandling som är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse, för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning måste det även finnas ett annat stöd i rättsordningen än det som ges i dataskyddsförordningen. I artikel 6.3 första stycket anges nämligen att den grund för behandlingen som avses i artikel 6.1 c och e ska fastställas i enlighet med unionsrätten eller en medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige omfattas av. Av propositionen framgår att det inte krävs en reglering i unionsrätten eller i nationell rätt av själva personuppgiftsbehandlingen som ska ske med stöd av dessa rättsliga grunder. Det som måste ha stöd i rättsordningen är i stället den rättsliga förpliktelsen respektive uppgiften av allmänt intresse eller rätten att utöva myndighet. Det kan t.ex. gälla uppgiften att pröva frågor om oredlighet i forskning som kommer att regleras i den nya lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och hantering av oredlighet i forskning (träder i kraft ). När det gäller behandling enligt artikel 6.1 e ska syftet med behandlingen vara nödvändigt för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning (artikel 6.3 andra stycket). Det är förbjudet att behandla uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt genetiska uppgifter, biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person, uppgifter om hälsa och uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning (artikel 9.1 i dataskyddsförordningen). Sådana uppgifter benämns i dataskyddslagen känsliga person-uppgifter. Förbudet ska dock inte tillämpas om behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt, vilken ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenligt med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen (artikel ). Behandling av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål och lagöverträdelser som innefattar brott eller därmed sammanhängande säkerhetsåtgärder enligt artikel 6.1, får utföras endast under kontroll av en myndighet eller då behandling är tillåten enligt unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt, där lämpliga skyddsåtgärder för de registrerades rättigheter och friheter fastställs (artikel 10). Den nya ordningen för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning Lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning Lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och hantering av oredlighet i forskning, som träder i kraft innehåller dels bestämmelser om forskares och forskningshuvudmäns ansvar för att forskning utförs i enlighet med god forskningssed, dels om förfarandet vid prövning av frågor om oredlighet i forskning (1 §). En nämnd för prövning av frågor om oredlighet i forskning ska inrättas Frågor om oredlighet i forskning ska prövas av en särskild statlig nämnd (7 §). Om det kan misstänkas att oredlighet i forskning har förekommit i en forskningshuvudmans verksamhet, ska forskningshuvudmannen överlämna handlingarna i ärendet till den särskilda nämnden (6 §). Nämnden ska pröva frågor om oredlighet i forskning. Sådana ärenden inleds genom att en forskningshuvudman överlämnar handlingarna i ett ärende som rör misstanke om oredlighet i forskning i den egna verksamheten, genom att en anmälan om oredlighet i forskning inkommer till nämnden eller genom att nämnden tar upp en fråga om oredlighet i forskning som den har fått kännedom om på något annat sätt (7 §). Vilka forskningshuvudmän ska omfattas av bestämmelserna Begreppet forskningshuvudman definieras i lagen som en statlig myndighet eller en fysisk eller juridisk person i vars verksamhet forskningen utförs (2 §). Lagen ska tillämpas på forskning som utförs av universitet och högskolor som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434), i det följande benämnda statliga universitet och högskolor staten i form av aktiebolag, om bolagets verksamhet är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten staten i form av stiftelse, om stiftelsens verksamhet är reglerad i lag eller någon annan författning eller om stiftelsen är bildad av eller tillsammans med staten eller förvaltas av en statlig myndighet kommuner och landsting, eller av aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, i det följande benämnda enskilda utbildningsanordnare. Vidare ska regeringen få meddela föreskrifter om undantag från lagens tillämpningsområde för forskningshuvudmän som bedriver forskning inom det försvars- och säkerhetspolitiska området. Regeringen ska också få besluta om sådana undantag i enskilda fall (3 §). I lagen om ansvar för god forskningssed och hantering av oredlighet i forskning finns även bestämmelser om att forskningshuvudmän på begäran ska bistå med upplysningar och handlingar och ge tillgång till datorer och annan utrustning, att nämnden ska redovisa resultatet av sin prövning i ett beslut, att nämndens beslut ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol, att forskningshuvudmännen ska återrapportera till nämnden och ge information till berörda och att sekretess ska gälla hos uppgifter. Nämndens och forskningshuvudmännens personuppgiftsbehandling Den särskilda nämnden kommer huvudsakligen att behöva behandla personuppgifter i samband med att den prövar frågor om oredlighet i forskning. Denna personuppgiftsbehandling kommer ofta att vara lik den som har utförts under själva forskningen. har bedömt att nämnden kommer att pröva ca 15 ärenden . Regeringen bedömer i proposition 2018/19:58 Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning, utifrån antalet oredlighetsärenden som universitet och högskolor har hanterat , att antalet ärenden som nämnden ska hantera kommer att vara begränsat, men att en effekt av att inrätta den nya nämnden och av att ge en möjlighet för enskilda att anmäla ärenden dit kan bli en större ärendemängd för nämnden, åtminstone initialt. och högskolor, övriga statliga myndigheter, kommuner och regioner, enskilda utbildningsanordnare samt övriga bolag, stiftelser och föreningar kommer att behöva behandla personuppgifter när de t.ex. lämnar upplysningar och handlingar om forskningen till den särskilda nämnden och när de informerar berörda forskningsfinansiärer m.fl. om nämndens beslut. Regeringen framhåller att såväl den särskilda nämnden som de nämnda forskningshuvudmännen vidare kommer att behöva hantera forskningsmaterial som innehåller känsliga personuppgifter. Det kan t.ex. gälla forskningsmaterial inom medicinsk forskning som innehåller uppgifter om hälsa, eller samhällsvetenskaplig forskning som kan innehålla uppgifter om t.ex. etniskt ursprung eller politiska åsikter. I många forskningsprojekt behandlas flera olika kategorier av känsliga personuppgifter inom ramen för samma projekt. I forskningsmaterial kan det även förekomma uppgifter om lagöverträdelser, vilket är vanligt i t.ex. rättsvetenskaplig forskning. Forskningsmaterial kan också omfatta uppgifter om en mycket stor mängd personer i ett och samma forskningsprojekt. Vidare kan den särskilda nämnden och forskningshuvudmännen behöva hantera känsliga uppgifter om den som har gjort anmälan om oredlighet i forskning, om den som är misstänkt för oredlighet i forskning och om andra personer i det aktuella forskningsprojektet eller på den aktuella arbetsplatsen. Det kan även bli aktuellt för nämnden och forskningshuvudmännen att ta del av uppgifter om enskildas ekonomiska förhållanden, t.ex. uppgifter om enskildas affärsförhållanden. Denna typ av uppgifter kan enligt vad som framgår av propositionen ingå såväl i forskningsmaterial som i övrigt material som nämnden och forskningshuvudmännen tar del av. Rättsliga grunder i dataskyddsförordningen kan tillämpas Rättsliga grunder för den särskilda nämndens personuppgiftsbehandling Regeringen bedömer att de uppgifter som anges i lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning kommer att utgöra i svensk rätt fastställda uppgifter av allmänt intresse. Den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utföra uppgifterna kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Den särskilda nämndens prövning av oredlighet i forskning innefattar myndighetsutövning. Den behandling av personuppgifter som är nödvändig för myndighetsutövningen kan i dessa fall även utföras med stöd av den rättsliga grunden myndighetsutövning i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. De skyldigheter som regleras i lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning kommer att utgöra i svensk rätt fastställda rättsliga förpliktelser som åvilar nämnden och som gör det nödvändigt att behandla personuppgifter. Även den rättsliga grunden rättslig förpliktelse i artikel 6.1 c kan då tillämpas. Rättsliga grunder för övriga statliga myndigheters, kommuners och regioners, enskilda utbildningsanordnares samt övriga bolags, stiftelsers och föreningars personuppgiftsbehandling Regeringen bedömer att de uppgifter som regleras i lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning och i högskoleförordningen kommer att utgöra i svensk rätt fastställda uppgifter av allmänt intresse. Den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utöva verksamhet som grundas på nämnda föreskrifter kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Vid hantering av andra misstänkta avvikelser från god forskningssed är det även möjligt för statliga universitet och högskolor att tillämpa den rättsliga grunden myndighetsutövning i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen, för sådan behandling som är nödvändig som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. De skyldigheter som regleras i lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning kommer att utgöra i svensk rätt fastställda rättsliga förpliktelser som åvilar statliga universitet och högskolor, andra statliga myndigheter, kommuner och regioner, enskilda utbildningsanordnare samt övriga bolag, stiftelser och föreningar och som gör det nödvändigt att behandla personuppgifter. Även den rättsliga grunden rättslig förpliktelse i artikel 6.1 c kan då tillämpas. Regeringen föreslår att personuppgifter som behandlas av den särskilda nämnden enbart för att fullgöra uppgifter enligt lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning ska få användas för att vidta åtgärder i fråga om den registrerade endast om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den registrerades vitala intressen. Regeringen gör bedömningen att något undantag för myndigheters användning av personuppgifter i allmänna handlingar inte bör gälla. Enligt regeringen finns det inte något behov av att införa ytterligare bestämmelser om generella skyddsåtgärder. I skälen för regeringens förslag och bedömning framgår bl.a. följande. För att den särskilda nämnden ska kunna avgöra om det har förekommit oredlighet i forskning, kommer den som regel att behöva undersöka det aktuella forskningsmaterialet och då behandla personuppgifter i det materialet. och högskolor behöver sannolikt göra motsvarande undersökningar av forskningsmaterialet i samband med sin hantering av andra misstänkta avvikelser från god forskningssed än de som ska prövas enligt lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. Därutöver kommer forskningshuvudmännen som omfattas av nämnda lag att behöva behandla personuppgifter i samband med att de utför de uppgifter som följer av lagen. Frågan uppkommer då om det finns anledning att införa några generella skyddsåtgärder vid personuppgiftsbehandlingen. Användningsbegränsning bör vara en skyddsåtgärd vid behandling av personuppgifter hos den särskilda nämnden I dataskyddslagen finns en användningsbegränsning som reglerar hur personuppgifter som behandlas för forskningsändamål får användas (4 kap. 3 §). I bestämmelsen anges att personuppgifter som behandlas enbart för forskningsändamål får användas för att vidta åtgärder i fråga om den registrerade endast om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den registrerades vitala intressen.