bet · H601CU12 · 2019-04-24 00:00:00 — Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att föreslå att vidtar åtgärder med anledning av förslagen och avstyrker motion 2018/19:2590 (L) yrkandena 12 och 46. När det slutligen gäller motionsförslaget om bygglov för åtgärder utanför detaljplanelagt område konstaterar utskottet att det enligt januariavtalet ska införas enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område. Frågan om strandskydd kommer också hanteras enligt den uppgörelse som finns i januariavtalet. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att vidta åtgärder med anledning av motion 2018/19:2425 (C) yrkande 18 som avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bygglovsbefriade åtgärder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 38 (M) och 39 (KD). m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2018/19:2779 yrkande 10 att det behövs åtgärder som förenklar för bostadsbyggandet. För att skapa fler riktiga bostäder på befintliga tomter begär motionärerna ett tillkännagivande om att utöka byggnadsarean för attefallshus . Liknande förslag framställs i motionerna 2018/19:306 av (SD) och 2018/19:336 av och (båda SD) yrkande 5. Ett förslag till tillkännagivande om att utöka byggnadsarean för attefallshusen finns även i kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M), där motionärerna föreslår att byggnadsarean utökas (yrkande 11). I sistnämnda kommittémotion begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna i PBL så att det blir enklare att få bygglov för att göra om en bostad med uthyrningsdel. Motionärerna anför att fler åtgärder som rör inredning av uthyrningsdelar i en bostad behöver befrias från bygglov (yrkande 36). m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2018/19:2914 yrkande 6 ett tillkännagivande om att fler åtgärder bör befrias från bygglov. Motionärerna anser att åtgärder som inte innebär någon inskränkning av en grannes utsikt och som inte medför någon allvarlig risk för fukt eller skador på huset bör vara lovbefriade om de utförs fackmannamässigt. Vidare bör byte av uppvärmningssystem, solfångare, solcellsmoduler, fönster, takmaterial, garageportar m.m. och fasadändringar mot innergårdar lovbefrias. Liknande förslag framställs i motionerna 2018/19:573 av (SD) och 2018/19:1758 av (M) yrkande 3. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2018/19:2914 yrkande 9 ett tillkännagivande om att avskaffa kravet på bygglov för byggbodar. Härutöver har ytterligare en motion väckts som rör förslag om en översyn av reglerna om bygglovsbefriade åtgärder. I motion 2018/19:336 av och (båda SD) begärs att tillståndskravet för attefallshusen ska reformeras så att sådana hus även kan uppföras utan lovplikt inom exempelvis områden som är klassade som riksintressen för totalförsvaret (yrkande 3). Motionärerna föreslår även att regeringen ska återkomma med förslag som ytterligare förenklar tillståndskravet för attefallshus (yrkande 4). Dessutom föreslår motionärerna att altaner ska bygglovsbefrias (yrkande 6). Bygglov krävs för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 § PBL). Från de generella kraven på bygglov finns flera undantag, bl.a. när det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan. Bygglov krävs inte heller för att i omedelbar närhet till ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som inte har större byggnadsarea än (s.k. friggebod). Dessutom kan bl.a. komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt uppföras utan bygglov (de s.k. attefallshusen). Vad gäller altaner kan dessa enligt dagens regler kräva bygglov beroende på hur de ser ut och är byggda. Ett vanligt trädäck på marknivå kräver oftast inte bygglov. Däremot kan bygglov krävas bl.a. om en altan bedöms vara en tillbyggnad, vilket oftast blir aktuellt när altangolvet får en viss höjd över marken. Det finns inga exakta mått för när en altan kräver bygglov. Av Mark- och praxis framgår att en altan som saknar tak och väggar är att anse som en tillbyggnad om den ger ett visuellt intryck av att vara en tillbyggnad och det skapas ett utrymme under altangolvet som innebär volymökning (se bl.a. Mark- och domar i mål nr P 11268-15, och i mål nr P 2854-14 samt även tidigare Regeringsrättens dom i rättsfallet RÅ 1995 ref. 42). Den senaste ändringen av bygglovsbefriade åtgärder genomfördes (prop. 2017/18:197, 2017/18:CU32, rskr. 2017/18:371). Lagändringarna, som trädde i kraft , innebär sammanfattningsvis att det inte längre krävs bygglov för att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler eller solfångare som följer byggnadens form. En förutsättning är att åtgärderna följer den gällande detaljplanen. Kommunerna har dock möjlighet att återinföra lovplikt i detaljplan. beslutade regeringen att överlämna propositionen Större frihet att bygga altaner (prop. 2018/19:112). I propositionen, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, föreslås större frihet för fastighetsägare att bygga altaner. I huvudsak innebär förslaget att det i PBL införs ett undantag från kravet på bygglov för att uppföra en altan vid ett en- eller tvåbostadshus eller tillhörande komplementbostadshus, om altanen byggs inom från bostadshuset, inte är högre än och inte placeras närmare gränsen än . En sådan altan får strida mot den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Beredning pågår av propositionen i . har i rapporten åtgärder, utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (2018:17) på uppdrag av regeringen genomfört en bred analys av frågan om domstolsprövning av de nya bygglovsbefriade åtgärder som infördes genom prop. 2013/14:127. Myndigheten har utrett förutsättningarna för ett generellt undantag från kravet på bygglov för ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader. I rapporten lämnas förslag som i vissa fall begränsar lovplikten och som innebär att lovplikten för utvändiga ändringar av byggnader regleras i huvudregeln för bygglov. Vidare har sett över kraven för vilka åtgärder som kräver en anmälan och lämnat några förslag som enligt myndigheten innebär en förenkling och bidrar till en tydligare reglering. Härtill har myndigheten utrett förutsättningarna för att utöka byggnadsarean för attefallshusen samt en sammanläggning och förenkling av bestämmelserna om bygglovsbefriade åtgärder för en- och tvåbostadshus. anser att den nuvarande rättsliga utformningen av bygglovsbefrielse för de s.k. attefallshusen brister bl.a. vad gäller rätten till domstolsprövning av civila rättigheter enligt Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Dessa brister kan enligt myndigheten åtgärdas med begränsade ändringar inom ramen för nuvarande lovbefrielse och anmälningsplikt. Under förutsättning att bristerna åtgärdas ser myndigheten inga hinder mot att ändra den nuvarande storleksmässiga begränsningen av sådana byggnader . För att skapa större enhetlighet mellan lagändringarna om lovbefrielse och för att förenkla tillämpningen föreslår en ändring även avseende attefallstillbyggnaderna. Förslaget innebär att det utan krav på lov ska vara möjligt att göra en tillbyggnad om högst byggnadsarea i stället för bruttoarea enligt nu rådande regler. Vidare föreslår att det ska införas krav om att grannemedgivande ska vara skriftligt och bifogas anmälan samt att det i lag ska förtydligas att attefallsåtgärder enbart avser kompletteringar till befintliga en- och tvåbostadshus. Rapporten bereds inom . anges att det kommer att genomföras omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra byggandet snabbare och billigare. Det anges att det kommer att införas bygglovsbefrielse för altaner i kombination med att mindre (lovfria) altaner får strida mot gällande planbestämmelser. Motionsyrkanden om att fler åtgärder borde undantas från kravet på lovåtgärder har behandlats av utskottet bl.a. . Utskottet anförde då att regeringen hade genomfört ändringar i regelverket (man pekade bl.a. på PBF) och att det även pågick utredningsarbete rörande ytterligare åtgärder som kunde undantas från kravet på lovplikt. Utskottet ansåg att arbetet inte borde föregripas av något initiativ från sida och avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottets förslag (bet. 2016/17:CU15). Likalydande motionsyrkanden behandlades av utskottet senast i förenklad form. Utskottet stod fast vid sitt tidigare ställningstagande och föreslog att skulle avslå motionsförslagen. följde utskottets förslag (bet. 2017/18:CU16). Det är enligt utskottets mening viktigt att reglerna om bygglovsbefriade åtgärder är förutsebara och att de inte i onödan hindrar lov och byggande av bostäder. Som utskottet tidigare konstaterat har det genomförts en rad förenklingar i bl.a. om bygglovsbefriade åtgärder. Det rör sig bl.a. om möjligheten att bygga vissa komplementbyggnader utan lov och att det inte längre krävs lov för solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form. Det pågår även ett omfattande utrednings- och beredningsarbete av frågor som rör de bygglovsbefriade åtgärderna. Enligt januariavtalet kommer det att införas bygglovsbefrielse för altaner. Regeringen har dessutom överlämnat propositionen Större frihet för altaner som bereds i . har vidare lämnat en rapport med förslag till åtgärder som förenklar och begränsar de lovpliktiga åtgärderna och som därmed även utökar de lovbefriade åtgärderna, bl.a. att arean för de s.k. attefallshusen bör ökas . Beredning pågår av rapporten inom . Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning att föregripa det pågående och aviserade arbetet om bygglovsbefriade åtgärder. Motionsförslagen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändringar avseende reglerna om bygglov för näringsverksamhet på landsbygden. Utskottet hänvisar till pågående och kommande arbete. Jämför reservation 40 (M) och särskilt yttrande 8 (C). m.fl. (C) anför i kommittémotion 2018/19:2425 yrkande 50 att det finns ett undantag från krav på bygglov vid uppförande av byggnader kopplade t.ex. till landsbygdsföretagande och lantbruksverksamhet. Det finns dock andra näringsverksamheter kopplade till landsbygden som på motsvarande sätt kan vara i behov av undantag från krav på bygglov. Motionärerna begär ett tillkännagivande om behovet av att se över bestämmelserna om bygglov för att anpassa bestämmelserna till den mängd näringsverksamheter som förekommer på ett modernt jordbruk. I kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna för bygglov inom de areella näringarna med inriktningen att begränsad bebyggelse ska befrias från lovplikt. Liknande förslag framställs i motion 2018/19:1807 av (S). I motion 2018/19:336 av och (båda SD) begärs tillkännagivanden om dels att ta bort bygglovsplikt för kommuner om det rör åtgärder på industrimark (yrkande 1), dels att förenkla hanteringen av bygglov för lantbrukare (yrkande 2). Bygglov krävs för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 § PBL). Från de generella kraven på bygglov finns flera undantag, bl.a. när det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan och under förutsättning att det rör ianspråktagande eller inredning för väsentligen annat ändamål (9 kap. 3 § PBL). Bestämmelsen innebär att alla byggnader som hänger samman med nämnda näringar är bygglovsbefriade. anges bl.a. att det ska skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Det anges vidare att en utredning kommer att tillsättas . Det ska tillsättas en utredning som ska få i uppdrag att utreda ett slopat krav på bygglov för den som bygga ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till sin gård. Motionsyrkanden om att fler åtgärder på landsbygden borde undantas från bygglovskrav har behandlats av utskottet bl.a. . Utskottet anförde bl.a. att det pågick ett brett arbete med att undanta fler åtgärder från kravet på bygglov. Utskottet ansåg att det därför inte fanns skäl att föreslå något initiativ från sida och avstyrkte motionsförslagen. följde utskottets förslag (bet. 2016/17:CU15). Liknande motionsyrkanden behandlades av utskottet senast i förenklad form. Utskottet stod fast vid sitt tidigare ställningstagande och föreslog att skulle avslå motionsförslagen. följde utskottets förslag (bet. 2017/18:CU16). Som framgår finns det ett undantag från reglerna om bygglov för ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring utanför detaljplanelagt område. Undantaget gäller för byggnader i omedelbar anslutning till nämnda näringsverksamheter och under vissa andra förutsättningar. Enligt januariavtalet ska det skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. I det avtalet aviseras att det ska tillsättas en utredning som ska få i uppdrag att utreda ett slopat krav på bygglov för den som vill bygga ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till sin gård. Mot bakgrund av den översyn som aviseras genom januariavtalet finns det enligt utskottets mening inte anledning för att vidta åtgärder med anledning av motionsförslagen. Motionsförslagen avstyrks därför. Kontroller vid nybyggnation av bostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om kontroller och kontroll-ansvarigas roll vid nybyggnation av bostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 41 (M), 42 (SD) och 43 (V). I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) anförs att det finns ett utbrett problem med dåliga materialval vid nybyggnation av bostadsrättsfastigheter. Detta beror bl.a. på att producenten av bostäder kan vara beställare, byggare och kvalitetskontrollant på en och samma gång. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen bör se över vilka lämpliga åtgärder som behöver vidtas så att kravet på långsiktig hållbarhet vid nybyggnation säkerställs och att köparens intressen tas till vara på ett bättre sätt (yrkande 4). Motionärerna anför vidare att det inte ställs krav på en oberoende inspektion vid nybyggnation, och att det ligger ett för stort ansvar på byggherren att bedöma sig själv. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att kommunerna ska få en mer proaktiv roll för kontroller vid nybyggnation. På så sätt skulle man enligt motionärerna få en oberoende och ojävig instans som prövar om samtliga krav och kontroller enligt gällande reglering är uppfyllda (yrkande 5). Slutligen begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna för att byggherren ersätter kommunerna för den kontroll som kommunen får ansvar för att genomföra enligt ovan (yrkande 6). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 28 att kontrollplanen som byggherren har ansvar för att upprätta är grunden för tillsynen och för kontrollverksamheten enligt PBL. Kontrollplanen ligger också till grund för beslut om startbeskedet för åtgärden. För att snabba på byggprocessen och för att höja kvaliteten av uppföljningen av kontrollplanen föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att ett regionövergripande organ ska få ansvar för att följa upp kontrollplanen för bygglovs- eller anmälningspliktiga åtgärder. I kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att ändra lagstiftningen så att det inte längre krävs startbesked efter beslut om bygglov utan att det integreras i bygglovet. I motion 2018/19:1822 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att avskaffa lagkravet på kontrollansvarig vid om- och nybyggnation av bostäder för att sänka kostnaderna vid byggnation av bostäder. Efter ett beslut om lov krävs ofta ett startbesked innan byggherre får börja bygga. För att startbesked ska utfärdas behöver byggherren lämna in en kontrollplan och andra nödvändiga underlag som t.ex. vvs-ritningar. Byggherren har ansvar för att varje bygg-, rivnings- och markåtgärd genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden (10 kap. 5 § PBL). Det är även byggherrens ansvar att lov- eller anmälningspliktiga åtgärder kontrolleras enligt en fastställd kontrollplan (10 kap. 6 § PBL). Kontrollplanen ska bl.a. innehålla uppgifter om vilka kontroller som ska göras, vem som ska göra kontrollerna, vilka anmälningar som ska göras till och när arbetsplatsbesök bör ske. Av kontrollplanen ska det även framgå i vilken omfattning kontrollen ska utföras inom ramen för byggherrens egenkontroll eller av någon med särskild sakkunskap. Vidare ska byggherren se till att det finns en eller flera kontrollansvariga som har en självständig ställning i förhållande till den som utför den åtgärd som ska kontrolleras. Den kontrollansvariga ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften, och denne ska kunna styrka detta med ett bevis om certifiering (10 kap. 9 § PBL). En kontrollansvarig ska enligt 10 kap. 11 § PBL bistå byggherren med att upprätta ett förslag till kontrollplan, se till att kontrollplanen samt gällande bestämmelser och villkor följs, informera byggherren om avvikelser från föreskrifter och villkor samt vid behov meddela . Den kontrollansvarige ska även närvara vid tekniska samråd och andra kontroller och dokumentera sina arbetsplatsbesök och iakttagelser. Slutligen ska den kontrollansvarige avge ett utlåtande till byggherren och som underlag för slutbeskedet. Om den kontrollansvarige lämnar sitt uppdrag, ska denne meddela detta till . Om den kontrollansvarige inte utför sina uppgifter, ska byggherren underrätta (10 kap. 12 § PBL). Enligt 11 kap. 35 § PBL ska skilja den kontrollansvarige från sitt uppdrag, om denne åsidosatt sina skyldigheter enligt 10 kap. 11 § PBL och underrätta den som har certifierat den kontrollansvarige om beslutet. Om en kontrollansvarig har visat sig vara olämplig, får den som certifierat den kontrollansvarige återkalla certifieringen (11 kap. 36 § PBL). ska ha den kompetens som krävs för att fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt (12 kap. 7 § PBL). har haft i uppdrag från regeringen att lämna förslag om en förenklad process för kontroll av egenskaperna hos serietillverkade hus. har utrett frågan i nära samarbete med byggbranschen och berörda myndigheter. I rapporten mer förutsägbar process – förenklad kontroll av serietillverkade hus (2017:23) lämnas två förslag som enligt myndigheten innebär att bedömningar av de tekniska egenskapskraven inför startbesked inte längre behöver göras av kommunen. första förslag innebär att en certifierad sakkunnig får delar av de uppgifter som ligger på byggnadsnämnderna. De sakkunniga får en utökad roll för att kontrollera projekteringen av bostäder utifrån de krav som de är certifierade för. Den bedömning som de sakkunniga gör i ett sakkunnigintyg ska godtas av i samband med startbesked enligt PBL. Det andra förslaget som lämnar innebär att byggherrar får möjlighet att anlita certifierade byggprojekteringsföretag som utför projekteringen. gör bedömningen att en projektering som utförs av ett certifierat byggprojekteringsföretag kommer att medföra att kommunen kan anta att byggnaden i fråga kommer att uppfylla samtliga tekniska egenskapskrav. De bedömningar som redovisas i projekteringshandlingarna ska kunna godtas av i samband med startbesked enligt PBL eftersom de gjorts av ett certifierat byggprojekteringsföretag. Förslaget innebär att certifieringen ersätter de bedömningar som byggnadsnämnderna gör inför startbeskedet. I rapporten gör vidare bedömningen att det inte finns några skäl för att avgränsa förslagen ovan till att endast omfatta seriebyggda hus. anser att båda förslagen med fördel kan tillämpas för all nybyggnad av bostäder. noterar att byggregler ska ta del av analys och förslag i rapporten och att genomförandet av förslagen kan påverkas av resultatet av kommitténs utredning. Beredningen pågår av rapporten inom . Härutöver har efter uppdrag från regeringen i rapporten av fel, brister och skador inom byggsektorn (2018:36) kartlagt systematiska byggfel och betydande kvalitetsbrister vid nybyggnation eller renovering av byggnadsverk för att analysera eventuella mönster i förekomsten av byggskador och deras orsaker. Uppdraget har genomförts i samråd med byggregler. I kartläggningen uppmärksammar de vanligast förekommande felen, bristerna och skadorna samt ett antal potentiella problemområden som branschen känner oro inför. anger att den avser följa upp dessa problem i det nya uppdraget att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö som myndigheten har fått av regeringen. Det sistnämnda uppdraget innebär att –2021 ska förstärka arbetet för att nya och befintliga byggnader ska vara säkra och ha en god inomhusmiljö. Beredning av rapporten av fel, brister och skador inom byggsektorn pågår inom . I betänkandet Verkställbarhet av beslut om lov (SOU 2018:86) föreslår bl.a. att byggnadsnämnderna får en möjlighet att ge startbeskedet som lovbeslutet ges. Betänkandet bereds inom . byggregler har vidare fått i uppdrag att bl.a. genomföra en systematisk och grundlig översyn av bl.a. bestämmelserna i 10 kap. PBL. Uppdraget ska i denna del redovisas . Motioner om kontroller vid nybyggnation har behandlats av utskottet (bet. 2017/18:CU16). Utskottet hänvisade bl.a. till pågående utredningsarbete med en översyn av bestämmelserna om kontroll i PBL och då pågående uppdrag att kartlägga systematiska byggfel och kvalitetsbrister vid nybyggnation och renovering. Utskottet ansåg att det pågående arbetet inte borde föregripas med någon åtgärd från och avstyrkte därför motionsförslagen. följde utskottets förslag. Motionsförslagen handlar om olika åtgärder som enligt motionärernas uppfattning effektiviserar kontrollverksamheten enligt PBL och sättet som den utförs på. De syftar till att öka kvaliteten av de åtgärder som kommunerna vidtar inom ramen för kontrollerna samt effektivisera tillsynen och handläggningen av lovåtgärder. Liksom motionärerna är utskottet av uppfattningen att systemet bör vara välavvägt, inte minst då de kontroller som utförs är viktiga för enskilda och syftar till att bistå enskilda med att få en övergripande bedömning från det allmänna om att de lagkrav som ställs på byggnationen uppfylls av byggbolaget. Utskottet konstaterar att det enligt gällande rätt åligger kommunerna att ha den kompetens som är nödvändig för handläggningen av ärendena enligt PBL. När det gäller de regler som ställs för kontrollverksamhet pågår som nämnts ett omfattande utrednings- och beredningsarbete. Utskottet anser att flera av de förslag som bereds skulle tillgodose de önskemål som motionärerna framställer för att förenkla och effektivisera kontrollsystemet. I rapporten mer förutsägbar process – förenklad kontroll av serietillverkade hus (2017:23) lämnar som nämnts två förslag som myndigheten bedömer skulle innebära att de tekniska egenskapskraven inför startbesked inte längre behöver göras av kommunen. Det handlar om att en certifierad sakkunnig får delar av det uppdrag som finns hos kommunerna. Det handlar också om att privatpersoner får en möjlighet att anlita certifierade byggprojekteringsföretag som kan bedöma om en byggnad uppfyller lagstadgade tekniska utformningskrav. Härutöver har byggregler ett pågående uppdrag som innebär en grundlig översyn av bestämmelserna om kontrollverksamheten i 10 kap. PBL. Dessutom har genomfört en kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn som bereds inom . Vidare har lämnat ett förslag som innebär att kommunerna kommer att kunna lämna ett startbesked redan i lovbeslutet. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening inte anledning att vidta åtgärder med anledning av motionsförslagen som avstyrks.