bet · H601SoU15 · 2019-04-15 00:00:00 — Merparten av medlen har fördelats till landsting/regioner och kommuner via en överenskommelse med SKL. Utskottet påminner också om de medel som avsattes inom anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri i budgeten . Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram uppdrag att bygga upp och utveckla samordningen av det nationella arbetet inom området psykisk hälsa. bör enligt utskottet inte föregripa resultatet av detta arbete, och därför bör även motionerna 2018/19:1251 (M) yrkandena 1–3, 2018/19:1578 (M) yrkande 1 och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 69 avslås. Några motionsyrkanden tar upp frågan om en utredning om förebyggande av psykisk ohälsa m.m. Utskottet konstaterar att regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 omfattar dels personer som har drabbats av psykisk ohälsa och som behöver tidiga, effektiva och tillgängliga insatser, dels personer utan psykiska besvär som behöver hälsofrämjande och förebyggande insatser för att inte utveckla psykisk ohälsa. Ett av strategins fem fokusområden är förebyggande och främjande arbete. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte anledning att föreslå någon åtgärd från i denna fråga. Motionerna 2018/19:39 (SD) yrkande 3 och 2018/19:1916 (C) bör avslås. Som redovisats ovan genomförde 2018 en översyn av de nationella riktlinjerna för vård vid depression och ångestsyndrom och bedömde då att riktlinjerna är aktuella. Vidare konstaterar utskottet att på nytt kommer att bedöma om kunskapsläget har förändrats för att se om riktlinjerna behöver uppdateras. Utskottet är inte berett att föreslå några initiativ från om något av förslagen till utredningar om psykisk ohälsa som tas upp i motion 2018/19:2230 (V) yrkandena 1, 2, 5, 6, 12 och 13. Motionen bör avslås. Några motionsyrkanden tar upp frågan om studier och kartläggningar. Som redovisats ovan har regeringen gett uppdrag inom området psykisk hälsa, bl.a. att stödja kunskapsutvecklingen på regional och lokal nivå samt inom den ideella sektorn. Uppdraget kan omfatta att främja samverkan, stärka framtagande av ny kunskap samt stödja kunskapsspridning och uppföljning. Utskottet välkomnar detta arbete. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motionerna 2018/19:39 (SD) yrkande 2 och 2018/19:855 (SD) yrkande 15 bör därför avslås. Avslutningsvis tar ett motionsyrkande upp frågan om tillsyn och uppföljning av psykiatrin. Utskottet noterar uppdrag att beskriva och följa upp det utvecklingsarbete som kommuner samt landsting och regioner genomför inom ramen för överenskommelserna 2016–2018 på området psykisk hälsa. Vidare påminner utskottet även i detta sammanhang om uppdrag inom området psykisk hälsa. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte anledning att föreslå någon åtgärd från i denna fråga. Motion 2018/19:2787 (M) yrkande 21 bör därför avslås. Psykisk ohälsa bland barn och unga Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller ett motionsyrkande. avslår motionsyrkanden om bl.a. samordning, förebyggande arbete och första linjen vid psykisk ohälsa. Jämför reservation 9 (SD), 10 (V), 11 (KD), 12 (M), 13 (M, SD, KD) och 14 (SD) samt särskilt yttrande 1 (S, MP) och 2 (C, L). Tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 68 föreslås ett tillkännagivande om att stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin. I kommittémotion 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att omgående utveckla och förstärka barn- och ungdomspsykiatrin genom nationella flödesprogram. Motionärerna vill införa nationella flödesprogram och vårdpaket för barn och ungdomar som drabbas av psykisk ohälsa. De nationella programmen ska beskriva vilka insatser målgruppen ska få tillgång till, hur och inom vilken tid, samt koordineringen mellan olika sektorer, som barn- och ungdomspsykiatrin (BUP), , förskola och grundskola samt elevhälsan så att insatserna fungerar som en helhet. I motion 2018/19:39 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell strategi för att barn och unga ska få en god och tillgänglig psykiatrisk vård för att minska de psykiska ohälsotalen bland barn och unga. I motion 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om bättre samordning mellan de instanser som ska motverka ungas psykiska ohälsa. I kommittémotion 2018/19:2230 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur en nationellt samordnad vård för de mest utsatta och vårdkrävande barnen inom psykiatrin kan utformas. I motion 2018/19:2125 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att säkra ett likvärdigt samordningsarbete för att identifiera, förebygga, motverka och behandla psykisk ohälsa hos barn och unga. I motion 2018/19:1359 av Kopparklint och (båda M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att målsättningen ska vara ett betydligt bättre förebyggande av psykisk ohälsa bland barn och unga. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna kring utredning av psykisk ohälsa kopplad till barn och unga. För att kunna sätta in relevanta förebyggande åtgärder måste enligt motionärerna orsakerna först noggrant utredas. I motion 2018/19:1578 av och (båda M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om barn och unga som skrivs ut från BUP. Att de vid skollov skrivs ut från barn- och ungdomspsykiatrin för att sedan vid terminsstarten behöva börja om från början är enligt motionärerna oacceptabelt. I motion 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin. Enligt motionärerna behöver barn- och ungdomspsykiatrin utvecklas och väntetiderna till både utredningar, diagnos och behandling inom BUP måste vara korta. I kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att steg för steg förverkliga en köfri barn- och ungdomspsykiatri. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om särskilda insatser för unga vuxna. Motionärerna lyfter behovet av särskilda verksamheter för och ett specifikt fokus på unga vuxna med psykisk ohälsa. I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att stärka det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa. Första linjen vid psykisk ohälsa I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 47 föreslås ett tillkännagivande om första linjens vård för barn och ungdomar. Motionärerna vill öka tillgängligheten till förebyggande arbete och den s.k. första linjen (primärvården, elevhälsan och ungdomsmottagningar). I kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att stärka första linjens psykiatri. Motionärerna anför att den s.k. första linjens psykiatri behöver förstärkas för att insatser ska kunna komma på plats snabbt och för att avlasta BUP och därmed skapa utrymme för att de som är i behov av den specialistvård som BUP erbjuder verkligen får den. I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur ungdomsmottagningarnas arbete mot psykisk ohälsa kan stärkas. I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att öka tillgängligheten till stöd, hjälp och behandling genom internetbaserade tjänster. Motionärerna anför att landstings projekt för att utveckla och utvärdera en metod för internetförmedlad kognitiv beteendeterapi för vuxna är tänkt att kunna erbjudas på nationell nivå. Motionärerna anser att detta projekt bör breddas till att även avse barn och unga, alternativt att liknande projekt med fokus på barn och unga påbörjas. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 72 föreslås ett tillkännagivande om att förstärka samordningen med elevhälsan. Motionärerna anför att det är avgörande att identifiera barn och unga som löper risk att drabbas av psykisk ohälsa. Elevhälsan i skolan bör enligt motionärerna kopplas mer samman med andra verksamheter, såsom , barn- och ungdomspsykiatrin och hälso- och sjukvården. I motion 2018/19:2135 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av samarbetet mellan vården och skolans elevhälsovård för att upptäcka och kunna möta den psykiska ohälsan hos unga. I motion 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om behovet av uppföljningskrav inom psykiatrin. När en patient uteblir från psykiatrisk kontakt med hälso- och sjukvården bör vården enligt motionärerna ta sitt ansvar och stämma av med patienten hur denne mår. Våld mot barn m.m. I motion 2018/19:2414 av (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att införa en nationell tillsynsinstans som granskar att alla landsting och regioner säkerställer att barn och unga med psykisk ohälsa och barn som utsatts för våld får rätt till evidensbaserad vård i rätt tid. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att alla barn som kommer till BUP ska få frågan om våldsutsatthet, att det bör skapas nationella riktlinjer för hur den frågan ska ställas och att frågan ska ställas utan föräldrars eller vårdnadshavares närvaro. Bakgrund och pågående arbete Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 I överenskommelsen om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016 mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) redovisade regeringen en ny strategi för statens insatser inom området psykisk hälsa –2020 (S2015/08176/FS). Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 utgår från fem fokusområden: – förebyggande och främjande arbete – tidiga, tillgängliga insatser – delaktighet och rättigheter – ledarskap och organisering. Varje fokusområde omfattar personer i alla åldrar: barn, unga, vuxna och äldre, liksom flickor och pojkar, män och kvinnor. Strategin finns närmare beskriven i avsnittet Insatser på området psykisk ohälsa. Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom området psykisk hälsa Genom överenskommelser med SKL inom området psykisk hälsa har regeringen avsatt 2016 och 2017. beslutades om en ny överenskommelse för insatser inom området psykisk hälsa (S2017/07520/FS). Totalt avsattes 1 . Överenskommelsen fokuserar på såväl vuxna som barn och unga. Någon överenskommelse har inte träffats. Av överenskommelsen framgår att förutsättningarna och organisationen är olika i landet, och därför ges de lokala behoven stort utrymme vid prioriteringen av vad som ska göras. Målsättningen för tillgängligheten är fortfarande till första besök och till fördjupad utredning eller behandling i specialistverksamhet för barn och unga med psykisk ohälsa. Andelen genomförda första bedömningar och påbörjade fördjupade utredningar och behandlingar inom tidsgränsen (30 + ) inom barn- och ungdomspsykiatrin redovisas månatligen, per landsting på webbplatsen Väntetider i vården. I överenskommelsen fördelades medel till kommuner och landsting för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete med psykisk hälsa. Medlen kan exempelvis användas till att utöka ungdomsmottagningarnas öppettider, förstärka den psykosociala kompetensen samt öka tillgängligheten för unga med psykisk ohälsa, riskbruk, missbruk och beroende eller liknande. I överenskommelsen anförs följande om barns och ungas psykiska hälsa: Det är oroande att den psykiska ohälsan bland barn och unga verkar fort-sätta öka, såväl den egenrapporterade som i statistik av diagnoser och läkemedelsförskrivning. Barn- och ungdomspsykiatrin har ökat sin produktion, första linje-verksamheter har byggts upp i alla landsting och många kommuner men trots ökad kunskap och kapacitet så har ökningen inte förmått motsvara de ökande behoven, som verksamhetens kvalitet behöver fortsätta att utvecklas. Förbättrad tillgänglighet till såväl ett första besök som till fördjupad utredning och till behandling i första linje eller i specialistnivån är särskilt viktigt för barn och unga. Kort väntetid till att få bedömning och start på insatser som bedöms behövas måste sedan följas av en sammanhållen process som inte fördröjs av väntetider inom själva utredningen eller behandlingen. Det behövs fortsatta och förstärkta satsningar på barn och unga för en ökad tillgänglighet och en jämlik vård över landet. Utvecklingen behöver ske hos många aktörer och nivåer . Det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan bör utvecklas så att det bidrar till att alla elever ges möjligheter att nå utbildningens mål. För att barn och unga ska få tidiga och samordnade insatser behöver t.ex. samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och förbättras. Det är viktigt att även späda barns rätt till hälsa och utveckling uppmärksammas. Ett bra stöd för föräldrar är avgörande för den psykiska hälsan för barn i alla åldrar. Uppdrag om överenskommelserna 2016–2018 på området psykisk hälsa har i uppdrag att beskriva och följa upp det utvecklingsarbete som kommuner samt landsting och regioner genomför inom ramen för överenskommelserna 2016–2018 på området psykisk hälsa (S2016/06530/FS). Lägesrapporter ska lämnas till , och uppdraget ska slutredovisas . publicerade rapporten till riktade insatser inom området psykisk hälsa – Uppföljning av 2016 och överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting – delrapport . Lägesrapporten fokuserar på att utifrån olika perspektiv belysa det arbete som har bedrivits inom ramen för överenskommelserna 2016 och 2017. Analysen av de länsgemensamma handlingsplanerna med fokus på barn och unga visar att insatserna som presenteras i handlingsplanerna varierar i högre utsträckning mellan länen än de insatser som har fokus på den vuxna befolkningen. Vidare framgår av rapporten att några av de vanligaste insatserna som en tredjedel av länen eller fler prioriterar att arbeta med och framåt är suicidprevention, skolinriktade insatser, generellt föräldrastöd samt lättillgängliga och välkomnande ungdomsmottagningar. betänkande Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Av socialutskottets betänkande 2018/19:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg framgår att utskottet föreslår att anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri ökas med jämfört med regeringens förslag. Vidare framgår att regeringen har tagit initiativ till förstärkningar av de pågående satsningarna på psykisk hälsa med särskilt fokus på första linjens psykiatri för barn och unga samt psykiatrisk vård för vuxna. Anslaget ökade med 2018. I budgetpropositionen aviserades att anslaget skulle öka med ytterligare 2019 för detta ändamål. Till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen uteblev denna satsning. Utskottet föreslår därför att anslaget ökas med respektive 2020. Totalt anvisades 2 till anslaget 1:8. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:111). Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna om 73 punkter Av överenskommelsen framgår att psykiatrin och elevhälsan ska stärkas. Vidare ska en ny vårdform där patienter snabbt får hjälp vid lättare psykisk ohälsa utredas. Ett mål om köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. Slutligen ska staten och SKL sluta ett avtal om ett större statligt ansvarstagande med ökande resurser för att bl.a. stärka elevhälsans främjande och förebyggande arbete, motverka mobbning och göra särskilda satsningar riktade mot riskgrupper. Av regeringsförklaringen framgår att ett mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri ska införas. Slutbetänkande med förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) Den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) överlämnade sitt slutbetänkande För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) till statsrådet och chefen för (S2018/06126/FS). Utredningen gör bl.a. bedömningen att statens styrning av insatser inom området psykisk hälsa bör utgå från en samlad nationell strategi som bör gälla –2030. Förslagen och bedömningarna i betänkandet finns närmare beskrivna i avsnittet Insatser på området psykisk ohälsa. Uppdrag att genomföra ett utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga Regeringen gav och i uppdrag att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Som en del i uppdraget ingår att kartlägga och identifiera goda exempel och framgångsfaktorer samt juridiska och strukturella hinder för samverkan. Inom ramen för uppdraget ingår också att följa upp och utvärdera samt sprida resultatet till kommuner och andra viktiga aktörer. En slutredovisning med resultatet av uppföljningen, utvärderingen och hur slutsatserna av arbetet har spridits ska lämnas till (med kopia till ) . Uppdrag inom kompetensutveckling i psykiatrisk traumavård för anställda i barn- och ungdomspsykiatrin gav regeringen i uppdrag att utarbeta och genomföra ett program för kompetensutveckling inom psykiatrisk traumavård (S2018/02371/FS). Programmet riktar sig mot personal i första linjens vård för barn och unga med psykisk ohälsa och den specialiserade psykiatrin för barn och unga. Uppdraget ska slutredovisas . Uppdrag om en webbaserad utbildning om psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga Av regleringsbrev för framgår att myndigheten ska ta fram och sprida en grundläggande webbaserad utbildning om psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga för ledare i ideella organisationer som anordnar aktiviteter för barn och unga. Utbildningen ska ha ett funktionshinders- och barnrättsperspektiv och ska vara kostnadsfri för organisationerna. Vidare framgår att uppdraget ska genomföras i samråd med och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och i dialog med berörda ideella organisationer. Utbildningen ska lanseras . Uppdrag om en informationsinsats inom psykisk hälsa och suicidprevention fick 2018 i uppdrag att förbereda en informationsinsats inom psykisk hälsa och suicidprevention samt fördela ytterligare medel till ideella organisationer som arbetar med suicidprevention (S2018/03915/FS [delvis]). Den informations- och kunskapshöjande insatsen ska genomföras –2020. Vidare framgår att uppdraget ska genomföras i samråd med berörda intresseorganisationer och aktörer på den regionala nivån. Uppdraget ska redovisas till () . Enligt uppgift från har redovisningen ännu inte kommit in och ärendet bereds. Vägledande stöd om ansvarsfördelning vid samhällsvård av barn och unga med psykisk ohälsa publicerade det vägledande stödet Om ansvarsfördelning vid samhällsvård av barn och unga med psykisk ohälsa – Ett vägledande stöd till kommuner och landsting (S2019/00621/FST). Syftet med det vägledande stödet är att underlätta för och hälso- och sjukvården att tolka bestämmelserna om ansvar för vård, omsorg och samverkan gällande placerade barn och unga med psykisk ohälsa. Enligt uppgift från bereds ärendet. Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom publicerade nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Riktlinjerna ger rekommendationer om åtgärder för vård vid depression och ångestsyndrom och gäller såväl barn och ungdomar som vuxna. De omfattar bl.a. diagnostik, utredning och omhändertagande samt behandling. I riktlinjerna finns rekommendationer om behandling vid egentlig depression hos barn och ungdomar och behandling vid ångestsyndrom hos barn och ungdomar. Riktlinjerna finns närmare beskrivna i avsnittet Insatser på området psykisk ohälsa. Kunskapsguiden är en nationell plattform som samlar kunskap inom bl.a. området psykisk ohälsa. Syftet med Kunskapsguiden är att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning samt att främja att personal som arbetar med hälsa, vård och omsorg använder den mest aktuella kunskapen och de bästa metoderna och modellerna. Inom området psykisk ohälsa finns en rad olika temasidor, t.ex. om psykisk ohälsa hos barn och unga. Kunskapsguiden finns närmare beskriven i avsnittet Insatser på området psykisk ohälsa. Svar på skriftlig fråga Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om psykisk ohälsa (fr. 2018/19:243). Socialministern uttalade följande: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta de unga män som lider av psykisk ohälsa, och som hon anser har glömts bort i januariöverenskommelsen. avsatte regeringen för insatser inom området psykisk hälsa. Merparten av medlen har fördelats till landsting och kommuner via en överenskommelse med Kommuner och Landsting. Den strategi inom området psykisk hälsa, som regeringen antog 2016 och som sträcker sig över perioden –2020, är vägledande för arbetet på såväl nationell, regional som lokal nivå. Strategin omfattar alla grupper i samhället. Viktiga utvecklingsområden som regeringen lyfter fram i strategin är dels arbetet för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa, dels tidiga insatser vid psykisk ohälsa och för dem som riskerar att utveckla psykisk ohälsa. Ökningen av psykisk ohälsa, både i befolkningen i stort och i vissa grupper är oroväckande. Regeringen tar såväl mäns som kvinnors psykiska ohälsa på stort allvar. Överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna omfattar insatser på området psykisk hälsa för alla grupper. Regeringen avser att återkomma när satsningar på området psykisk hälsa är utformade. Motionsyrkanden om barn- och ungdomspsykiatri behandlades i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2014/15:SoU7). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87). Liknande yrkanden behandlades därefter förenklat i socialutskottets betänkanden Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2015/16:SoU7 och 2017/18:SoU9). Motionsyrkanden om tidiga insatser för barn och unga med psykisk ohälsa m.m. samt uppföljning av barn och unga med behov av psykiatrisk vård behandlades senast i socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (bet. 2017/18:SoU9). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet konstaterar inledningsvis att rapporter från och har visat att den psykiska ohälsan bland barn och unga ökar. Utskottet vill även framhålla att vuxnas utsatthet när de mår psykiskt dåligt riskerar att bli barns utsatthet. För att minska den psykiska ohälsan i samhället krävs enligt utskottet ett förstärkt arbete. Det bör enligt utskottet säkerställas att vården håller hög kvalitet. Utskottet anser därför att regeringen bör stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motion 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 68 bör därför bifallas. Enligt vad utskottet har noterat under avsnittet Insatser på området psykisk ohälsa fortsätter regeringen sitt arbete utifrån den nuvarande strategin för området psykisk hälsa. Syftet med strategin är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Strategin utgår från fem fokusområden, och varje fokusområde omfattar personer i alla åldrar: barn, unga, vuxna och äldre, liksom flickor och pojkar, män och kvinnor. Vidare har utskottet i ovan nämnda avsnitt noterat att den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa i sitt slutbetänkande gör bedömningen att statens styrning av insatser inom området psykisk hälsa bör utgå från en samlad nationell strategi som bör gälla –2030.