bet · H601NU8 · 2019-03-22 00:00:00 — Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (3 kap. 1 § HSL). Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom (8 kap. 1 §). HSL ger huvudmannen utrymme att utforma vården efter lokala och regionala behov och förutsättningar. avstyrkte socialutskottet flera motioner om bl.a. tillgänglighet till vård inklusive förlossningsvård mot bakgrund av pågående och kommande arbete (bet. 2017/18:SoU9). välkomnade bl.a. utredningen utveckling för en god och nära vård (dir. 2017:24 och dir. 2017:97) som utifrån förslagen i utredningen vård (SOU 2016:2) ska stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . När det gäller förlossningsvården välkomnade socialutskottet att regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) träffat överenskommelser om en förbättrad förlossningsvård och kvinnors hälsa bl.a. i fråga om ökad tillgänglighet och jämlikhet i förlossningsvården. behandlade även ett lagförslag från regeringen om att landstingen ska organisera hälso- och sjukvårdsverk-samheten så att vården kan ges nära befolkningen (prop. 2017/18:83, bet. 2017/18:SoU22). I sitt betänkande med anledning av propositionen anförde socialutskottet bl.a. att man delade regeringens bedömning att en förflyttning borde ske från dagens sjukhustunga hälso- och sjukvård till en förstärkt första linjens hälso- och sjukvård, dvs. till primärvården, och utskottet välkomnade förslaget att landstingen ska organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården kan ges nära befolkningen. I samma ärende föreslog socialutskottet även att skulle göra ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkanden om att regeringen borde ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion i syfte att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor och återkomma till med förslag. beslutade i enlighet med förslaget. I flera av motionerna i detta avsnitt framhålls att alla regioner ska få möjlighet att utvecklas och att det ska finnas förutsättningar att leva och arbeta i alla delar av landet. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis påminna om det mål som fastställt för den regionala tillväxtpolitiken om utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet uttalade (bet. 2016/17:NU16) att det krävs insatser på många olika områden och en aktiv och modern regionalpolitik där det regionala perspektivet synliggörs för att nå detta mål. Genom att se till de skillnader som finns när det gäller möjligheter och utmaningar i olika regioner skapas förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet. Politiken måste vidare enligt utskottet vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygder som i storstäder. Utskottet framhöll att politiken på så vis kan möta vår tids stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning av behovet av en aktiv och effektiv regional tillväxtpolitik som kommer hela landet till del. När det gäller förslaget som presenteras i motion 2018/19:2781 (M) om att myndigheter som fördelar företagsstöd bör formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara vill utskottet påminna om det tillkännagivande som gjorde till regeringen (bet. 2017/18:NU12). I tillkännagivandet uppmanade regeringen att tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter. Utskottet ser fram emot regeringens redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivandet. När det gäller förslaget i den nämnda motionen om att en utredning med ett särskilt regelförenklings-uppdrag bör tillsättas, erinrar utskottet om att regeringen i landsbygds-propositionen 2018 (prop. 2017/18:179) uppgav att den för att skapa goda villkor för näringslivet oavsett bransch och geografisk placering gett länsstyrelserna och 19 andra statliga myndigheter i uppdrag att följa upp regeringens mål på förenklingsområdet. Utskottet ser även fram emot att ta del av resultatet av detta arbete. Med anledning av förslaget i motion 2018/19:2163 (M) om myndigheternas ansvar för landsbygdspolitiken och förslaget i motion 2018/19:2735 (KD) om att staten bör ha ett övergripande ansvar för projektmedel till arbetsmarknads- och företagsfrämjande insatser och samordningen av dessa, påminner utskottet om att regeringen i landsbygdspropositionen för att förbättra den nationella samordningen aviserat att den avser att ge lämpliga myndigheter i uppdrag att verka för ett mer samordnat agerande bland statliga aktörer. När det gäller motion 2018/19:155 (SD) om vikten av hållbar tillväxt för företag och medborgare i landets alla regioner vill utskottet vidare påminna om beslut om ett övergripande mål för landsbygdspolitiken (bet. 2017/18:NU19). Målet är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. I landsbygds-propositionen aviserade regeringen också 2018 ett antal insatser som den avser att genomföra i syfte att målet för landsbygdspolitiken ska nås. Vad gäller förslaget i motion 2018/19:2425 (C) om att en utredning bör genomföras om hur staten ska säkerställa likvärdiga förutsättningar i hela landet för grundläggande funktioner som t.ex. sjukvård erinrar utskottet om att (bet. 2017/18:SoU22) beslutade om ett tillkänna-givande till regeringen om att den borde ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion i syfte att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor. Utskottet ser fram emot att regeringen återkommer till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivandet. När det gäller förslaget i motion 2018/19:2735 (KD) om att validering av praktisk kompetens hos personer som står till arbetsmarknadens förfogande i högre grad bör användas i de regionala kompetensplattformarna vill utskottet peka på det regeringsuppdrag fick att i samverkan med aktörer med regionalt utvecklingsansvar stärka integrationsperspektivet i det regionala arbetet med kompetensförsörjning. I genomförandet ska bl.a. särskild hänsyn tas till hur nyanlända kvinnors kompetens kan tas till vara för att möta arbetslivets behov av kompetens på både kort och lång sikt. Sammanfattningsvis bedömer utskottet att en strategisk och aktiv regional-politik är centralt för att människor ska kunna bo och verka i alla delar av landet och för att ska utvecklas i positiv riktning. Utskottet har därmed ingen annan uppfattning än den som uttrycks i flera av de aktuella motionerna. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av de insatser som regeringen aviserat bl.a. i landsbygdspropositionen samt regeringens åtgärder med anledning av de tillkännagivanden som tidigare gjort avseende flera av de frågor som tas upp i flera av motionerna som behandlas i avsnittet. Mot bakgrund av det pågående och aviserade arbetet ser utskottet inte något skäl för att rikta några tillkännagivanden till regeringen enligt det som föreslås i de aktuella motionerna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden i avsnittet med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. De motioner som berör åtgärder i specifika län eller regioner finns förtecknade i en tabell i bilaga 2. Utskottet har , , behandlat motioner där åtgärder och insatser för specifika delar av landet begärts (bet. 2017/18:NU19). Utgångspunkten i utskottets prövning av motioner av detta slag har varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet har framhållit (bet. 2016/17:NU16) sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa geografiska områden. har utskottets principiella uppfattning varit att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Motionsyrkanden som handlat om specifika regioner eller län har med utgångspunkt i dessa principer avstyrkts. Utskottet har i detta sammanhang emellertid enligt de principer som fastställt uttalat att frågor om lokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sätt av principiellt intresse bör underställas (bet. 2017/18:NU19). Som redogjorts för i det föregående har utgångspunkten i utskottets prövning av motioner som handlar om utvecklingen i särskilda län eller regioner varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet har återkommande framhållit sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa specifika geografiska områden. har utskottets principiella hållning varit att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Sammantaget ser utskottet inte något skäl att frångå sin principiella hållning när det gäller de aktuella förslagen och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden som redovisas i bilaga 2. Kommersiell och offentlig service, punkt 2 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2781 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1347 av (M) yrkande 1, 2018/19:2495 av Per Åsling och (båda C), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 65. Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen. Det handlar om att ge den lokala lanthandlaren eller bensinmacken i byn förutsättningar att kunna finnas kvar och ge bra service. Just den lokala servicen är ofta en förutsättning för att en mindre ort på lands-bygden ska kunna fungera. Vi delar därför uppfattningen som förs fram i motionerna 2018/19:2425 (C) och 2018/19:2781 (M) att det bör bli enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. Möjligheten att erbjuda flera typer av service är viktig för handlarna, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre sårbar. Det kan exempelvis handla om att vara ombud för post, paketförmedling, apotek, spel och systembolag. Statliga bolag såsom , , och Postnord bör mot denna bakgrund få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra sådana villkor som i onödan gör det svårt för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. På så sätt kan serviceutbudet på landsbygden öka. bör därför tillkännage för regeringen att regeringen bör utreda frågan om hur lanthandlare lättare ska kunna bli ombud för olika statliga bolag. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Övriga motions-yrkanden avstyrks. Kommersiell och offentlig service, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:1347 av (M) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 17, 2018/19:2495 av Per Åsling och (båda C), 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 65 och 2018/19:2781 av m.fl. (M) yrkande 3. är många mindre samhällen åderlåtna på samhällsservice genom nedlagda skolor, butiker och lanthandlare. När sådana institutioner får stryka på foten tenderar detta att leda till utflyttning. Läggs en skola ned leder det i förlängningen till att lanthandeln får sämre kundunderlag, och läggs lanthandeln ned försämras elevunderlaget på skolan. Detta går hand i hand. I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:1292 (SD) anser vi att regeringen bör utreda möjligheterna till ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare utanför kommunernas centralorter för de olika servicetjänster många lant-handlare måste erbjuda för att kunna överleva. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörd del. Övriga motions-yrkanden avstyrks. Kommersiell och offentlig service, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 65 och 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2018/19:1347 av (M) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 17, 2018/19:2495 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2781 av m.fl. (M) yrkande 3. En av förutsättningarna för att stävja utflyttningen från små orter är att skapa förutsättningar som gör livet i glesbygden enklare. Rimliga avstånd till grundläggande service, såväl offentlig som kommersiell, ger fler den praktiska möjligheten att bo kvar på landet – eller att flytta dit. Upprätthållandet av en grundläggande servicenivå över hela landet är viktigt för att människor ska känna sig trygga och för att livet utanför tätorterna ska fungera. Grundläggande offentlig service ska vara lättillgänglig för alla i landet. Ett bra sätt att åstadkomma detta är att upprätta s.k. servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsorts-samhällena. Det finns uppgifter som en lanthandel kan sköta på uppdrag av det offentliga – den möjligheten borde fler få upp ögonen för. På detta sätt kan knutpunkten i bygdens gemensamma liv bli ännu starkare. I arbetet med detta har landsbygdens och näringarnas intresseorganisationer viktiga roller att spela, men inte minst kommuner och även regioner måste se dessa möjligheter och ta vara på dem. Jag delar uppfattningen som uttrycks i motionerna 2018/19:2735 (KD) och 2018/19:2736 (KD) att regelverken behöver ses över för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god både offentlig och kommersiell service i hela landet. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Övriga motions-yrkanden avstyrks. Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2018/19:811 av (M), 2018/19:1920 av och (båda C), 2018/19:2164 av (M), 2018/19:2177 av (M), 2018/19:2487 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 12. finns det bygdemedel som ersätter de bygder ekonomiskt som påverkats av utbyggnaden av vattenkraft. Ersättningen regleras i lag och innebär att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift. Dessa medel ska i första hand ersätta de kostnader som uppstått för att förebygga eller ersätta skador från vattenverksamheten. Återstående medel fördelas sedan av och kan användas till både lån och bidrag som främjar det lokala näringslivet eller service i bygden. Motsvarande bygdemedel för vindkraften finns inte reglerat i lag, men förekommer på frivillig basis runt om i landet som en ersättning till de intressenter som är berörda av vindkraftsetableringar utan att vara markägare. Avsaknaden av ett tydligt regelverk har utmynnat i en mängd olika lokala varianter av bygdepeng vid vindkraftsetableringar, där även ersättnings-nivåerna kan skilja sig åt på ett betydande sätt. För att öka rättvisan mellan olika bygder vid en vindkraftsetablering anser vi i likhet med motion 2018/19:169 (SD) att bygdemedel för vindkraften bör hanteras på samma sätt som för vattenkraften och regleras i lag. bör därför tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med ett förslag om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraften. Med detta tillstyrks nämnda motion i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 5, 2018/19:2177 av (M) och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:811 av (M), 2018/19:1920 av och (båda C), 2018/19:2164 av (M) och 2018/19:2487 av Per Åsling (C) yrkande 1. För oss är det självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion ska få behålla delar av detta värde. Skattebaser är ett effektivt verktyg för att öka människors inflytande över sin vardag. Därför anser vi att skattepolitiken ska användas som ett tillväxtskapande redskap i hela landet. Detta är en viktig del av skattepolitiken vid en framtida skattereform. Att använda skattepolitiken som ett tillväxtredskap för hela landet kan möjliggöras genom att man regionaliserar fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2698 (C) anser vi att man bör utreda hur ett antal skattebaser skulle kunna regionaliseras, så att regionerna får behålla en större andel av de värden som skapas hos dem. Ett första steg är att regionalisera fastighetsskatten på vatten- och vindkraftverk. bör mot denna bakgrund göra ett tillkännagivande till regeringen om att den vid en större översyn av skattesystemet ska utreda hur skatteintäkter från fastighetsskatten på vind- och vattenkraftverk kan regionaliseras. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörd del. Liknande uppfattningar som de vi gett uttryck för här återfinns även i motionerna 2018/19:2177 (M) och 2018/19:2732 (MP). I den mån dessa sammanfaller med det vi har anfört kan de anses tillgodosedda och tillstyrks därmed delvis. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 3 – motiveringen (V) av (V). Jag anser att regioner som bidrar med värdefull produktion av t.ex. vattenkraft ska få behålla delar av detta värde. Det är viktigt för att främja landsbygdsutvecklingen. Trots att vattenkraften genererar enorma summor kommer endast en mycket liten andel av överskottet från vattenkrafts-produktionen kommunerna till del. Regeringen har i och med den energi-politiska överenskommelsen valt att sänka fastighetsskatten på vattenkraft som man inte har någon annan lösning på hur man ska kunna återföra medel till kommunerna utöver den s.k. närområdesersättningen (även kallad bygdepeng). har valt en annan modell där kommunerna får en betydligt högre ersättning för de negativa konsekvenserna av utbyggnaden av vattenkraften. Jag vill att möjligheterna att införa en liknande modell i bör ses över framöver så att en större del av kraftbolagens vinster kan återföras till de kommuner där vattenkraften produceras. Jag vill även att en motsvarande lagstadgad närområdesersättning, en bygdepeng, framöver införs för vindkraften. Ersättningen som vindkrafts-bolagen därmed skulle komma att behöva betala kan t.ex. användas till att förbättra och rusta upp lokaler i samhällen där vindkraften produceras. har det på olika håll efter krav från kommuner uppstått en frivillig närområdesersättning. En reglering behövs dock för att alla berörda kommuner ska få ersättning. Jag anser även att mineralavgiften bör höjas och att pengarna bör avsättas i en fond där huvuddelen av pengarna återförs till de regioner där gruvorna finns för att bl.a. finansiera utbildning, bostadsbyggande och samhällsservice. Det är rimligt att gruvbolagen samt vattenkraft- och vindkraftsbolagen bidrar till de samhällen de verkar i. Jag och avser därför att framöver återkomma med förslag till i enlighet med ovan beskrivna inriktning. Jag anser dock inte att bör göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av de här aktuella motionerna. De bör följaktligen avslås. Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2781 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2018/19:589 av (M), 2018/19:844 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1035 av och (båda S) yrkande 1, 2018/19:1063 av m.fl. (S), 2018/19:1065 av m.fl. (S), 2018/19:1333 av (M) yrkande 2, 2018/19:1734 av (M), 2018/19:1782 av m.fl. (S), 2018/19:1784 av m.fl. (S), 2018/19:1799 av m.fl. (S), 2018/19:1809 av m.fl. (S), 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2104 av (S), 2018/19:2163 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 13, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 6 samt 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 23. Vi anser att politiken måste verka för att hela ska leva och för att människor ska kunna bo och verka i hela landet. utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter måste tas till vara, och människor och företag ska ges möjlighet att växa och utvecklas. Vi menar dock att myndigheters agerande och regelkrångel försvårar boende och företagande på landsbygden. Det behövs mindre regelkrångel för att underlätta för landsbygdens företag att växa och för att göra det enklare att leva på landsbygden. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2781 (M) att en utredning bör tillsättas med ett särskilt regelförenklingsuppdrag i syfte att skapa bättre förutsättningar för människor och företag att leva och verka på landsbygden. I likhet med vad som anförs i den nämnda motionen menar vi också att på EU-nivå bör verka för att regelverket för de olika bidragsprogram som finns blir så tydligt som möjligt och att stöden som ges ska inriktas på att de verksamheter som startar ska kunna bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt görs så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. På nationell nivå ska verka för att skapa programstrukturer som genererar bärkraftiga verksamheter lokalt och regionalt och som går i takt . bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att de olika företagsstöden bör renodlas och förtydligas. Vidare anser vi att olika former av företagsstöd måste prövas utifrån den samhällsnytta de bidrar med. Mot den bakgrunden är det angeläget att stödgivande myndigheter formulerar mål för de olika program som genomförs. Dessa mål bör vara tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara.