bet · H701NU3 · 2019-12-05 00:00:00 — Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområde 21 Energi framgår av tabellen i bilaga 2. Den utgiftsram som har beslutat är i regeringens förslag fördelad på tio anslag. I bilagan redovisas också de anslagsrelaterade förslag som finns i motionerna 2019/20:3329 (M), 2019/20:2626 (SD), 2019/20:3019 (V) och 2019/20:3333 (KD). Enligt förslaget i propositionen kompletteras fem av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter (se bilaga 3). Av propositionen framgår det vidare att regeringen föreslår att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften. Reservanternas (SD) anslagsförslag respektive förslag till beställningsbemyndiganden återges i bilaga 4 och 5. I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Efter det redovisas energipolitikens inriktning. Därefter redovisas regeringens överväganden om vart och ett av de tio anslagen inom utgiftsområdet och de föreslagna bemyndigandena. Redovisningen omfattar även förslag om nivån på avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften. Sedan redovisas förslag till beslut om en investeringsplan för och om finansiella befogenheter. Slutligen refereras de motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna påverka de föreslagna anslagen samt vissa kompletterande uppgifter. Utgiftsområde 21 Energi omfattar frågor om tillförsel och användning av energi. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och . Regeringen anger att energipolitiken är långsiktig och till stora delar en följd av energiöverenskommelsen som Liberalerna valde att stå utanför. Arbetet med att genomföra energiöverenskommelsen ligger således till grund för stora delar av regeringens politik där bl.a. arbetet med att säkerställa den samlade förmågan inom totalförsvaret ska fortsätta. Regeringen anger vidare att ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Som ett led i detta föreslår regeringen att de tidigare anslagen 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och 1:5 Planeringsstöd för vindkraft ska ersättas av ett nytt anslag, anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion. Som en del av den gröna skatteväxlingen avser regeringen att föreslå att en skatt på förbränning av avfall införs där syftet med skatten är att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Regeringen anger att det finns risk för att skatten i viss omfattning påverkar kraftvärmens konkurrenskraft men att kraftvärmens konkurrenskraft och lokal kapacitetsbrist är angelägna frågor. När det gäller användningen av fossil energi inom transportsektorn anger regeringen att den är hög och att fossilberoendet måste brytas. Regeringen föreslår därför bl.a. att ett nytt stöd införs för laddinfrastruktur längs större vägar, att en nationell strategi för elektrifiering tas fram och att en tillsätts. Vidare anger regeringen att frågan om att införa en reduktionsplikt för biodrivmedel i flyg bereds i och att frågan om att avskaffa avgifterna för anslutning till stamnätet för el för vindkraftsparker till havs också bereds i . För att kunna fortsätta att möta samhällets behov av en effektiv energiförsörjning föreslår regeringen bl.a. att anslag förstärks. Regeringen anger vidare att det är angeläget med en effektiv tillståndsprocess och att nätkoncessionsutredningens förslag (SOU 2019:30) bereds i . Då det finns lokala utmaningar i elförsörjningen t.ex. när städer växer och elbehovet ökar som en följd av ökad elektrifiering avser regeringen att ge länsstyrelserna i , , och i uppdrag att utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv kartlägga, analysera samt redovisa effektsituationen på regional och lokal nivå i respektive län. Regeringen avser också att ge ett uppdrag om kapacitetsbrist i elnäten i tillväxtregioner för att bl.a. föreslå möjliga lösningar. Vidare anger regeringen att det är angeläget att har en trygg och säker elförsörjning och att lösningar tas fram bl.a. inom ramen för regeringens uppdrag om som pilot i omställningen till ett förnybart energisystem, och att regeringen avser att återkomma till hur arbetet som bedrivits av Forum för smarta elnät kan fortsätta. Regeringen anger att produktionen av förnybar el bör öka och vidtar därför åtgärder för att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi. Regeringen har tillsatt en utredning för att bl.a. utreda förutsättningarna för och lämpligheten av att låta fler få möjlighet att ta del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Frågan bereds i och regeringen avser att återkomma i frågan. När det gäller solceller avser regeringen att fortsätta stimulera utbyggnaden av solceller även genom att det befintliga investeringsstödet stärks. Regeringen avser också att införa ett nytt avdrag för grön teknik genom budgetpropositionen . När det gäller elnätsavgifter anger regeringen att regelverket ändrades och att frågan fortsatt kommer att följas noggrant. Regeringen avser också att följa upp de nya bestämmelserna om anvisade elavtal i ellagen och om regleringen ger tillräcklig effekt på antalet kunder med anvisningsavtal. När det gäller effektivare energianvändning anger regeringen att det är viktigt att relevanta sektorer bidrar i arbetet och att strategier antas och förverkligas för de sektorer som identifierats inom ramen för uppdrag om sektorsstrategier för energieffektivisering. Då det finns en stor outnyttjad potential för energieffektiviserande åtgärder i industrin kommer programmet Energisteget för energieffektivisering i industrin att fortsätta 2020. För att uppnå de energi- och klimatpolitiska mål som beslutats av behövs enligt regeringen en fortsatt kraftfull och målmedveten satsning på forskning och innovation inom energiområdet. Insatserna för forskning och innovation på energiområdet ska förutom att bidra till de nämnda målen även fokusera på områden som har förutsättningar för tillväxt och export. När det gäller EU och internationellt samarbete anger regeringen att det pågår ett intensivt arbete med att genomföra de förändringar som EU:s översyn av energilagstiftningen har medfört, vilket omfattar rättsakter som handlar om energieffektivisering, förnybar energi och EU:s framtida gemensamma elmarknad. Genom att vara drivande i den globala energiomställningen kan bidra till både ökad svensk export och till det nationella och globala klimatarbetet. Regeringen föreslår att 3 anvisas till utgiftsområde 21 Energi . Hur beloppen fördelas på de tio olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För fem av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. Dessutom föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 21 Energi. Anslaget 1:1 får användas för förvaltningsutgifter, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Myndigheten bedriver också viss avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Vidare finansieras viss verksamhet vid myndigheten genom offentligrättsliga avgifter av vilka myndigheten får disponera en viss del. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget ökas till följd av att myndighetens förvaltningskostnader har pris- och löneomräknats. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget minskar med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU3). Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering får användas för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning samt utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare. Anslaget får användas för utgifter för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Anslaget får användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering av befintliga och nya lågenergibyggnader. Anslaget får vidare användas för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering och statlig medfinansiering av nationella regionalfondsprogrammet. Regeringen föreslår att anslagsändamålet för anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering ändras till att inte längre omfatta stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning och statsbidrag till teknikupphandling. Det förstnämnda omfattas enligt regeringen av anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning och det sistnämnda är inte längre aktuellt. Regeringen föreslår vidare att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering. Anslaget ökas med för att ska kunna uppfylla sina åtaganden när det gäller medfinansiering inom det nationella regionalfondsprogrammet. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget minskar med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU3). För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021. Anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion är ett förslag till nytt anslag på statens budget. Regeringen föreslår att anslaget ersätter de tidigare anslagen 1:3 Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft och 1:5 Planeringsstöd för vindkraft. Det nya anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion får användas för arbete med informations-, utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser i syfte att underlätta för utvecklingen av förnybar elproduktion. Anslaget får även användas för utgifter för stöd till länsstyrelser, kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt föreningar för samordnings- och informationsinsatser. Anslaget får vidare användas för studier av miljöeffekter av etableringar av förnybar elproduktion inklusive utveckling av tekniska och andra lösningar för att underlätta samexistens med övriga samhällsintressen. Regeringen föreslår att anvisar till det nya anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2022. Anslaget 1:4 Energiforskning får användas för utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får även användas för arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Energiforskning. Anslaget minskas med . Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget ökar med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU3). För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2025. Anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar är ett förslag till nytt anslag på statens budget. Regeringen föreslår att anslaget inrättas för att täcka de vägsträckor där en sådan laddinfrastruktur annars inte byggs ut. Regeringen föreslår att anvisar till det nya anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2022. Anslaget 1:6 får användas för förvaltningsutgifter. Vidare finansieras viss verksamhet vid myndigheten genom offentligrättsliga avgifter av vilka myndigheten får disponera en viss del. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 . Anslaget ökas till följd av att myndighetens förvaltningskostnader har pris- och löneomräknats. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget ökar med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU3). Anslaget 1:7 Energiteknik får användas för utgifter för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som detta medför. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Energiteknik. Anslaget ökas med och den ökningen ska användas för stöd till solceller. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget ökar med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU3). Anslaget 1:8 Elberedskap får användas för utgifter för elberedskap, civilt försvar inom energisektorn och ersättning för solidaritetsgas som begärs enligt artikel 13 i enlighet med och rådets förordning (EU) 2017/1938 av om åtgärder för att säkerställa försörjnings-tryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010 och för dammsäkerhet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Elberedskap. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget är oförändrat i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU3). Regeringen föreslår vidare att avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, som tas ut i enlighet med elberedskapslagen (1997:288) för att finansiera beredskapsåtgärder som beslutas med stöd av lagen, fastställs till högst . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2035. Den långa bemyndiganderamen är nödvändig för de långa drift- och underhållsavtal som måste tecknas för att säkerställa nödvändiga elberedskapsåtgärder. Anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer får användas för utgifter för avgifter till internationella organisationer och för utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget är oförändrat i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU3). Anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning får användas för att finansiera länsstyrelsernas arbete med att samordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och driva utveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimatstrategier. Anslaget får även användas för stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn, fysisk planering och offentlig upphandling. Regeringen föreslår att anslagsändamålet för anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning förtydligas genom att nätverk och samverkansprojekt i enlighet med det anslagsnamnet anger inkluderas. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget minskar med i förhållande till vad som anvisats i enlighet med beslut (bet. 2018/19:NU3). Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan omfattar åt-gärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation. Regeringen föreslår att ska godkänna Svenska kraftnäts investeringsplan för elförsörjning som totalt uppgår till för perioden –2022 som en riktlinje för affärsverkets investeringar. Regeringen framhåller att den är medveten om att tidsmässiga förskjutningar kan förekomma som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren. Regeringen har inget att invända mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts verksamhetsplan inklusive investerings- och finansieringsplan. Regeringen konstaterar dock att den höga investeringsvolymen ställer krav på planering, analys av resursåtgången samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Regeringen betonar därför vikten av att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 21 avsnitt 2.8.1) redovisas översiktligt Svenska kraftnäts investeringsprojekt som vart för sig överstiger . Det konstateras att det kommer att genomföras stora investeringar . Projekten befinner sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Redovisningen ska därför ses som en indikativ plan över Svenska kraftnäts projekt. Då ledtiderna är långa för verkställandet av investeringar i stamnätet är förändringarna i planerna små. Sedan föregående investeringsplan har åtta investeringar tillkommit, varav fyra avser investeringar i it-system, och sju projekt har utgått, varav två planeras avslutas . När det gäller anskaffning och utveckling av nya investeringar –2022 kan följande investeringsprojekt nämnas, som alla syftar till att minska flaskhalsarna i det svenska stamnätet för el och öka marknadsintegrationen. Sydvästlänken mellan och är Svenska kraftnäts största investering och är i sin avslutningsfas. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2022. Sydvästlänkens södra anslutningspunkt kommer att vara 400 kV-stationen i Hurva. För att utnyttja förbindelsens fulla kapacitet behöver anslutande 400 kV-nät förstärkas. En ny ledning med högre överföringskapacitet mellan Hurva och planeras och investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2022. Projekt , den nya likströmsförbindelsen till , har tagits i drift. För att omhänderta det ökade effektflödet och upprätthålla driftssäkerheten behöver 400 kV-nätet till förstärkas och två nya ledningar byggas. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2022. För att klara överföringar i stamnätet genomför även olika systemförstärkningar. För att trygga långsiktiga elförsörjning har i samarbete med och Ellevio utarbetat en helt ny struktur för elnät. Investeringsprojekten i är organiserade i två program: Ström och Väst. Programmet Ström omfattar drygt 50 olika delprojekt. Investeringen beräknas till , varav belastar perioden –2022. Programmet Väst innebär en uppgradering av stamnätet från 220 till genom västra delen av . Investeringen beräknas till , varav belastar perioden –2022. Programmet Nordsyd omfattar förnyelse och förstärkning av gränssnittet mellan elområde 2 och elområde 3. Investeringen beräknas till , varav belastar perioden –2022. behöver även göra andra investeringar än i nät och stationer. Antalet nyinvesteringar i olika it-system har ökat kraftigt och den totala investeringen uppgår till , varav belastar perioden –2022. När det gäller reinvesteringar konstaterar regeringen att det är lika viktigt att reinvestera i befintliga anläggningar som att investera i nya. Vid reinvesteringar i ledningar är genomförandetiderna långa, vilket gör att förnyelsen behöver göras etappvis. Bland de större reinvesteringarna i ledningar och kablar –2022 nämns bl.a. Öresundsförbindelsens med en beräknad investering på , varav –2022. Bland de större reinvesteringarna i stationer nämns bl.a. Grundfors i med en beräknad investering på , varav –2022. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Regeringens förslag är att den ska bemyndigas att • låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför • besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier • besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om • bevilja lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst . Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Regeringens be-myndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen ryms inom den sammanlagda ramen och syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätets kapacitet för att underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta att en sådan anslutning annars inte kommer att äga rum. Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhets-område. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . Holdingbolaget, , har två helägda dotterbolag där det ena hanterar allokering av överföringskapacitet och det andra är konkurrensutsatt och utövar börsverksamhet. har kommit in med en hemställan till regeringen om avyttring av aktier i . Regeringen bedömer att en avyttring minskar Svenska kraftnäts risker kopplat till börsverksamheten då riskerna väntas öka i takt med att konkurrensen ökar. Regeringen har därför bemyndigat att avyttra aktier i . När det gäller Svenska kraftnäts ekonomiska mål genomförs det en översyn av målen mot bakgrund av bl.a. de stora omvärldsförändringar som står inför i form av krav på stora investeringar och därmed ökat kapitalbehov. Regeringen avser att återkomma med nya ekonomiska mål för . När det gäller de avgiftsinkomster som finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst med anger regeringen att bedömer att den höga investeringstakten innebär att effektavgiften måste höjas gentemot kunderna. över bedöms höjningen uppgå till . I kommittémotion 2019/20:3329 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi totalt uppgår till 3 . Det är lägre än förslaget i budgetpropositionen vilket framgår av tabellen i bilaga 2. När det gäller anslaget 1:1 föreslår motionärerna att anslaget minskas med 2020 och vidare att anslaget 1:6 minskas med 2020. När det gäller anslaget 1:4 Energiforskning förordar motionärerna att anslaget ökas med 2020. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:7 Energiteknik minskas med 2020. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar avvisas (–). Motionärerna föreslår att anslaget 1:4 Energiforskning ökas för att genomföra en satsning på en förstudie i syfte att utveckla fjärde generationens kärnkraft i (yrkande 2).