bet · H601UU12 · 2019-06-05 00:00:00 — borde heller inte stå utanför det franskledda European Intervention Initiative utan bör erbjuda sig att delta om vi får plats. Massförstörelsevapen, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1385 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 16. släppte FOI en rapport om kärnvapen. I den konstateras det – utöver att satsar på att förnya sina kärnvapen – att uppvisar ett nytt förhållningssätt; det nya är att tydligt visar upp och hotar med sina vapen som en del av sitt säkerhets- och försvarspolitiska agerande. För blev detta tydligt då simulerade ett kärnvapenanfall mot vårt territorium. förespråkar avspänning och nedrustning av kärnvapen. Med dagens säkerhetspolitiska läge gäller det dock att vara pragmatisk och realistisk, och därför ser vi det som nödvändigt att åter få med denna aspekt i säkerhetspolitiska planering och arbete. Massförstörelsevapen, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2018/19:1385 av m.fl. (SD) yrkande 3. har en tydlig profil mot kärnvapen och massförstörelsevapen. Vi har länge arbetat mot minor, klustervapen och kemiska vapen. För oss är det självklart att arbeta för nedrustning med målet om en kärnvapenfri värld. För är det viktigt att arbetet med nedrustning fortsätter; de rustningskontrollåtgärder och förtroendeskapande arrangemang som finns måste vi söka upprätthålla och förstärka. Vi kommer att fortsätta arbeta för det globala icke-spridningsavtalet (NPT) för att upprätthålla och hålla samman så många länder som möjligt för en långsiktig kärnvapennedrustning. Nästan alla andra rustningskontrollåtgärder och förtroendeskapande arrangemang i är tyvärr satta ur spel. ska vara en tydlig röst i nedrustningsarbetet men vi ska inte göra någonting som riskerar de få kvarvarande nedrustningsavtal och förtroendeskapande nedrustningssamarbeten som faktiskt finns och ännu fungerar. Snarare måste det arbetet stärkas. För en trovärdig nedrustning med sikte på att avveckla alla kärnvapen måste kärnvapenländerna vara delaktiga för att faktiskt nå resultat. Det är också av vikt att få till ett nedrustningsavtal om taktiska kärnvapen samt att icke-spridningsfrågorna åter hamnar i fokus. Att det s.k. provstoppsavtalet träder i kraft är viktigt, och då även inkluderande , som inte ens accepterar det moratorium som övriga länder accepterat. I säkerhetspolitiken måste det också tas hänsyn till försvarspolitiken och försvarspolitiska konsekvenser av olika beslut. bygger säkerhet tillsammans med andra, och då måste vi också ta hänsyn till hur våra samarbetspartners vilja att samarbeta med oss påverkas av olika beslut som vi fattar. kan aldrig acceptera att skriver under internationella avtal som går stick i stäv med våra försvars- och säkerhetspolitiska intressen, även om de har ett till synes vällovligt syfte. Det borde inte regeringen heller. Massförstörelsevapen, punkt 4 (V) (V) anför: Kärnvapen är det enda massförstörelsevapnet som kan förgöra hela mänskligheten. Användningen av en knapp procent av dagens kärnvapenarsenaler skulle resultera i massdöd och klimatkollaps med missväxt och massvält till följd. Ett större kärnvapenkrig skulle göra vår planet obeboelig för mänskligt liv . efter att atombomberna fällts över och 1945 hade de dödat 340 000 människor. Än vårdas 200 000 människor, överlevande och deras barn, för skador och sjukdomar orsakade av de amerikanska bomberna. utredning har mött kraftig kritik från flera experter för att vara ensidig och präglad av allvarliga sakfel. instämmer i kritiken och menar att flera av slutsatserna från utredningen som refereras i utskottets betänkande, bl.a. de i vilka det hävdas att det finns en konflikt mellan (TPNW) och NPT, är felaktiga eller dåligt underbyggda. I med ökade spänningar och upprustning är kärnvapenfrågan en ödesfråga som kan jämföras med klimatfrågan. Därför bör underteckna och ratificera . Särskilt yttrande (M, C, KD, L) (M), (M), (C), (KD), (L) och (M) anför: Försvarsberedningen har med sin rapport lagt grunden för en stärkt svensk försvarsförmåga i kommande försvarsbeslutsperiod, 2021–2025. Förslagen i rapporten måste ses som viktiga steg i att även bygga förmåga bortom 2025. Att skapa långsiktiga förutsättningar för Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna att utvecklas och växa är helt nödvändigt utifrån ett fortsatt försämrat säkerhetsläge i omvärld, och särskilt i närområdet. Under den kommande försvarsbeslutsperioden, 2021–2025, ligger fokus i stor utsträckning på att konsolidera försvaret och öka bredden i krigsorganisationen. Till detta kommer även satsningar på anskaffning av ny materiel och utökat antal grundutbildade. Sammantaget höjer detta förmågan och skapar förutsättningar för en stärkt försvarsförmåga framgent. Vi bedömer att kostnaden för de förslag Försvarsberedningen lägger fram kommer att uppgå till av BNP 2025. Detta är för oss en miniminivå. Kostnaderna för ett stärkt totalförsvar och civilt försvar måste dessutom tillgodoses utöver detta. Ett nordiskt snitt för försvarsanslaget 2025 kommer med all sannolikhet att ligga en bit av BNP. De satsningar som görs under den kommande försvarsbeslutsperioden kommer dock inte att vara tillräckliga för att kunna ha en relevant försvarsförmåga bortom 2025 utifrån utvecklingen i omvärlden och hotet mot . Försvarsmaktens perspektivstudie mot 2035 är en bra vägvisare för hur försvaret bör utvecklas. För att klara styrketillväxten måste försvarsanslaget höjas ytterligare efter 2025. Vi gör bedömningen att det är helt nödvändigt att försvarsansträngningarna mot slutet av perioden –2030 uppgår till av BNP. Långsiktighet och helhet måste vara ledord i svensk försvarspolitik. Försvarsberedningen har aktivt arbetat med att ta fram konkreta förslag när det gäller totalförsvar, civilt försvar, militärt försvar och säkerhetspolitik. Dessa förslag kommer om de omsätts i verkligheten att leda till en stärkt försvarsförmåga, vilket är en nödvändighet med tanke på säkerhetsläge. En central utgångspunkt för arbetet har varit att analys, åtgärder och ekonomisk ram måste hänga ihop i en helhet. I och med att huvudrapporten inte slutjusterats av samtliga ledamöter i beredningen finns det anledning för partier som inte undertecknat att friskriva sig från ett antal formuleringar kring säkerhetspolitiken och återkomma med förslag i samband med kommande riksdagsbehandling. I Försvarsberedningens absoluta slutskede hade Socialdemokraterna meddelat att de inte kan ställa sig bakom den ekonomiska ram på som varit grunden för beredningens slutrapport. Det är uppbenbart att Socialdemokraterna genom sitt agerande vill sänka ambitionen för de helt nödvändiga förstärkningarna av försvar. Agerandet från Socialdemokraterna underminerar Försvarsberedningens gedigna arbete och ytterst en brett förankrad svensk försvars- och säkerhetspolitik. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:484 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för skapandet av en om cyberkrigföring och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1123 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en färdplan för ett svenskt Natomedlemskap och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1196 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetspolitisk handlingsfrihet och ett eventuellt medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1381 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ingå ett defensivt försvarsförbund med och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska stå utanför Nato och andra stormakters militärallianser och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efter förmåga aktivt ska kunna delta i insatser inom ramen för FN och och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att internationella insatser där deltar ska åtnjuta tydliga mandat från och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1385 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att internationella nedrustningsavtal som gynnar och missgynnar demokratiska stater inte bör stödjas av och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt visa sitt stöd för självständiga länder som av anses tillhöra dess intressesfär samt verka för att minska risken att en sådan sfär utvidgas i närhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1448 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ansöka om medlemskap i , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1530 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1658 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett framtida medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1761 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska riva upp samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1778 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till fler insatser för att värna fred och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2035 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ansöka om medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att ett demokratikrav införs i Nato och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett europeiskt säkerhetsråd och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenska styrkor till European Intervention Initiative och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2051 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2266 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att förhindra nyutlåning till från vissa multilaterala organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetspolitisk inriktning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör undersöka möjligheterna att ansöka om Natomedlemskap och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2667 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av ett tillägg i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet som förbjuder införsel av kärnvapen i landet, likt den finska lagstiftningen, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2688 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av instiftandet av en internationell konvention som förbjuder kärnvapen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2747 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett internationellt förbud mot autonoma vapensystem och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2762 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör undersöka förutsättningarna för att ansluta sig till försvarsalliansen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om terrorbekämpning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en långsiktig färdplan måste ingå i framtida EU-ledda militära interventioner och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa samarbete med Nato och verka för en svensk anslutning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2818 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett svenskt Natomedlemskap och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s försvarssamarbete och nordiskt försvarssamarbete och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och fördjupa försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten och om att ska söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen, där alla länder har rätt att göra sina säkerhetspolitiska val utan hot om våld, och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt internationellt ansvarstagande genom svenskt deltagande i internationella militära och civila insatser för att bidra till fred, långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsätta och förstärka det globala kärnvapennedrustningsarbetet med utgångspunkt i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2903 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tar ansvar i en orolig omvärld och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om solidaritetsförklaringen och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Nato och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om globaliseringens förändringskraft och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energi och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett mer osäkert närområde och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om krigets lagar och folkrätten och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om globaliseringens kraft och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avslås av utskottet under förslagspunkt 5 och (båda M) och (båda M) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (MP) [1] () är ett oberoende institut och en plattform för forskning och information om utrikespolitiska frågor. UI som oberoende organisation tar inte ställning i sakfrågor. Remissvaret ges således självständigt av UI:s direktör som är docent i internationell rätt (folkrätt) vid . Han tjänstgjorde som UD:s nedrustningschef –2013. –2005 var han även biträdande direktör för internationella fredsforskningsinstitut (). Vi har att behandla ett motionsbetänkande angående säkerhetspolitik. Egentligen kan texten framlagd av utrikesutskottet delas in i tre delar: Hur svensk försvarsförmåga och därmed säkerhet kan stärkas med Försvarsberedningens rapport som grund, hur kan söka aktiv delaktighet i säkerhetspolitiska samarbeten, inklusive Nato, och slutligen hur det viktiga arbetet mot massförstörelsevapen måste fortgå. och jag svarar distinkt ja på alla dessa tre frågeområden. Ja, vi måste stärka försvaret och därmed värna rikets säkerhet. Det måste ske genom att pengar tillskjuts i tillräcklig omfattning, så att den inriktning som Försvarsberedningen pekar ut kan förverkligas. Det är med stort beklagande det måste konstateras att Socialdemokraterna havererade beredningen och att slutrapporten endast kunde skrapa ihop namnteckningar från den något udda konstellationen av S, SD, V och MP. Ja, vi måste stärka säkerheten i och därmed värna freden. Det sker genom fortsatt satsning på försvar och genom att vi uppnår bindande försvarsgarantier och en fungerande försvarsplanering med andra länder genom ett svenskt Natomedlemskap. Slutligen: Ja, vi måste ta nedrustningsfrågorna på största allvar. Därför är det viktigt med icke-spridningsavtalet - det så kallade . I detta arbete deltar också flera av kärnvapenstaterna. Däremot riskerar regeringens oförmåga att tala klartext om det så kallade kärnvapenförbudet intressen genom den osäkerhet det skapar hos landets nära vänner och undergräver det nedrustnings- och icke-spridningsarbete som pågår genom NPT. Det är ett faktum som också bekräftas av regeringens egen utredare som tydligt rekommenderat regeringen att inte underteckna och ratificera det så kallade kärnvapenavtalet. För som regeringen och Socialdemokraterna drar på tydliga besked om att de inte tänker gå vidare med detta så kallade förbud bibehålls osäkerhet och oklarhet. Från sida säger vi: Ja, ja, ja. Låt oss börja med Försvarsberedningen. , , och Liberalerna är tydliga om vägen framåt. Svensk säkerhet måste betalas. Först en säkerhetspolitisk analys som pekar på ett försämrat läge runt . Beredningen konstaterar: "Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas." Allt detta kräver handling. Därför föreslås också en försvarspolitisk inriktning som innebär både återtagande av tidigare förlorad förmåga och förberedelser inför kommande förstärkningar. En grundläggande förutsättning för beredningens arbete har varit att det kommer att behövas till den militära delen av totalförsvaret - motsvarande av bnp 2025. Och så låter Socialdemokraterna meddela att partiet inte kan ställa sig bekom ekonomin. Genom att krascha förutsättningarna för beredningen agerar M, C, KD och L tydligt och klart. Då har förutsättningarna för ett medundertecknande från vår sida fallit. SD väljer däremot att tillsammans med S, V och MP medunderteckna. Vad säger då de andra partierna? Ja, det framkommer också tydligt, men inte som delar av slutrapporten utan i form av klara politiska ställningstaganden i bilagor. säger i sin bilaga att försvarets budgettillskott kan behöva öka i en lägre takt. anser däremot att den höjning med 84 miljarder som beredningen har föreslagit är för stor. Socialdemokraterna vill dela upp beredningens slutsatser och överlåta bestämmandet av den exakta nivån till politiska förhandlingar bortom beredningen. De menar att det behöver tydliggöras vad som är huvudprioriteringar genom ett flertal ekonomiska ambitionsnivåer i paketform. Vi moderater säger nej till detta och ja till ett kommande försvarsbeslut i enlighet med beredningens slutsatser och därmed minst 84 miljarder till 2025, motsvarande av bnp till det militära försvaret inom ramen för totalförsvaret. Synen på beredningen utvecklas också i ett särskilt yttrande undertecknat av , , och Liberalerna. Försvarsberedningen gör följande bedömning - vilket beredningens alla ledamöter, tidigare som nuvarande, bör känna till: "Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde." Om man nu har den syn som Försvarsberedningen i ganska stor enighet, undantaget , ger uttryck för - vad får det för konsekvenser? Hur ser man på världen? Åtminstone för mig är det så att säkerhet byggs och formas med andra, fru talman. Om man konstaterar att oundvikligen blir påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde är det naturliga att man söker stöd, hjälp och samverkan med andra. Det absolut bästa och mest effektiva sättet är att skapa sig försvarsgarantier. Detta finns inom ramen för ett Natomedlemskap, genom artikel 5. I den svenska debatten finns det de som ibland resonerar som om hjälp skulle komma. Är man inte medlem kan man tro, hoppas, önska, vädja och vilja, fru talman, men veta att andra länder kommer till och nationens hjälp kan man bara som medlem. Därför har vi utvecklat detta, genom ett värdlandsavtal och ett fördjupat partnerskap med Nato. Vi övar med andra länder; bara genomfördes en stor Natoövning i där man övade just värdlandsavtalet. Då stred sida vid sida med mot den tänkta angriparen. Hur går vi då vidare? Jo, jag menar att vi ska göra precis som anförs bland annat i utredningsframtagandet av : genom att bygga säkerhet med andra. Vi säkrar freden i genom ett svenskt Natomedlemskap. Här är jag glad att det finns en gemensam reservation från fyra partier, nämligen , , och Liberalerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik Avslutningsvis tycker jag att det är oerhört viktigt att vi har ett konsekvent och koncist arbete mot massförstörelsevapen. Då är det centralt att man har de länder som är innehavare av kärnvapen med sig. Det så kallade kärnvapenförbudet har inte de länderna bakom sig, men däremot har icke-spridningsavtalet det. Officiellt räknar man med att det finns fem länder som innehar kärnvapen, fru talman. Alla i den här kammaren och alla i vet att det är fler än så - vi kan addera , och - och därför är det viktigt att vi på allvar gör någonting för att begränsa kärnvapenspridningen. Det sker bäst genom den så kallade NPT-processen. Därför är det intressant att få möjligheten att härifrån talarstolen ställa frågan till Socialdemokraterna vad de tycker om kärnvapenförbudet, som har åsamkat oss en del skada utomlands. Jag har tre frågor till Socialdemokraterna. Kan ni vänligen ange den politiska nivån och ambitionen för militära försvar ? Kan ni förstå argumenten som framförs för ett medlemskap i ? Socialdemokraterna i , , , och är för det. När kommer beskedet om ett nej till kärnvapenförbudet? Jag yrkar bifall till reservation 1 under punkt 1 och till reservation 5 under punkt 2. Den senare är en gemensam reservation från fyra partier för ett svenskt Natomedlemskap. När vi talar om säkerhetspolitik riktas våra blickar oftast utanför landets gränser, men tyvärr får vi numera allt oftare rikta blickarna även inom landets gränser. På många håll runt om i landet har förberedelserna inför sommarledigheten dragit igång på riktigt. På andra håll i landet står man inför en utmaning av en skådad magnitud, nämligen den att ta emot de återvändande IS-terrorister som tillåtits skapa sig en i vårt vackra . I drygt 40 kommuner runt om i landet förbereder man sig nu på att ta emot återvändande terrorister som runt om i gjort sig skyldiga till de mest hänsynslösa brott mot mänskligheten, i Islamiska statens namn. De har med den svenska statens goda minne rest till fjärran land med avsikt att våldta, halshugga och avrätta alla som inte tror på ett islamistiskt kalifat. De har upplöst familjer och försatt tusentals oskyldiga på flykt. De som har gjort sig skyldiga till dessa illdåd är ännu ostraffade. Dessa krigsförbrytare är i stället om inte redan bland oss så på väg tillbaka till vårt trygga, vackra . De är just nu på väg tillbaka till eftersom de, precis som vi, vet att påföljderna för dessa brott mot mänskligheten i varje fall i är närmast obefintliga. Vi vet inte vad vi har att vänta oss, men står med all säkerhet illa rustat för att möta det nya terrorhot som dessa återvändande terrorister utgör. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Säkerhetspolitik