bet · H601UbU10 · 2019-04-10 00:00:00 — För att tackla dagens stora problem inom gymnasieskolan så att gymnasieskolan blir likvärdig och både rika och mindre välbeställda kommuner har en skola av acceptabel kvalitet måste staten ta över huvudmannaansvaret från kommunerna. Även när det gäller frågan om lärarnas sjunkande status är det enligt vår mening ett statligt huvudmannaskap som är den effektivaste enskilda åtgärden för att vända utvecklingen och kunna höja lärarnas status. Vi anser att kommunerna inte har den kompetens som krävs för att styra skolan, och staten måste i detta sammanhang gå in med en högre professionell kompetens. Som ett första steg mot ett förstatligande ska organisationen och huvudmannaskapet för studie- och yrkesvägledningen, it, skolhälsovården och den administrativa personalen gå över i statlig regi. Vi anser även att den svenska bör få ett statligt huvudmannaskap samt att regeringen skyndsamt ska utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap bör gå till. Vi vill också att man ser över och effektiviserar myndighetsstrukturen inom utbildningsväsendet så att inga myndigheter inom utbildningsväsendet har överlappande ansvarsområden. Likaså vill vi slå ihop olika myndigheter där uppdragen kan sammanföras till en gemensam myndighet. vill vi ha en myndighet med ett övergripande ansvar för lägre utbildning. Denna övergripande myndighet ska handplocka de mest kompetenta och mest lämpade opolitiska medarbetarna som ska ha ett övergripande ansvar för lärarkåren och kvaliteten inom skolväsendet. På detta sätt uppnår vi såväl synergieffekter som effektiviseringar som leder till besparingar och ökad kvalitet. Dessutom förtydligas vilken myndighet som ytterst har ansvaret för skolfrågorna. En sådan ny skolmyndighet kan dock först inrättas efter det att vårt förslag om att införa ett nytt löne- och incitamentsystem, med en karriärtrappa för lärarna och rektorerna i enlighet med Singaporemodellen, har introducerats. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2018/19:216 av (SD), 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 42, 2018/19:1168 av (S), 2018/19:1903 av (M) yrkandena 1 och 4, 2018/19:2044 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2085 av (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi vill att man utreder förutsättningarna för ett generellt statsbidrag som är öronmärkt till skolan i stället för riktade statsbidrag. lägger kommuner olika mycket resurser på skolan. De riktade statsbidragen ökar skillnaderna ytterligare, vilket främst gynnar större huvudmän med rutin och resurser att ansöka om statsbidrag. För att säkerställa att skolan blir likvärdig i hela landet och att resurser går dit de behövs som mest borde de riktade statsbidragen ses över i syfte att bli ett generellt statsbidrag som är öronmärkt för skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:216 av (SD), 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 42, 2018/19:1168 av (S), 2018/19:1903 av (M) yrkandena 1 och 4, 2018/19:2044 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 4, 2018/19:2085 av (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 4. Det kommunala huvudmannaskapet med 290 olika sätt att styra skolan har skapat ett byråkratiskt system. Med en tydlig statlig finansiering och resursfördelning som utgår ifrån behoven kan de ekonomiska resurserna prioriteras och fördelas till de insatser som spelar störst roll för elevernas kunskapsutveckling. Med ett nationellt ansvarstagande kan den negativa trenden vändas och skolsystemet ges förutsättningar att bli likvärdigt. Jag föreslår därför att det ska tillsättas en bred parlamentarisk utredning för att ta fram förslag om hur staten ska kunna ta över huvudmannaskapet för hela skolväsendet och garantera alla enheter inom skolväsendet likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Jag anser att skolväsendets olika delar ska hänga ihop, och därmed bör frågan om huvudmannaskap belysas när det gäller skolväsendets samtliga delar. Utredningen bör ta fasta på vilka positiva effekter kommunaliseringen av skolan har fått som kan behållas. Även konsekvenserna för kommunernas ekonomi måste analyseras, liksom en lång rad frågor som hur arbetsgivaransvaret bäst ska utövas och hur reformen ska genomföras för att alla yrkeskategorier ska vara förberedda. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 8 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2044 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:216 av (SD), 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 42, 2018/19:1168 av (S), 2018/19:1903 av (M) yrkandena 1 och 4, 2018/19:2085 av (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 4. Vi vill ha ett återförstatligande av skolan. Liberalernas uppfattning är att kommunaliseringen av skolan är huvudförklaringen till skolans minskade likvärdighet, försämrade kunskapsresultat samt försämrade arbetssituation och status för lärarna. Liberalerna drev i regeringsställning igenom förändringar där staten tog ett allt större ansvar för skolan. Vi menar att det som ryms inom begreppet undervisning i , förskoleklassen och gymnasiet, vilket i huvudsak är lärarna, rektorerna och läromedlen (oavsett om det rör sig om skriftligt eller digitalt format eller videolektionsformat), ska förstatligas eller lyda under statlig kontroll. Övrig personal inom lokalförsörjningen, skolköket, it-stödet och liknande ska även fortsättningsvis vara ett ansvar för den kommunala eller fristående huvudmannen. Undervisningen ska finansieras av staten, vilket kommer att kräva en skatteväxling. Formerna för ett framtida arbetsgivaransvar för lärare och rektorer när det gäller anställning, arbetsledning och utbildning måste analyseras. Vi vill också att man tillsätter en utredning som presenterar ett förslag om en likvärdig skola i hela landet med staten som huvudman för de offentliga skolorna. Omfattande strukturreformer måste genomföras med omsorg och föregås av en gedigen analys och ett utredningsarbete. Vi föreslår därför att det under innevarande budgetår tillsätts en utredning som tar fram förslag på formerna för en modern skola med staten som huvudman för de offentliga skolorna där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. Målet ska vara en likvärdig utbildning i hela landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 9 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 63 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 1. Vi vill att kommuner ska erbjuda information om skolvalet på fler språk än svenska för att kunna möta alla familjer. bör socialt utsatta familjer också få information om andra delar som rör barnens utbildning, exempelvis var de kan få hjälp med läxläsning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 63, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 1. Vi ser ett stort värde i att bevara de mindre skolenheterna. Inte minst gäller det de bygdeskolor som fortfarande finns kvar. För att få ett fungerande samhälle i stort krävs att skolan lyckas med sin uppgift. Av den orsaken är det viktigt att låta bygga på småskalighet där det är möjligt. Vi vill därför motverka trenden där mindre skolor läggs ned till förmån för större, och vi ser med oro på att många landsbygdsskolor har sviktande ekonomi och elevunderlag. Familjer tvingas ofta välja mellan att flytta eller sända sina barn till närmaste skola. Tyvärr kan en tillfällig minskning av elevunderlaget innebära att kommunen måste stänga en skola. Det leder till att barnfamiljer flyttar och att sannolikheten att skolan kan öppna igen minskar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 63 och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 9. Jag vill värna och utveckla det fria skolvalet. För att värna elevernas, föräldrarnas och lärarnas valmöjligheter är det fria skolvalet och den därtill kopplade skolpengen viktig. Friskolornas etablering, från förskola upp till högre utbildning, har lett till ökad konkurrens och högre kvalitet. Konkurrens ger högre kvalitet i både friskolor och kommunala skolor. Jag är därför positiv till en mångfald av offentliga och privata leverantörer i hela utbildningssystemet, från förskola till högre utbildning. Det finns ett behov av att vidareutveckla och förenkla valfriheten så att den tillgängliggörs för fler. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 63, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 1. För att skapa bättre förutsättningar för en likvärdig undervisning och ett effektivt utnyttjande av skolans resurser bör elevers placeringar i utgå från upptagningsområden där en elev i första hand får en plats på en skola. Upptagningsområdena bör baseras på att elever ska gå i en skola nära hemmet, men man bör även ta hänsyn till eventuell boendesegregation och sträva efter en sammansättning av elever med olika bakgrund. Efter att en skolplacering meddelats bör det även ges möjlighet för föräldrar och elever att komma med alternativa önskemål. Ett sådant önskemål ska motiveras särskilt. Ett skäl för en annan placering kan t.ex. vara att en skola har en särskild inriktning eller en särskild pedagogik, sociala skäl eller att en elev har en funktionsnedsättning och kan få bättre stöd vid en viss skola. Vid konkurrens om en plats bör platsen i första hand tilldelas en elev som bor inom samma upptagningsområde som skolan ligger i och i andra hand enligt en strikt närhetsprincip. Varje fall av särskilda önskemål ska bedömas av skolledningen i samråd med vårdnadshavare och övriga berörda. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 63 och 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 1. Det behövs en ökad flexibilitet med bibehållen kvalitet inom skolväsendet på landsbygden. Ett bekymmer för många familjer på landsbygden är avståndet till barnens skola. De dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta en friskola med lägre elevantal i glesbygdsområden bör tillämpas generöst så länge som kvaliteten kan garanteras. Kommunerna bör ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten, exempelvis genom skolundervisning för mindre barn med lång resväg. Det ska även vara möjligt för en skola att ta emot elever från två länder i gränsbygder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 9 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2258 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 63, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 1. Barn som inte vaccineras av andra skäl än medicinska bedömningar utsätts inte bara för risken att själva bli smittade av allvarliga sjukdomar som mässling. De utgör också en risk för andra människor som av olika skäl inte kunnat vaccineras eller som inte fått tillgång till vaccinationer under sin uppväxt. Ingen ska tvingas till vårdinsatser utöver den strängt reglerade tvångsvård som gäller . Men en förälders val att avstå från att vaccinera sina barn bör inte drabba andra. Därför bör barn som föräldrar valt att inte vaccinera kunna hänvisas till en annan skola eller förskola än den de valt om de riskerar att utsätta andra barn för smitta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utveckla det fria skolvalet, punkt 10 (M, C, KD, L) av (L), (M), (C), (M), (KD), (L) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 92. I stället för att det fria skolvalet ifrågasätts behövs mer av valfrihet samt kunskap och kvalitet för att möjliggöra en ökad likvärdighet i skolan. Skolvalet ska därför utvecklas med bättre information, tydliga jämförelser mellan skolor och mer öppenhet och transparens. Det lägger grunden för att alla ska göra ett aktivt val till grund- och gymnasieskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett aktivt skolval, punkt 11 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2225 av (M), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 27. Den svenska skolan ska hålla ihop. Ett aktivt skolval är ett viktigt verktyg som ger bättre möjligheter för elever och föräldrar att hitta den skola som passar dem bäst. Elever som inte väljer skola själva blir placerade i en skola i enlighet med närhetsprincipen. Det innebär att de som inte känner till det fria skolvalet aldrig ställs inför möjligheten att själva få välja. Vi värnar det fria skolvalet och möjligheten att välja mellan olika skolor. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras. För att säkerställa att alla elever ges möjlighet att använda denna rättighet vill vi att ett aktivt och obligatoriskt skolval införs i samtliga av kommuner. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett aktivt skolval, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:2225 av (M), 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 27. Det finns ett behov av att vidareutveckla och förenkla valfriheten så att den tillgängliggörs för fler, exempelvis genom att man inför ett aktivt skolval som man gjort i bl.a. och kommuner. Det skulle göra det obligatoriskt att välja skola. Det är också viktigt att det blir lättare att söka skola och få information om skolor, och föräldrar bör kunna få stöd i detta, speciellt föräldrar som inte har svenska som modersmål. Informerade val har visat sig vara av stor betydelse när många nyanlända elever börjar i den svenska skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett aktivt skolval, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2018/19:2225 av (M), 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 2. Ett skolsystem som medger valfrihet och mångfald kan under rätt förutsättningar vara kvalitetsdrivande. Det finns starka rättviseargument för ett fritt skolval. Det är betydligt lättare för ekonomiskt svaga familjer att välja en bra skola än att köpa en bostad i det område där en bra skola ligger. Föräldrar har dock olika förutsättningar att tillgodogöra sig information om vilken skola som är bäst för deras barn. Att inte kunna tala det svenska språket kan t.ex. vara ett sådant hinder. Jag anser därför att ett aktivt och fritt skolval bör införas, där föräldrar och barn måste ta ett aktivt beslut om val av skola. Kommunerna bär ett ansvar för att informera om och bistå med material på olika språk om de skolor som finns att välja inom kommunen. På så vis ökar föräldrars möjlighet att välja skola utifrån samma förutsättningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 12 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:106 av (SD), 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:438 av (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:599 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1089 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:2413 av Alireza Akhondi (C), 2018/19:2436 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 21. Vi värnar friskolereformen och möjligheten att starta och driva konfessionella friskolor. måste friskolereformen skyddas från missbruk, exempelvis mot att aktörer med extrema politiska eller religiösa syften får inflytande över skolor i . Det krävs en förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll för att stoppa skolor som främjar religiös eller politisk extremism. Vi vill pausa nyetableringen av religiösa friskolor tills dess att sådana regelverk och kontroller finns på plats. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:376 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 43 och 2018/19:106 av (SD), 2018/19:292 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:438 av (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:599 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1089 av Lawen Redar m.fl. (S), 2018/19:2413 av Alireza Akhondi (C), 2018/19:2436 av (C) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 21. När friskolor etablerar sig i kommuner där det inte råder underetablering av skolor, utan där den kommunala skolan fungerar bra och är i jämvikt med elevunderlaget, uppstår stora problem. Anledningen är att lokalerna och organisationen redan är anpassade för det befintliga elevunderlaget. Följden kan bli att bra och populära kommunala skolor riskerar att läggas ned, till många föräldrars och elevers stora sorg. För dessa elever och föräldrar minskar valfriheten med friskoleetableringen. Skolinspektionen tar inte hänsyn till kommunernas organisation när den fattar beslut om friskoleetableringar och ska inte göra det enligt gällande lagstiftning. Vi vill att det ställs större krav på att få öppna en friskola och att det finns ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser ge, t.ex. en viss pedagogisk profil. Friskolor ska också kunna etableras om det råder underetablering av skolor i kommunen. Utgångsläget måste vara att såväl fristående som kommunala skolor ska vara öppna för alla elever. ska en enskild skola – oavsett om huvudmannen är enskild eller – ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för exempelvis barn med särskilda behov. Det måste dock finnas begränsningar för att få skapa sådana klasser med krav på tillstånd hos Skolinspektionen. Vi menar att samma villkor ska gälla för såväl kommunala skolan som friskolor, så långt det är möjligt. Vi anser att friskolor måste bygga upp en ekonomisk buffert innan de får ta ut vinst men vi förespråkar inget vinstförbud eller vinstbegränsning för friskolorna. Den ekonomiska bufferten är till för om skolan kommer på obestånd. Det ska då finnas medel att driva friskolan vidare till dess att kommunen får möjlighet att organisera ett övertagande av de elever som gått på friskolan. Skolinspektionen ska godkänna denna buffert och se till att inga vinster tas ut innan bufferten är säkrad. Det behöver göras en hårdare kontroll av alla ägare och styrelser innan friskolor startar. Det finns tyvärr en risk för att oseriösa ägare startar eller tar över en friskola eller förskola. Den prövning som görs är undermålig enligt flera rapporter. Vi vill att det ska göras en betydligt hårdare kontroll av de ekonomiska förutsättningarna och att det inte är brottsbelastade personer som startar eller tar över en friskola. Alla kontroller är meningslösa om det enkelt går att anlita en s.k. målvakt, vilket ska vara omöjligt med seriösa kontroller. Finansiering av friskolor med bidrag och lån från aktörer utanför ska förbjudas. har det framkommit uppgifter om att friskolor startats och drivits med lån och bidrag från stater utanför . Detta har skett i ganska ringa omfattning men är uppseendeväckande.