bet · H701NU4 · 2019-12-19 00:00:00 — beslutade därför att bruka skog norr om och söder om den med anpassad avverkning där större hänsyn ska tas till naturvärden. Det blir en form av hyggesfritt skogsbruk med gallring, plockhuggning och timmerställningar. Enligt räknar man med att förlora av intäkterna för skogen på att skapa dessa buffertskogar. Vi menar att skogsägare riskerar att drabbas på många håll om denna typ av buffertzoner blir vanligt förekommande. Risken är nu att även enskilda skogsbrukare i närheten av , men även andra naturreservat, kan tvingas att förändra sitt skogsbruk. Att begränsar skogsbruket på detta sätt menar vi är ett ingrepp i äganderätten. Nationalparker är inrättade för att skydda såväl mark som djurliv, men övrig mark ska kunna brukas på bästa sätt. Därför anser vi att regeringen bör se över på vilket sätt dylika buffertzoner inrättas och därefter vidta lämpliga åtgärder för att se till att dessa inte påverkar enskildas möjligheter att bruka sin skog. bör enligt vår mening rikta ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Motion 2019/20:540 (SD) tillstyrks följaktligen. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 7–10 och 2019/20:21 av (SD), 2019/20:540 av m.fl. (SD), 2019/20:561 av (S), 2019/20:1019 av (M), 2019/20:1549 av (MP) yrkandena 1–4, 2019/20:2133 av och (S, C), 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 62. är ett land med rika tillgångar på skog. Skogarna är komplexa ekosystem som levererar allt från ekosystemtjänster till natur- och kulturvärden och ekonomiska värden. Skogen spelar också en stor roll i klimatomställningen och har potential att vara en byggsten i skapandet av ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Jag vill också framhålla att skogsnäringen och närliggande branscher är viktiga arbetsgivare, och på många orter är skogsindustriföretag de dominerande arbetsgivarna. Eftersom skogsindustrin är platsbunden spelar den en särskilt betydande roll även ur ett regionalt perspektiv, inte minst för landsbygdens utveckling. För att värna jobben inom skogsnäringen och kunna möta klimatutmaningarna ser jag ett stort behov av ett aktivt statligt förvaltarskap inom skogen. Staten är en stor ägare av skogsmark. är största skogsägare och förvaltar totalt mark. Det statliga ägandet är dock spritt på många olika myndigheter och bolag. Jag menar att det statliga ägandet av skogsområden i stället bör samlas i ett bolag. Det främsta målet för det nya skogsbolaget bör vara ett hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning. Dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Det nya bolaget bör också åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden, och i de fall där trakthyggesbruk står i konflikt med andra intressen bör man använda sig av andra lämpliga brukningsmetoder. Vidare vill jag framhålla att statligt ägda bolag som har till uppgift att hantera naturresurser vars omloppstid kan vara upp till inte ska styras av kvartalsrapporter. Det försvårar den långsiktiga planering som är helt nödvändig för ett hållbart ägande. Avkastningskraven för sådana bolag bör i stället följa . Därför menar jag att ägardirektiven för de statliga bolag som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid bör omarbetas i syfte att avkastningskraven ska följa . ska enligt sitt uppdrag från staten sälja mark tills av den areal bolaget ägde vid bolagets bildande är avyttrad. Meningen var att försäljningen skulle leda till en ökad utveckling i glesbygd. I och dess uppdrag (RiR 2010:8) konstateras att regeringen dittills varit för passiv i sin uppföljning av bolagets olika uppdrag. Regeringen har heller inte gjort någon uppföljning av konsekvenserna av markförsäljningsprogram. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man ännu inte har granskat hur en så omfattande försäljning av statlig egendom fallit ut. Sedan markförsäljningsprogrammet startades har sålt av av totalt . Min uppfattning är att de som köper skogen i allt mindre utsträckning är de lokala skogsbrukarna. I stället är det stora utländska företag som gör affärerna med . Bolagets uppdrag bör därför ändras så att markförsäljningsprogrammet tas bort. Avslutningsvis vill jag framhålla att skydd av skog och ett stopp för utarmningen av den biologiska mångfalden är en viktig del i arbetet för att förbättra miljön. behövs skogen för virke och bioenergiutvinning. Även turism och rekreation är värden skogen kan bidra med. Min bestämda uppfattning är att de bästa förutsättningarna för att kombinera olika intressen skapas genom att staten bedriver en aktiv skogspolitik och att det statligt ägda ökar sitt innehav av skog. Det anförda är något som jag menar att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Härmed tillstyrks motion 2019/20:1842 (V) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2019/20:21 av (SD), 2019/20:540 av m.fl. (SD), 2019/20:561 av (S), 2019/20:1019 av (M), 2019/20:1549 av (MP) yrkandena 1–4, 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 7–10, 2019/20:2133 av och (S, C) och 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 10. Skogsbruket och skogsindustrin ger jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen ska också svara mot efterfrågan på människors behov av rekreation. De naturvärden som finns i den svenska skogen, som ännu inte fått formellt skydd, finns vanligtvis på privatägda marker. Orsaken till detta är att skogsbruket på statligt ägda marker i högre grad bedrivits ”rationellt” med rent ekonomiska utgångspunkter. Den mångfald av skötsel- och brukandestilar som funnits på de enskilt ägda markerna har däremot resulterat i mer varierade naturtyper. Likt vad som anförs i motion 2019/20:2760 (KD) menar jag att privat ägande och brukande av mark stärker samhället och att ägarkoncentration, såväl privat som statlig, är ett problem. Att staten har övertagit stora delar av ägaransvaret för mark och näringsliv i innebär att många människor är beroende av politikers välvilja i stället för att få möjlighet att lita till sin egen förmåga. En liten bit land, ett företag, en egen bostad osv. ger människan den trygghet och värdighet hon behöver för att kunna stå självständig gentemot både staten och kapitalet. är den största svenska skogsägaren, och den i särklass största statliga skogsägaren. uppgår produktiva skogsmark till . Det mesta av innehavet ligger i och . fick 2010 instruktioner om att av den areal bolaget hade 2002 (vid bolagets bildande) ska säljas av till marknadspris. Försäljningen ska anpassas så att prissättning och funktionssätt påverkas så lite som möjligt. De sålda arealerna uppgår vanligtvis till 10 000–. Försäljningen ska möjliggöra omarronderingar och tillköp av skogsbruk, särskilt i glesbygd. har sålt av närmare 9 av de som ska säljas enligt markförsäljningsprogrammet. Det är därför dags att ge ett nytt uppdrag till där bolaget ska sälja skogsmark till privata markägare som avser att bedriva kommersiellt skogsbruk på marken. Denna uppfattning är också något som jag anser att bör ställa sig bakom och tydliggöra i ett tillkännagivande till regeringen. Motion 2019/20:2760 (KD) tillstyrks härmed i berörd del och övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:549 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:1139 av (M), 2019/20:1333 av (M) och 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Vi anser att för förnybar energi bör ses över och anpassas efter rådande förhållanden på såväl den svenska som den europeiska energimarknaden. Relativt låga energipriser och lågt värde på utsläppsrätter i kombination med ett enormt investeringsbehov i infrastruktur bl.a. till följd av uppförande av vindkraft kommer att resultera i långsiktigt ökade kostnader, ekonomisk osäkerhet och sviktande lönsamhet. Det kommer i sin tur att medföra ökade kostnader för staten och en negativ inverkan på svensk industris konkurrenskraft. Vi anser att ska generera en rimlig avkastning och att en sund ekonomisk konkurrens mellan energislagen ska råda utan subventioner som snedvrider marknaden. Vi förordar ett system för elproduktion i som i så stor utsträckning som möjligt är oberoende av fossil energi. Elmarknaderna i norra är delvis integrerade, vilket är naturligt, men bör undvika att göra sig långsiktigt beroende av importerad el. Vi vill bl.a. därför varna för en övertro på väderberoende energislag som vindkraft och solceller eftersom dessa måste kombineras med baskraft av något slag. Förutom att vi anser att strategi för förnybar energi bör ses över bör bolaget även flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. bör tillkännage för regeringen vad som anförts. Därmed tillstyrks motion 2019/20:549 (SD) i berörd del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2019/20:549 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1139 av (M) och 2019/20:1333 av (M). Som jag framfört tidigare i betänkandet menar jag att det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att demokratiska beslut ska kunna styra samhällsutvecklingen. När det specifikt gäller vill jag framföra att bolagets lönsamhetskrav bör stå i bättre samklang med de miljömål som har fastställt. Därför bör följande portalparagraf föras in i bolagsordning: ska fortsätta att vara ett helstatligt bolag. och dess dotterbolag ska bedriva energiproduktion som står i överensstämmelse med de av antagna miljömålen. ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt affärsmässigt uthållig energiförsörjning inom samtliga de geografiska områden, där bolaget är verksamt. ska genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnybara energikällor. När det vidare gäller vattenkraftsproduktion och bolagets uppdrag och mål vill jag påpeka att det med relativt små insatser går att kombinera en stark energiproduktion med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Ett exempel där man på ett bättre sätt skulle kunna kombinera de två intressena är Letsi kraftstation som ägs av och ligger mellan och Vuollerim. För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har tidigare valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Ett beklagansvärt resultat av denna åtgärd är uppkomsten av en av längsta torrlagda flodfåror . Jag menar att det emellertid finns goda möjligheter att med relativt små medel återföra ett par procent av det totala vattenflödet ovan jord och på så sätt ge liv åt älvfåran igen. Då skulle den biologiska mångfalden och fiskbeståndet kunna återskapas, vilket skulle gynna lokalsamhället. Jag anser därför att regeringen bör se till att utreder investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Enligt min mening är det anförda något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut får motion 2019/20:1842 (V) anses vara tillgodosedd i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. och kärnkraft, punkt 8 (M, SD, KD, L) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:549 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6. Tyvärr kan vi konstatera att beslutat att påbörja avställningen av kärnkraftsreaktorerna . Vi menar att beslutet är ett stort hot mot leveranssäkerheten i kraftsystemet eftersom reaktorerna står för en betydande del av den svenska kraftförsörjningen. har i sina kraftbalansrapporter räknat med att inte kommer att klara effektförsörjningen på egen hand. En förtida avveckling av , vilket det här är fråga om, kommer därför att försvåra effektsituationen ytterligare. Vi anser därför att staten, via sitt ägande av , bör se mer till landets energiförsörjning än till de ekonomiska målen i bolaget. kommer att påbörja avställningen av reaktorn , medan som planerat kommer att drivas till slutet av 2020. Regeringen bör därför agera genom att ge i ägardirektiv att stoppa den förtida avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna . Avslutningsvis vill vi framhålla att vi anser att det är djupt problematiskt att regeringen gett uttryck för att planer på att förbereda byggandet av ny kärnkraft ska avbrytas. Vi menar att man kan dra paralleller till det s.k. tankeförbudet som infördes av en tidigare socialdemokratisk regering och som innebar att ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Vi vill understryka att några restriktioner för att ansöka om, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft inte ska åläggas . Vi anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2019/20:549 (SD) i berörda delar. Vissa övriga statligt ägda företags uppdrag och verksamhet, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:1564 av (MP) yrkandena 1 och 2. Inledningsvis vill vi i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:620 (SD) understryka vikten av att har ett väl fungerande forskningsinstitut. kanaliserar mellan av de offentligt finansierade forskningssatsningarna genom universitet och högskolor. Det är en relativt hög siffra både i ett internationellt och i ett nordeuropeiskt perspektiv. Vi menar att en del forskning bör finansieras genom ett statligt forskningsinstitut. har ett embryo till ett sådant institut – of (). är statens ägarbolag för delägande i , som samarbetar med institutens övriga ägare från industrisidan kring struktur- och ägarfrågor. Syftet är att förnya och förstärka institutens roll i det svenska innovationssystemet. Vi menar att det är nödvändigt att i ett tillkännagivande uppmanar regeringen att ge möjlighet att utöka sin verksamhet och utveckla kvaliteten i sina satsningar som ett led i strävan att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning. Vidare vill vi framhålla att måste driva en mer aktiv gruvpolitik. Vi menar att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen, och vi vill stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt på flera sätt. En del i en mer aktiv gruvpolitik är enligt vår mening att det statligt ägda får ändrade ägardirektiv. bör därför tillkännage för regeringen att ska ändras så att vikten av fortlöpande prospektering tydliggörs. Om beslutar i enlighet med det anförda får motionerna 2019/20:366 (SD) och 2019/20:620 (SD) anses vara tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks följaktligen i dessa delar. Statens ägande av , punkt 10 (M, SD, L) av (M), (SD), (M), (SD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2011 av (M) och 2019/20:3047 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. I och med omregleringen av den svenska spelmarknaden har staten fått en ännu viktigare roll i att utöva tillsyn över spelmarknaden . Uppdraget har ålagts Spelinspektionen, tidigare Lotteriinspektionen, som tilldelar licenser men också utövar tillsyn. Att en rad spelbolag har blivit av med sina licenser eller fått kännbara böter eller viten visar att tillsynen fungerar och att Spelinspektionen har de muskler som krävs. Vi vill dock framhålla att givet de nya regler som gäller på spelmarknaden måste det finnas en tydlig gränsdragning när det gäller statens agerande, dels på den konkurrensutsatta delen, dels där det fortfarande råder monopol. Att staten måste värna tydliga principer när den bedriver företagsverksamhet är något som vi även tidigare framfört i betänkandet. Vi vill i detta sammanhang framhålla att det i den utredning som låg till grund för förslagen om en omreglerad spelmarknad (En omreglerad spelmarknad, SOU 2017:30) föreslogs att skulle delas upp i två strikt åtskilda företag. Detta anser vi vara fullt rimligt och menar att regeringen bör går vidare med en närmare analys av hur detta ska gå till. Vår uppfattning är att spel som är monopoliserade, såsom landbaserade kasinon och värdeautomatspel, även fortsättningsvis bör bedrivas i Svenska Spels regi. Däremot finns det inga skäl för staten att via agera på den konkurrensutsatta spelmarknaden. bör därför delas upp i två bolag, och den del som verkar på den konkurrensutsatta marknaden bör därefter säljas. Denna uppfattning bör tydliggöra för regeringen i ett tillkännagivande. Därmed tillstyrks motion 2019/20:3047 (M) i berörda delar. Vid ett riksdagsbeslut i linje med det anförda får även motion 2018/19:2011 (M) anses bli tillgodosedd och tillstyrks. Statens ägande av , punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:390 av m.fl. (SD) och 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:3141 av och (båda SD) yrkande 3. När det gäller statens delägande i kan vi konstatera att bolaget meddelade att man hade för avsikt att förvärva mediebolaget , där bl.a. TV4 och C ingick. Affären har godkänts ur konkurrenshänseende av och genomfördes . Vi vill understryka att vi är starkt kritiska till köpet eftersom staten därmed – som ägare av – indirekt blir ägare av ytterligare marksänd tv. Detta är ett medieområde där staten har kontrollen över public service-tv. Även om regeringen inte planerar att politiskt styra de statsägda kanalerna blir resultatet av affären att staten riskerar att uppfattas som avsändare av i praktiken alla marksända kanaler. I sammanhanget vill vi särskilt påpeka att en sådan stark statlig dominans av marksänd television inte är något som brukar förknippas med västerländska demokratier. Vi är av uppfattningen att svenska medier ska vara fria och oberoende, vilket åstadkoms genom ett medielandskap som präglas av flera privata aktörer och en sund konkurrens. Vi menar dessutom att telekomverksamhet generellt inte är något som staten bör syssla med och att denna del i därför bör separeras från bolagets övriga verksamhet. Ett första steg i en sådan process är att regeringen gör en översyn och noggrann analys av hur statens ägande i kan avvecklas. Syftet med en sådan översyn bör vara att bolaget ska delas upp i en it-infrastrukturdel och en telekomverksamhetsdel (där bl.a. verksamhet ingår), varefter den senare delen bör avyttras. äger och förvaltar säkerhetspolitiskt betydelsefull infrastruktur och vi vill understryka att staten genom ägande även fortsättningsvis ska ha inflytande över denna infrastruktur. Som framgår tidigare i betänkandet ställde sig företrädare för i utskottet bakom tillkännagivande om att staten bör minska sitt ägande i . I betänkandet framhöll dessa företrädare – i likhet med det nu anförda – dock i första hand att bör delas upp och att telekomverksamheten därefter bör avyttras. Eftersom Telias förvärv av nu är genomfört och regeringen fortfarande inte har återkommit till med anledning av tillkännagivandet, ser vi det som angeläget att påtalar betydelsen av en uppdelning av bolaget för regeringen. Vi vill därför att tillkännager det anförda för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:390 (SD) och 2019/20:613 (SD) i berörda delar. Vid ett beslut från i linje med det som föreslås i dessa motioner får även motion 2019/20:3141 (SD) anses vara delvis tillgodosedd i berörd del och tillstyrks i denna del. Ekonomiska mål för , punkt 4 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Som framgår av vårt tidigare ställningstagande står vi bakom det som anförts om ett förändrat avkastningskrav för . I detta särskilda yttrande vill vi dock utveckla bakgrunden till vår ståndpunkt i frågan. Ett ökat resande med tåg är av stor vikt för att exempelvis nå klimatpolitiska mål. Avgörande för att resenärer ska välja tåg framför andra färdmedel är att det ska vara lätt att köpa biljetter och att tågen kommer . Standarden på tågvagnarna måste vara hög med olika komfortalternativ att välja på, och servicen och utbudet ombord ska upplevas som tillfredsställande. Från SJ:s sida kräver detta god och regelbunden service, städning och emellanåt uppgradering och införskaffande av nya fordon. Vidare vill vi understryka att persontågtrafiken bör vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt. Vi menar att det statligt ägda SJ är den aktör som ska bedriva sådan trafik även på sträckor där andra aktörer inte ser någon möjlighet till lönsam trafik. Ett aktuellt exempel är nattågstrafiken mellan och som hotas av nedläggning för att den inte anses lönsam. Det kan även nämnas att SJ inte bedrev någon trafik på , eftersom det var en omöjlig affär för bolaget att kunna konkurrera med som subventionerades av skattemedel. SJ ägs av den svenska staten och har ett uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Vi menar att de problem med tågtrafiken som redovisats ovan hänger samman med de ekonomiska mål som beslutats för SJ. Trots att dessa mål reviderades ser vi att problemen kvarstår. Därför har vi i det föregående förordat ett tillkännagivande om att avkastningskravet för SJ bör förändras. Ekonomiska mål för , punkt 4 (V) (V) anför: Som framgår av mitt tidigare ställningstagande står jag bakom det som anförs om ett förändrat avkastningskrav för . Som också framgår av det föregående menar jag att ett förändrat avkastningskrav bör vara genomfört senast vid 2021. Jag vill i detta särskilda yttrande utveckla min syn på vilka problem som det nu gällande avkastningskravet medför och varför jag anser att kravet bör förändras. Inledningsvis vill jag framhålla att en väl fungerande infrastruktur är avgörande för både industri, export, regional utveckling och människors resande. En fungerande och väl utbyggd tågtrafik som sätter resenären i centrum är enligt min uppfattning av central betydelse för att uppnå ett hållbart transportsystem för hela landet. För en sådan inriktning krävs att SJ ges förutsättningar att prioritera samhällsnytta före kortsiktiga vinstintressen. SJ är ett bolag som av staten är ålagt att skapa företagsekonomisk vinst och har därutöver ett avkastningskrav som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på den redovisade nettovinsten. Som jag ser det leder avkastningskravet till ett starkt fokus på att skapa vinst. SJ tvingas därmed se till marknadsandelar och snäv vinstmaximering, vilket gör att resenärernas behov prioriteras ned. Bolaget har exempelvis tagit bort försäljningen av utlandsresor över disk och dragit ned på sovvagnstrafiken. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen, eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Många resenärer måste därför välja flyg eller bil i stället.