bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om lärare och elever och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. läraryrket, lärarlegitimation, fortbildning, skolledare, elevhälsa, idrott och hälsa, elevers frånvaro, elever med särskilda behov och nyanlända elever. I betänkandet finns 51 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fyra särskilda yttranden (C, L). Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Idrott och hälsa m.m. Elever med särskilda behov 1.Lärarnas administration, punkt 1 (SD) 2.Lärarnas administration, punkt 1 (V) 3.Lärarnas administration, punkt 1 (KD) 4.Nationella riktlinjer, punkt 2 (M, KD) 5.Lärarassistenter, punkt 3 (M) 6.Lärarassistenter, punkt 3 (C) 7.Lärarassistenter, punkt 3 (KD) 8.Karriärstegsreformen, punkt 4 (M) 9.Karriärstegsreformen, punkt 4 (C) 10.Karriärstegsreformen, punkt 4 (V) 11.Karriärstegsreformen, punkt 4 (L) 12.Karriärtjänster i utanförskapsområden, punkt 5 (M, KD) 13.Introduktionsperioden för lärare, punkt 6 (M) 14.Legitimation, punkt 7 (M) 15.Legitimation, punkt 7 (L) 16.Fortbildning, punkt 8 (M) 17.Fortbildning, punkt 8 (SD) 18.Fortbildning, punkt 8 (C) 19.Fortbildning, punkt 8 (V) 20.Skolledare, punkt 9 (SD) 21.Skolledare, punkt 9 (KD) 22.Skolledare, punkt 9 (L) 23.Elevhälsa, punkt 10 (M) 24.Elevhälsa, punkt 10 (SD) 25.Elevhälsa, punkt 10 (C) 26.Elevhälsa, punkt 10 (V) 27.Elevhälsa, punkt 10 (KD) 28.Elevhälsa, punkt 10 (L) 29.Idrott och hälsa m.m., punkt 11 (SD) 30.Idrott och hälsa m.m., punkt 11 (V) 31.Idrott och hälsa m.m., punkt 11 (KD) 32.Elevers frånvaro, punkt 12 (M) 33.Elever med särskilda behov, punkt 13 (SD) 34.Elever med särskilda behov, punkt 13 (KD) 35.Nyanlända elever, punkt 14 (M) 36.Nyanlända elever, punkt 14 (SD) 37.Nyanlända elever, punkt 14 (C) 38.Nyanlända elever, punkt 14 (V) 39.Nyanlända elever, punkt 14 (KD) 40.Nyanlända elever, punkt 14 (L) 41.Undervisningstid för nyanlända elever, punkt 15 (M, SD, KD) 42.Timplan för nyanlända elever, punkt 16 (M, KD) 43.Förberedelseklassen, punkt 17 (M, C, KD, L) 44.Rätt till utbildning, punkt 18 (M, SD) 45.Elevers inflytande, punkt 19 (V) 46.Elevers inflytande, punkt 19 (L) 47.Begreppet särskola, punkt 20 (L) 48.Skolmåltider, punkt 21 (SD) 49.Enhetlig klädsel i skolan, punkt 22 (SD) 50.Skolskjuts, punkt 23 (KD) 51.Karensavdrag, punkt 24 (SD) 1.Nationella riktlinjer, punkt 2 (C, L) 2.Karriärtjänster i utanförskapsområden, punkt 5 (C, L) 3.Undervisningstid för nyanlända elever, punkt 15 (C, L) 4.Timplan för nyanlända elever, punkt 16 (C, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13 och 25. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 96. Reservation 4 (M, KD) 2018/19:1541 av (M), 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 12, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 8 (M) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Reservation 11 (L) 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 88 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 12 (M, KD) 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 13 (M) 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2578 av (M) och 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 14 (M) Reservation 15 (L) 2018/19:30 av och (båda SD), 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 31 och 39, 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 3, 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1403 av (MP) yrkande 3, 2018/19:1532 av (M) yrkande 2, 2018/19:1540 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:2117 av (S) yrkande 2, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 5, 2018/19:2834 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkandena 4, 12, 13 och 19, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 15 samt 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) 2018/19:355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2018/19:939 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (KD) Reservation 22 (L) 2018/19:359 av och (båda SD) yrkande 10, 2018/19:507 av (L), 2018/19:546 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:1993 av (S), 2018/19:2178 av (M), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 21, 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2018/19:2344 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 54. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) Reservation 25 (C) Reservation 26 (V) Reservation 27 (KD) Reservation 28 (L) Idrott och hälsa m.m. 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkandena 7–9, 2018/19:1950 av (M), 2018/19:2236 av m.fl. (S), 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2345 av (C), 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 29 (SD) Reservation 30 (V) Reservation 31 (KD) 2018/19:1402 av (MP) yrkande 1, 2018/19:1652 av (M) och 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 32 (M) Elever med särskilda behov 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 20, 2018/19:1403 av (MP) yrkandena 1 och 4, 2018/19:1673 av (M), 2018/19:2117 av (S) yrkandena 1 och 3, 2018/19:2313 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 5 samt 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. Reservation 33 (SD) Reservation 34 (KD) 2018/19:219 av (SD), 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 25, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2018/19:2836 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 24, 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 21, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 14. Reservation 35 (M) Reservation 36 (SD) Reservation 37 (C) Reservation 38 (V) Reservation 39 (KD) Reservation 40 (L) Undervisningstid för nyanlända elever 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 84. Reservation 41 (M, SD, KD) Timplan för nyanlända elever 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 87. Reservation 42 (M, KD) 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 86. Reservation 43 (M, C, KD, L) 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 35. Reservation 44 (M, SD) 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 8–10 samt 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 45 (V) Reservation 46 (L) 2018/19:1627 av (S), 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2018/19:2679 av (S). Reservation 47 (L) 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkandena 35 och 36, 2018/19:1420 av m.fl. (M) och 2018/19:2798 av och (båda SD) yrkandena 2 och 5. Reservation 48 (SD) Enhetlig klädsel i skolan 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 45. Reservation 49 (SD) 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 50 (KD) 2018/19:374 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:380 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 51 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (V) och (C). Ärendet och dess beredning behandlar i detta ärende 135 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Motionerna tar upp frågor om bl.a. läraryrket, lärarlegitimation, fortbildning, skolledare, elevhälsa, idrott och hälsa, elevers frånvaro, elever med särskilda behov och nyanlända elever. En förteckning över behandlade motionsförslag finns i bilagan. Specialpedagogiska skolmyndigheten informerade utskottet om sin verksamhet och särskilt om hur myndigheten arbetar med elever som inte deltar i skolarbetet. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst frågor om lärare och elever i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som rör utbildningen i skolväsendet i betänkandena Övergripande skolfrågor (bet. 2018/19:UbU10) och Grundläggande om utbildningen (bet. 2018/19:UbU8). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärarnas administration, karriärtjänster och introduktionsperioden för lärare. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V), 3 (KD), 4 (M, KD), 5 (M), 6 (C), 7 (KD), 8 (M), 9 (C), 10 (V), 11 (L), 12 (M, KD) och 13 (M) samt särskilt yttrande 1 (C, L) och 2 (C, L). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 96 föreslås att det ska införas nationella riktlinjer för hur olika yrkesgrupper ska kunna avlasta lärare så att lärarna ska kunna lägga sin tid på undervisningen. I partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 16 efterfrågas en särskild satsning på lärarassistenter för att vända skolresultaten i utsatta områden. I utanförskapsområdena är enligt motionärerna behovet att avlasta lärarna från administrativt arbete genom att anställa lärarassistenter extra stort. I motion 2018/19:1541 av (M) efterfrågas en översyn av möjligheten att låta lärare som invandrat till arbeta som lärarassistenter för att hjälpa till med administrativa uppgifter i skolan. Motionärerna i kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 18 vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan. Fler vuxna, som skolsköterskor, skolpsykologer, kuratorer, vaktmästare och administrativ personal kan avlasta lärarna från olika sidouppgifter som tar tid från lärarnas kärnuppdrag. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 12 efterfrågas en minskad administrativ börda för lärare och skolledare. Motionärerna vill därför minska dokumentationen och införa lärarassistenter som kan stödja lärare med olika administrativa göromål. I kommittémotion 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 6 efterfrågas förslag på åtgärder som på allvar förbättrar lärarnas bristande arbetsmiljö. Motionärerna hänvisar bl.a. till lärarnas omfattande arbete med administration. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 10 begärs att en ny yrkeskategori, lärarassistenter, ska införas i skolan för att avlasta lärarna så att de får tid att ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. I yrkande 11 föreslås att det ska bli lättare för det civila samhället att bidra till och delta i skolans verksamhet för att bl.a. avlasta lärarna. I yrkande 12 framhålls värdet av fler vuxna i skolan för att ge en ökad trygghet på raster och i klassrum. I yrkande 13 framhålls vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning genom att lärares uppgifter ses över och vid behov tas bort. I yrkande 25 föreslås att nyanlända lärare ska kunna jobba i skolan med sidouppgifter som kan avlasta legitimerade lärare. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 88 föreslås att det ska inrättas fler karriärtjänster i utanförskapsområden. De skickligaste lärarna ska finnas där de behövs som mest. Ett liknande yrkande finns i partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 15. I kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 11 begärs bl.a. att utbyggnaden av karriärtjänster ska fortsätta. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 10 föreslås att förutsättningarna för ett transparent och tydligt karriärsystem för förskollärare, lärare och skolledare ska utredas. I kommittémotion 2018/19:668 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att det ska utredas hur förstelärarsystemet kan ersättas med andra möjligheter till karriärutveckling. Förstelärarreformen har enligt motionärerna inte fungerat. Vilka som utsetts till förstelärare har ibland skett på godtyckliga grunder, och ofta har inte uppdraget inneburit några nya arbetsuppgifter utan bara ett lönepåslag. I partimotion 2018/19:2046 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås att karriärtjänster som huvudlärare, lärare, lektor och metodiklärare ska utvecklas. I kommittémotion 2018/19:2833 av m.fl. (M) yrkande 6 efterfrågas en utredning om hur nyutexaminerade lärare kan få en bättre introduktion till läraryrket. Bakgrund och gällande rätt Under /14 biföll två propositioner som innehöll förslag om ändringar i skollagen (2010:800) för att minska och förenkla lärarnas administrativa arbete. Som ett led i att frigöra tid för undervisningen avskaffades 2013 kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner i de årskurser där betyg sätts (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19). För årskurs 1–5 i ska skriftliga individuella utvecklingsplaner upprättas en gång per läsår, i stället för varje termin (se t.ex. 10 kap. 13 § skollagen). ändrades skollagen för att förtydliga reglerna om stöd och särskilt stöd och förenkla lärarnas arbete med åtgärdsprogram och annan dokumentation (prop. 2013/14:160, bet. 2013/14:UbU19, rskr. 2013/14:291). biföll proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44), vilket bl.a. innebär att resultaten från de nationella proven ska ha en särskild betydelse i betygsättningen och att uppsatser och andra uppgifter som prövar skriftlig framställning bör få genomföras på dator. Ett av syftena med förändringarna är att minska den tid lärare lägger på administration. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76, 2017:11) överlämnade slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). När det gäller lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete lämnar utredningen förslag om att skollagen ska tydliggöras i fråga om att huvudmännen ska se till att rektorer och förskolechefer har goda förutsättningar för att leda och samordna det pedagogiska arbetet och utveckla utbildningen vid enheten. Vidare menar utredningen att bör göra återkommande lärartidsstudier, att bör erbjuda huvudmännen stöd för analys och utvecklingsarbete för att arbeta systematiskt med frågan om hur lärares och skolledares arbetstid används med kärnuppdraget i centrum. bör också utforma en kompetensutvecklingsinsats om praktisk organisation och arbetsmiljö för skolledare. Ytterligare förslag syftar till att minska överdokumentationen i skolväsendet. Utredningen anser att regeringen bör ge och Skolinspektionen i uppdrag att arbeta för att minska överdokumentationen i skolväsendet, och att regeringen bör överväga att ge Statskontoret i uppdrag att följa upp hanteringen av enskildas klagomål över skolväsendet enligt skollagen. Betänkandet bereds inom (). har i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig bl.a. till huvudmän och skolor inom grund- och gymnasieskolan (se bl.a. U2015/03844/S). Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska bl.a. ge lärare fler metoder i undervisningen för att kunna anpassa den efter elevers olika behov. Insatserna i de nationella skolutvecklingsprogrammen består av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser inom områden där det finns ett dokumenterat nationellt utvecklingsbehov. Insatserna kan enligt regeringsuppdraget bl.a. avse it som pedagogiskt och administrativt verktyg samt hur lärares administrativa arbetsuppgifter kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. redovisade och en plan för åren 2016–2019 för utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. I redovisningen presenterade bl.a. insatser för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration för att minska lärares och rektorers administrativa arbete (dnr 2015:899). ska följa upp de nationella skolutvecklingsprogrammen. redovisade en utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2018/01873/S). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) är man överens om att resurser tillförs för att anställa fler lärarassistenter. Vidare ska nationella riktlinjer tas fram för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärarna. Ett uppdrag till ska ges efter vårändringsbudgeten. I regeringsförklaringen från anförde statsministern bl.a. att resurser tillförs för att anställa fler lärarassistenter. infördes ett s.k. målsättningsstadgande i skollagen som innebär att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare (prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). Vidare infördes en upplysningsbestämmelse om möjligheten för huvudmän att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor. En lärare kan göra karriär bl.a. genom att utses till förstelärare eller lektor med därtill kopplat statsbidrag som innebär ett genomsnittligt lönepåslag med för en förstelärare och för en lektor (förordningen [2013:70] om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare). Syftet med karriärstegsreformen är att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. Regeringen beslutade om ett extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för fler lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden så att dubbelt så många förstelärare kan anställas i dessa områden (förordningen [2014:145] om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden). Vidare beslutade regeringen om en satsning som innebär att skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för uppdrag om samverkan för bästa skola och uppdraget om insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända kan få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. Statsbidrag kan nu även lämnas för insatser för personer i ledande befattning (förordningen [2016:329] om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända). betalade ut i statsbidrag för förstelärare och lektorer. Statsbidraget finansierade löneökningar för ca 15 000 förstelärare och 170 lektorer (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 63). I budgetpropositionen uttalade regeringen att karriärstegsreformen var ett första steg för att lyfta lärarnas löner men att regeringen vill ta ytterligare ansvar genom en särskild lärarlönesatsning (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 160 f.). inrättades följaktligen ett statsbidrag för höjda löner till särskilt kvalificerade lärare, förskollärare eller fritidspedagoger (förordningen [2016:100] om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier). Det samlade lönelyft som följde av denna förordning uppgick till . Syftet med detta lärarlönelyft var att öka läraryrkets attraktionskraft och därigenom kunskapsresultaten i skolan. rekvirerade 979 av 1 072 möjliga huvudmän av bidragsramen. Det är en ökning på jämfört med . Sammanlagt har 66 978 lärare, förskollärare och fritidspedagoger fått i genomsnitt i löneökning (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 64). En tydlig skillnad mellan karriärstegsreformen och lönesatsningen är att inga nya särskilda befattningar inrättas, utan det är en satsning på att höja lönerna för särskilt kvalificerade lärare. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76, 2017:11) överlämnade slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). När det gäller frågan om hur karriärstegsreformen och lärarlönesatsningen bör utvecklas menar utredningen att satsningarna tar sikte på att både bidra till att stärka yrkets attraktionskraft och leda till att kvaliteten i skolväsendet höjs och att elevernas resultat förbättras. Båda satsningarna har viktiga syften, men har genom sättet de genomförts på kommit att möta mycket kritik, bl.a. från lärarna – den grupp som satsningarna är tänkta att stärka. Bland annat har satsningarna kritiserats för att brista i legitimitet och att det har varit otydligt vad som krävs för att tilldelas en förstelärartjänst. Utredningen föreslår att statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare ska kopplas till utredningens förslag om ett professionsprogram. Professionsprogrammet bygger på principen att det behövs såväl tydliga beskrivningar av lärarkompetenser som tillförlitliga processer för att identifiera och erkänna olika nivåer av kompetens. Ett professionsprogram med tydliga nationella kompetensnivåer bedöms kunna råda bot på den kritik som framförts mot bristen i transparens och legitimitet vid tillsättning av förstelärartjänster. Några ändringar föreslås inte i fråga om Lärarlönelyftet. Genom den struktur som professionsprogrammet ger bedöms däremot de två satsningarna Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen kunna samverka på bättre sätt. Se vidare under avsnittet Fortbildning om utredningens förslag om professionsprogram och inrättandet av nationellt reglerade kompetensnivåer för legitimerade lärare, legitimerade förskollärare och rektorer. Utredningen har remitterats och bereds inom (). har granskat karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet i granskningsrapporten och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning (RiR 2017:18). Granskningen visar bl.a. att regeringens lönemässiga målsättningar med reformerna till stor del har uppnåtts . Lärarnas generella lönenivå och relativlöner i förhållande till jämförbara yrken har ökat efter reformerna. Det har skapat förutsättningar för att yrkets attraktionskraft ska öka. Men reformerna har också mött stark kritik och påverkat sammanhållningen mellan lärare negativt. Utskottet behandlade regeringens skrivelse 2017/18:84 om karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet och beslutade att skrivelsen skulle läggas till handlingarna (bet. 2017/18:UbU22, rskr. 2017/18:222). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) är man överens om att inrätta fler karriärtjänster i utanförskapsområden. Vidare ska ett professionsprogram för lärare och rektorer med grund i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) införas . Se avsnittet nedan om Fortbildning för mer information om förslagen i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling.