bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — För att ytterligare förstärka tillgången på marknadskompletterande lån till företag i alla delar av landet, inte minst utanför storstadsregionerna, framhöll regeringen att bör ges i uppgift att säkerställa att lämpliga finansiella instrument erbjuds på ett sådant sätt att bedömda brister i marknaden kan kompletteras ytterligare, även när det gäller mindre lånebelopp och utanför större tillväxtregioner. bör mot bakgrund av detta bedöma behovet av eventuella nya insatser, t.ex. ett garantiinstrument eller lämpliga låneprodukter, i nära samverkan med banker. I ägaranvisningen för står att syftet med bolagets verksamhet bl.a. är att stärka det svenska näringslivets utveckling och verka för en hållbar tillväxt samt medverka till att utveckla och finansiera små och medelstora företag. Bolaget ska för detta ändamål erbjuda tjänster inom rådgivning och finansiering i huvudsak riktat till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxtpotential. Finansieringstjänsterna ska innefatta både lån och ägarkapital. Vidare framgår det att verksamheten ska utgöra ett komplement till den privata marknaden och vara tillgänglig i hela landet men att utbudet kan variera beroende på regionala förutsättningar. Verksamheten ska bidra till att utveckla och kommersialisera kunskapsintensiva affärsidéer. Särskilt fokus ska riktas mot företagare och företag i tidiga skeden och mot kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Bolaget ska bedriva låneverksamheten långsiktigt så att kapitalet bevaras nominellt intakt. Förutom statligt riskkapital genom Saminvests verksamhet, tillhandahålls riskkapital genom tre fondsatsningar: , och Initiative. riktar sig till tillväxtbolag i tidiga skeden med skalbara affärsidéer och möjlighet till långsiktig värdetillväxt. har en nationell täckning med en fondstruktur som innefattar åtta regionala riskkapitalbolag[1]. Fonden finansieras av , Europeiska regionala utvecklingsfonden samt de åtta regionerna. är en riskkapitalfond som riktar sig mot innovativa små och medelstora företag vars produkter och tjänster bidrar till reducering av klimatgaser. Huvudsyftet med fonden är att överbrygga det marknadsgap som finns mellan efterfrågan och tillgång på riskkapitalinvesteringar bland små och medelstora företag inom energi- och miljösektorn som en följd av bl.a. svårbedömda risker och långa kommersialiseringsprocesser. Fonden finansieras av , , och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Initiative har ett fond-i-fond-upplägg som finansierar venture capital-fonder med fokus på investeringar i tillväxtföretag i tidiga faser. Syftet med satsningen är att öka antalet nya fondteam på marknaden och tillgängliggöra marknadskompletterande riskkapital för företag som på grund av exempelvis oprövade affärsmodeller har svårt att få tillgång till extern ägarfinansiering. har gett Europeiska investeringsfonden (EIF) i uppdrag att genomföra och förvalta fonden. EIF utser privata fondförvaltare som kompletterar fonden med privat finansiering och som i sin tur investerar i tillväxtföretag. har fondteamen , och Moor valts ut för finansiering från Initiative. Fonden finansieras av , Europeiska regionala utvecklingsfonden samt Europeiska investeringsbanken. Fonden kompletteras därutöver med privat finansiering och finansiering från EIF. lämnade rapporten i – en kartläggning (dnr 15-17414) till regeringen med anledning av det uppdrag myndigheten fick (Fi2015/3817). Två slutsatser som drog i rapporten var att det finns ett behov av fördjupad analys och att det behöver klargöras vilka befintliga regler som kan omfatta olika former av gräsrotsfinansiering, s.k. crowdfunding. En särskild utredare fick därefter, , i uppdrag (dir. 2016:70) att bl.a. kartlägga marknaden för plattformar för gräsrotsfinansiering, analysera om det behövs en ny näringsrättslig lagreglering eller om befintlig lagstiftning behöver justeras, se över behovet av sanktioner och i förekommande fall utarbeta nödvändiga lagförslag. Uppdraget redovisades slutligen . I betänkandet Gräsrotsfinansiering (SOU 2018:20) föreslås det bl.a. att bestämmelser om gräsrotsfinansiering införs i en ny lag som benämns lagen om viss verksamhet med förmedling av finansiering. Betänkandet remitterades därefter till ett stort antal remissinstanser med svarsfrist satt till . Betänkandet och remissvaren bereds inom . Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, som närmare beskrivits ovan anges att de partier som slutit överenskommelsen är överens om att beskattningen av personaloptioner ska reformeras genom att bl.a. storleken och personkretsen utvidgas så att svenska regler är konkurrenskraftiga i ett internationellt perspektiv (punkt 16). För ett företagsklimat som stöder innovation och hållbar tillväxt i hela landet är det nödvändigt med en väl fungerande kapitalförsörjning. Utskottet anser att även om marknaden i hög grad kan tillgodose företagens finansiella behov finns det marknadsmisslyckanden och finansieringsgap där det är viktigt att staten kompletterar marknaden. Utskottet anförde under förra valperioden att det finns behov av att tydliggöra och förenkla systemet för statlig företagsfinansiering, minska långsiktiga inlåsningar i avgränsade investeringsmandat och göra kapitalet mer verksamt gentemot de marknadskompletterande behov som finns, särskilt i tidiga utvecklingsskeden. Utskottet framhöll då även att det är viktigt att statens insatser bidrar till att möta de marknadskompletterande behov som finns bland företag i hela . För att möta dessa behov antog förslaget i regeringens proposition om att bilda ett nationellt utvecklingsbolag (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). Med anledning av beslut bildades som startade sin verksamhet . I ett antal motioner förordas olika insatser för att främja kapitalförsörjningen i . Motionerna rör bl.a. åtgärder när det gäller inriktningen för statligt riskkapital, det statliga riskkapitalets geografiska spridning, olika förslag om strukturen för statligt riskkapital, inrättande av olika typer av riskkapitalfonder för olika sektorer, expansionslån, riskkapitalets samverkan på lokal nivå genom kreditgarantiföreningar, stimulerande av det privata riskkapitalet att komma in i investeringskedjan i ett tidigare skede samt gräsrotsfinansiering som ett komplement till bankfinansiering. Med anledning av dessa motioner vill utskottet anföra följande. Som framgår av det föregående har ett utvecklingsbolag, , inrättats för att bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Utskottet noterar att bolaget började göra indirekta investeringar i företag genom att investera i privat förvaltade fonder som är inriktade på investeringar i företag i utvecklingsfaser. Den nya strukturen för det statliga riskkapitalet syftar till att gagna finansieringsmöjligheterna brett och inom områden där det saknas riskvilligt kapital. Utskottet vill här åter upprepa det som utskottet i tidigare sammanhang sagt om att vad som är marknadskompletterande behov och viktiga investeringsområden förändras . Det är därför enligt utskottets mening viktigt att det nationella utvecklingsbolaget kan agera flexibelt för att på bästa sätt fylla behoven i hela landet. Inom ramen för Saminvests verksamhet kommer olika faser och branscher att täckas beroende på de behov och förutsättningar som finns. Utskottet vill även framhålla att Saminvest genom indirekta investeringar kan stärka kapitalet i fonder för såddfinansiering, s.k. såddfonder eller mikrofonder. Saminvest kan finansiera fonder av lokal karaktär och sammanslutningar av affärsänglar, såsom tillväxtkassor eller andra mindre investmentbolag, och det finns här även möjlighet att inkludera aktörer som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande. Utskottet vill även påminna om att Saminvest har tagit initiativ till att etablera en demonstrationsanläggningsfond inom bolagets verksamhetsområde för att stärka marknaden för vissa typer av investeringar i produktionsanläggningar när ny teknologi eller nya processer ska gå från att producera i liten skala till att producera i kommersiell skala. Utskottet konstaterar vidare att spelar en marknadskompletterande roll genom att bidra till att förstärka utbudet av lån till små och medelstora företag via som genom en fondstruktur som innefattar åtta regionala riskkapitalbolag täcker in hela landet. De låneprodukter som tillhandahåller fyller i många avseenden samma funktion som en bankgaranti genom att lånen kompletterar ett banklån till den del som saknar säkerhet. Därtill vill utskottet påminna om den gröna fonden som är en riskkapitalfond som riktar sig mot innovativa små och medelstora företag vars produkter och tjänster bidrar till reducering av klimatgaser samt Initiative som har ett fond-i-fond-upplägg med inriktning på investeringar i tillväxtföretag i tidiga faser. Utskottet vill utöver detta åter framhålla att det avsatts medel för riskkapitalinsatser från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020, vilket innebär en förstärkning av riskkapitalutbudet, inte minst i norra . Utskottet noterar dessutom att det i betänkandet om gräsrotsfinansiering (SOU 2018:20) bl.a. föreslås att bestämmelser om gräsrotsfinansiering införs i en ny näringsrättslig lag. Utskottet konstaterar att frågan är under beredning inom . Utskottet noterar slutligen även att det i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, föreslås att systemet med personaloptioner ska reformeras. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det pågår ett aktivt arbete för att stärka de statliga finansieringsinsatserna och för att stimulera det privata riskkapitalet. Enligt utskottets bedömning skulle olika tillkännagivanden till regeringen om ytterligare insatser inte effektivisera eller påskynda detta arbete. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet därmed samtliga motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning, och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas. avslår övriga motionsyrkanden om olika insatser för regelförenkling för företag. Jämför reservation 18 (S, V, MP), 19 (M, C, KD, L), 20 (M), 21 (M), 22 (SD), 23 (C), 24 (KD) och 25 (L) samt det särskilda yttrandet (C). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) framhåller motionärerna att det generella regelförenklingsarbetet bör stärkas. Motionärerna menar att regeringen bör verka för att EU-lagstiftning som grundregel enbart bör införas på miniminivå (yrkande 15) och att lagstiftningsarbetet bör bedrivas efter principen ”en regel in, en regel ut” när det gäller lagstiftning som påverkar företagande (yrkande 16). I motion 2018/19:679 av och (båda S) anförs att är framgångsrikt när det gäller förmågan att kombinera höga krav på bl.a. miljö- och klimatområdet, arbetsmiljö, äganderätt och rättssäkerhet. Detta gäller alltifrån industri- och infrastrukturinvesteringar, stadsbebyggelse och gruv- och mineralutvinning till vattenverksamhet samt vindkraftsutbyggnad. Motionärerna anger att en lång rad myndigheter ofta är involverade och att processerna tenderar att bli långdragna. Dagens regelverk och lagstiftning behöver därför enligt motionärerna ses över för att tillståndsprocessen ska bli mer tydlig för alla intressenter, utan att för den skull minska på medborgarnas demokratiska möjligheter. I motion 2018/19:1170 av (S) anförs att det är nödvändigt att följer med i utvecklingen vad gäller digitalisering för att behålla sin position som innovationsland och stärka sin konkurrenskraft. Motionären menar att en viktig del som politiken kan bidra med är att underlätta medborgares och företags kontakt med offentlig sektor. Regeringen bör därför se över möjligheterna att förbättra tillgången till digital offentlig service. I motion 2018/19:1783 av m.fl. (S) lyfter motionärerna fram att vid genomförande av EU-direktiv inför hårdare regler än vad direktivets miniminivå kräver, ska detta tydligt beskrivas och även effekterna redovisas. Det är också viktigt att myndigheter försäkrar sig om att när EU-direktiv genomförs på ett sådant sätt att svenska företag får likvärdiga möjligheter att konkurrera på en europeisk marknad (yrkande 1). Motionärerna framför vidare vikten av att minska företagens regelbörda genom att beakta behovet av konsekvensutredningar för att granska nya förslags effekter för företagen (yrkande 2). För att minska regelbördan för företag när det gäller att lämna uppgifter till olika myndigheter föreslår motionärerna att ett gemensamt register för företagsdata inrättas så att företagen endast behöver rapportera in uppgifterna en gång (yrkande 3). I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) anför motionärerna att ett stort hinder, särskilt för småföretag, är regelkrångel och byråkrati. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska prioritera arbetet med regelförenklingar för företag, bl.a. genom tydliga skrivningar i myndigheternas regleringsbrev och uppdrag. Vidare framför motionärerna att behöver en sammanhållen handlingsplan med tydliga mål för regelförenklingsarbetet och att arbetet regelbundet bör redovisas till (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att organisatoriska placering vid bör utvärderas för att se hur arbete kan stärkas (yrkande 2). Motionärerna anser även att företagens kontakt med myndigheter bör underlättas. Motionärerna förespråkar därför ”en dörr in”, en plattform där företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats och dessa uppgifter därefter slussas till aktuell myndighet. Därtill anser motionärerna att det behövs krav på att myndigheter och kommuner sätter en tydlig gräns för handläggningstider av olika ärenden (yrkande 3). Motionärerna framhåller därtill att s.k. mikroaktiebolag bör undantas från en del administration och att det behöver utredas hur dessa företag kan undantas från administration för att på så sätt kunna fokusera mer på att driva och utveckla sina verksamheter (yrkande 9). I kommittémotion 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att hur EU-regler genomförs i får direkta konsekvenser för svenska företags konkurrenskraft. Motionärerna föreslår därför bl.a. att det anges miniminivåer inför genomförande av EU-direktiv. Vidare föreslår motionärerna att det införs krav på tydligare redovisning i konsekvensutredningar i samband med genomförande av EU-lagstiftning. I kommittémotion 2018/19:2875 av m.fl. (M) framhålls att det i senaste rapport över granskade konsekvensutredningar framkommer att en majoritet av konsekvensutredningarna inte håller måttet. Motionärerna föreslår därför att organisatoriska placering ska utredas, och en sådan utredning bör se över hur roll kan stärkas (yrkande 1). Vidare föreslår motionärerna att ges i uppgift att granska och ge råd om genomförandet av europeisk lag i samt att får i uppdrag att intensifiera utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra de kunskapsmässiga förutsättningarna att upprätta konsekvensutredningar som håller god kvalitet (yrkande 2). I motion 2018/19:848 av (M) konstateras att det av utskottets betänkanden (bet. 2015/16:NU15 och bet. 2016/17:NU12) framgår att nationell överreglering, s.k. gold-plating, är ett stående inslag i de utbildningar som håller för regelgivare. Motionären anser att det bör följas upp om utbildningen gör någon reell skillnad i de beslut som fattas. Regeringen bör därför ge berörda myndigheter i uppdrag att utvärdera om utbildning om gold-plating har haft effekt på verksamheten (yrkande 1). Motionären anser vidare att det är märkligt att olika länders myndigheter kan tolka och genomföra EU:s direktiv på så olika sätt. Motionären menar därför att bör verka för att EU gör en jämförande granskning av genomförandet och efterlevnaden av EU-direktiv som rör näringsverksamhet i allmänhet (yrkande 3). Motionären anser även att regeringen bör ge i uppdrag åt svenska myndigheter att inom sina respektive ansvarsområden sammanställa förteckningar över de svenska lagkrav som går utöver (yrkande 5). I motion 2018/19:852 av (M) anförs att regelförenklingsarbetet inte går åt rätt håll och att politiken måste ta ett nytt avstamp för att minska regelkrånglet. Motionären föreslår därför att tillkännager för regeringen att företagens regelkrångel måste minska (yrkande 1). Vidare anser motionären att regelförenklingsarbetet måste bli mer systematiskt (yrkande 2) och att bör få en rapport om hur arbetet med regelförenklingar fortskrider (yrkande 3). I motion 2018/19:899 av (M) anförs att möjligheten till dispenser från exempelvis avgifter och tillstånd bör ses över för att göra det enklare och mindre byråkratiskt att starta eget företag. Dispenserna bör gälla de två till tre första åren. I motion 2018/19:926 av (M) anförs att det är viktigt att skapa fler möjligheter för företag att starta och växa genom att se över möjligheterna att förbättra regelverken för småföretag (yrkande 1). I motion 2018/19:927 av (M) anförs att skötsamma företagare som följer svenska lagar och regler bör premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd samt lägre avgifter. Regeringen bör därför göra en översyn av möjligheten att premiera skötsamma företagare genom färre kontroller och lägre avgifter. I motion 2018/19:973 av och (båda M) framförs att företagare inte ska belastas med onödig byråkrati, krångliga regler och långa handläggningstider för nödvändiga tillstånd. Motionärerna anser att en förenkling som skulle innebära mycket för landets småföretagare är införandet av ett gemensamt register för företagsdata så att samma uppgifter inte behöver lämnas in till olika myndigheter. Därför föreslår motionärerna att regeringen ska överväga att se över hur man kan förbättra villkoren för landets småföretagare och möjligheten att införa ett gemensamt register för företagsdata. I motion 2018/19:1019 av (M) anförs att det är centralt att göra det enklare och billigare att starta och driva företag för att skapa förutsättningar för fler jobb. En viktig del i detta är att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande. Motionären anger att Uppgiftlämnarservice är en funktion på webbplatsen som ska fungera som mottagningspunkt för företagens uppgiftslämnande. Motionären framhåller dock att för att den potentiella nyttan med Uppgiftslämnarservice ska uppnås krävs att myndigheterna ansluter sig till systemet. Regeringen bör därför säkerställa att de statliga myndigheterna ansluter sig till uppgiftslämnarservice (yrkande 1). Vidare föreslår motionären att Uppgiftslämnarservice och vidareutvecklas (yrkande 2). I motion 2018/19:1106 av (M) anförs att de regler och lagar som tynger svenska företag har uppkommit av goda skäl men kanske är ändamålsenliga. Regeringen bör därför se över hur arbete kan effektiviseras med målet att ytterligare underlätta för svenska företag att växa och anställa och exportera varor och tjänster. I motion 2018/19:1525 av (M) framförs att för företag är långa handläggningstider och osäkra processer negativt när det gäller möjligheter till viktiga investeringar. Motionären föreslår därför att regeringen överväger initiativ för att generellt förkorta handläggningstider, bl.a. vad gäller ansökningsprocesser. I motion 2018/19:1657 av (M) framhålls att politiken måste underlätta för företagande och att regelförenklingsarbetet är centralt i arbetet för fler jobb i fler och växande företag. Motionären föreslår därför att arbetet med regelförenkling ska fortsätta och att bl.a. nuvarande organisatoriska placering under ska utvärderas samt att rådets mandat ska breddas till att beakta samtliga konsekvenser av regelgivning för företag, inte enbart företagens administrativa kostnader. I motion 2018/19:1744 av (M) anför motionären att i och med att inte kontrollerar de uppgifter som företag lämnar in till verket kan företag med ont uppsåt utnyttja denna brist till bedrägerier. Motionären föreslår därför att regeringen ska överväga huruvida bör ha en mer kontrollerande funktion i syfte att komma åt misstänkta bedrägerier. I motion 2018/19:2076 av (M) anförs att årliga granskning 2017 visar att av konsekvensutredningar blev godkända. Motionären föreslår därför en översyn av konsekvensutredningarna för att se till att de håller hög kvalitet. I motion 2018/19:2224 av (M) anför motionären att regelkrångel är en reell tillväxthämmande faktor för företag i . Motionären föreslår därför att regeringen ska överväga att införa solnedgångsparagrafer vid nya regleringar. I motion 2018/19:2583 av (M) anförs att regelbördan för företagare bör minskas genom införandet av en regleringsgiljotinsprocess vilken innebär att regler som påverkar företag ska granskas utifrån om de är nödvändiga, lagliga och företagsvänliga. De regler som uppfyller alla kriterier behålls, medan de regler som inte är nödvändiga eller lagliga avskaffas. De regler som är nödvändiga och lagliga men inte företagsvänliga revideras. I kommittémotion 2018/19:149 av m.fl. (SD) framhålls att företag inom livsvetenskap generellt lätt kan röra sig över landsgränser och verkar på en hårt konkurrensutsatt marknad. Motionärerna föreslår därför bl.a. att regler som rör företag inom livsvetenskap ska förenklas, att onödiga regleringar ska tas bort samt att nya och förändrade regler ska vara kostnadseffektiva för att dessa företag ska få konkurrenskraftiga villkor gentemot omvärlden (yrkande 5). I kommittémotion 2018/19:158 av m.fl. (SD) framhålls att en övervägande majoritet av företagare anser att regelbördan kvarstått på samma nivå eller ökat, trots uttalade mål från politiska företrädare om minskad regelbörda. Motionärerna poängterar värdet av att stärka kompetens och mandat, och föreslår därför att ska vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen (yrkande 1). Regeringen och svenska förvaltningsmyndigheter behöver prioritera och systematisera arbetet med förenkling, enligt motionärerna, som därför föreslår att en arbetsordning införs enligt följande: Svenska näringslivsorganisationer får först möjlighet att lämna förslag på vilka regler som ska förändras eller tas bort. Regeringen hänvisar sedan förslagen till rätt departement och myndighet som respektive myndighet får i uppdrag att redogöra för hur myndigheten arbetar med frågan. I en årlig skrivelse till redovisar regeringen sitt ställningstagande till myndigheters förslag (yrkande 2). Motionärerna förslår vidare att ska få en s.k. stoppfunktion, vilken innebär att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts. Motionärerna menar vidare att det bör övervägas om stoppfunktionen endast ska gälla en viss begränsad tid för att sätta press på att bättre konsekvensanalyser tas fram (yrkande 3). Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning bör enligt motionärerna stärkas. Regeringen föreslås reformera förordningen med skärpta krav på att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning (yrkande 4). Motionärerna föreslår avslutningsvis att myndigheter ska ges i uppdrag att identifiera samt upprätta mål och strategier för de mest kostsamma handläggningstiderna för företag (yrkande 5). I kommittémotion 2018/19:164 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att entreprenörer som söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet ibland kan råka ut för att ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter utan en tydlig bortre tidsgräns. Motionärerna föreslår därför att en bortre tidsgräns för tillståndsansökningar införs samt förenklad hantering vid överklaganden (yrkande 14).