bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Små förändringar kan observeras när det gäller de strategiska områdena Regler och villkor och Kunskap och innovation, vilket är positivt. Till exempel har indikatorn antal utbrott av salmonella tagits bort, men här har dock regeringen på ett föredömligt sätt motiverat förändringen. I årets budgetproposition har stora förändringar gjorts när det gäller det strategiska området Konsument och marknad, dels pekar regeringen inte ut några explicita indikatorer för flera resultatområden, dels har två underrubriker med tillhörande indikatorer utan någon motivering utgått i årets budgetproposition. Det innebär att totalt sett har åtta indikatorer försvunnit för detta strategiska område. Gruppen menar att dessa förändringar gör det mycket svårt för utskottet att kunna bedöma om resultatutvecklingen för det aktuella området är positiv eller inte. Gruppen välkomnar att det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer när det gäller t.ex. hållbar jordbruksproduktion och jakt- och viltförvaltning. Det är enligt gruppen också positivt att regeringen har beslutat om ett uppdrag till att föreslå ett etappmål om minskat matsvinn. Det är önskvärt om ett sådant mål är uppföljningsbart och att det kopplas till lämpliga resultatindikatorer. Vidare konstaterar gruppen att en ny indikator har tillkommit som ska mäta hur kunskaps- och innovationssatsningar bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Kunskap och innovation. Den nya indikatorn, Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning, innebär enligt gruppen att indikatorerna täcker in ett bredare spann av det strategiska området Kunskap och innovation och inte enbart utgår från indikatorer som anknyter till SLU:s verksamhet. Utskottet har tidigare ställt sig frågande till varför resultatområdet Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn har utgått som ett separat resultatområde, eftersom detta område är centralt i det strategiska området Regler och villkor. Regeringen hänvisar i sin analys och slutsatser om det strategiska området till förenkling av regler och regelverk både nationellt och inom EU som viktiga åtgärder för jordbrukets fortsatta utveckling och konkurrenskraft Gruppen konstaterar att avsaknaden av sådan redovisning om åtgärder på området försvårar bedömningen av måluppfyllelsen av detta strategiska mål. Det är enligt gruppens mening angeläget att regeringen i vart fall överväger att inkludera administration och förenkling, antingen indikatorer eller bedömningsgrunder, som ett separat resultatområde i nästa års budgetproposition. Gruppen konstaterar att det förekommer stora skillnader i redovisningen av statistik, vilket i sin tur påverkar i vilken utsträckning statistiken kan användas för att faktiskt följa resultatutvecklingen inom ett specifikt område. För vissa indikatorer, t.ex. kvantitet animalieprodukter, miljö- och hälsoindex samt hektardoser och utsläpp av växthusgaser från jordbruket, redovisas statistik för (uppemot ). För andra indikatorer, t.ex. andelen riskbaserade kontroller på livsmedels- och dricksvattenanläggningar, andelen slaktkycklingar med campylobacter samt försäljning av antibiotika till djur, redovisas statistik för enbart de två tre . Alltför korta tidsserier gör det svårt, eller rent av omöjligt, för utskottet att bedöma resultatutvecklingen . Det är därför önskvärt om regeringen kontinuerligt ser över redovisningen av statistik och där så är möjligt redovisar statistik som åtminstone täcker in den senaste femårsperioden, eller om möjligt ett ännu längre tidsintervall. Ett annat exempel på en indikator som redovisas på ett otillfredsställande sätt är det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. I resultatredovisningen framkommer det att det totala förädlingsvärdet per heltidsekvivalent fortsatt har ökat , men inga specifika siffror nämns och inte heller redovisas jämförande siffror . Det gör det enligt gruppen svårt att faktiskt bedöma hur detta område inom fiskeripolitiken har utvecklats . Resultatredovisningen skulle enligt gruppen tjäna på att renodlas och i stället fokusera på uppnådda resultat. Det innebär sålunda att en redogörelse för insatser och beslut om uppdrag till myndigheter i möjligaste mån kan undvikas. Gruppen noterar att regeringen hänvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård när det gäller uppföljningen av relevanta miljömål. Det vore emellertid enligt gruppens mening önskvärt att det framgår av resultatredovisningen vilka av miljömålen som regeringen anser vara relevanta också för detta utgiftsområde. Utskottet har vid återkommande tillfällen anfört att regeringen bör överväga hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Gruppen välkomnar därför att regeringen redogör för den gemensamma jordbrukspolitiken och regeringens bedömning när det gäller rådighet över innehåll och tillämpning. Resultatredovisningen, inklusive utveckling av delmål och indikatorer, ska enligt regeringen även fortsättningsvis utvecklas i takt med politiken. Gruppen välkomnar denna utfästelse och vill understryka vikten av att regeringen kontinuerligt utvecklar resultatredovisningen på ett sådant sätt att utskottet kan följa resultatutvecklingen. Inte minst bör resultatredovisningen utvecklas på områden som rör stora belopp eller där eftersträvade samhällseffekter är särskilt betydelsefulla. Gruppen anser att det vore värdefullt med fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Gruppen välkomnar att regeringen avser att fortsätta den återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. 6.2 En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja I syfte att nå målet och stärka konkurrenskraften föreslår regeringen i årets budgetproposition att anslag 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor tillförs och därefter 2021–2025. Medlen ska användas för att finansiera satsningar inom alla livsmedelsstrategins strategiska områden: Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Gruppen anser att regeringen bör återkomma i nästa års budgetproposition med en utvecklad redovisning av vidtagna åtgärder, åtgärdernas resultat och en bedömning av om och hur dessa satsningar har bidragit till att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Gruppen anser fortfarande, i likhet med vad utskottet har uttryckt i denna fråga, att regeringen borde göra en konsekvensanalys av åtgärdernas samlade effekter, såväl positiva som negativa, på olika relevanta områden för någon åtgärd där det är relevant. Enligt gruppens mening vore ovannämnda anslagsförstärkning för att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft ett sådant relevant område. 6.3 Regler och villkor Gruppen välkomnar att regeringen i årets budgetproposition redogör för dels vidtagna åtgärder med anledning av torkan 2018, dels effekterna av det utbetalda metangasreduceringsstödet. Metangasreduceringsstöd för den fjärde stödperioden betalades ut . Det vore enligt gruppens mening önskvärt om regeringen inför nästa års budgetproposition övervägde en utvecklad redovisning av stödets resultat. Regeringens bedömning är att läget, sett i ett internationellt perspektiv, är gynnsamt när det gäller antibiotikaresistens inom svensk djurhållning. Det beror bl.a. på att är det land inom EU som har den lägsta försäljningen av antibiotika till livsmedelsproducerande djur. Gruppen välkomnar denna slutsats. Det vore enligt gruppens mening värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt redogör för de fakta som gör att man kan dra denna slutsats, t.ex. i form av jämförande statistik när det gäller antibiotikaanvändningen inom EU. Av redovisningen framgår att antalet sysselsatta inom vattenbruket har fluktuerat relativt kraftigt . Antalet sysselsatta minskade med . Enligt gruppens mening vore det intressant om regeringen övervägde att återkomma i nästa års budgetproposition med en fördjupad beskrivning av vattenbruket, inte minst anledningen till varför antalet sysselsatta har fluktuerat och dessutom minskat så kraftigt. Regeringen kunde med fördel då också kommentera om den avser att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att hantera de utmaningar som sektorn står inför med anledning av de problem som har uppdagats i handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk, t.ex. svårigheter att hitta finansiering till större projekt och de svårigheter som öppen kassodling av matfisk står inför på grund av domar från mark- och miljödomstolen. Gruppen konstaterar att och länsstyrelsernas mål att det ska genomföras lika många normalkontroller som anmälningskontroller när det gäller djurskyddet inte uppfylldes 2018. Det framgår av redovisningen att anmälningsärenden tar mycket resurser i anspråk, vilket påverkar antalet genomförda normalkontroller. Skillnaderna i länsstyrelsernas måluppfyllelse och effektivitet i djurskyddskontrollen förklaras av dels en ökning av antalet anmälningsärenden, dels nya arbetsuppgifter för länsstyrelserna och länsstyrelsernas resurstillgång. Det vore därför önskvärt om regeringen kunde återkomma i nästa års budgetproposition med en fördjupad problemanalys och en redogörelse för vilka åtgärder man har vidtagit eller avser att vidta för att komma till rätta med dessa problem. Gruppen vill dessutom understryka att utskottet i förra årets budgetbetänkande för utgiftsområde 23 utryckte att det vore intressant om regeringen kunde återkomma med en redogörelse för hur regeringen avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Slutligen delar gruppen regeringens bedömning att länsstyrelsernas kontroll av livsmedel och foder inom primärproduktionen inte är tillräckligt omfattande. Regeringen skriver att länsstyrelsernas resurser begränsar kontrollens förutsättningar att utvecklas. Gruppen menar att det är önskvärt att regeringen också i denna fråga återkommer med åtgärdsförslag i nästa års budgetproposition för hur man avser att hantera detta problem. 6.4 Konsument och marknad Gruppen anser att regeringen presenterar en delvis motsägande bild när det gäller antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar i . Regeringen anser i samband med redovisningen av resultatområdet Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa att fynden av salmonella hos livsmedelsproducerande djur 2018 återigen var få. kan gruppen konstatera att det enligt resultatområdet Hållbar animalieproduktion – djurhälsa och djurskydd skedde en relativt kraftig ökning från 6 till 13 påvisade fall av infektion med salmonella i djurbesättningar och anläggningar . Gruppen konstaterar att antalet utbrott återigen ligger på nivåerna respektive 2016. Vidare skriver regeringen i resultatredovisningen att antalet fall av hepatit E minskade . Gruppen konstaterar emellertid att det skedde en ökning från 22 fall 2017 enligt budgetpropositionen till 26 fall 2018 enligt årets budgetproposition. Av den anledningen anser gruppen att regeringen presenterar en totalt sett alltför positiv bild av djurhälsoläget och förekomsten av smittsamma djursjukdomar i . vill gruppen understryka att det även finns områden där utvecklingen går åt rätt håll, t.ex. förekomsten av andelen smittade slaktkycklingar med campylobacter. Gruppen noterar att ett flertal indikatorer, bl.a. indikatorn Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion och indikatorn Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel, har utgått i årets resultatredovisning. Gruppen saknar dock en motivering till varför så har skett och vill framhålla vikten av att regeringen motiverar varför indikatorer tas bort. 6.5 Kunskap och innovation I enlighet med utskottets tidigare önskemål har regeringen tydliggjort redovisade resultat vid SLU, t.ex. vilka åtgärder som har vidtagits för att attrahera fler studenter till lärosätet. Enligt gruppen finns det alltjämt ett behov, vilket utskottet också uttryckte i förra årets budgetbetänkande, av att regeringen redovisar en indikator för antalet forskarstuderande för att på ett bättre sätt täcka in också SLU:s forskningsverksamhet. [1] . 2015/16:MJU2 punkt 1, rskr. 2015/16:110, bet. 2016/17:MJU2 punkt 1, rskr. 2016/17:94 och bet. 2017/18:MJU2 punkt 1, rskr. 2017/18:99. [2] Prop. 2009/10:80 s. 117 och bet. 2009/10:KU19 s. 31. [3] Framst. 2005/06:RS3 och bet. 2005/06:KU21 samt även förs. 2000/01:RS1 och bet. 2000/01:KU23. [4] Uttalandet i denna del kom från (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 132) och mötte inga invändningar under riksdagsbehandlingen (se bet. 2005/06:KU21 s. 67). [5] . 2015/16:MJU2 punkt 1, rskr. 2015/16:110, bet. 2016/17:MJU2 punkt 1, rskr. 2016/17:94 och bet. 2017/18:MJU2 punkt 1, rskr. 2017/18:99. [6] Prop. 1995/96:220 s. 21 f. [7] Jfr bl.a. prop. 1987/88:150 bil. 68–74 och prop. 1990/91:100 bil. 1 s. 53 f. [8] Prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 772 f. [9] Se bet. 2015/16:FiU1 s. 165. [10] Se prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 180. I sammanhanget kan nämnas att det också bedrevs ett fördjupat utvecklingsarbete inför budgetpropositionen . De områden som ingick i det arbetet var internationell samverkan (utg.omr. 5), funktionshinderspolitik (del av utg.omr. 9), migration (utg.omr. 8) samt allmän miljö- och naturvård (utg.omr. [11] . 2015/16:MJU2 punkt 1, rskr. 2015/16:110, bet. 2016/17:MJU2 punkt 1, rskr. 2016/17:94 och bet. 2017/18:MJU2 punkt 1, rskr. 2017/18:99. [12] Jfr bet. 1997/98:FiU20.