bet · H601SkU13 · 2019-03-07 00:00:00 — När det gäller moms på e-böcker vill utskottet lyfta fram och välkomna att regeringen har överlämnat en remiss till Lagrådet med förslag om att sänka momsen på elektroniska publikationer från . Det innebär att momsen på t.ex. digitala tidningar och e-böcker hamnar på samma nivå som tryckta motsvarigheter. Förslaget är en del av budgetsamarbetet mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Den sänkta momsen ska skapa bättre förutsättningar för kultur- och mediebranschen att anpassa sig till det nya medielandskapet där en stor del av konsumtionen av nyheter, böcker och tidningar sker digitalt. De nya reglerna föreslås börja gälla och omfatta elektroniska motsvarigheter till publikationer som i tryckt form beskattas , bl.a. tidningar, tidskrifter och böcker. Publikationer som huvudsakligen består av reklam, rörlig bild eller musik omfattas inte av den sänkta momsen. Förslaget följer ett EU-direktiv som beslutades och som länge arbetat för att få till stånd. Utskottet noterar det förslag som presenterats av kommissionen och som medger en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. Utskottet noterar också den preliminära ståndpunkt om förslaget som regeringen presenterat: Det finns flera fördelar med en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. riskerar förslaget medföra en ökad komplexitet, särskilt för de företag som säljer sina varor och tjänster i flera olika medlemsstater. Det riskerar även att leda till skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Effekterna av förslaget, inklusive den vägda genomsnittliga skattesatsen, behöver därför analyseras närmare. Mervärdesskatten är också en viktig intäktskälla för att finansiera välfärden. överlade med regeringen om denna ståndpunkt och gav då sitt stöd till ståndpunkten. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående inte någon anledning att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om något förslag om förändring av skattesatsstrukturen på mervärdesskatteområdet. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mervärdesbeskattningen av den ideella sektorn. I motion 2018/19:788 av och (båda M) föreslås att ROT-avdraget breddas till att omfatta den ideella sektorn. I motion 2018/19:1326 av (M) yrkande 7 föreslås förändrade regler för mervärdesbeskattningen så att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet inte försämras. har det genomförts ändringar i inkomstskattelagen som medför skattefrihet för allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet med försäljning av skänkta begagnade varor som nyttjas som finansieringskälla för det ideella arbetet och som främjar återanvändning och återvinning. Av rättsliga vägledning framgår att anser att secondhandförsäljning som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund ska undantas från beskattning om inte försäljningen bedrivs i direkt konkurrens med den kommersiella secondhandbranschen. Om föreningen eller trossamfundet säljer secondhandvaror i sådan omfattning att de är skattskyldiga till inkomstskatt är de också skattskyldiga till mervärdesskatt för försäljningen. Utskottet menade i de två senaste årens betänkanden om allmänna motioner om mervärdesskatt (bet. 2016/17:SkU25 s. 15 och bet. 2017/18:SkU11 s. 17) att det är viktigt att den verksamhet som bedrivs av ideella föreningar kan fortsätta att drivas. Utskottet fann dock inget skäl att föreslå några ytterligare förändringar i regelverket och avstyrkte därmed motionerna. Med samma motivering som föregående år avstyrker utskottet även de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om ändrade regler om undantag inom mervärdesskatteområdet. I motion 2018/19:283 av (SD) yrkande 2 föreslås att körkortsutbildningar momsbefrias. I motion 2018/19:610 av (M) föreslås en översyn av bestämmelserna om att hyresvärdar stadigvarande måste bedriva momspliktig verksamhet i lokaler de hyr ut till ideella verksamheter, t.ex. idrottsverksamhet eller icke momspliktiga verksamheter. I motion 2018/19:730 av (SD) yrkande 1 föreslås att en dj:s framträdande ska vara momsbefriat eftersom en sådan person bör räknas som utövande konstnär. I motion 2018/19:1932 av (M) föreslås en utredning av frågan om konkurrensmässiga förutsättningar för privata ambulansflyg och helikoptrar genom t.ex. undantag för momsen för ambulanshelikoptrar och ambulansflyg som upphandlas av privata aktörer. Uthyrning av en fastighet är som huvudregel en omsättning som är undantagen från skatteplikt. Undantaget omfattar dock inte korttidsuthyrning av lokaler och anläggningar för idrottsutövning. En sådan uthyrning behandlas i stället som en idrottstjänst. Dessa tjänster beskattas därför . För att en uthyrning ska anses som en idrottstjänst är det tre förutsättningar som ska vara uppfyllda: Det ska vara uthyrning av en lokal eller anläggning för idrottsutövning. Lokalen eller anläggningen ska användas för idrottsutövning. Det ska vara en korttidsuthyrning, dvs. någonting annat än en skattefri fastighetsuthyrning. Enligt uppfattning kan en samtidig uthyrning av en idrottslokal till flera hyresgäster behandlas på olika sätt beroende på hur respektive avtal ser ut och övriga omständigheter kring uthyrningarna. Uthyrningen till en hyresgäst kan därmed anses som en skattefri uthyrning av fastighet medan uthyrningen till en annan hyresgäst ska anses som en idrottstjänst. För att avgöra om uthyrningen ska anses som en skattefri fastighetsuthyrning eller som en idrottstjänst kan flera olika omständigheter beaktas. En sammantagen bedömning av dessa omständigheter måste göras för varje idrottslokal och för varje enskild hyresgäst. Uthyrningstidens längd är av väsentlig betydelse men denna omständighet är inte ensamt avgörande vid bedömningen av om det är en skattefri fastighetsuthyrning eller en idrottstjänst. En utredning tillsattes 2014 som hade till uppdrag att se över den ersättning som kommuner och landsting får för dold mervärdesskatt vid upphandling av eller vid bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård m.m. i enlighet med bestämmelserna i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund. Ersättningen utgörs av en schablon och uppgår som huvudregel till av upphandlingskostnaden eller bidragsbeloppet. Utredningen presenterade i ett särskilt betänkande (SOU 2014:78) resultatet av ett uppdrag att undersöka den ingående mervärdesskattens andel av den totala kostnaden inom verksamhet med ambulansflyg och att bedöma behovet av en särskild författningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av en sådan verksamhet. Utredningen fann att det varken fanns behov av eller var lämpligt att införa en särskild författningsreglering av ersättningsnivån för dold mervärdesskatt på verksamhet inom luftburen ambulanssjukvård. Betänkandet bereds enligt uppgift i . När det gäller motionärens förslag att göra en omdefiniering enligt mervärdesskattelagens begreppsapparat av den nämnda verksamheten från vård till transport eller andra förändringar i mervärdesskattelagen konstaterar utskottet att detta inte är aktuellt. Detta utesluter dock inte att utskottet ser positivt på förslag som skulle kunna leda till mera likartade villkor för privat och offentliga utförare när det gäller ambulanstransporter med flyg. Utbildning för personligt ändamål, t.ex. körkortsutbildning, sömnadsutbildning, teaterutbildning eller dansutbildning, är skattepliktig. Det saknar betydelse om utbildningen syftar till att ge eleven möjlighet att få visst arbete. En utbildning som sker inom ramen för en i övrigt skattebefriad utbildning ska däremot vara undantagen. Gage på artistframträdanden är momsfria om artisten är en utövande konstnär, framträder inför publik och framför ett litterärt eller konstnärligt verk som är skyddat av upphovsrättslagen. Det är däremot inte fråga om ett momsfritt artistframträdande när artisten själv är arrangör av föreställningen. Exempel på utövande konstnärer som kan uppträda momsfritt är sångare, musiker, dansare, skådespelare, recitatörer och dirigenter. Regelverket är komplext, och tillämpningen är i huvudsak beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Något förslag om förändrat regelverk är inte aktuellt. Utskottet ser inga skäl att föreslå någon ändring av reglerna ovan och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår övriga motionsyrkanden om förändringar av mervärdesskattesystemet. Jämför reservation 6 (M) och 7 (KD). I kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås att omsättningsgränsen för momsplikt bör sättas till . I kommittémotion 2018/19:2873 av m.fl. (M) föreslås att avdragsförbudet slopas i mervärdesskattelagen för stadigvarande bostad. I kommittémotion 2018/19:2879 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att regeringen får i uppdrag att följa upp hur den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen påverkar företagens administrativa börda, i synnerhet i relation till mervärdesskatteredovisningen, samt att genomföra åtgärder för att förhindra orimligt ökat regelkrångel med ökade kostnader för företagen som följd. anförde i föregående års betänkande om mervärdesskatter att det i många fall kan uppkomma tveksamheter om vad som förstås med en stadigvarande bostad. Som regel avses med detta en fastighet eller en del av en byggnad som är inrättad för boende. Det är byggnadens karaktär som i första hand är avgörande. Att även en användning i vissa fall kan ha betydelse vid bedömningen av om den omfattas av avdragsförbudet eller inte framgår också av avgöranden i och , där det bl.a. framgår att en stuga respektive lägenheter som i sin helhet används för skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet inte omfattas av avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Uthyrning av en lokal som är en stadigvarande bostad kan dock inte vara skattepliktig eller ge rätt till avdrag. Utskottet noterade det regelverk som gäller för stadigvarande bostad. Utskottet utgick dock från att regeringen från sitt håll och i sin tillämpande verksamhet ser över möjligheterna att förenkla för enskilda och företag som vill hyra ut lokaler till t.ex. flyktingbostäder. Utskottet såg mot bakgrund av detta ingen anledning att då föreslå någon ändring av reglerna om stadigvarande bostad och avstyrkte motionen. I samma betänkande föregående år konstaterade utskottet att det i regleringsbrevet till framgick att regeringen har gett verket i uppdrag att se över effekterna av det nya fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen. ska redogöra för vilka effekter de förändringar av fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen som föreslogs i proposition 2016/17:14 har haft på företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatteredovisningen. I en redovisning till (dnr Fi2018-02541-1) med anledning av uppdraget skriver : har utrett frågan om ökade administrativa kostnader hos företagen med anledning av det förändrade fastighetsbegreppet. Utredningen är en del i uppdrag enligt myndighetens regleringsbrev . Sammanfattningsvis kan rapportera att det har funnits administrativa kostnader för företagen vid omställningen till nytt fastighetsbegrepp. Mest påtagligt för företag med verksamhet som omfattas av reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Som ska redogöras för i rapporten har uppdraget dock inte definierats som att utreda de totala kostnaderna för det ändrade fastighetsbegreppet. Istället har utredningen avsett att identifiera och föreslå åtgärder för att motverka sådana ökningar av administrativa kostnader och ökat administrativt arbete för företagen som har sitt ursprung i den svenska hanteringen av aktuell lagändring och som avser direkta effekter av fastighetsbegreppet. Några sådana kostnader har inte kunnat identifiera. Med anledning av utredningens resultat kommer rapporten inte med några förslag om åtgärder eller ändrad lagstiftning. Slutligen anförde utskottet i samma betänkande föregående år om mervärdesskatt (bet. 2017/18:SkU11) att när omsättningsgränsen för mervärdesskatt föreslogs i budgetpropositionen sa regeringen att storleken på omsättningsgränsen borde bestämmas till ett belopp som ger möjlighet för beskattningsbara personer med en mycket begränsad verksamhet att slippa hantera uppbörden av mervärdesskatt. En omsättningsgräns på var enligt regeringens uppfattning tillräcklig för att omfatta beskattningsbara personer som bedriver kommersiell verksamhet som är så begränsad att det finns skäl för att befria dem från uppbörden av mervärdesskatt. Denna gräns är också tillräcklig för att de privatpersoner som säljer överskottet från mikroproduktion av förnybar el ska omfattas. En omsättningsgräns på kan, sa regeringen, förväntas minska den administrativa bördan både för aktörer med liten omsättning, eftersom dessa inte behöver redovisa mervärdesskatt, och för , som inte behöver administrera verksamheter med liten omsättning som inte beräknas ge några större skatteintäkter. Utskottet gjorde ingen annan bedömning utan ansåg att den nivå som gäller är väl avvägd. Utskottet noterade emellertid att omsättningsgränsen för mervärdesskatt är en av de frågor som behandlas i det förslag om beskattning av små företag som kommissionen lagt fram. Utskottet ser inte heller nu skäl att föreslå någon ändring av reglerna ovan och avstyrker även de aktuella motionsyrkandena. Skattesatser, punkt 1 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:94 av (SD), 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:280 av (SD), 2018/19:465 av och (båda L), 2018/19:644 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:730 av (SD) yrkande 2, 2018/19:789 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 2, 2018/19:1267 av (SD), 2018/19:1520 av (M), 2018/19:2272 av Per Lodenius och (båda C), 2018/19:2285 av (M), 2018/19:2341 av (M), 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2509 av och (båda C) och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 4. Skatter, inklusive moms, ska vara rimligt höga, förutsägbara och rättvisa. Detta är inte fallet inom kulturområdet. Två exempel på differentierade momssatser är pappersböcker kontra e-böcker samt teater och konsert i jämförelse med att spela för dansande publik. I grunden tycker vi att all kultur ska omfattas av samma enhetliga kulturmoms. Utgångspunkten är att kulturmomsen inte ska göra skillnad mellan olika slags konst- eller kulturformer. Dessa frågor behöver initialt kartläggas i syfte att långsiktigt reformera och harmonisera kultursektorns moms- och skattesatser. Denna harmonisering ska ske successivt och med hänsyn till statens finanser. ställer sig kritiska till höjningen av den s.k. biomomsen från . Höjningen riskerar att slå hårdast mot biografer på små orter runt om i . Det vore en olycklig utveckling, eftersom dessa biografer ofta fyller ett flertal funktioner och fungerar som samlingspunkt för det lokala kulturlivet. Regelverket bör därför ses över så att all kultur kan omfattas av samma enhetliga kulturmoms. Skattesatser, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:644 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:94 av (SD), 2018/19:280 av (SD), 2018/19:465 av och (båda L), 2018/19:730 av (SD) yrkande 2, 2018/19:789 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 2, 2018/19:1267 av (SD), 2018/19:1520 av (M), 2018/19:2272 av Per Lodenius och (båda C), 2018/19:2285 av (M), 2018/19:2341 av (M), 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2509 av och (båda C), 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 4. Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar är problematisk, eftersom den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism som främst återfinns på landsbygden. Exempelvis är ett djurparksbesök belagt med en moms på , medan viltskådning i det fria innebär en moms på . Guidning på ett museum har en moms på medan momsen på en stadsvandring ligger på . Effekterna av detta är att de mest arbetsintensiva delarna av turismen missgynnas, och regelverket upplevs som krångligt och byråkratiskt. Exempelvis gynnas resor med båtar, bussar och skidliftar i tätbefolkade områden framför naturupplevelser där man tillsammans med lokala guider paddlar, cyklar, åker skidor eller skoter. Detta innebär därmed även att landsbygden missgynnas. Det är hög tid för en rättvis beskattning av turistaktiviteter, och vi vill se en utredning om förutsättningarna för att harmonisera momssatserna för olika turistattraktioner där likvärdiga verksamheter ska beskattas mer enhetligt. I och med skillnader i momssatser på köp av spel i olika länder har det skapats s.k. grå spelnyckelmarknader, dvs. marknader för köp av digitala cd-nycklar från andra länder för att komma bort från de nationella momssatserna. har det framkommit att många spelnycklar som sålts till konsumenter via dessa marknader har varit köpta med stulna kreditkort, och skyddet mot bedrägeri är oftast bristfälligt. anser att det är viktigt att se över vilka åtgärder som behöver genomföras för att spelkonsumenter ska köpa spelen av officiella aktörer för försäljning av spel i . Dessa åtgärder skulle t.ex. kunna handla om att införa regler som gör det möjligt att tillämpa kulturmoms på spel. Skattesatser, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2272 av Per Lodenius och (båda C) och 2018/19:2509 av och (båda C) samt 2018/19:94 av (SD), 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:280 av (SD), 2018/19:465 av och (båda L), 2018/19:644 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:730 av (SD) yrkande 2, 2018/19:789 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 2, 2018/19:1267 av (SD), 2018/19:1520 av (M), 2018/19:2285 av (M), 2018/19:2341 av (M), 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 4. Verksamheter i samhället är belagda med olika momsskattesatser. kan dessa skillnader verka ologiska. Ett exempel på en sådan ologisk momsbeläggning är den s.k. dansbandsmomsen. Momsnivån vid en musikkonsert där publiken sitter och lyssnar är . Det gäller också om dans framförs på scenen inför publiken. Men så snart åhörarna själva börjar dansa till musiken ska tillställningen beläggas med 25 procents moms. Dansen är en verklig folkrörelse som finns över hela landet och samlar massor av människor i bygdegårdar, Folkets Hus och andra lokaler. Med en lägre moms skulle entréavgiften för alla dansare kunna sänkas och fler dansare skulle ha råd att dansa . Många mindre etablerade dansorkestrar och dansarrangörer skulle också få det lättare att överleva. Momsnivån för musikverksamhet bör vara densamma vare sig publiken dansar eller inte. Skattesatser, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:94 av (SD), 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:280 av (SD), 2018/19:465 av och (båda L), 2018/19:644 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:730 av (SD) yrkande 2, 2018/19:789 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 2, 2018/19:1267 av (SD), 2018/19:1520 av (M), 2018/19:2272 av Per Lodenius och (båda C), 2018/19:2285 av (M), 2018/19:2341 av (M), 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2509 av och (båda C) och 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 9. Ansvaret för kulturens villkor ligger inte enbart på det offentliga utan både de privata och ideella insatserna har enormt stor betydelse. För att bredda kulturen och hitta nya sätt att finansiera kulturlivet är det av yttersta vikt att det privatas möjlighet att agera i kulturlivet utvecklas. Inte minst kan regelverk förenklas och ses över. Ett exempel är momssatserna på dans. är det en momssats, , om man är på en spelning där publiken sitter ned. Om publiken i stället dansar till musiken är momsen . Detta skapar märkliga effekter och svårigheter att överskåda kostnader vid vissa gränsdragningsproblem. Vad händer vid en konsert om några väljer att börja spontandansa när meningen är att publiken ska lyssna sittandes? En översyn bör genomföras med syfte att harmonisera detta regelverk som är svåröverskådligt och svårt att förutse effekterna av. Skattesatser, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:465 av och (båda L) och 2018/19:94 av (SD), 2018/19:144 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:280 av (SD), 2018/19:644 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:730 av (SD) yrkande 2, 2018/19:789 av (M), 2018/19:928 av (M) yrkande 2, 2018/19:1267 av (SD), 2018/19:1520 av (M), 2018/19:2272 av Per Lodenius och (båda C), 2018/19:2285 av (M), 2018/19:2341 av (M), 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2509 av och (båda C), 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 4. beskattas ett uppträdande av ett s.k. dansband hårdare än en annan form av artistuppträdande. Momssatsen är avhängig av om det finns uppsåt till dans eller ej. Förekommer dans är momsen högre. Detta innebär att en person som uppskattar dansbandsmusiken och ändå inte har någon avsikt att dansa måste betala mer än om denne person uppskattat en annan musikgenre. Även inom besöksnäringen förekommer flera olika momssatser, och oönskade, svåröverskådliga effekter försvårar för entreprenörer och kunder när det gäller turistaktiviteter. Till exempel beskattas persontransport , guidning , boende , mat och en kulturaktivitet eller . Det finns klara fördelar med enhetlig moms. Därför bör mervärdesskattesatserna ses över så att det blir enhetlighet mellan olika musikgenrer och likartade företeelser inom besöksnäringen likställs. Övriga frågor, punkt 4 (M) av (M), Boriana (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2873 av m.fl. (M) och 2018/19:2879 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 12. Momsen är en konsumtionsskatt, alltså en skatt som i sista hand betalas i samband med inköp för konsumtion. Näringsidkares rätt till avdrag för ingående moms på kostnader är en förutsättning för att systemet ska fungera. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad innebär ett avsteg som kan ifrågasättas utifrån ett EU-rättsligt perspektiv. fick förhandla sig till en rätt att behålla förbudet vid EU-inträdet. Avdragsförbudet innebär att enskilda personer och företag som upplåter lokaler till exempelvis flyktingboenden eller äldreomsorg riskerar att hamna i en situation som saknar förutsebarhet och som innebär stora momsrisker. En sådan upplåtelse av lokaler kan förändra bedömningen av en befintlig verksamhet på så sätt att verksamheten anses gå från att bedriva momspliktig verksamhet till att bedriva momsfri verksamhet. Detta innebär att man inte kan göra momsavdrag och att momskostnaderna ökar. Dessutom kan man behöva återföra, betala tillbaka (jämka), tidigare avdragen ingående moms på investeringar som gjorts för upp till .