bet · H601AU14 · 2019-06-14 00:00:00 — Med det sagt, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationen. Jag önskar alla en jättetrevlig sommar. diskuterar vi om jämställdhetsintegrering. Rapporten konstaterar att jämställdhetsintegreringen har blivit betydligt bättre sedan S-MP-regeringen tillträdde. Men det finns fortfarande mycket arbete kvar. Utrikes födda kvinnor ska ha lika tillgång till arbetsmarknaden som alla andra. Jag kan inget annat än hålla med om granskning. Vi behöver bli bättre på att jämställdhetsintegrera integrationspolitiken och att ta itu med könsskillnaderna på djupet. En djupgående jämställdhetsintegrering är ett sätt att motverka strukturer som leder till att kvinnor missgynnas på arbetsmarknaden. Enligt hade utrikes födda kvinnor i en högre sysselsättningsnivå än inrikes födda kvinnor. Vissa skulle bli förvånade över denna information eftersom situationen är den motsatta. Denna utveckling visar flera saker. Framför allt visar den att situationen vi har inte är skriven i sten utan är föränderlig. Det är inte en naturlag att utrikes födda kvinnor ska ha en svag ställning på arbetsmarknaden. Det visar också att de människor - de kvinnor - som kommer till är en heterogen grupp. Det är människor med olika bakgrund, förutsättningar och drömmar. De kvinnor som kom till fram till och med 80-talet hade en annan arbetslivserfarenhet och utbildning än vissa av de kvinnor som kommit till . Därför behöver de också olika slags stöd. Vi kan inte ha likformade kollektiva lösningar på komplexa individuella problem. Det missgynnar dem med sämst förutsättningar på arbetsmarknaden men också dem som vill och kan integreras snabbare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Regeringen har redan gjort mycket inom etableringsområdet. Etableringstiden har halverats. Det är en stor framgång. har utrikes födda kvinnor som bor i samma sysselsättningsgrad som kvinnor inom EU generellt. Men vi nöjer oss inte förrän klyftan mellan utrikes och inrikes födda försvunnit. Vi behöver nu en verklig feministisk etableringspolitik, där vi tar hänsyn till olika maktstrukturer både i hemmet och i det offentliga rummet. Kvinnor har missgynnats på arbetsmarknaden för att de i större utsträckning tar hand om familjen, barnen och hemmet. Men det här är begränsningar som är skapade. Det är inte naturlagar. Vi måste bekämpa patriarkala strukturer som hindrar kvinnor från att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. Alla gynnas av detta. Och det handlar inte bara om ekonomi. När båda föräldrarna har möjlighet att arbeta utanför hemmet blir deras relation mer jämställd. lyfter upp frågan om integration och betonar att det behövs ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder. Det står bland annat att även föräldralediga måste få lära sig svenska. En aktiv föräldraledighet är ett sätt att stärka kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Detta är bra. Men vill gå ett steg längre. Vi vill införa en tredelad föräldraförsäkring och öronmärka föräldradagarna så att minst en tredjedel används av vardera föräldern. vill att alla barn ska få växa upp med båda sina föräldrar. Statistiken visar att fler pappamånader leder till att fler pappor stannar hemma och tar större ansvar för hushållsarbetet. Fler pappamånader minskar även förväntningar från samhället och arbetsgivaren att mammorna ska stanna hemma längre. Ett jämställt föräldraskap är den mest effektiva åtgärden för att komma till rätta med ojämlikheter mellan män och kvinnor. Det här gäller både inrikes och utrikes födda föräldrar. Jämställdhet är en prioritering för den här regeringen. Det är en självklar del i all vår politik. Regeringen ändrade Arbetsförmedlingens regleringsbrev och gav 300 miljoner mer till arbetsmarknadspolitiska insatser för att få utrikes födda kvinnor i arbete. Det är en investering som kommer att löna sig för samhället. Om utrikes födda kvinnor har samma sysselsättningsgrad som inrikes födda kvinnor kommer bnp att stiga med 58 miljarder . Effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder - anpassade efter individens och marknadens behov - är ett sätt att nå den målbilden. ska bli mer jämställt. Rätten att förverkliga sina drömmar och nå sin fulla potential utan att begränsas av sitt kön ska vara en självklarhet. Alla vinner på en bättre och mer jämställd integration. Jag vill yrka bifall till reservationen. "Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund", kan vi läsa i . Om vi fortsätter och läser om de jämställdhetspolitiska målen står det följande: "Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv." Detta exemplifieras genom delmål med betalt arbete som ger ekonomisk självständighet. Så är det inte . Om utrikes födda kvinnor skulle arbeta i samma utsträckning som inrikes födda kvinnor skulle bnp öka med . Detta är frågor som angår oss alla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Men en fungerande integration är givetvis absolut viktigast för den enskilde individen. Att få en egen inkomst, arbetskollegor, semester, matlåda och vad det nu kan vara - allt detta bidrar till att skapa en frihet, en möjlighet att rösta med fötterna om man så vill. Bara för att du kommer hit till mitt i livet som kortutbildad kvinna ska det inte betyda att du på förhand blir dömd till ett liv i utanförskap i ett av våra miljonprogramsområden. Så är det för många kvinnor . Samhället måste erbjuda de här kvinnorna hopp. Vi måste visa att vi förstår samhällsproblemet och kommer med relevanta svar. Här visar granskning bland annat på behovet av ytterligare statistik när det gäller utrikes födda kvinnor och män. granskning är ingen upplyftande läsning. Rekommendationerna blir viktiga att implementera i det kommande arbetet, inte minst att analysera orsakerna till könsskillnader, så att förutsättningarna blir mer likvärdiga mellan kvinnor och män. Att kvinnor som flytt hit från andra delar av världen låses fast i utanförskap av en stängd bostadsmarknad och en låst arbetsmarknad påverkar inte bara dessa kvinnor utan skadar också framtida generationer. har visat att mödrars etablering på arbetsmarknaden påverkar inte minst deras döttrars framtida jobbutsikter. Enligt studier från , , är risken högre att barn till föräldrar med ekonomiskt bistånd själva är i behov av ekonomiskt bistånd . SCB:s statistik visar att arbetslösa föräldrar ökar risken för unga att hamna utanför arbete och studier med och risken att inte få gymnasiebehörighet . Att sakna gymnasiebehörighet ökar i sin tur risken att hamna i utanförskap . Att bryta utrikes födda kvinnors utanförskap påverkar inte bara kvinnor utan också framtida generationer. Jag har arbetat hårt som kommunalråd för att ställa krav på människor som har bidrag att göra sitt yttersta för att bli anställbara. Det är viktigt. För många av dessa kvinnor är vägen till arbetsmarknaden lång, inte minst på grund av föräldraledighet och språkhinder. Här menar vi att politiken måste formulera nya svar, exempelvis bidragstak, aktivitetskrav, krav på sfi för föräldralediga som får kompletterande försörjningsstöd och tidiga och individuella insatser för att komma i arbete. Det är bara några exempel. Att i målsättningarna för jämställdhetspolitiken lägga till integrationsperspektivet är därför ett viktigt steg i rätt riktning, för att politiken på ett mer effektivt sätt ska kunna styra insatser för att tidigare bryta utanförskap både och . Mot bakgrund av detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Sommaren står för dörren, och vi riksdagsledamöter går snart på sommarsemester - en ganska välbehövlig sådan, skulle jag vilja påstå, efter ett mycket speciellt första riksdagsår. En historiskt lång regeringsbildning utmynnade i januariöverenskommelsen. Vilka som egentligen bestämmer där, vilka som har fått offra mest och vilka som har gynnats mest är fortfarande något som för många är oklart. Men medan vi funderar på den frågan över sommaren finns det en stor grupp i som funderar på helt andra frågor: Hur ska jag kunna få ett jobb och skapa mig en egen försörjning i ? Hur ska jag kunna lära mig språket? Hur ska jag kunna skapa ett socialt kontaktnät i ett land där jag känner väldigt få? Detta är funderingar som inte tar sommarsemester. Det är funderingar som vi måste adressera och finna svar på. Vi kan inte ta ledigt från frågan om jämställd integration. Det är nämligen så, vilket också konstaterar i den rapport som vi debatterar här , att regeringens jämställdhetsarbete kopplat till integrationen lämnar en hel del övrigt att önska. Rapporten redogör bland annat för att könsskillnaderna bland utrikes födda är fortsatt stora. Utrikes födda kvinnor har inte lika hög arbetsmarknadsanknytning som utrikes födda män, deltar inte i integrationspolitiska insatser i lika hög utsträckning och når inte samma resultat av samma integrationspolitiska insatser. Det finns alltså tydliga konstaterade könsskillnader kopplat till integrationen. Att ha en egen försörjning och kontroll över sin egen ekonomi är viktigt för alla personer i . Att inte behöva vara fast på ett arbete där man inte längre trivs eller fast med en partner man inte längre vill leva med är avhängigt att man har just en egen ekonomi. Det innebär fler valmöjligheter och större frihet om man har en egen försörjning. Det är väldigt oroväckande att det är på det viset att en stor grupp kvinnor, särskilt med utrikes bakgrund, förvägras denna möjlighet till större frihet. Redan när man byter land möts man av ett antal svårigheter, och hinder och trösklar in på arbetsmarknaden bör inte vara ytterligare en sådan. Jag ställer mig också frågan, herr talman, om vi hade tillåtit denna situation att fortlöpa om det hade handlat om kvinnor med bakgrund i . Jag tror inte det. Det tycks faktiskt vara så att utrikes födda kvinnor inte möts med samma krav som män med utrikes bakgrund. Det är oacceptabelt. Att det inte ställs samma krav och att man inte har likvärdiga rättigheter och skyldigheter när man kommer till ett nytt land är inte jämställt. Att ställa krav är att bry sig. Jag är övertygad om att kvinnor som invandrar hit har precis lika mycket att bidra med som män i samma grupp. Det är bra att den feministiska regeringen åtminstone till synes tycks ha höga ambitioner inom jämställdhetspolitiken. Men höga ambitioner måste också följas upp med handlingar och aktiva åtgärder. Utan handlingar och aktiva åtgärder blir fina ord bara fina ord. Jag är därför väldigt glad över att vi kommer att införa ett nytt mål om integration inom jämställdhetspolitiken. Jag är lite extra glad över att det var som fällde avgörandet, om än i absolut sista stund. Det är upp till oss som oppositionsparti att se till att regeringen inte ens lutar sig tillbaka och tappar fart, att ord följs upp med handling och konkreta åtgärder och att jämställd integration blir ett mål att arbeta mot för alla de kvinnor som behöver större frihet och egen försörjning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Med det sagt vill jag önska samtliga ledamöter - meningsmotståndare såväl som meningsfränder - liksom utskottskansliet och alla andra i den här kammaren som på något sätt bidrar till svensk demokrati en lång, trevlig och förhoppningsvis varm och solig sommar. , som ligger till grund för den debatt vi har här , visar att det trots att integration är ett prioriterat område och trots att kunskap finns om de stora könsskillnader som råder inom integrationspolitiken inte finns någon möjlighet att följa hur olika politiska satsningar faller ut för samtliga kvinnor och män. I rapporten konstateras att det inte går att i budgetredovisningar utläsa något om deltagande i olika insatser och utfallet för utrikes födda kvinnor respektive män som inte är nyanlända flyktingar eller flyktinganhöriga. konstaterar att man med få undantag beskriver initiativen utan att beröra underliggande könsskillnader och hur de förväntas bidra till både kvinnors och mäns arbetsmarknadsförankring. Att det saknas tillgänglig information är givetvis en brist. Men vetskapen om att utrikes födda kvinnor inte deltar i olika insatser på samma villkor som männen finns där. Vetskapen finns där om att det tar betydligt för gruppen utrikes födda kvinnor, även om det långt ifrån är en homogen grupp, att lära sig språket och få ett jobb. Vetskapen finns där om att en alltför stor andel utrikes födda kvinnor varken lär sig språket eller har ett arbete att gå till. Det som lyfter fram här i rapporten är dock viktigt. Fokus bör ligga på att analysera arbetsmarknadspolitikens resultat och analysera könsskillnaderna för att kunna sätta in rätt åtgärder. Regeringspartierna skriver i sin reservation, och det började anges i finansplaner och riktlinjer för den ekonomiska politiken, att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra all regeringens politik. konstaterar att trots att regeringens beskrivningar visar på stora könsskillnader lämnas de fortfarande utan någon förklarande analys. Vi står därmed utan förutsättningar för likvärdigt och effektivt stöd för integration för utrikes födda kvinnor och män. konstaterar att målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Kvinnor och män ska enligt det övergripande jämställdhetspolitiska målet ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett delmål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Så ser det, som sagt, inte ut . Nyanlända kvinnor deltar i mindre omfattning i olika arbetsförberedande insatser jämfört med män. De registreras senare hos Arbetsförmedlingen och påbörjar svenska för invandrare senare än män. Precis som utskottet poängterar i detta betänkande ska kvinnor och män mötas av samma förväntningar och samma krav på att arbeta. Men så är det inte. Jag kritiserar inte barnafödande eller föräldraledighet. Jag är kristdemokrat. Men jag kritiserar att vi inte klarar av att ställa krav på att man ska genomgå sfi också under föräldraledigheten, sfi med baby eller sfi med barnpassning. Isolering är inte svaret på att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Aktiviteter för att förbereda föräldralediga kvinnor på arbete genom språkstudier med yrkesinriktning och mentorskapsprogram är ett mycket bättre svar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken I detta betänkande finns ett tillkännagivande till regeringen med anledning av att Liberalernas motionsyrkande vann majoritet i utskottet. Yrkandet innebär att regeringen bör införa ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration där det betonas att kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv. grundinställning har varit att integrationsfrågan i första hand ska genomsyra alla jämställdhetspolitiska delmål och att förslag om nya delmål kanske borde behandlas i en samlad grupp. Men vi når inte resultat. Är detta en hjälp på vägen, kan detta bidra till bättre mätbarhet, analyser och därmed mer riktade insatser, ja då stöder vi detta. Förhoppningsvis kan det också leda till en ärligare debatt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Jag önskar trevlig sommar till er alla! Jag kan inte med ord beskriva hur stolt jag är över att kunna stå i den här kammaren, under sista arbetsdag med ärendedebatter, och få yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag i betänkandet, och i detta fall Liberalernas motion, om att ett nytt delmål för jämställdhetspolitiken ska införas för att stärka utrikesfödda kvinnor i den svenska integrationspolitiken. som jag vill tacka partierna på min vänstra sida som stöder Liberalernas motion kan jag bara beklaga att regeringspartierna på min högra sida inte tagit vara på den möjlighet som fanns i utskottet när vi justerade ärendet. Det gällde att sträcka ut en hand och tillsammans över blockgränsen slå fast hur viktigt det är att vi har ett tydligt jämställdhetsperspektiv i svensk integrationspolitik. Det hade visat att det finns ett starkt engagemang för att säkerställa att svensk jämställdhet ska gälla för alla i vårt land, såväl för inrikesfödda som för utrikesfödda kvinnor. Det finns få frågor som har engagerat mig så mycket i mitt politiska arbete som att synliggöra utrikesfödda kvinnors situation på arbetsmarknaden och kampen mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Vi slår oss ofta stolta för bröstet i internationella sammanhang och skryter gärna om att vi är världsledande på jämställdhet. Vi pekar gärna finger åt andra länder, läxar upp dem och fördömer deras kvinnosyn. Vi exporterar mer än gärna vår feminism och vår jämställdhet till andra länder. Men vi bemödar oss inte ens att kunna exportera den feminismen och den jämställdheten bort från till våra mest utsatta områden där ofriheten är som störst för utrikesfödda kvinnor och flickor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Än , trots att vi tagit ett steg i rätt riktning, tassas det fortfarande på tå när frågor som hedersförtryck och religiös extremism debatteras. Än får kulturrelativismen stort utrymme i debatten. Detta har vi inte minst sett i den debatt som briserat om och agerande när regeringen gav dem förslaget att man skulle skriva in begreppet hedersrelaterat våld och förtryck i läroplanerna. Det som jag har tagit fasta på, och som gör mig väldigt bedrövad och bestört, är att vi återgår till en debatt om att vi inte ska ställa grupper mot varandra. Vilka grupper är det vi talar om? På vilket sätt är det att ställa de utsatta för hedersförtrycket mot andra grupper som har sin frihet i ? Hur kan det vara känsligt att säga att svensk jämställdhet ska gälla alla? Hur kan det fortfarande vara känsligt att slå fast att även utrikesfödda kvinnor och flickor ska ha samma rätt till frihet och jämställdhet som alla andra medborgare i det här landet? Den här debatten handlar för oss liberaler om att försvara kvinnors rätt till ekonomisk frihet. Det handlar om att säkerställa en politik som innebär att även de får tillgång till det svenska språket, rätt till ett eget arbete och rätten att kunna tjäna sina egna pengar. För vi liberaler vet att vägen till frihet och ett liv i frihet och oberoende av såväl samhället som sin partner går via egna pengar. Vi liberaler har framhållit hur viktigt det är att svensk integrationspolitik genomsyras av ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Inte minst efter den stora flyktingvågen till 2015 såg vi hur svag kopplingen mellan den rådande integrationspolitiken och arbetet för jämställdhet var. Det är också en stark synpunkt som belyser i sin rapport. Den menar att regeringens redovisningar inte alls ger en tillräckligt god bild av vad den generella arbetsmarknadspolitiken innebär för utrikesfödda kvinnor och män. har vi kämpat för jämställdhet i . Viktiga reformer som lika och allmän rösträtt, avskaffad sambeskattning, kampen för fri abort, öronmärkta månader i föräldraförsäkringen, införandet av en offentlig och utbyggd barnomsorg har lagt grunden för de rättigheter som är självklara för mig som kvinna i . Men för vissa kvinnor i är det inte en självklarhet. För många av de kvinnor som har kommit till är det liv som jag lever bara en dröm. Trots att vi befinner oss i en mycket stark högkonjunktur finns det för stora skillnader mellan inrikesfödda och utrikesfödda kvinnors sysselsättning. Det är framför allt kvinnor födda utanför som står längst bort från arbetsmarknaden. Jag är trött på att vi återkommande varnar för arbetsbristen på arbetsmarknaden som vi blundar för den outnyttjade potential som finns i den här gruppen. Att ta bort de hinder som står i vägen för att kvinnorna i våra förorter ska kunna ta steget in på arbetsmarknaden är vår tids största arbetsmarknadsutmaning. Vi måste sluta se utrikesfödda kvinnor som offer och börja se dem som en stark kraft som kan fylla det tomrum som finns på arbetsmarknaden . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken har utrikesfödda kvinnor varit en blind fläck i svensk politik, men inte längre. Det är hög tid att får en integrationspolitik som sätter kvinnorna i centrum. Detta kan vi endast göra med politisk vilja, rätt insatser och förändringar av våra transfereringssystem, som tyvärr skapar stora inlåsningseffekter och håller tillbaka kvinnorna. Vi liberaler vill ha ett brett samarbete för att hantera dessa utmaningar. Våra motiv är väldigt tydliga och enkla att förstå. Vi vill synliggöra kvinnorna och säkerställa att de i lika stor utsträckning som utrikesfödda män ska kunna delta i arbetsförberedande insatser. Vi vill att kvinnorna lika snabbt som männen ska kunna registreras hos Arbetsförmedlingen och få påbörja sin sfi-undervisning. Vi vill att det ska finnas samma förväntningar och krav på kvinnorna som på männen. Kvinnorna är nyckeln till integrationen. Därför menar vi att ett nytt jämställdhetspolitiskt mål måste införas för att stärka integrationsperspektivet i jämställdhetspolitiken. Vi litar inte längre på de goda intentioner som kommer från regeringens sida. Vi accepterar inte heller att man gömmer sig bakom januariavtalets fina formuleringar om att stärka jämställdhetsperspektivet i integrationspolitiken. För oss är det viktigt att ord omvandlas till handling. Och tyvärr står vi just nu i ett läge där regeringen inte visar handlingskraft. Därför måste partier skjuta regeringen framför sig. Det är tråkigt, men när de viktiga initiativen inte kommer från regeringens sida tänker inte vi liberaler stå passiva vid sidlinjen och se på. Vi köper inte heller argumentet att jämställdhetsperspektivet ryms inom de delmål som finns för jämställdhetspolitiken. Vi tar fasta på den svidande kritik som har avlagt i sin rapport, och vi är beredda att ta ansvar och skapa de förtydliganden som efterlyses i rapporten. Avslutningsvis vill jag lyfta kopplingen mellan kvinnors integration och kampen mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Vi vet att många kvinnor som kommer till får ta ett mycket stort ansvar för såväl hem som barn. Samhället har länge i sin vilja att visa tolerans och hänsyn mot andra kulturer accepterat att kvinnorna kan bli isolerade i sina egna hem. Den missriktade välviljan har bidragit till att hedersförtrycket har stärkt sitt grepp om våra utsatta områden. Detta är något som vi aldrig kan acceptera. Om vi inte integrerar kvinnorna kommer parallellsamhällen att breda ut sig och hederskulturen, som inte hör hemma i ett modernt, sekulärt och jämställt land som är , att gå i arv till nästa generation. En sådan utveckling skulle främst slå mot små flickors frihet. Om vi ska lyckas med integrationen måste vi lyckas med jämställdheten. Om vi ska kunna göra upp med hedersförtrycket måste vi göra utrikesfödda kvinnor självständiga och oberoende. Just hade det varit önskvärt om jämställdhetsministern hade kunnat komma hit till kammaren och ta debatten med oss. Jag vet inte ens om hon är medveten om att det finns en majoritet i det här huset som kommer att fatta ett beslut om att införa ett nytt delmål för jämställdhetspolitiken. Jag utgår från att regeringen återkommer till för nya debatter, då förhoppningsvis också med ett förberett arbete för hur det nya delmålet ska implementeras i jämställdhetspolitiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken