bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Vidare föreslår motionärerna att en servicepott för att bekosta fler handläggare införs så att olika myndigheters handläggning av tillståndsärenden kan förenklas (yrkande 16). I motion 2018/19:432 av (SD) anförs att mandat bör breddas, bl.a. genom att samtliga konsekvenser av regelgivning för företag beaktas i yttranden och inte endast företagens administrativa kostnader (yrkande 2). Motionären anser även att processen i samband med att nya regler som påverkar småföretagare bör förändras. För att säkerställa att kommande regler inte skadar mer än vad de gör nytta föreslår motionären bl.a. att beräkningar av företagens totala regelkostnader (finansiella, materiella och administrativa kostnader) ska göras i samband med att nya regler tillkommer. Vidare föreslår motionären att ett enhetligt regelverk för konsekvensanalyser ska införas och en uppföljning ska ske efter att en ny reglering införts (yrkande 3). I motion 2018/19:635 av (SD) anför motionären att kostnaden för eget utträde ur en aktiebolagsstyrelse eller för att avgå som företrädare för ett handels- eller kommanditbolag bör tas bort eftersom detta slår hårt mot entreprenörer i mindre företag som redan är ekonomiskt hårt pressade. I motion 2018/19:636 av (SD) framhålls att flera företag upplever att de administrativa kostnaderna hos myndigheter som är höga i uppstartsfasen. Motionären föreslår därför att nystartade företag ska få skjuta upp samtliga registrerings- och ändringsavgifter till . I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) anförs att småföretag och mikroföretag runt om i landet får lägga mycket arbete på administrativa uppgifter som är kopplade till krångliga byråkratiska regler. Motionärerna föreslår därför att regelbördan för småföretag och mikroföretag ska minska kraftigt (yrkande 15). Vidare framhålls att ett steg i att förenkla företagandet inom livsmedelsbranschen är att se över reglerna för små och nystartade företag. Motionärerna framhåller att byråkrati och långa handläggningstider hämmar utvecklingskraften inom livsmedelskedjan, och många företagare upplever att det är krångligt att expandera sin verksamhet, vilket enligt motionärerna bl.a. beror på att det tar över att få ett ärende prövat. Motionärerna anser därför att handläggningen bör effektiviseras så att handläggningstiden understiger och föreslår att regeringen ska förenkla reglerna för små eller nystartade livsmedelsföretag (yrkande 31). I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) framhålls vikten av att förbättra och förenkla för företagande i hela landet genom att regelbördan för småföretag och mikroföretag minskas kraftigt, bl.a. genom att mikroföretag inledningsvis bör kunna drivas med ett minimum av regler (yrkande 9). I motion 2018/19:2412 anför (C) att småföretagen är motorn i många delar av landet och bidrar starkt till landets utveckling. Motionären föreslår att regeringen ska utreda de hinder som entreprenörer och innovatörer som vill starta företag i hela landet möter och se över hur man kan göra det enklare att starta eget företag på landsbygden. I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) anförs att det samlade utfallet av granskning av konsekvensutredningar visade särskilt stora brister i analysen av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden. Motionärerna föreslår därför att uppgift och ställning ska stärkas genom att det blir ett obligatoriskt remissorgan för förslag, så att nya lagar och regler såväl som ändringar i befintliga lagar och regler blir så ändamålsenliga som möjligt (yrkande 15). I motion 2018/19:232 konstaterar (KD) att svenska företag får nya lagar och regler att förhålla sig till, och att onödig byråkrati ökar de administrativa kostnaderna för företagen och tar fokus från deras kärnverksamhet. Motionären föreslår därför att regeringen ska ha som mål att minska den administrativa kostnad som är hänförlig till regelefterlevnad för småföretagen (yrkande 1). Därtill föreslår motionären att regeringen ger i uppdrag att redovisa för hur regelbördan för småföretagen har förändrats (yrkande 2). I partimotion 2018/19:2036 av m.fl. (L) anförs att många myndigheter kräver inrapportering av samma uppgifter, vilket skapar ökad administration särskilt för företag. Motionärerna ser att ökade möjligheter till samordnad informationsinhämtning mellan myndigheter skulle minska den administrativa kostnaden för företagen. Motionärerna föreslår därför att företag endast ska återrapportera till en och samma myndighet (yrkande 2). Vidare konstateras i motionen att flera länder infört en s.k. princip om en regel in, en regel ut för ny betungande lagstiftning som riktas mot företagen, vilket motionärerna föreslår även ska införas i (yrkande 3). Vidare anför motionärerna att det behövs en vägledande princip för att komma till rätta med onödigt övergenomförande av EU-direktiv. Motionärerna anser att utgångspunkten bör vara miniminivån, dvs. att uppfyller grundkraven enligt direktivet, och om det finns skäl att överskrida denna nivå ska dessa tydligt redovisas och effekterna för företag och allmänhet bedömas (yrkande 7). I motion 2018/19:662 av (MP) föreslås att regeringen ska utveckla ett system för enklare myndighetskontakter för företag. Motionären anger att regelkrångel orsakar extra arbete för företagare och hindrar deras ekonomiska utveckling. Motionären anser att ett steg bör vara att införa en portal där företagarna enbart lämnar in uppgifter en gång och att uppgifter därefter slussas till aktuell myndighet. I motion 2018/19:1398 av m.fl. (MP) anges att för den som vill starta eget är det många kontakter som behöver tas, vilket blir särskilt tidskrävande om man inte kan språket eller har vana av myndighetskontakter. Motionärerna föreslår därför att det inrättas s.k. one-stop shops där den som vill starta företag kan få hjälp med flera ärenden på samma plats (yrkande 4). begärde i ett tillkännagivande 1999 att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om förenklingsarbetet (bet. 1998/99:NU6). Regeringen lämnade senast i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24) en redogörelse för sitt regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande. Senast regeringen lämnade en separat skrivelse till med anledning av regelförenklingsarbetet var 2010 (skr. 2009/10:226). Med anledning av granskning av regeringens regelförenklingsarbete för företag lämnade regeringen en redogörelse för det fortsatta regelförenklingsarbetet (skr. 2012/13:5). uppmanade på förslag av utskottet regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag (skr. 2009/10:226, bet. 2010/11:NU8). Utskottets förslag avvisades i en reservation (M, FP, C, KD) med hänvisning till att regeringen redan bedrev det arbete som utskottet efterfrågade. Med anledning av granskning av hanteringen av ett komplicerat skattesystem och arbetet med att förenkla för företagen (RiR 2016:20) lämnade regeringen en skrivelse (skr. 2016/17:81) till . I samband med behandlingen av nämnda skrivelse riktade ett tillkännagivande till regeringen om att denna bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen i enlighet med slutsatser och återkomma till med en utförlig redogörelse för dessa (bet. 2016/17:SkU27). Företrädare för Socialdemokraterna, och i skatteutskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I budgetpropositionen lämnade regeringen en redogörelse för sitt förenklingsarbete med anledning av tillkännagivandet från . Det fanns inga invändningar mot att tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat (bet. 2017/18:FiU1). riktade också ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12). Utskottet ansåg att regeringens insatser på området var lovvärda men otillräckliga. Utskottet ansåg därför att regeringen borde vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Regeringen angav i skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) att regeringen hade gett i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att förkorta handläggningstiderna (N2017/04845/FF). Därtill riktade ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör bedriva ett fortsatt arbete för att förkorta handläggningstider på myndigheter där korta handläggningstider utgör en central del samt vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i arbetet (bet. 2017/18:NU12). Utskottet anförde att många företag upplever att regelverk är krångliga och att mycket tid går åt till administration, och handläggningstiderna har inte förändrats. Utskottets uppfattning var att detta kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa. Utskottet framhöll vidare att det såg positivt på att regeringen inte bara ser över möjligheten att minska handläggningstider genom tydliga tidsgränser utan även ser över andra alternativ. Utskottet såg också positivt på att utgår från företagens perspektiv i sin rapport. För företagen är det inte enbart viktigt att myndigheterna har en effektiv handläggning av sina respektive ärenden, utan också att företagets hela process är enkel och snabb för att handläggningstiderna ska minska. Utskottet ansåg sammanfattningsvis att regeringens åtgärder är lovvärda men att arbetet inte bedrivs i tillräckligt snabb takt. Enligt utskottets uppfattning är tid en central parameter ur ett företagsperspektiv och därmed också centralt när det kommer till hur utfästelser till företag utformas. I arbetet med att förenkla för företag och minska myndigheters handläggningstider är det därför viktigt att företagare får information om hur lång handläggningstiden är på myndigheter. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, som beskrivits närmare ovan anges att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande samt att kravet på aktiekapital i nystartade aktiebolag ska sänkas (punkt 15). Insatser för att förenkla för företagen genom digitalisering beslutade regeringen om förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Förordningen trädde i kraft och syftar till att förenkla för företag att starta, driva och avveckla sin verksamhet genom att underlätta deras kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. De 67 myndigheter som omfattas av förordningen ska så långt det är möjligt använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . Vidare ska myndigheterna när det är lämpligt samordna sitt inhämtande av uppgifter från företag med andra myndigheter så att företagens uppgiftslämnande begränsas. Vidare gav regeringen i uppdrag att införa en digital tjänst för ingivning av finansiell information om årsredovisningar (N2016/04957/SUN). Uppdraget slutredovisades , och regeringen uppdrog åt att utveckla tjänsten för digital ingivning av årsredovisningar till att omfatta alla företagsformer som enligt gällande lagstiftning ska upprätta en årsredovisning och offentliggöra den genom att skicka den till . Uppdraget syftar till att minska företagens börda när det gäller att lämna uppgifter och effektivisera myndigheters och näringslivets informationshantering och ska slutredovisas . Regeringen anger i skrivelsen om avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag (skr. 2017/18:201) att den nya digitala tjänsten för ingivning av årsredovisningar bedöms förbättra möjligheterna att upptäcka ekonomisk brottslighet och förväntas också kraftigt minska antalet kompletteringsförelägganden. fick därutöver som en del i regeringens arbete mot den organiserade brottsligheten i uppdrag av regeringen att i dialog med och utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter (N2018/07675/SUN). överlämnade en slutrapport med anledning av uppdraget till (AD 212/2018). I rapporten konstaterar verket bl.a. att man inom ramen för uppdraget etablerat en ny enhet för att förebygga ekonomisk brottslighet och infört fler kontroller och skärpta handläggningsrutiner, däribland ökad kontroll av pass och andra id-handlingar, utländska adresser samt utbyten av årsredovisningar. I rapporten lämnar också förslag på åtgärder inom ramen för myndighetens verksamhetsområde för att i ökad utsträckning förebygga ekonomisk brottslighet. Den myndighetsgemensamma portalen drivs av tillsammans med och i syfte att göra det enklare att starta och driva företag. Portalen ska möta företagares behov av samlad information och myndighetsservice på webben. Regeringen gav och i uppdrag att arbeta mer med innovativa arbetssätt, t.ex. i form av innovationstävlingar, och samskapande för att öka utvecklings- och innovationstakten i (N2018/00712/FF). och presenterade rapporten att öka innovationstakten i utvecklingen av (dnr Ä 2018-258) med anledning av uppdraget. Myndigheterna konstaterar att det behövs en tydlig styrning som koordinerar myndigheternas insatser, en långsiktig finansiering och en teknisk plattform som möjliggör samskapande. Vidare har olika metoder för att öka innovationstakten utforskats inom ramen för uppdraget. Insatserna har varit inriktade på områden där det finns god kunskap om vad som upplevs som krångligt för företag och vad som är viktigt för tillväxt. Det har t.ex. handlat om minskning av handläggningstider, bättre och mer individuellt anpassad guidning för att starta företag samt bättre tillgång till kompetens och finansiering. och föreslår bl.a. att de ges i uppdrag att påbörja utvecklingen med att testa och demonstrera delar av systemet för enkla och digitala myndighetskontakter, där en lämplig funktion anges vara sammanhållen guidning med ”en uppgift en gång” och sammanhållen återkoppling. Regeringen undertecknade en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL). Syftet är att samverka för att skapa en offentlig e-förvaltning som möter medborgares, organisationers och företags förväntningar i ett alltmer digitaliserat samhälle. Vidare beslutade regeringen att underteckna en överenskommelse med SKL för att förenkla företagandet med hjälp av nya gemensamma nationella digitala lösningar. Arbetet fokuseras inledningsvis på restaurangbranschen, eftersom lagar och myndighetsregler ses som ett hinder för företagens utveckling. Regeringens ambition är att initiativet ska medföra att det blir enklare att starta och driva restaurangföretag. Regeringen beslutade att underteckna en överenskommelse med SKL för perioden –2019 om ett enklare företagande med digital förvaltning där även företag i besöksnäringen inkluderas (N2017/04297/FF). I budgetpropositionen anges att ett arbete inletts med att ta fram nationella digitala tjänster för fler tillstånd inom besöksnäringen (prop. 2018/19:1 utg.omr. Vidare har kartläggningar gjorts över tillstånd, uppgiftskrav m.m. för branscherna hotell, logi och evenemang. Ambitionen är att arbetet framöver även ska omfatta ytterligare branscher där tillväxtviljan och sysselsättningspotentialen är stor. har inlett en granskning av digitala processer inom statsförvaltningen. Resultatet av granskningen ska presenteras i en rapport med planerad publicering . Syftet är att undersöka hur effektivt utformat det digitala stödet till personer som vill starta företag är. Fokus i granskningen är processen att starta en restaurang i aktiebolagsform. Granskningen ska bl.a. fokusera på vilka värden digitaliseringsprocessen skapar för företagare och om myndigheterna bedriver en ändamålsenlig samverkan för att främja och förvalta digitalisering. Myndigheters arbete för att förenkla för företagen Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt att ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att förkorta handläggningstiderna (N2017/04845/FF). anförde i rapporten handläggningsprocesser och kortare handläggningstider för företag (dnr Ä 2017-1197) att digitala lösningar är ett kraftfullt sätt att förenkla handläggningsprocesser och förkorta handläggningstider när regelverken ger de förutsättningarna. Informationsutbyte och återanvändning av data kan få en väsentlig påverkan på arbetet med att effektivisera handläggningsprocesser. Men för att lyckas med att förbättra handläggningsprocesser genom digitalisering gäller det att först börja med att se över och förbättra processen. Regeringen gav i uppdrag att även vara utvecklingsmyndighet för arbetet med att skapa enkla, sammanhängande och gemensamma digitala myndighetskontakter för företag. ska –2019 i nära samarbete med berörda statliga och kommunala myndigheter främja digital förnyelse genom att tillgängliggöra information och stötta myndigheter genom att tillämpa principen ”digitalt först” i företagens myndighetskontakter. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har vidare gett i uppdrag att 2014–2020 följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader (N2013/05704/ENT, N2015/06514/FF). Uppdraget ska redovisas . I rapporten som påverkar företagens ekonomi och konkurrenskraft (dnr Ä 2015-274), som publicerades , anger att den samlade bilden antyder att företagens löpande kostnader för nya eller ändrade regler ökar. Vidare anges att fyra av elva identifierade regler som väntades medföra betydande kostnadsförändringar för företag 2017 har sitt ursprung i EU. Knappt hälften av regeländringarna (fem av elva) bedömdes kunna påverka konkurrensen, företrädesvis med hämmande effekt. Det framgår vidare av att en regelkostnad inte kan ses isolerat, utan måste beaktas utifrån sitt sammanhang. En hög kostnad är inte nödvändigtvis en indikation på en för företagen dålig regel. På samma sätt behöver inte en kostnadsminskning vara odelat positiv. Kostnadsförändringarna för företagen måste ställas i relation till nyttorna och till om konkurrensen kan påverkas på något sätt. Regeringen gav 2013 i uppdrag till , och 13 andra myndigheter att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet (N2013/5553/ENT) bl.a. i syfte att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga . Regeringen reviderade uppdraget 2014 till att omfatta ytterligare fyra myndigheter, och återrapporteringen ändrades med ett större fokus på att förändringar i kundnöjdhet, handläggningstider m.m. ska kunna följas på ett strukturerat sätt (N2014/05377/ENT). Uppdraget omfattar tre delar: handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. I budgetpropositionen anger regeringen att fjärde uppföljning visar att handläggningstiderna fortsätter att minska, men att förändringarna mellan åren inte är stora (prop. 2018/19:1 utg.omr. Resultaten visar även att företagen är mindre nöjda med myndigheterna än . Förändringen rör framför allt hur nöjda företagen är med bemötandet. Utvecklingen är fortfarande positiv när det gäller hur myndigheterna arbetar med samråd med företagen. Dock finns en förbättringspotential vad gäller återkoppling till företagen om hur deras förslag och synpunkter tas till vara. En stor andel av genomförda förenklingsinsatser bygger på digitalisering: 13 av de 19 myndigheterna uppger att de minskat handläggningstiderna med hjälp av digitalisering. bildades som en kommitté med tidsbegränsat uppdrag . Uppdraget förlängdes genom ett tilläggsdirektiv. inordnades i som ett särskilt beslutsorgan och fick i samband med det delvis ett förändrat uppdrag. En närmare redogörelse för inordnande går att finna i utskottets betänkande 2016/17:NU12. nuvarande huvuduppgift är att granska de konsekvensutredningar som svenska regelgivare är skyldiga att göra. Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning styr granskningarna. Enligt förordningen ska konsekvensutredningarna innehålla en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver skyldighet gentemot EU. Vidare anges i förordningen att konsekvensutredningen ska innehålla bl.a. vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader om den får effekter av betydelse för företagen. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarna för och lämna förslag till utökade uppgifter för (N2017/04846/FF). I uppdraget ingick att utreda förutsättningarna för att utöka arbete med införlivande av EU-lagstiftning och att lämna förslag på om och hur bör beakta huruvida nya och ändrade regler är utformade med hänsyn till den digitala utvecklingen. I uppdraget ingick även att bedöma om de utökade uppgifterna för medför att bör organiseras på ett annat sätt än som ett särskilt beslutsorgan inom . Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten uppgifter för (2018:1). Statskontoret föreslår i rapporten att arbete med konsekvensanalyser utvecklas på två sätt. Rådet bör dels göra fler granskningar av konsekvensanalyser, dels ha ett digitaliseringsperspektiv i granskningarna av svenska konsekvensutredningar. Statskontoret föreslår därför att det blir obligatoriskt för att skicka konsekvensanalyser på remiss till på samma sätt som för granskningar av svenska konsekvensanalyser. Statskontoret föreslår även att digitaliseringsaspekter bör ingå i konsekvensutredningarna och därmed också i granskningar. Statskontoret anser vidare att det saknas förutsättningar för att ge utökade uppgifter vid införlivandet av EU-lagstiftning, utöver granskningen av konsekvensanalyser. Förutsättningar saknas också för att ge rådet i uppgift att arbeta med tidigare införlivad EU-lagstiftning. Statskontoret anser inte att behöver omorganiseras utifrån de förändringar som myndigheten föreslår då de nya arbetsuppgifterna inte är särskilt omfattande. Statskontoret lyfter däremot fram vikten av att har förutsebara resurser till förfogande för sitt uppdrag. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa förslag och genomförda åtgärder för att konsekvensutredningarnas kvalitet ska höjas. I arbetet ska bl.a. ta med sig slutsatser från arbete och erfarenheter från arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå och i . har vidare tagit fram en digital handledning för konsekvensutredning, som täcker in samtliga delar i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Handledningen riktar sig till regelgivare på myndigheter och departement och i kommittéer och beskriver hur man kan utreda konsekvenser för företag och miljön och sociala aspekter. I handledningen anges bl.a. att konsekvensutredningen ska innehålla en bedömning av om förslaget överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Vidare anges att vid införlivande av exempelvis EU-direktiv har medlemsstaterna visst utrymme att själva utforma de nationella regler som genomför direktivet. Om det nationella handlingsutrymmet utnyttjas och regelförslaget t.ex. går utöver eventuella minimiregler, ska man ange på vilket sätt och varför samt konsekvensen av den reglering som går utöver . Utskottets ställningstagande redovisas i detta avsnitt under följande rubriker: • Genomförande av EU-lagstiftning • Principen om en regel in, en regel ut • Regelbörda för mikroföretag • Övrigt om regelförenkling.