bet · H601MJU8 · 2019-02-28 00:00:00 — Utskottet noterar även att frågan är föremål för rättslig prövning och anser mot denna bakgrund att motionerna 2018/19:1293 (SD) yrkande 3 samt 2018/19:2515 ( C) yrkande 1 kan lämnas utan åtgärd. Flexibla och effektiva skyddsformer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som berör användningen av flexibla och effektiva skyddsformer för skyddsvärd skog. Jämför reservation 14 (M), 15 (SD) och 16 (KD) samt särskilt yttrande 1 (C). Regeringen konstaterar i sitt svar med anledning av granskning att strategin för formellt skydd av skog på kort sikt har huvudinriktningen att prioritera bevarandeåtgärder för befintliga skogsbiologiska värdekärnor framför skydd av utvecklingsmark. Utgångspunkten är att det är mer kostnadseffektivt att bevara befintliga värdekärnor än att tillåta avverkning för att senare återskapa värdefulla områden. För att tillgodose det långsiktiga skyddsbehovet finns det enligt strategin emellertid skäl att även inkludera utvecklingsmarker i strategins prioriteringsgrunder, framför allt i värdetrakter och skogar med stor betydelse för friluftsliv och rekreation. Enligt skrivelsen bedömer och att uppgifter och data om värdefulla skogar behöver tillgängliggöras och att en förnyad behovsanalys för hela den svenska skogen bör genomföras. Den uppdaterade strategin är under beredning i och bedömningen är att myndigheternas förslag ska kunna användas i arbetet med att utveckla nya etappmål för skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Enligt skrivelsen ger även och länsstyrelsernas arbete med genomförandet av grön infrastruktur ökad kunskap. Syftet med de regionala handlingsplanerna är enligt skrivelsen att identifiera naturområden, biotoper, strukturer och element som skapar ett ekologiskt sammanhang i landskapet och som utgör förutsättningen för att bevara landskapets biologiska mångfald och främja ekosystemtjänster. I sin redovisning lyfte fram betydelsen av att de regionala handlingsplanerna för grön infrastruktur färdigställs och att åtgärder påbörjas för att bevara och restaurera den gröna infrastrukturen. Enligt skrivelsen framgår även denna ståndpunkt av länsstyrelsernas redovisningar . Regeringen nämner vidare bl.a. redovisning av regeringsuppdraget Tätortsnära natur och friluftsliv. har på regeringens uppdrag identifierat behov av vägledning, styrmedel och förstärkt samverkan mellan berörda myndigheter för att förvalta tätortsnära natur på ett hållbart sätt. Regeringen delar även uppfattning att det finns ett behov av att tydliggöra innebörden av sektorsansvaret. Enligt skrivelsen är detta i första hand ansvar, i samråd med andra berörda myndigheter. Även har konstaterat att sektorsansvaret behöver förtydligas och har i sitt meddelande 5/2015 aviserat kommande insatser för detta. Regeringen delar även uppfattning att det behövs en stärkt strategisk samverkan mellan ansvariga myndigheter och en tydlig ansvarsfördelning. En sådan samordning är en viktig del för ett kostnadseffektivt arbete. Grunden för samverkan mellan olika myndigheter är i det här sammanhanget främst miljömålssystemet. har 26 myndigheter, bl.a. , och ansvar för att inom sina verksamhetsområden verka för att nå generationsmålet och de miljökvalitetsmål som har fastställt. ska stärka de berörda myndigheterna i genomförandet av miljöpolitiken. verkar för att kostnadseffektivt öka takten i arbetet med att nå miljömålen och lämnade en delredovisning med slutförda och pågående åtgärder (NV–02027–15). Enligt kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör produktionsmålet och miljömålet huvudsakligen eftersträvas på samma brukade marker men med möjlighet att införa ökat skydd på vissa marker och mer intensiv odling på andra. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 66, kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 55 samt motion 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att naturvården bör utvecklas genom användning av flexibla metoder som ekologisk kompensation och frivilliga skyddsformer. Yrkande 4 samma motion anför att naturvården bör utvecklas genom användning av dynamiska och flexibla metoder. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 53 och kommittémotion 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 1 bör en parlamentarisk utredning tillsättas med uppdrag att ge förslag på en politik med positiva incitament för naturvårdshänsyn i skogsskötseln. I kommittémotion 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att funktionell skötsel av skog är ett viktigt verktyg jämte formella och frivilliga avsättningar. I yrkande 7 samma motion anförs att ansvarsfördelningen mellan myndigheter och markägare behöver förtydligas. Enligt kommittémotion 2018/19:3011 av m.fl. (M) yrkande 1 bör regeringen vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att skyddet av värdefull skog sker på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt, och enligt yrkande 3 samma motion bör det göras en uppföljning av kostnadseffektiviteten . Kompletterande uppgifter och tidigare behandling I betänkandet av Utredningen om ekologisk kompensation (SOU 2017:34) föreslog utredningen ett antal åtgärder för att förbättra möjligheterna att använda sig av ekologisk kompensation i samband med större exploateringar och ingrepp i värdefulla mark- och vattenområden. Utredningen föreslog bl.a. att man i inför ett obligatoriskt krav på att bedöma behovet av ekologisk kompensation vid prövning av mål och ärenden. Utredningen föreslog även liknande ändringar i , väglagen och lagen om byggande av järnväg. Utredningen föreslog även att regeringen skulle ge ett antal län i uppdrag att utveckla och genomföra en försöksverksamhet i syfte att i första hand kompensera förluster av tätortsnära naturmiljöer och rekreationsområden när andra områden planläggs enligt . Utredningen föreslog att man skulle använda s.k. kompensationspooler där markägare eller någon annan aktör skapar naturvärden i form av ökad biologisk mångfald och ekosystemtjänster. De värden som skapas kan sedan säljas till dem som behöver kompensera för förlust av motsvarande värden vid en specifik exploatering. Utredningen nämner även att förlusterna av biologisk mångfald och ekosystemtjänster till följd av traditionellt skogsbruk också är stora men att följderna av pågående markanvändning inom de areella näringarna låg utanför utredningens uppdrag. Utredningen har remissbehandlats och är under beredning i . fick i regleringsbrevet i uppdrag att se över behovet av att revidera föreskrifter för anläggning av skog på produktiv skogsmark så att de stöder skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Uppdraget rapporterades (se rapport 2018:13 Föreskrifter för anläggning av skog). Enligt rapportering pågår ett intensivt arbete med att väga in landskapsperspektivet ytterligare, utan att för den delen förändra grunderna i skogsbruket. pekar t.ex. på länsstyrelsernas arbete med att kartlägga grön infrastruktur. Enligt innebär kartläggningen att hänsynsåtgärder ska kunna kraftsamlas till nyckelområden eller element i landskapet som bidrar till att arter ges spridningsmöjligheter och minskar risken för isolering i små till medelstora s.k. livbåtar. Dessa livbåtar utgörs av den generella hänsynen vid skogsskötsel, formella skydd och frivilliga avsättningar. pekar emellertid i sin rapportering på möjligheten att en väl utvecklad naturvårdsplan i formen av grön infrastruktur, där alla skogslevande arter kan fortleva i livskraftiga populationer, skulle kunna innebära att stora landområden inte får brukas eller bara får brukas extensivt medan andra landområden, utanför naturvårdsplanen, får brukas mer eller mindre oreglerat och med minimal hänsyn. Ett sådant tänkesätt när det gäller att bedriva skogsbruk i skulle enligt leda i riktning mot att naturvård ges huvudsaklig användning i vissa delar av och intensivt skogsbruk i andra delar. Ett sådant skogsbruk skulle enligt medföra stora inskränkningar i äganderätten. understryker att det däremot redan med dagens regelverk är tillåtet för skogsbruket att variera brukningsintensiteten inom ett eller flera bestånd på fastigheten genom intensivodling och frivilliga avsättningar. förslag är enligt uppgifter från under beredning i . fick i regleringsbrevet i uppdrag att identifiera behov av vägledning, styrmedel och förstärkt samverkan mellan berörda myndigheter för att förvalta tätortsnära natur på ett hållbart sätt. redovisade uppdraget i skrivelsen Tätortsnära natur och friluftsliv (NV-08971-16). Enligt har det från olika håll framförts att de befintliga skyddsformerna naturvårdsavtal och naturreservat inte alltid lämpar sig för att ta hand om rent sociala motiv för bevarande eller särskild skötsel av skogsområden. anser att det förvisso finns stora möjligheter att anpassa dessa instrument efter förhållandena i det specifika objektet, men bedömer ändå att det finns ett värde i att titta närmare på om ett skräddarsytt skyddsinstrument för rent sociala värden kan vara ett alternativ. förslag är enligt uppgifter från under beredning i . Miljö- och jordbruksutskottet har även tidigare behandlat frågan om ekologisk kompensation och översyn av skyddade områden. Utskottet konstaterade i betänkande 2017/18:MJU17 att frågan om ekologisk kompensation är under utredning och att och har reviderat strategin för formellt skydd av skog. Enligt utskottets ställningstagande är det viktigt att de resurser som staten satsar på formellt skydd av skog genom naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal ger största möjliga nytta för naturvården. Strategin innehåller en vägledning för val av skyddsområden, en modell för prioriteringar och länsvisa mål för skydd av skog. Strategin prioriterar ett antal skogstyper. De frivilliga avsättningarnas roll vid planeringen av det formella skyddet uppmärksammas. Av januariavtalet framgår att regeringen åtagit sig att tillsätta en utredning om nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark. Av avtalet framgår vidare att ny lagstiftning på området ska införas . Utskottet noterar att den uppdaterade strategin för skydd av värdefull skog är under beredning i och att regeringen gör bedömningen att förslaget ska kunna användas i arbetet med att ta fram en förnyad behovsanalys för hela den svenska skogen och utveckla nya etappmål för kostnadseffektivt skydd av värdefull skog. Utskottet noterar även att ett flertal förslag från ansvariga myndigheter om flexiblare skogsvårdsregler och skydd av tätortsnära natur är under beredning i . Utskottet välkomnar även länsstyrelsernas arbete med regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. Utskottet välkomnar vidare att regeringen delar bedömning att det dels finns ett behov av att tydliggöra innebörden av sektorsansvaret, dels behövs en stärkt strategisk samverkan mellan ansvariga myndigheter. Av januariavtalet framgår att regeringen åtagit sig att tillsätta en utredning om nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark. Av avtalet framgår vidare att ny lagstiftning på området ska införas . Med anledning av ovanstående anser utskottet att motionerna 2018/19:1281 (SD) yrkande 1, 2018/19:2425 (C) yrkande 66, 2018/19:2426 (C) yrkande 55, 2018/19:3009 (C) yrkandena 4 och 5, 2018/19:2736 (KD) yrkande 53, 2018/19:3008 (KD) yrkande 1, 2018/19:3004 (SD) yrkandena 1 och 7 samt 2018/19:3011 (M) yrkandena 1 och 3 kan avslås med hänsyn till det arbete som pågår eller planeras. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om frivilliga avsättningar, markbyten och privatisering av statlig skog. Jämför reservation 17 (SD), 18 (V), 19 (M, KD) och 20 (KD) samt särskilt yttrande 1 (C) och särskilt yttrande 2 (L). Skrivelsen betonar att skogsägare förväntas ansvara för att bevara höga naturvärden genom frivilliga avsättningar av skog. Kontinuerligt förbättrad kunskap om skyddsvärda områden, återstående skyddsbehov och frivilliga avsättningar förbättrar även myndigheternas möjlighet att genomföra och följa upp arbetet på ett kostnadseffektivt sätt och skapar förutsättningar för samarbete mellan myndigheter, markägare och andra berörda aktörer. I proposition 2017/18:1 konstaterade regeringen att ambitionen om ytterligare frivilliga avsättningar till 2020 inte kommer att nås med nuvarande takt och att det är viktigt att de frivilliga avsättningarna är transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och kvalitet är möjliga att redovisa. Regeringen bedömde att det är viktigt att fortsätta att följa upp frivilliga avsättningar som har utvecklat eller kan komma att utveckla höga naturvärden, att dubbelräkning av exempelvis formellt skydd och frivilliga avsättningar ska undvikas och att det statliga skogsbruket ska vara ett föredöme för ett hållbart skogsbruk. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa frivilliga avsättningar inom skogsbruket. skattar arealen frivilliga avsättningar 2016 till ca. , vilket är samma storleksordning som vid uppföljningen 2010 (, Meddelande 4/2017). Redovisningen av uppdraget innehåller en relativt mer utförlig beskrivning av varaktigheten i avsättningarna jämfört med tidigare redovisningar. Redovisningen innehåller också länsvisa uppgifter, dock ingen uppföljning av naturvärdeskvaliteter i den skog som avsatts. För att kunna följa upp naturvärdeskvaliteten har påbörjat arbetet med att inventera ett stickprov av de frivilliga avsättningarna. Enligt skrivelsen anser att metoden att använda ersättningsmark har fördelar genom en billigare markåtkomst men ifrågasätter om ersättningsformen kan öka skyddet i , där det återstående skyddsbehovet är andelsmässigt större. gör bedömningen att användningen av ersättningsmark är ett kostnadseffektivt sätt att skydda värdefulla skogar som många markägare som får ersättningsmark är nöjda. Skrivelsen nämner även att regeringen i budgetpropositionen uttryckte avsikten att analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 116). har därför av regeringen fått i uppdrag att genomföra en samhällsekonomisk konsekvensanalys av metoden för att skydda värdefulla skogar inom Ersättningsmark i . Enligt kommittémotion 2018/19:669 (V) av m.fl. yrkande 2 ska frivilliga avsättningar vara långsiktiga och dokumenteras och kvalitetssäkras ur naturvärdessynpunkt för att kunna ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. Kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 4 anför att skogspolitiken i högre grad bör prioritera arbetet med frivilliga naturvårdsavtal framför bildandet av nya reservat. Enligt motion 2018/19:2864 av och (båda C) yrkande 3 ska kortare, tidsbegränsade arrendeavtal kunna upprättas mellan skogsägare och staten. Motion 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkande 3 anför att erfarenheterna från Kometprogrammet för frivilliga avsättningar ska tas till vara och metoden vidareutvecklas. Enligt kommittémotion 2018/19:3004 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör regeringen se till att parterna tillsammans klargör förhållandet mellan den frivilliga certifieringen och statliga åtgärder och omforma systemen i syfte att undvika den uppkomna sammanblandningen. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 71 samt motion 2018/19:3009 av m.fl. (C) yrkande 2 förordas inrättandet av ett nytt Sveaskogsprogram i syfte att möjliggöra skydd av värdefull skog. Även motionärerna i kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 55 och kommittémotion 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 4 anser att ett utbytesprogram med statlig skog åter bör genomföras. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 113 anförs att ett nytt Sveaskogsprogram bör inrättas i syfte att möjliggöra skydd av värdefull natur som det säkerställs att skogsägare får rimlig ersättning. Privatisering av statlig skog I kommittémotion 2018/19:3008 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att staten ska inleda ett program för att sälja produktiv skogsmark i statlig ägo till privata skogsbrukare i syfte att därigenom öka variationen även i den aktivt brukade skogen. Kompletterande information och tidigare beredning Enligt granskning var Nya Komet ett kompletterande arbetssätt för formellt skydd, som baserades på markägarinitiativ. Syftet med metoden var att både förbättra samarbetet med markägare och kostnadseffektiviteten i skyddsarbetet. Enligt myndigheterna har arbetssättet bidragit till en bättre dialog med markägare. Intresset från markägare har dock varit relativt lågt och anser att Nya Komet i dess nuvarande utformning saknar förutsättningar att vara kostnadseffektivt, eftersom både skyddsformer och ersättningsformer är desamma, men naturvärdena ofta lägre. Dessutom medför arbetssättet högre administrativa kostnader än det traditionella skyddsarbetet. anser att andra skyddsformer med mer flexibla ersättningar är nödvändiga för att Nya Komet ska vara mer kostnadseffektivt än det traditionella skyddsarbetet. granskning omfattar även hur den frivilliga certifieringen påverkar förutsättningarna för frivilliga avsättningar. Certifierade produkter inbringar ett högre marknadspris, och efterfrågan på certifierade produkter ökar. Certifiering utgör därför ett incitament för skogsägare att frivilligt avsätta produktiv skogsmark i enlighet med certifieringsreglerna. Inom skogsbruket finns två internationella certifieringsorgan, PEFC och FSC. Gemensamt för de båda märkningarna är att certifierade skogsägare ska avsätta av den produktiva skogsmarken för naturvårdsändamål. Om ett område klassas som nyckelbiotop innebär det inget avverkningsförbud och det prioriteras heller inte nödvändigtvis för formellt skydd. Enligt certifieringsreglerna får dock nyckelbiotoper inte avverkas och det är i princip omöjligt för en skogsägare att sälja virke från en nyckelbiotop då det inte finns någon efterfrågan på marknaden. Enligt är ett problem ur markägarens perspektiv de fall där ett nyckelbiotopsområde utgör en större andel av ägorna än . Här anger de olika certifieringsorganen olika regler. PEFC-certifieringen ger för att utröna om staten kan ersätta skogsägaren för den areal nyckelbiotop som överstiger . Om ingen överenskommelse nåtts med staten ger PEFC-reglerna skogsägaren rätt att efter samråd med avverka i nyckelbiotopen, med bibehållen PEFC-status. FSC-standarden kräver att all mark som klassats som nyckelbiotop ska avsättas oavsett om ersättning utgår eller ej. beslutade att använda skog från statliga som ersättning för annan mark med höga naturvärden. Motivet till markbytesprogrammet var att kunna öka takten i arbetet med att nå kvalitetsmålen för levande natur. Markbytena har skett med de stora skogsbolagen, kyrkan och vissa allmänningar. Den mark som byts in har skyddas som naturreservat. Programmet har lett till att det har bildats 456 nya naturreservat som omfattar skyddad skogsmark. Huvuddelen av arealerna byttes , vilket innebar betydande tidsvinster. Att ersätta samma antal områden och areal med intrångsersättning enligt skulle enligt ta och kosta mer. Att få ersättningsmark är enligt även ofta mer värt för skogsägare än att få ersättning i pengar, vilket lett till mer nöjda markägare. Enligt kommer det att medföra en kostnad långt utöver det befintliga anslaget att skydda den areal skog som behövs för att nå nationella mål och internationella åtaganden. Ytterligare ersättningsmark skulle vara ett komplement för att komma närmare uppsatta mål. Intresset för ersättningsmark är stort hos både privata skogsägare, skogsbolag, allmänningar och kyrkan. presenterade rapporten resultat av (Rapport 6837 Skydd av natur med ersättningsmark). genomfördes det sista bytet inom . Den uttalade ambitionen att skydda har inte nåtts på grund av att marknadsvärdet på ESAB-fastigheterna var för lågt och att läget av ersättningsmarkerna inte alltid var intressant för mottagaren. Enligt har ändå varit mycket framgångsrikt. Den skyddade arealen produktiv skogsmark nedanför fjällen har ökat med genom ESAB-paketet. I värde motsvarar det av det anslag som hade till ersättningar för skydd av natur vid tiden för regeringens och beslut om ersättningsmarkspaketet. Markbytena inom har pågått parallellt med det ordinarie skyddsarbetet. Enligt överenskommelsen i januariavtalet ska staten vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn, och ett nytt Sveaskogsprogram ska genomföras. Privatisering av statlig skog I betänkande 2016/17:NU4 framhåller att det inte finns något ytterligare försäljningsbemyndigande från för samt att fattade beslut om förändrat uppdrag för bolaget. Enligt betänkandet innebär det förändrade uppdraget att bolaget ska verka på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. I betänkandet kommenterar utskottet även det markförsäljningsprogram som genomför. Enligt betänkandet ska bolaget genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. ska säljas till dess att av den areal bolaget hade vid bolagets bildande är avyttrad. Enligt årsredovisning pågår markförsäljningsprogrammet fortfarande och /18 hade av markinnehavet avyttrats. Av årsredovisningen framgår följande: Som ett led i att effektivisera verksamheten strävar efter att anpassa strukturen på skogsinnehaven till kundstrukturen genom köp, byten och försäljning av skogsmark. Enligt ett riksdagsbeslut ska sälja av den areal företaget hade när det bildades . Försäljningar ska ske på marknadsmässiga villkor och syftar till att förstärka enskilt skogsbruk. Totalt har eller sålts i 2 185 affärer. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta att följa upp frivilliga avsättningar som har utvecklat eller kan komma att utveckla höga naturvärden. Ansvariga myndigheter har fått i uppdrag att ta fram bättre kunskap och statistik om läge och naturvärdeskvaliteter i den skog som avsatts. Utskottet noterar även slutsatser att andra skyddsformer med mer flexibla ersättningar är nödvändiga för att Nya Komet ska vara mer kostnadseffektivt än det traditionella skyddsarbetet. Utskottet välkomnar därför att regeringen åtagit sig att tillsätta en utredning om nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark. Av avtalet framgår vidare att ny lagstiftning på området ska införas . Med anledning av ovanstående anser utskottet att motionerna 2018/19:669 (V) yrkande 2, 2018/19:1281 (SD) yrkande 4, 2018/19:2864 (C) yrkande 3, 2018/19:3009 (C) yrkande 3 och 2018/19:3004 (SD) yrkande 4 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet noterar att utvärderingen av det genomförda programmet med markbyten varit framgångsrikt. Möjligheten att erbjuda ersättningsmark från vid formellt skydd av värdefull skog har varit ett sätt att snabbt och kostnadseffektivt öka arealen skyddad skog. Enligt överenskommelsen i januariavtalet ska ett nytt Sveaskogsprogram genomföras. Därmed anser utskottet att motionerna 2018/19:2425 (C) yrkande 71, samt 2018/19:3009 (C) yrkande 2 och 2018/19:2736 (KD) yrkande 55 kan lämnas utan åtgärd. Privatisering av statlig skog Utskottet noterar att frågan om ett nytt markförsäljningsprogram tidigare behandlats av utskottet och att utskottet då ansåg att ska verka på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Enligt januariavtalet ska staten vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Mot denna bakgrund och med beaktande av att tidigare beslutade markförsäljningsprogram fortfarande pågår anser utskottet att motion 2018/19:3008 (KD) yrkande 5 kan avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nyckelbiotoper. Jämför reservation 21 (SD) och 22 (KD). Enligt skrivelsen har fått i uppdrag att genomföra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, dels för att applicera en utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar av landet. I budgetpropositionen föreslogs att –2027 skulle tillföras anslag 1.1 för nyckelbiotopsinventeringen.