bet · H601JuU11 · 2019-04-05 00:00:00 — Vi föreslår därför att straffet ska skärpas för stöldbrott där gärningsmannen eller gärningsmännen har rest till i syfte att stjäla eller där stöldgods förs ut över den svenska gränsen. Skärpt straff för grov stöld, punkt 25 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2870 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:1952 av (M). De systematiska och organiserade tillgreppen av exempelvis bildelar, båtmotorer, motorcyklar, jordbruksfordon och verktyg omfattar betydande summor. När ett stöldbrott varit ett led i en närmast yrkesmässig och systematisk brottslighet eller avsett ett högre värde döms för grov stöld till fängelse i lägst och högst . Vi vill skärpa straffet för grova stölder genom att höja minimistraffet till fängelse . Ocker, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 15. Straffbestämmelsen om ocker ska förhindra att en säljare eller kreditgivare utnyttjar en kunds okunskap, utsatthet eller oförmåga att bedöma en varas eller tjänsts kostnad. Det har dock visat sig att det väldigt sällan väcks åtal för eller döms för ocker. Vi anser därmed att det bör göras en översyn av den straffrättsliga bestämmelsen om ocker för att säkerställa möjligheterna att hindra utnyttjandet av personers okunskap eller oförmåga att bedöma riktigheten i kostnader och avtal. Djurrättsaktivism, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:82 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:847 av (M) yrkande 2, 2018/19:893 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2706 av och (båda C) samt 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 69 och 2018/19:2481 av (C) yrkandena 1 och 2. Utövare av laglig näringsverksamhet utsätts återkommande för brott av individer och organisationer som ställer sig över lagen och trakasserar utvalda animalieproducenter och företag som sysslar med vidareförädling av animalieprodukter som t.ex. skinn. I många fall är det duktiga företagare som följer alla regler som ställs på dem och arbetar aktivt med djuromsorg. Brotten kan bestå t.ex. av mordhot, anlagda bränder, materiell förstörelse och utsläppta djur. Hot, hat och brott drabbar både företagare och deras familjer. Förövarna ingår inte sällan i välorganiserade rörelser och nätverk med förgreningar både inom och utanför landet. Vi anser att straffsatserna för denna typ av brottslighet som utövas av djurrättsaktivister ska öka. Djurrättsaktivism, punkt 30 (C, KD) av (KD), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 69 och 2018/19:2481 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:82 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:847 av (M) yrkande 2, 2018/19:893 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2706 av och (båda C). När det gäller trakasserier av näringsidkare på privat mark, t.ex. en bondgård, är bestämmelser om hemfridsbrott och olaga intrång otydliga, vilket utnyttjas av djurrättsaktivister. Otydligheten är bl.a. kopplad till att lantbrukarens verksamhet inte alltid bedrivs i byggnader utan även utomhus, i närheten av ekonomibyggnaderna, vilket gör att bestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång inte tydligt omfattar de händelser som sker i dessa miljöer. Många bönder har sin bostad i direkt anslutning till arbetsplatsen, vilket också kan leda till osäkerhet kring om det handlar om hemfridsbrott eller olaga intrång. Flera utsatta lantbrukare med familjer har förföljts och trakasserats i hemmet på daglig basis, med hänvisning till demonstrationsrätten. Hemfriden och rätten att demonstrera är båda viktiga och grundläggande rättigheter. Regleringen på detta område behöver ses över i syfte att bättre skydda näringsidkare mot de brott som begås t.ex. av s.k. djurrättsaktivister. Barnpornografibrott, punkt 32 (C, KD) av (KD), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2469 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 25. sorterar barnpornografibrottet under brott mot allmän ordning. Det är främst av formella skäl. Den som laddar ned en övergreppsfilm gör sig inte skyldig till ett övergrepp på en specifik individ i svensk lags mening, men all typ av kontakt med barnpornografi är olaglig. Av lagtekniska skäl har lagen därför hamnat under brott mot allmän ordning i stället för under sexualbrott. Om brottet flyttades från brott mot allmän ordning till och betraktades som ett sexualbrott skulle de utsatta barnen få ställning som målsägande och därmed få möjlighet att biträdas av målsägandebiträden. Bland annat mot denna bakgrund bör barnpornografibrott flyttas till 6 kap. om sexualbrott. En stor utmaning i arbetet mot sexuell exploatering är att övergreppens allvar ofta förminskas. kom flera stora internationella organisationer som FN, End Child Prostitution and Trafficking (Ecpat) och Europol överens om brottet i stället bör benämnas ”dokumenterade sexuella övergrepp på barn”. Vi delar denna uppfattning. Den som befattar sig med barnpornografi begår ett mycket allvarligt brott. Vi vill höja minimistraffet till fängelse och slopa böter i straffskalan. Regeringen bör återkomma till med förslag som tillgodoser det anförda. Grovt djurplågeri, punkt 33 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:332 av och (båda SD) yrkande 7 och 2018/19:2846 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Det krävs en översyn av straffskalan för djurplågeri för att tydliggöra hur allvarlig denna brottslighet är. För att möjliggöra detta förordar vi att brottsrubriceringen grovt djurplågeri ska införas och att straffet för grovt djurplågeri ska vara fängelse i lägst ett och högst . Skärpt straff för våld mot tjänsteman, punkt 35 (M, L) av (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del. Vi anser att det är allvarligare att bruka våld mot en polisman i tjänst än att uttala ett muntligt hot mot en polisman. Våld mot tjänsteman bör därför bli en egen brottsrubricering med strängare straff än för hot mot tjänsteman. Minimistraffet för våld mot tjänsteman bör vara sex månaders fängelse. Rubriceringsfrågor när det gäller hot och våld mot tjänsteman, punkt 36 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2018/19:2971 av (KD) yrkande 2. Rättssamhället bör tydligt markera mot hoten och trakasserierna mot poliser. Vi anser därför att straffet för hot mot tjänsteman bör skärpas på så sätt att hot som riktats mot en polisman alltid bör rubriceras som grovt brott. Nationell handlingsplan för nolltolerans mot hot och våld mot vårdpersonal, punkt 37 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 47. Vi vill införa en nationell handlingsplan för nolltolerans mot hot och våld mot vårdpersonal. Syftet med handlingsplanen är att skapa säkerhet och trygghet för vårdpersonal, patienter och deras anhöriga. I planen kan det ingå åtgärder för att utforma lokaler så att de utgör en trygg och säker miljö med t.ex. fönsterglas, förstärkta dörrar, personlarm, larmknappar på strategiska platser och metalldetektorer vid särskilt riskfyllda entréer. Andra åtgärder kan vara att personalen utbildas i hur de ska bemöta hot och våld. Stärkt straffrättsligt skydd för jägare, punkt 39 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi anser att angrepp på jägare som bedriver eftersöksjakt och skyddsjakt bör leda till hårdare straff eftersom dessa utför ett viktigt samhällsuppdrag. De personer som utför dessa brott är ofta våldsbejakande extremister. Det behövs även ett riktat polisarbete med speciella insatsgrupper inriktade på denna typ av ideologiskt motiverad brottslighet. Stärkt straffrättsligt skydd för våld mot lärare m.m., punkt 40 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 1. I likhet med vad som gäller för hot och våld mot sjukhuspersonal omfattas angrepp mot lärare och annan skolpersonal i många fall inte av brottet våld mot tjänsteman eftersom angreppen i fråga inte kan knytas till någon form av myndighetsutövning från lärarens eller övrig skolpersonals sida. Enligt vår mening finns det anledning att se strängare på angrepp mot skolpersonal. Vi anser därför att ett nytt brott som tar sikte på alla former av våldsamma angrepp mot lärare och annan skolpersonal ska införas. Straffskalan bör motsvara den som gäller för våld mot tjänsteman. Ett sådant nytt brott kan benämnas våld mot alarmerings- eller skolpersonal. Våld och hot mot förtroendevalda m.m., punkt 41 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2018/19:435 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1013 av (M), 2018/19:1166 av m.fl. (S) och 2018/19:1303 av m.fl. (S). har ett speciellt skydd för exempelvis poliser, tulltjänstemän, ordningsvakter, väktare och trafiktjänstemän. Skyddet regleras i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet, och skyddsintresset rör personer som fullgör myndighetsutövning. har i en dom förklarat att de kategorier som avses är befattningshavare som utövar funktioner som är viktiga för det allmänna. beskriver även en gärning mot en tjänsteman som ett brott med en stark presumtion för fängelse då befattningshavare som utövar viktiga funktioner för det allmänna inte ska hindras från att utöva dessa effektivt och opartiskt. Detta skydd täcker emellertid inte folkvalda politiker. Vi menar dock att folkvalda politiker på samma sätt som poliser, väktare och trafiktjänstemän utför viktiga funktioner för samhället och bör omfattas av det extra skydd som lagen ger för tjänstemän. Folkvalda politikers uppgifter är centrala i det demokratiska systemet, och hot eller våld mot dessa bör anses vara minst lika allvarligt som hot mot tjänstemän. Vi anser därför att folkvalda politiker till kommuner, landsting, regioner eller ska omfattas av skyddet i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet. Det är positivt att regeringen nu utrett frågan och att en proposition är aviserad . Den föreslagna straffskärpningsgrunden är dock inte tillräcklig, utan vi anser, som anförts ovan, att folkvalda ska omfattas av skyddet i 17 kap. . Införandet av en civilkuragelag, punkt 44 (SD, KD) av (KD), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:130 av m.fl. (SD) och 2018/19:2463 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2018/19:331 av och (båda SD). Det finns i svensk lag ingen allmän skyldighet att bistå människor i nöd eller fara. Vi anser att det bör införas en sådan straffsanktionerad allmän skyldighet att bistå nödställda personer, dvs. vad som även brukar benämnas en civilkuragelag. En civilkuragelag skulle göra var och en skyldig att hjälpa en medmänniska i nöd, utifrån situationen och sina egna förutsättningar. I de flesta länder i , bl.a. våra nordiska grannländer, finns redan en motsvarighet till civilkuragelag. Vi menar att det skulle vara av vikt för människor som är i nöd och brottsoffer som utsätts för brott om personer som ser eller uppmärksammar situationen var skyldiga att ingripa efter omständighet och förmåga. Ytterligare kriminalisering av förstadier till brott, punkt 46 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 9. Ju tidigare i brottsplaneringen rättssamhället kan ingripa och lagföra, desto bättre möjligheter att störa, förhindra och pressa tillbaka den organiserade brottsligheten. kriminaliserades försök, förberedelse och stämpling till grovt vapenbrott. Det är välkommet men otillräckligt. Enligt min mening bör även förberedelse till vapenbrott av normalgraden vara kriminaliserat. Lagstiftningen har även skärpts så att stämpling har kriminaliserats när det gäller ett antal brott som typiskt sett ingår i den organiserade brottslighetens arbetssätt, däribland grovt olaga tvång, grovt olaga hot, grov stöld, grovt bedrägeri, grov förskingring, grovt skattebrott, grov trolöshet mot huvudman, grov oredlighet mot borgenärer, grov utpressning, grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman, grovt vapenbrott, synnerligen grovt vapenbrott och grovt fall av övergrepp i rättssak. När det gäller övergrepp i rättssak har även stämpling till brott av normalgraden kriminaliserats. Detta är fullt befogat, eftersom övergrepp i rättssak är ett brott som så tydligt är kopplat till organiserad brottslighet. Jag anser att det nu är dags att gå vidare och kriminalisera stämpling även till normalgraden av andra brott som har särskild anknytning till organiserad brottslighet. Som har nämnts ovan gäller detta vapenbrott, men även olaga hot och utpressning är aktuella. Enligt min mening bör en förnyad analys göras för att ytterligare utvidga det kriminaliserade området när det gäller förstadier till brott som är särskilt knutna till organiserad brottslighet. Förverkande av utbyte från brottslig verksamhet, punkt 47 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:1864 av Boriana (M). Vi anser att lagstiftningen om förverkande är alldeles för snäv och föreslår att polisen ska ges rätt att beslagta kontanter och tillgångar från grovt kriminella även om de inte frihetsberövas vid tillfället, om tillgångarna är dyrbara eller misstänkta i förhållande till personens taxerade inkomst. Om personen inte kan lämna en förklaring som kan anses styrkt till hur tillgångarna förvärvats bör tillgångarna förverkas. Lagstiftningen bör därmed ses över i syfte att underlätta förverkande av kriminellas egendom. Skärpta straff för brott kopplade till kriminella uppgörelser, punkt 48 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: 2018/19:1551 av (M), 2018/19:1650 av (M) yrkande 5, 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 30 och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 1. Tryggheten och säkerheten i måste öka. Vi måste kraftsamla för att komma till rätta med de stora samhällsproblem som är kopplade till gängkriminalitet och skjutningar som begränsar människors trygghet och frihet. Detta är en fråga för hela samhället och inte bara för polisen och rättsväsendet. Vi anser, i likhet med majoriteten, att straffen för brott kopplade till kriminella uppgörelser bör skärpas. Detta uttalade även statsministern i regeringsförklaringen. Frågan bereds inom och är högt prioriterad. Beredningen av frågan bör inte föregripas, varför det enligt vår mening saknas anledning att nu göra ett tillkännagivande till regeringen. Deltagande i kriminell organisation, punkt 49 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 4. För att kraftsamla mot den organiserade brottsligheten behöver vi införa nya möjligheter att komma åt ledande personer och nyckelpersoner i den kriminella världen. En s.k. DIKO-lag bör därför införas (deltagande i kriminell organisation). Lagen ska kriminalisera delaktighet i organiserad brottslighet, kriminellt nätverk eller organisation. Det centrala i förslaget handlar om att införa möjligheten att åtala och fälla en person utan att han eller hon behöver bindas vid ett specifikt brott. I stället ska det, i fall av organiserad brottslighet, kunna räcka med att personen i fråga uppvisar ett kriminellt mönster av deltagande i en kriminell organisation eller nätverk (DIKO-brott). Med vårt förslag blir det olagligt att vara medlem i en kriminell organisation såväl som att vara en del av dess verksamhet eller aktiv i ett kriminellt nätverk. Minimistraffet bör vara högt, och maxstraffet för grovt DIKO-brott bör kunna vara riktigt livstidsstraff. Vidare bör inte villkorlig frigivning tillämpas. Utvisning efter avtjänat straff bör vara obligatoriskt om den dömde är utländsk medborgare. Vi anser därmed att regeringen bör tillsätta en utredning som ges i uppdrag att föreslå en DIKO-lag. Utredningen får då ta ställning till hur mönstret av deltagande i organiserad kriminalitet ska definieras. Nödvärn, punkt 51 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 30. Vi anser att den syn på nödvärnsrätten och nödvärnsexcess som kommit till uttryck i rättspraxis är för snäv. Det finns situationer där den som utsätts för ett hot förväntas avvakta till dess att risken mot hans eller hennes liv är så stor att det egna livet hotas. Lagen och tillämpningen av den måste enligt vår uppfattning bli mer tillåtande när det gäller nödvärn generellt men även vid nödvärnsexcess. Om en person blir attackerad måste nödvärnsrätten vara långtgående. Detta gäller inte minst om någon blir utsatt i sitt eget hem. En utredning om detta bör tillsättas. Icke-medicinskt bruk av narkotika, punkt 53 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 11. kriminaliserades icke-medicinskt bruk av narkotika. Syftet var att politiskt manifestera nolltolerans samt att ge polisen ytterligare ett verktyg i att arbeta för ett narkotikafritt samhälle. betraktas narkotikaberoende som en sjukdom. Fokus har vad gäller behandling breddats till åtgärder som gör att den som lider av en beroendesjukdom överlever och inte drabbas av medicinska komplikationer. Jag anser att lagen bör utvärderas för att se om den uppfyller sina syften eller om de negativa konsekvenserna överväger. Olovlig körning, punkt 55 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 28, 2018/19:859 av (M) och 2018/19:199 av (SD). Det krävs krafttag för att stävja förekomsten av ogiltiga körkort och göra det svårare att förfalska dessa. Regeringen bör även verka i EU för att fler länder ska intensifiera arbetet för att öka säkerheten på våra vägar. Vi anser att det bör vidtas åtgärder för att minska antalet förfalskade och ogiltiga körkort genom att se över möjligheterna att ge de rättsvårdande myndigheterna större befogenheter gentemot enskild förare som misstänks använda sig av ett ogiltigt eller förfalskat körkort. Grunden i vårt rättssamhälle utgörs av att den tilltalade betraktas som oskyldig tills motsatsen kan bevisas. I de allra flesta fall utgör detta ett självklart rättesnöre. Det finns dock fall när denna princip visat sig kunna få orimliga konsekvenser. har ett antal fall där förare som inte har kunnat visa upp ett giltigt körkort förekommit i medierna. Förare som saknat körkort men hävdat att deras utländska körkort är borttappat har friats av tingsrätten på grund av brist på bevis. Det är och ska vara olagligt att köra bil utan giltigt körkort i . Rättsväsendet måste ges möjlighet att beivra dessa brott och straffa dem som systematiskt bryter mot lagen. Vi anser därför att kraven vad gäller uppvisande av giltigt körkort bör skärpas i syfte att underlätta för polisen och rättsväsendet. Rattfylleri, punkt 56 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 13, 2018/19:316 av (KD) och 2018/19:1535 av (M) samt 2018/19:202 av (SD) och 2018/19:657 av (M). är straffet för rattfylleri böter eller fängelse och för grovt rattfylleri fängelse i högst . Vi anser att straffet är för lågt i jämförelse med både den risk och de konsekvenser alkoholpåverkade personer medför och orsakar i trafiken. Vi anser därför att straffet för rattfylleri samt grovt rattfylleri bör skärpas. Alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri bör utredas som obligatorium i alla nya bilar i . Vi har också länge drivit frågan om ett förbud mot eftersupning som innebär att det inte är tillåtet att dricka alkohol de första efter en trafikolycka. är det möjligt för rattfyllerister att gå fria när de hävdar att det druckit efter och inte före en bilolycka, eftersom det inte är möjligt att bevisa när föraren intagit alkohol. Riksdagspartierna har varit eniga i frågan om ett införande av förbud mot eftersupning, men regeringen har valt att gå på samma linje som presenterades i promemorian Ds 2013:28 Straffansvar för eftersupning, att det inte är ett brott i sig att dölja sitt brott. Vi är mycket kritiska till regeringens slutsats och anser att människor som utsätter sina medtrafikanter för fara ska stoppas och inte komma undan på grund av ett kryphål i lagen. Vi anser därför att ett förbud mot eftersupning bör införas. Utöka antalet EU-brott, punkt 58 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 5. För att ett brott ska kunna utredas av Europol eller för att EU ska kunna lagstifta om gemensamma regler för strafflängd måste brottet vara definierat i . är terrorism, människohandel, narkotikahandel, vapenhandel, penningtvätt, korruption, förfalskning av pengar och it-brott med på listan över sådan brottslighet. Men den grova gränsöverskridande brottsligheten är mer diversifierad än så. Jag vill att listan över EU-brott utvidgas, så att även miljöbrott, skattebrott och andra områden där grov organiserad brottslighet opererar kan utredas av Europol.