bet · H601KU37 · 2019-05-29 00:00:00 — Det främsta ansvaret för att säkerställa respekten för rättsstatsprincipen på nationell nivå ligger hos medlemsstaterna. Unionen kan dock ge viktigt stöd till medlemsstaterna i syfte att bygga upp en långsiktig strategi som bidrar till att säkerställa att nationella kontroller och motvikter är tillräckliga. En djupare förståelse av utvecklingen i medlemsstaterna skulle göra det lättare, enligt kommissionen, att fokusera stöd och kartlägga rättsstatliga risker i ett tidigt skede. En sådan informationsinsamling, som skulle behöva omfatta alla medlemsstater, skulle kunna tillhandahålla en allmän ram för fortlöpande samarbete och dialog med medlemsstaterna och hålla och rådet informerade. Diskussionen om ett sådant initiativ bör, enligt kommissionen, omfatta huruvida användningen av befintliga verktyg, inbegripet den europeiska planeringsterminen och resultattavlan för rättsskipningen i EU, skulle kunna utvecklas ytterligare för att bättre ta itu med rättsstatliga frågor. Ett annat kompletterande sätt skulle vara att fördjupa samarbetet och det praktiska stödet för att maximera ett konstruktivt bidrag från unionen för att lösa problem i ett tidigt skede och bidra till att skapa hållbara lösningar i pågående reformprocesser. Detta skulle kunna ske på begäran av medlemsstaterna och inbegripa lämpliga handlingsplaner. och rådet skulle kunna delta i utformningen och främjandet av sådana initiativ. Detta skulle också kunna innebära att man särskilt uppmärksammar genomförandet av EU-lagstiftning med en rättsstatlig dimension. Tekniskt stöd till medlemsstaterna skulle också kunna tillhandahållas inom ramen för stödprogrammet för strukturreformer. Möjliga frågor för ytterligare reflektion: – Hur kan EU utöka sin kapacitet att bygga upp en djupare och jämförande kunskapsbas om den rättsstatliga situationen i medlemsstaterna, för att göra dialogen mer produktiv och för att möjliggöra ett erkännande av potentiella problem på ett tidigt stadium? Hur kan befintliga verktyg utvecklas ytterligare för att bedöma den rättsstatliga situationen? – Hur kan utbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna i rättsstatliga frågor organiseras mest effektivt? – Hur kan EU:s sakkunskap och stöd kanaliseras till medlemsstaterna mest effektivt? – Kan förebyggande åtgärder ges större tyngd genom ett mer interinstitutionellt tillvägagångssätt? Reaktion: insatser på unionsnivå i de fall där nationella mekanismer fallerar Rättsstatliga frågor som får konsekvenser för tillämpningen av unionsrätten prövas i allt större utsträckning av genom överträdelseförfaranden och förhandsavgöranden. I meddelandet anförs att kommissionen kommer att bygga vidare på domstolens senaste rättspraxis, t.ex. när det gäller de nationella domstolarnas oberoende och ett ändamålsenligt skydd av unionens ekonomiska intressen. Vidare kommer kommissionen att vid behov fortsätta att säkerställa att unionslagstiftningen tillämpas och genomdrivs på ett korrekt sätt genom överträdelseförfaranden som rör rättsstatliga aspekter. Kommissionen inrättade 2014 en ram för rättsstatsprincipen för att reagera när det finns tydliga tecken på systemhot mot rättsstatsprincipen i en medlemsstat som skulle kunna resultera i en klar risk för allvarliga överträdelser av rättsstatsprincipen som leder till att artikel 7 i utlöses. Ramen har tillämpats i ett fall och fungerade som mellanliggande steg. Den bidrog, enligt kommissionen, till dialog, detaljerad faktainhämtning, analys och rekommendationer och tillhandahöll en kunskapsbas som visade sig användbar för ytterligare åtgärder från unionens sida. Vissa justeringar kan dock göras. Exempelvis skulle tidig information till och stöd från rådet och kunna intensifieras i processen. Ett annat alternativ skulle kunna vara att stödja dialogen och rekommendationerna med särskilda handlingsplaner och tekniskt stöd för att åtgärda situationen inom en given tidsram, eller att fastställa en tydligare gräns för dialogens längd. Sådana ändringar bör behålla målet att finna lösningar i krissituationer och identifiera lämpliga korrigerande åtgärder. Detta kräver en effektiv dialog och öppna kommunikationskanaler. Det skulle dock också kunna övervägas om det bör få större konsekvenser för en medlemsstat att vägra att rätta till situationen. Detta kan också bli en följd av en ökad betoning på de faktiska konsekvenserna för unionens funktion av ihållande brister i rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, något som redan har framhållits i förslaget om att skydda EU:s ekonomiska intressen vid generella brister när det gäller rättsstatsprincipen. Möjliga frågor för ytterligare reflektion: – Hur kan relevant rättspraxis från domstolen spridas på ett effektivt sätt, och hur den kan utnyttjas fullt ut? – Hur kan kommissionen, och rådet samordna sitt arbete på ett mer effektivt sätt och säkerställa att det vidtas lämpliga åtgärder inom rimlig tid i händelse av en rättsstatlig kris i en medlemsstat? – På vilka sätt skulle ramen för rättsstatsprincipen kunna stärkas ytterligare? Bör detta inbegripa mer samarbete med andra institutioner och internationella partner (t.ex. inom samt [] institution för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter)? – Finns det andra områden, utöver EU:s ekonomiska intressen, där EU bör utveckla särskilda mekanismer (däribland villkor relaterade till rättsstatsprincipen) för att undvika eller motverka särskilda risker i samband med genomförandet av EU:s lagstiftning eller politik? Kommissionen uppmanar , , rådet och medlemsstaterna samt berörda parter, inklusive rättsliga nätverk och det civila samhället, samt allmänheten i stort att reflektera över de problem och frågor som tas upp i detta meddelande. De frågor som tagits upp pekar på ett antal områden där förbättringar skulle kunna övervägas. En sådan reflektion skulle, enligt kommissionen, i sig bidra till upprätthållandet av rättsstatsprincipen genom att främja debatt och säkerställa ett fortsatt fokus på frågan. Kommissionen anser att en förstärkning av tillämpningen av rättsstatsprincipen skulle kunna utgöra ett väsentligt bidrag till unionens framtid. Det skulle möjliggöra ökad tydlighet och konsekvens, bidra till att säkerställa att alla medlemsstater behandlas lika och skydda allas gemensamma intressen genom en effektiv tillämpning av EU-lagstiftningen i alla medlemsstater. Kommissionen kommer att återkomma till denna fråga med sina egna slutsatser och förslag. Dessa kommer att bygga på den pågående diskussionen bland institutionerna och samhället i stort, samt rättspraxis, och kommer att syfta till att fastställa en strategi för att stärka rättsstatsprincipen i unionen, inom ramen för de gällande fördragen. Regeringen framhåller i en faktapromemoria till att regeringen ser med oro på utvecklingen på rättsstatsområdet i flera medlemsstater. Regeringen välkomnar i ljuset av detta kommissionens meddelande och den diskussion som initieras för att stärka rättsstatsfrågorna inom EU. Regeringen ställer sig positiv till att ytterligare utveckla arbetet med rättsstatens principer. Det är, enligt regeringen, viktigt att använda sig av de verktyg som står till buds men det är lika centralt att utvärdera och förbättra dem för att öka effektiviteten. Det är viktigt att eventuella nya verktyg tillför ett reellt mervärde. Regeringen välkomnar att kommissionen lagt ett förslag som innebär att man villkorar EU-utgifter med efterlevnad av rättsstatsprincipen. Därutöver framhåller regeringen ett annat exempel på ett framtida verktyg som skulle kunna ge ett sådant mervärde: en mekanism som inkluderar samtliga medlemsstater i en rättsstatsgranskning. Vidare anför regeringen att den, oavsett hur arbetet på rättsstatsområdet utvecklas, kommer att fortsätta att vara tydlig med att EU:s grundläggande värden inte är förhandlingsbara och att alla medlemsstater måste leva upp till sina åtaganden enligt både EU:s, och . Utskottet behandlade motioner om rättsstatsprincipen i betänkandet Fri- och rättigheter (bet. 2015/16:KU15). I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som ska genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Det ansågs därför positivt att ett ramverk inrättats i EU för att stärka rättsstaten. Utskottet såg likaså positivt på att rådet för allmänna frågor ska hålla en årlig dialog om rättsstatsfrågor. Motionsyrkandet avstyrktes dock av utskottet med hänvisning till att dialogen skulle utvärderas . yttrade sig utskottet över skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen (bet. 2016/17:KU5y). I sitt ställningstagande anförde utskottet följande. värdesätter att Europeiska kommissionen fortsätter sitt arbete för att främja och försvara rättsstatsprincipen. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten är fundament i en demokrati. EU har åtagit sig att garantera de rättigheter som uttrycks i stadgan om de grundläggande rättigheterna och att slå vakt om att stadgan följs i medlemsstaterna. Mänskliga rättigheter och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som bör värnas och genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Utskottet ansåg mot den bakgrunden att utrikesutskottet borde tillstyrka en motion om rättsstatsprincipen. Utskottet upprepade liknande ställningstaganden bl.a. i sina yttranden över kommissionens arbetsprogram (bet. 2017/18:KU3y) och kommissionens arbetsprogram (bet. 2018/19:KU2y) respektive skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen (bet. 2018/19:KU3y). värdesätter att kommissionen fortsätter sitt arbete för att främja och försvara rättsstatsprincipen. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten är fundament i en demokrati. delar regeringens oro över utvecklingen på rättsstatsområdet. Utskottet välkomnar därför att kommissionen tagit initiativ till en diskussion om hur man kan förbättra de verktyg som finns till förfogande för EU:s institutioner för att skydda unionens grundläggande värden, däribland respekten för rättsstaten. Utskottet anser att det är av stor vikt att de verktyg som finns till förfogande används och att nya kan bidra till att stärka tillämpningen av rättsstatsprincipen inom unionen. EU:s grundläggande värden är inte förhandlingsbara, vilket regeringen också framhåller. Utskottet anser att den bredare diskussion om att ytterligare stärka rättsstatsprincipen som kommissionen tagit initiativ till är angelägen, och utskottet kommer att följa det fortsatta arbetet. Förteckning över granskade dokument Kommissionens meddelande Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget och vägar framåt (COM(2019) 163). [1] C-64/16, rad 32. [2] Enligt artikel 19 i fördraget om Europeiska unionen är medlemsstaterna skyldiga att säkerställa ett effektivt domstolsskydd. har fastställt att själva förekomsten av ett effektivt domstolsskydd är kärnan i rättsstatsprincipen, mål C-72/15, Rosneft. [3] Meddelande från kommissionen till och rådet, En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen, COM(2014) 158 final av . [4] Bilaga till meddelandet från kommissionen till och rådet, En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen, COM(2014) 158 final av , och nyare rättspraxis från Europeiska unionens domstol: mål C-64/16, Associação Sindical dos Juízes Portugueses mot Tribunal de Contas, mål C-216/18 PPU, LM och mål C-619/18, kommissionen mot (beslut av ). [5] Mål C-506/04, . [6] Mål C-64/16, Associação Sindical dos Juízes Portugueses. Mål C-49/18, Escribano Vindel. [7] När det gäller sammansättningen av ett rättsligt organ och utnämningen av dess ledamöter, deras tjänsteperioder samt skälen för ledamöternas röstnedläggelse och för att inte utnämna eller avsätta dem samt den disciplinära ordningen för domare, mål C-216/18 PPU, mot LM och mål C-8/19 PPU, RH. [8] Mål C-619/18 R, kommissionen mot , beslut av . [9] Detta inbegriper förhandsavgöranden om behovet av en effektiv utredning av skattebedrägeri eller bedrägeri med unionsmedel (se t.ex. målen C-617/10, , C-105/14, Taricco, C-42/17, M.A.S, och C-612/15, Kolev). [10] resolution av med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2015/2254 (INL)). [11] resolution av om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2018/2886 (RSP)). [12] The Rule of , Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (), CDL-AD (2016) 007.