bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5 och 17. Tillgången på kapital är ofta avgörande för om ett företag ska kunna starta och växa. Genom att offentligt riskkapital i högre grad riktas om mot tidiga faser kan trösklarna för att starta företag minska. Vi har därför drivit på för s.k. fond-i-fond-lösningar för det offentliga riskkapitalet och ser positivt på att regeringen genomfört förändringar i enlighet med detta. Vi anser dock att mer behöver göras för att stärka möjligheterna att locka till sig privat kapital och kompetens. Det bör därför utvecklas former för att stimulera det privata riskkapitalet att komma in tidigare i investeringskedjan oberoende av statliga insatser. En sådan sak skulle kunna vara exempelvis att införa generösare regler för att kunna erbjuda delägarskap, exempelvis i form av personaloptioner. Detta bör tydliggöra för regeringen genom ett tillkännagivande. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2783 (M) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Företagens kapitalförsörjning, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:629 av (SD), 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2323 av och (båda MP), 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5 och 17. Vi menar att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än vad som är fallet bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör inte begränsas till enbart riskkapital, lån eller bidrag utan bör även involvera s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer. Överlag ska den statliga riskkapitalfinansieringen styras mot de förkommersiella faserna. Vi anser också att industriföretag i avfolkningsorter genom riktade satsningar bör få hjälp med att expandera och utveckla sina verksamheter. En generell trend är att bankerna tar mindre risker än tidigare vid företagslån, vilket drabbar företag i avfolkningsorter särskilt hårt. Detta tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen. För att komma till rätta med denna snedvridning av utlåningen i stad kontra på landsbygd förordar vi att det inrättas en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med fonden ska vara att kapital riktas mot just investeringar i avfolkningskommuner, eftersom det är där riskerna är extra stora vid fastighetsinvesteringar och bankerna därmed är ovilliga att ge gångbara lånevillkor. Ett annat kriterium bör vara att kapitalet riktas till en fastighetsexpansion kopplad till industriell verksamhet. Med en industriell expansion i just avfolkningskommuner med hög arbetslöshet är samhällsvinsten extra stor. Regeringen bör därför utreda möjligheten att införa en särskild statlig fond för expansionslån i avfolkningsorter. Vi anser att bör ställa sig bakom det som vi här har anfört och tydliggöra dessa ståndpunkter i ett tillkännagivande till regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:160 (SD) och 2018/19:164 (SD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Företagens kapitalförsörjning, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:629 av (SD), 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2323 av och (båda MP), 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5 och 17. Tillgången på kapital är en nyckelfråga för att främja entreprenörskap. Det statliga kapitalet bör fungera som katalysator för privata investeringar och entreprenörskap och inte ersätta privat kapital. Vi anser att statligt riskkapital behövs som ett viktigt komplement till privat riskkapital i fler regioner, exempelvis i inland. När regeringen inordnade Inlandsinnovation, ett statlig ägt riskkapitalbolag som skapades 2010 som en riktad satsning för företag i kommuner eller delar av kommuner i , , , , , och , under det nya statliga utvecklingsbolaget , valde den tyvärr en motsatt väg. Den nya struktur för det statliga riskkapitalet som beslutade att inrätta (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23) anser vi är ytterligare ett exempel på hur regeringens politik bidrar till ökad centralisering och minskat företagande. Vi vidhåller vår uppfattning i denna fråga och vill här understryka vikten av att statligt riskkapital finns tillgängligt i hela landet. Genom att flytta de pengar som förvaltas av Inlandsinnovation till det nya utvecklingsbolaget ersätts Inlandsinnovations geografiskt inriktade uppdrag av ett system som riktar sig mot investeringar ur ett nationellt perspektiv, utan att regeringen visat vilka konsekvenser detta får när det gäller investeringarnas geografiska fördelning. Vi menar att regeringen borde vidta åtgärder för att små och växande företag i hela landet ska ha god tillgång till kapital. Hänsyn till närhet, lokalkännedom samt tillgång till lokala och regionala nätverk borde i högre grad än vad som är fallet ha betydelse vid valet av investeringsobjekt i en riskkapitalverksamhet. Vi anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2694 (C) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Företagens kapitalförsörjning, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5 och 17 samt 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:629 av (SD), 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2323 av och (båda MP), 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 7. har en väl utbyggd sektor för riskkapitalförsörjning för företag där staten fyller en marknadskompletterande roll. Men för att såväl det offentliga som det privata riskkapitalet ska ge bästa möjliga effekt i investeringar och inte minst för att uppfinnare, innovatörer och entreprenörer i olika skeden ska hitta de medel som finns tillgängliga krävs en tydligare organisering av aktörerna i innovationssystemet. Det behövs också åtgärder för att förbättra tillgången till lånekapital för små och medelstora företag. Alla delar i kapitalförsörjningskedjan behöver fungera för att nyföretagandet ska stimuleras och för att landets företag ska ges möjlighet att expandera både produktmässigt och geografiskt. Jag anser därför i enlighet med vad som anförs i motion 2018/19:2913 (KD) att det statliga riskkapitalet bör disponeras så att det bättre når företag i en tidig fas. Det statliga kapitalet bör också i större utsträckning samverka med privata finansiärer och kreditgarantiföreningar i hela landet. Många saknar de medel som krävs för att kunna starta ett företag. Jag förordar därför, även det i linje med vad som sägs i motion 2018/18:2913 (KD), en översyn av de möjligheter som finns för privatpersoner, företag och andra aktörer att investera i lokal företagsutveckling. Syftet med en sådan översyn är att göra det lättare att investera eller reinvestera kapital på landsbygden. och företag med stort teknik- och kunskapsinnehåll har ibland mycket långa utvecklingsprocesser jämfört med många andra företag. Livsvetenskapsforskning, som bl.a. omfattar utveckling av läkemedel, diagnostik och medicinteknik, tar och kräver långsiktig finansiering. Tillväxtanalys presenterade rapporten a Swedish megafund for life science innovation. Den visar på hur en svensk fond, genom att applicera särskilda finansieringstekniker, skulle kunna skapa tillfredsställande finansiering för uppstartsföretag i de tidiga skedena. I rapporten framhåller Tillväxtanalys bl.a. att har en stark tradition och kompetens inom alla segment av livsvetenskap men att tillflödet av riskkapital i de tidiga skedena har minskat under , vilket har hämmat utvecklingen av nya livsvetenskapsföretag. Jag förordar därför i överensstämmelse med vad som anförs i motion 2018/18:2913 (KD) ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att skapa en megafond för livsvetenskap som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer. Vad gäller idéburna verksamheter vill jag framföra att de generellt sett har det svårare med kapitalförsörjning, eftersom de vanligtvis bedrivs som ideella eller ekonomiska föreningar, kooperativa företag eller i stiftelseform. Den ideella sektorns och de sociala företagens tillgång till kapital är inte tillräcklig vare sig för etablering eller för utveckling och behöver förstärkas. Problemet med kapitalförsörjning måste rådas bot på, och i enlighet med vad som anförs i motion 2018/19:2690 (KD) skulle en möjlighet kunna vara en statlig investeringsfond, i likhet med den brittiska modellen Capital. Tanken är att medel från fonden ska kunna användas för s.k. sociala investeringar, exempelvis genom lån med något lägre traditionella avkastningskrav. För detta syfte skulle man kunna avsätta en klumpsumma som ett engångsanslag i statsbudgeten eller inom ram. Frågan bör övervägas vidare. Avslutningsvis vill jag instämma i vad som anförs i motion 2018/19:2726 (KD) om vikten av att det finns långsiktiga spelregler för det statliga riskkapitalet. Stabila förutsättningar stimulerar också privat riskkapital att våga investera i nystartade innovativa företag, inte minst inom de gröna näringarna. Sammanfattningsvis tillstyrker jag motionerna 2018/19:2690 (KD), 2018/19:2726 (KD) och 2018/19:2913 (KD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Företagens kapitalförsörjning, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2058 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:629 av (SD), 2018/19:2323 av och (båda MP), 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 11, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5 och 17. Det är viktigt att utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter tas till vara i hela . Grunden för vårt lands välstånd utgörs av företagande och ekonomisk utveckling. Därför måste människor och företag över hela landet ges möjligheter att växa och utvecklas. För att kunna starta, driva och utveckla ett företag är det helt avgörande att det finns tillgång till privat kapital. I vissa fall kan statligt riskkapital behövas för att komplettera det privata kapitalet. Jag anser att mer kan göras för att det statliga riskkapitalet ska finnas tillgängligt i hela så att människor och företag runt om i landet kan ges förutsättningar att starta och utveckla företag. bör tydliggöra sin uppfattning för regeringen i denna fråga och således tillkännage för regeringen att det statliga riskkapitalet ska vara tillgängligt för investeringar i hela landet. Därmed tillstyrks motion 2018/19:2058 (L) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Genomförande av EU-lagstiftning, punkt 7 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1783 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del, 2018/19:2036 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 15 och 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. I motionerna 2018/19:1783 (S), 2018/19:2036 (L), 2018/19:2819 (M, C, KD, L) och 2018/19:2829 (M) efterfrågas åtgärder för att komma till rätta med att s.k. övergenomförande av EU-direktiv riskerar att leda till en ökad regelbörda för företag. Vi delar givetvis motionärernas uppfattning att nya bestämmelser inte ska införas i svensk rätt om det inte finns skäl för det. Regler ska vara ändamålsenliga och medföra så begränsad administration som möjligt för att svenska företags konkurrensvillkor inte ska avvika från de som gäller för övriga företag i . måste en ökad administrativ kostnad för företag ställas i relation till vilken nytta en regelgivare vill uppnå. Det är vår uppfattning att regeringen vid införandet av nya regler i svensk rätt redan värnar de svenska företagens konkurrenskraft, som nödvändig hänsyn tas till svenska intressen som t.ex. miljön, folkhälsan och arbetarskyddet. Vi vill också påminna om att handledning för konsekvensutredningar anger att vid de tillfällen genomförandet av EU-rätt i svensk lagstiftning går utöver eventuella minimiregler, bör regelgivare ange på vilket sätt och varför. Det motionärerna vill uppnå är således redan den princip som tillämpas. Mot denna bakgrund ser vi inget skäl för att göra ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Därmed avstyrker vi motionerna 2018/19:1783 (S), 2018/19:2036 (L) 2018/19:2819 (M, C, KD, L) och 2018/19:2829 (M) i här aktuella delar. Principen om en regel in, en regel ut, punkt 8 (M, C, KD, L) av (M), (M), (C), (M), (KD), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2036 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 16. Regelbördan för framför allt de små och medelstora företagen behöver minska. behöver nya regler införas i ett samhälle som ständigt förändras. För att förhindra en ökad regelbörda och ökade administrativa kostnader anser vi därför att man bör pröva principen ”en regel in, en regel ut” när det gäller lagstiftning som påverkar företagande. Principen innebär att för varje ny betungande administrativ börda som införs måste en motsvarande börda tas bort och syftar till att garantera att den samlade regelbördan för den som berörs av en ny regel i vart fall inte ökar. Därmed tillstyrker vi motionerna 2018/19:2036 (L) och 2018/19:2819 (M) i berörda delar. Regelbörda för mikroföretag, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 15, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 9. Småföretag och mikroföretag får lägga mycket arbete på administrativa uppgifter som är kopplade till krångliga byråkratiska regler. För dessa företagare som oftast inte har någon anställd innebär det att mycket tid försvinner från den ordinarie verksamheten. Vi anser att dessa företag bör undantas från en del administration, så att de kan fokusera mer på att utveckla kärnverksamheten snarare än på att utföra pappersarbete. Regeringen bör därför utreda hur småföretag och mikroföretag kan undantas från administration för att på så sätt kunna fokusera mer på att driva och utveckla sina verksamheter. Därmed tillstyrker vi därmed motionerna 2018/19:2425 (C), 2018/19:2694 (C) och 2018/19:2783 (M) i berörda delar. Övrigt om regelförenkling, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2018/19:2875 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:158 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2018/19:232 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:432 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:635 av (SD), 2018/19:636 av (SD), 2018/19:662 av (MP), 2018/19:679 av och (båda S), 2018/19:848 av (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:852 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:899 av (M), 2018/19:926 av (M) yrkande 1, 2018/19:927 av (M), 2018/19:973 av och (båda M), 2018/19:1019 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1106 av (M), 2018/19:1170 av (S), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:1525 av (M), 2018/19:1657 av (M), 2018/19:1744 av (M), 2018/19:1783 av m.fl. (S) yrkandena 1 i denna del, 2 och 3, 2018/19:2036 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2076 av (M), 2018/19:2224 av (M), 2018/19:2412 av (C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 31, 2018/19:2583 av (M) och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 15. Regelkrångel och en tungrodd byråkrati är ett stort hinder särskilt för små företag, utgör en stor kostnad och gör det svårare för företag att både starta och växa. Det måste bli enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . Entreprenörer måste ges förutsättningar för att vilja och våga satsa på sina idéer. Vi anser därför att regeringen ska prioritera arbetet med regelförenklingar för företag. För att regelförenklingsarbetet ska gå framåt behöver en sammanhållen handlingsplan med tydliga mål, och regeringen bör kontinuerligt redovisa till hur detta arbete fortlöper. En stor del av de regler som berör företag genomförs och tillämpas av myndigheter, och regeringen bör därför ge myndigheterna uttryckliga direktiv och uppdrag i regleringsbreven att arbeta med regelförenkling. Det är även vår uppfattning att kontakten med myndigheter bör underlättas för företagen. Vi föreslår därför att regeringen ska underlätta företagens uppgiftslämnande till myndigheter genom att inrätta ”en dörr in”, en plattform där företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats och dessa uppgifter därefter slussas till aktuell myndighet. Detta system menar vi skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet, dvs. att skapa jobb och värde. har ett viktigt uppdrag inom ramen för regelförenklingsarbetet genom att granska och yttra sig över kvaliteten på regeringens och myndigheters konsekvensutredningar som görs i anslutning till förslag om nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företag. är ett särskilt beslutsorgan inom . Det är vår uppfattning att rådets organisatoriska placering bör utvärderas. En sådan översyn bör även lämna förslag på hur roll kan stärkas. Vi anser att mandat behöver breddas så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivning för företag och inte enbart företagens administrativa kostnader. Vidare menar vi att det fram till dess att denna utvärdering är färdigställd är angeläget att får tillräckligt med egna resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. För att komma till rätta med de bristfälliga konsekvensutredningarna anser vi att regeringen behöver vidta ett antal åtgärder. Regeringen bör bl.a. uppdra åt att intensifiera verkets utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra de kunskapsmässiga förutsättningarna för att upprätta konsekvensutredningar som håller god kvalitet. Vidare behöver regeringen säkerställa att regelgivare gör bättre konsekvensanalyser av författningsförslag, och då särskilt förslagens påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden. Slutligen anser vi att bör ges i uppgift att granska och ge råd om genomförandet av europeisk lag i . Sammantaget tror vi att detta skulle ge positiva effekter för svenska företags konkurrenskraft, dels för att de svenska företagens konkurrenskraft i stor utsträckning baseras på hur regler och byråkrati står sig gentemot andra länder, dels för att det skulle minska företagens administrativa kostnader. Sammanfattningsvis anser vi att bör ställa sig bakom det som vi här anfört genom ett tillkännagivande till regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2018/19:2783 (M), 2018/19:2829 (M) och 2018/19:2875 (M) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:149 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:158 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16 samt 2018/19:232 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:432 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:635 av (SD), 2018/19:636 av (SD), 2018/19:662 av (MP), 2018/19:679 av och (båda S), 2018/19:848 av (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2018/19:852 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:899 av (M), 2018/19:926 av (M) yrkande 1, 2018/19:927 av (M), 2018/19:973 av och (båda M), 2018/19:1019 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1106 av (M), 2018/19:1170 av (S), 2018/19:1398 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2018/19:1525 av (M), 2018/19:1657 av (M), 2018/19:1744 av (M), 2018/19:1783 av m.fl. (S) yrkandena 1 i denna del, 2 och 3, 2018/19:2036 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2076 av (M), 2018/19:2224 av (M), 2018/19:2412 av (C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 31, 2018/19:2583 av (M), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2018/19:2829 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del, 2018/19:2875 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 15. är av tradition ett land med starka myndigheter och mycket detaljreglering. I en värld med global handel och hård konkurrens verkar detta i många fall konkurrenshämmande för företagen. För svenska företag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Dessa merkostnader hämmar jobbskapande och tillväxt. Det är därför av största vikt att eftersträva förenklingar och ta bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan, men det är också viktigt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2018/19:158 (SD) att regeringen och svenska förvaltningsmyndigheter behöver prioritera regelförenklingsarbetet. Vi menar att detta arbete bör ske systematiskt och i samarbete med näringslivsorganisationer som ofta har sakkunskap, och vi förordar därför att en arbetsordning enligt följande införs: Svenska näringslivsorganisationer ges först möjlighet att lämna förslag på vilka regler som bör förändras eller tas bort. Regeringen hänvisar därefter förslagen till berört departement och myndighet, som respektive myndighet får i uppdrag att redogöra för hur de arbetar med frågan och vad som krävs för att en regel ska kunna förändras i den riktning näringslivet efterfrågar. Regeringen redovisar sedan i en årlig skrivelse till sitt ställningstagande till myndigheternas förslag. Vi intar en pragmatisk hållning till regler i form av lagar, förordningar och föreskrifter och anser att de enbart ska finnas om de verkligen fyller ett behov. Ett problem som många företrädare för industriföretag specifikt anger är att miljötillstånd för nya industrifastigheter drar ut som affärsmöjligheterna är mycket goda för t.ex. export till växande ekonomier. Detta kostar företagen pengar och samhället skatteintäkter och arbetstillfällen som vida överstiger kostnaden för ett tillräckligt antal handläggare. Likt vad som anförs i motion 2018/19:164 (SD) menar vi att antalet handläggare måste bli fler och att deras uppgift ska vara att arbeta proaktivt och vara behjälpliga gentemot företag som vill expandera.