bet · H601NU13 · 2019-05-28 00:00:00 — En annan åtgärd som föreslås är att regeringen ska utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer (yrkande 27). fattade regeringen beslut om en exportstrategi. Strategin har redovisats för i form av en skrivelse (skr. 2015/16:48). Exportstrategin innehåller ett sjuttiotal åtgärder som regeringen avser att vidta för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln enligt regeringen står inför. Åtgärderna spänner över 22 olika områden. Exportstrategin syftar till att öka exporten (både i absoluta tal och som en del av BNP), öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, öka andelen exporterande företag och öka svenska företags deltagande i den globala ekonomin. I samband med utskottets behandling av skrivelsen (bet. 2015/16:NU13) redogjorde utskottet för det pågående arbetet med strategin. Enligt uppgift från hade arbetet då påbörjats för samtliga 22 åtgärdsområden men hade kommit olika långt. Regeringen presenterade En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). I propositionen föreslås en strategi för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja som ska ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . Det övergripande målet för strategin föreslås vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Vad gäller livsmedelsexport bedömer regeringen att en ökad export och fler exporterande företag kan stärka tillväxten i den svenska livsmedelskedjan, och därför bör man fortsätta att utveckla exportfrämjande insatser. Regeringen konstaterar att den svenska exporten varit beroende av ett fåtal företag, vilket gör utvecklingen känslig för enskilda företags utveckling. Regeringen delar bedömning att ökad export av livsmedel är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn och anser att det är viktigt att fler företag exporterar och därmed bidrar till tillväxten i livsmedelskedjan. Regeringen bedömer vidare att branschorganisationer har en viktig roll i att vägleda och koordinera företagen att hitta nya marknader. Framgångsrik export kräver också att företagens potentiella utländska kunder har tillräcklig information om vad de svenska företagen har att erbjuda. Staten bör därför i samverkan med företag och branschorganisationer genomföra insatser för kunskapsspridning om svensk livsmedelsproduktion. Regeringen konstaterar också att informationsbehovet, som livsmedelsföretag som vill agera på utländska marknader har, är en utmaning inte minst för små och medelstora företag eftersom kostnaden för att skaffa relevant kunskap och kompetens kan vara mycket hög. Långsiktiga satsningar behöver därför göras för att underlätta för företag att ta del av den kunskap och information som de behöver för att kunna exportera. Regeringen anser att det behövs insatser för att främja och underlätta export och gör därför bedömningen att exportfrämjande insatser för livsmedelsexporten bör fortsätta att utvecklas. Även myndigheternas kunskap om livsmedelsexport bör stärkas och arbetet med att undanröja tekniska handelshinder vidareutvecklas. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (SOU 2015:87) konstaterade att energiskatten på el för tjänsteföretag i var jämförelsevis hög i förhållande till andra länder, inklusive länder i omedelbara närhet. sänktes därför energiskatten på för-brukning av elektrisk kraft i större datacenter () till samma nivå som den som gäller för bl.a. tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Syftet med sänkningen var att förbättra konkurrenskraften för datanäringen och stärka förutsättningarna för nyetableringar. I budgetpropositionen föreslog regeringen att energiskattenedsättningen för elförbrukning i datorhallar skulle utvidgas till att även omfatta mindre datacenter. Förslaget vän-tas gynna den förväntade expansionen av branschen. godkände för-slaget (bet. 2017/18:FiU1). Regeringen har vidare gett Business i uppdrag att främja investeringar i datacenter. Business bedriver tillsammans med ett antal regionala aktörer projektet by . Projektet marknadsför internationellt och för en dialog med internationella företag om etablering av datacenter i . Statsrådet (S) besvarade en fråga från Boriana (M) om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att det ska finnas rättvisa förutsättningar för hela datacenterbranschen, inklusive co-location-företagen (fr. 2018/19:170). Statsrådet anförde att regeringen har arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar, dels genom sänkt energiskatt för den som förbrukar el i en datorhall, dels genom att definitionen av datorhall har utvidgats, vilket har inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. (Business ) ansvarar för det statligt finansierade investeringsfrämjandet och ägs till lika delar av staten och (). Business bildades då och Invest slogs samman. I linje med ett årligt riktlinjebeslut som beslutas av regeringen har Business både ett exportfrämjande uppdrag att hjälpa svenska företag att öka sin globala försäljning och ett investeringsfrämjande uppdrag att hjälpa internationella företag att investera och expandera i . Syftet med årsuppdraget till Business för den investeringsfrämjande verksamheten är att attrahera och underlätta utländska investeringar i och därmed bidra till ökad sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet. I övrigt omfattar uppdraget nyetableringar, expansionsinvesteringar, samarbetsavtal, förvärv och fusioner. Uppdraget för investeringsfrämjande är statligt finansierat, och tjänsterna till utländska företag och organisationer är avgiftsfria. Inom det investeringsfrämjande uppdraget ska Business enligt riktlinjebrevet bl.a. • analysera potentiella investeringsområden utifrån och svenskt näringslivs komparativa fördelar och även analysera globala investeringsflöden och dess orsaker • kartlägga geografiskt och tematiskt konkreta affärs- och investeringsmöjligheter i i samverkan med övriga aktörer inom investeringsfrämjande system • öka kunskapen om och intresset för som destination för utländska investeringar genom att aktivt och målgruppsanpassat informera om övergripande förutsättningar för investeringar i . Business fick finansiering för att marknadsföra ekologiska livsmedel på potentiella utlandsmarknader. Business har även skapat ett kommersiellt koncept för hur ekologiska livsmedel ska marknadsföras. Business ska också genom uppsökande verksamhet och stöd till företagen bidra till att fler livsmedelsföretag från hela landet väljer att satsa på export. Business ska därtill ha livsmedelsexportansvariga personer fysiskt närvarande på potentiella tillväxtmarknader runt om i världen för att skapa affärsmöjligheter för livsmedelsföretagen. Utredning för att genomföra en översyn av investeringsfrämjandet Regeringen beslutade om direktiv till en offentlig utredning för att genomföra en översyn av investeringsfrämjandet (dir. 2018:113). Den verkställande direktören förordnades som särskild utredare fr.o.m. . entledigades från uppdraget , och förordnades företagaren som ny särskild utredare. Utredaren överlämnade delbetänkandet Bättre kommunikation för fler investeringar (SOU 2018:56), som redovisar uppdraget om en förbättrad kommunikation och marknadsföring av som destination för utländska investeringar. Enligt direktivet ska utredaren i slutbetänkandet • analysera om och vid behov lämna förslag på hur berörda myndigheter och andra offentliga aktörer kan involveras för en samordnad rapportering av hinder för utländska direktinvesteringar i samt inom ramen för sina uppdrag medverka i att ta fram möjliga lösningar till hinder som särskilt och utan anledning försvårar utländska investeringar • analysera och vid behov föreslå förbättringar i fråga om målformulering, ansvarsfördelning, resurssättning och samverkan. Utredaren överlämnade slutbetänkandet Effektivt investeringsfrämjande för hela (SOU 2019:21) till regeringen . Utredaren drar i slutbetänkandet ett antal slutsatser och föreslår utifrån dessa bl.a. följande insatser: • För att kraftsamla på nationell nivå bör en strategi för investerings-främjande antas som del av den fortsatta exportstrategin. • En nationell samordnare (investeringssamordnare) som ansvarar för att följa upp investeringsfrämjandestrategin bör tillsättas med placering på . • har uppfyllt funktionen och de uppsatta målen i exportstrategin, bl.a. har man tagit fram en strategisk inriktning för investeringsfrämjandet. Denna kan utgöra ett viktigt bidrag till en framtida investeringsfrämjandestrategi. För att höja samverkan till nästa nivå bör samla fler aktörer under den nationella investeringssamordnarens ledning och fokusera på aktuella aktivitetsområden som exempelvis talangattraktion. • Det finns en stor potential att stärka arbetet med högpotentiella investeringar (HPI) genom att utforma ett arbetssätt liknande exportstrategins satsning på stora affärer av stort strategiskt intresse för svenska företag (High Potential Opportunities, HPO). Business bör därför ges i uppdrag att tillsammans med svenska regioner identifiera och utveckla investeringsmöjligheter av speciellt hög strategisk betydelse för och sedermera marknadsföra dessa mot ett lämpligt urval av ledande internationella företag. Dessutom bör projektgrupper skapas för enskilda HPI, inom ramen för vilka relevanta aktörer (inklusive regeringsrepresentanter) kraftsamlar vid aktiviteter såsom in- och utgående högnivådelegationer. • Utredningen ser även potential i att intensifiera nyttjandet av en rad aktörer inom investeringsfrämjandet som exempelvis utlandsmyndigheter i prioriterade länder, handelssekreterare hos Business samt honorärkonsuler. • Alla utländska investeringar sker i en lokal miljö, men investeringsfrämjandeaktörer på lokal och regional nivå i har varierande förutsättningar att attrahera investeringar och etableringar. Kortsiktig projektfinansiering rimmar illa med investeringsfrämjandets långvariga affärsprocesser. • Under en investeringsprocess finns ett stort antal potentiella hinder för utländska investerare. Därför bör investeringssamordnarens uppdrag även innefatta att ta sig an inrapporterade investeringshinder då en tydlig ansvarig aktör saknas, samt i kontakt med övriga , myndigheter och andra relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå verka för lösningar till hinder för utländska investeringar i . • Vidare bör Business uppdrag när det gäller att rapportera investeringshinder tydliggöras, bl.a. genom ett uppdrag att sammanställa en rapport till som beskriver näringslivs- och investeringsklimatet i . Rapporten ska bygga på data inhämtad från utländska företags investeringsprocesser och innehålla konkreta exempel på hinder för utländska investeringar i . • Kompetensförsörjningen i är ett särskilt påtagligt hinder för utländska företag. Detta har identifierats av exempelvis , Business och regionala investeringsfrämjandeorganisationer (IFO) samt i internationella index. Satsningar på internationella center i , och har potential att bidra till att lösa hinder på individnivå och attrahera internationell kompetens. Det behövs också ett engagemang för talangattraktion från aktörer på nationell nivå. Som en del i detta föreslår utredningen att får ett särskilt uppdrag att utifrån ett främjarperspektiv marknadsföra i utlandet gentemot målgruppen internationell kompetens och talang. Uppdraget bör genomföras i nära samverkan med Business , regioner, kommuner, svenska utlandsmyndigheter, och andra berörda myndigheter. • Det förändrade globala säkerhetsläget innebär ett behov av vaksamhet mot vissa typer av utländska direktinvesteringar. Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att beakta den godkända EU-förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar. Regeringen har identifierat ett behov att närmare utreda förordningens implikationer. Utredningens förslag bereds inom . Sakpolitisk överenskommelse om bl.a. exportstrategin mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse där det anges att och Liberalerna accepterar en regering bestående av Socialdemokraterna och . I överenskommelsen anges också att de partier som slutit överenskommelsen är överens om ett budgetsamarbete samt ett samarbete som begränsas av de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. Samarbetet gäller budgetår för budgetår, så länge som partierna är överens om dess fortsättning, med inriktningen att samarbetet ska löpa hela mandatperioden. Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Under rubriken , företagande och hållbar tillväxt anges bl.a. att en exportsatsning för fler jobb i hela landet ska genomföras och att den befintliga exportstrategin ska utvecklas med fokus på ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet (punkt 13). Vårändringsbudget års ekonomiska vårproposition I regeringens vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) föreslås att anslagen till exportfrämjande verksamhet ökas för att ytterligare stärka den svenska exporten. Regeringen framhåller där att den befintliga exportstrategin ska utvecklas med fokus på ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet. Anslagen föreslås därför öka med . Utskottet yttrade sig över propositionen till finansutskottet (yttr. 2018/19:NU4y) och anförde att propositionen bör tillstyrkas i berörda delar och att de aktuella motionerna bör avstyrkas i motsvarande delar. I yttrandet fanns två avvikande meningar (M, KD, V) som berörde anslaget 2:4 Investeringsfrämjande. I regeringens vårproposition (prop. 2018/19:100) anges regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjernas syfte är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . I vårpropositionen framhålls att den svenska exporten bidrar till 1,4 miljoner jobb. Genom att fortsätta utveckla den nuvarande exportstrategin och föreslå mer medel till export- och investeringsfrämjande åtgärder skapas förutsättningar för att stärka svenska företags export och internationalisering. Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande När det gäller de aktuella motionsyrkandena som innehåller förslag som rör olika åtgärder inom handels- och investeringsfrämjandet har utskottet , (bet. 2017/18:NU11), behandlat flera identiska och liknande förslag. Vid det senaste tillfället hänvisade utskottet bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. Företrädare i utskottet för , tydliggjorde sina uppfattningar i olika avseenden i reservationer. Vid behandlingen av det nämnda betänkandet förordade utskottet ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att exportprogrammen och andra åtgärder inom ramen för livsmedelsfrämjandet når små och medelstora livsmedelsföretag i hela landet, även dem som inte exporterar, för att därigenom lyfta fram svensk matkultur och svenska råvaror och ytterligare främja livsmedelsexport. Utskottet uteslöt inte att det kan finnas behov av att inhämta mer information om de små och medelstora icke-exporterande livsmedelsföretagens kännedom om exporttjänsterna och om orsakerna till att dessa företag inte exporterar för att så långt som möjligt kunna anpassa insatserna till de behov som finns. I en reservation framfördes att inte skulle göra något tillkännagivande (S, MP, V). I skrivelse 2018/19:75 redovisar regeringen pågående arbete med anledning av tillkännagivandet. Regeringen anför att det finns en förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport inom vilket Business fått i uppdrag att skapa ett regionalt livsmedelsexportprogram riktat gentemot små och medelstora företag, ta fram en exportstrategi för ekologiska livsmedelsprodukter samt ha personer på som ska bidra till en ökad livsmedelsexport på tillväxtmarknader. Business har även haft i uppdrag att genomföra ett program med särskilt fokus på små och medelstora livsmedelsföretag. Vidare påminner regeringen om att en ytterligare del i uppdraget var att genomföra en marknadsanalys som Business genomförde . Syftet med analysen var att identifiera exportpotentialen utifrån livsmedelssegment, vilket regeringen framhåller är ett värdefullt verktyg för små och medelstora företag. Regeringen konstaterar att merparten av svensk livsmedelsindustri befinner sig på landsbygden samt att av de svenska livsmedelsföretagen är stora. Det är därför enligt regeringen naturligt att aktiviteter och insatser för att öka svensk livsmedelsexport riktas mot små och medelstora företag i hela landet. Regeringen framhåller även att den har en nära dialog med Business om hur fler små och medelstora företag skulle kunna exportera mer. Tillkännagivandet redovisas inte som slutbehandlats utan bereds vidare. Exportrådgivning och export av välfärdstjänster behandlade och avstyrkte utskottet samstämmiga motionsyrkanden med de som är aktuella här om exportrådgivning och export av välfärdstjänster (bet. 2017/18:NU11). Utskottet hänvisade i sitt ställningstagande bl.a. till exportstrategin och pågående arbete. Företrädare för i utskottet reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande – Exportrådgivning och export av välfärdstjänster Vissa frågor om handels- och investeringsfrämjande Utskottet kan inledningsvis konstatera att det (bet. 2017/18:NU11) avstyrkte identiska och liknande förslag om hur det svenska exportfrämjandet kan utvecklas och om olika exportfrämjande åtgärder för specifika branscher. Sådana förslag framförs i motionerna 2018/19:165 (SD), 2018/19:167 (SD), 2018/19:757 (V), 2018/19:865 (M), 2018/19:1383 (SD), 2018/19:2735 (KD), 2018/19:2820 (SD), 2018/19:2783 (M) och 2018/19:2913 (KD). Utskottet kan inte se några nya omständigheter som ger skäl till att ompröva ställningstagandet och avstår från att upprepa allt det som det har anfört om dessa förslag. Utskottet vill emellertid anföra följande. Den svenska exportstrategin som beslutades syftar till att öka exporten (både i absoluta tal och som en del av BNP), öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, öka andelen exporterande företag och öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Strategin innehåller ett sjuttiotal åtgärder för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför. Åtgärderna spänner över 22 olika områden, och arbetet med dessa pågår fortfarande. I den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan regeringspartierna, och Liberalerna framgår bl.a. att en exportsatsning för fler jobb i hela landet ska genomföras och den befintliga exportstrategin ska utvecklas med fokus på hållbarhet – ekonomiskt, socialt och ekologiskt. Detta är också något som framgår av regeringens vårproposition (prop. 2018/19:100). När det särskilt gäller export av livsmedel kan utskottet konstatera att regeringen, med anledning av det tillkännagivande om livsmedelsexport som riktade till regeringen , i skrivelse 2018/19:75 redovisat pågående arbete på området. Bland annat anförs att Business fått i uppdrag att skapa ett regionalt livsmedelsexportprogram riktat mot små och medelstora företag, ta fram en exportstrategi för ekologiska livsmedel samt att ha personer på som ska bidra till en ökad livsmedelsexport på tillväxtmarknader. Tillkännagivandet är dock ännu inte slutbehandlat, och några ytterligare tillkännagivanden från så som förordas i motionerna 2018/19:1287 (SD) och 2018/19:2736 (KD) kan inte anses nödvändigt. På området för investeringsfrämjande kan utskottet konstatera att en särskild utredare överlämnade sitt slutbetänkande Effektivt investeringsfrämjande för hela (SOU 2019:21) till regeringen. Som redovisats föreslår utredaren en rad åtgärder för att förbättra det svenska investeringsfrämjandet. Utredarens förslag bereds inom , och utskottet vill inte föregripa denna process genom att förorda några tillkännagivanden om investeringsfrämjande åtgärder såsom föreslås i motionerna 2018/19:154 (SD), 2018/19:1312 (S) och 2018/19:2895 (M). Utöver detta vill utskottet påminna om regeringens nyindustrialiseringsstrategi som syftar till att stärka förutsättningarna för svensk industri att vara världsledande inom modern industriell produktion. Utskottet vidhåller också sin uppfattning om att exportstrategin och det arbete som genomförs inom ramen för strategin också motsvarar det som efterfrågas när det gäller förslagen om att stärka svenska exportmöjligheter för högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan, en strategi för att utveckla svenska företags möjligheter till digital e-handel, tillvaratagande av den internationella kompetensen som finns i för att främja export, insatser för att främja de kulturella och kreativa näringarna, främjande av produkter och tjänster som rör energieffektivisering samt högre prioritet av och FN-upphandlingar. Utskottet vidhåller också sin uppfattning att mot bakgrund av situationen i Somaliland inte bör uppmana regeringen att ge Business i uppdrag att ge Somaliland högre prioritet, vilket är något som förordas i motion 2018/19:167 (SD). När det gäller det som anförs i motion 2018/19:757 (V) om ökad insyn i och avstyrkte utskottet ett identiskt yrkande (bet. 2017/18:NU11). Utskottet framhöll bl.a. att EKN genom regleringsbrevet har i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, samt att myndigheten ska säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med dessa riktlinjer och principer. Utöver detta kan utskottet konstatera att SEK är ett statligt bolag som styrs i enlighet med statens ägarpolicy där riktlinjer om hållbart företagande ingår. I övrigt lyder bolaget under samma lagar som andra aktiebolag. I sammanhanget kan även nämnas att en ny lagstiftning om hållbarhetsrapportering trädde i kraft (prop. 2015/16:193, bet. 2016/17:CU2). Lagstiftningen innebär att alla stora företag är tvungna att upprätta en hållbarhetsrapport. Rapporten ska innehålla information om hur företaget arbetar med miljöfrågor, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Utskottet har inte för avsikt att förorda att ställer sig bakom det som anförs i de nämnda motionerna, som därmed avstyrks i berörda delar. Exportrådgivning och export av välfärdstjänster När det gäller förslagen i motion 2018/19:2783 (M) om exportrådgivning och export av välfärdstjänster vill utskottet åter påminna om det pågående arbetet med att utveckla den svenska exportstrategin. Som redovisats avstyrkte utskottet under det föregående identiska motionsyrkanden och framhöll bl.a. att det visserligen delar uppfattningen att det är viktigt att främja tjänstehandeln såväl som handeln med varor men inte ser några skäl för en särskild satsning på exporten av svenska välfärdstjänster, och att huvudaktörerna för den regionala och lokala exportrådgivningen ska vara de statliga aktörerna på området. Utskottet framhöll dock sin uppfattning att möjligheten för andra aktörer att delta, genom upphandling, inte helt bör uteslutas för att nå en tillräckligt decentraliserad och heltäckande organisation. Utskottet ser inte heller nu någon anledning till något tillkännagivande enligt vad som förordas i den aktuella motionen, som därmed avstyrks i berörda delar. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2018/19:165 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5, 6 och 8–10, 2018/19:915 av (M), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del, 2018/19:2709 av och (båda C) och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 32.