bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — Rekryteringen bör dessutom ske mer aktivt över hela landet och med ett tydligt uppsökande syfte för att förmå fler att söka till polisutbildningen. Regeringen bör ge ett sådant uppdrag. Rekryteringen av nya poliser, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2018/19:499 av (L), 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:891 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 10. Kraven för att bli antagen till polisutbildningen har historiskt sett varit höga, och många har sökt för att bli antagna. Denna ordning, och dessa krav, har garanterat den grundläggande kvalitet som är nödvändig för att upprätthålla en professionell poliskår som allmänheten kan ha förtroende för. Till följd av yrkets förlorade status har antalet som kvalificerar sig till utbildningen minskat, trots att kraven har sänkts . förekommer det påtryckningar från politiskt håll för att göra kåren mer heterogen. Hårda antagningskrav för att säkerställa kvaliteten har åsidosatts och ersatts av bland de lägsta antagningskraven i , för att fylla platserna och uppnå mångfald och jämställdhet. Vi tror inte att poliskrisen kan eller ska lösas med sänkta krav för att bli polis, utan tror att sådana lösningar snarare förvärrar problemet. Poliskrisen måste i stället lösas genom ökade incitament för rätt person att söka sig till yrket. Man bör aldrig tumma på kvaliteten eller sänka förväntningarna på de sökande. De fysiska kraven på antagningstesterna bör därför höjas till de tidigare, högre nivåerna, kravet på ett skrivet högskoleprov och prov i det svenska språket ska återinföras och begåvningskraven ska höjas. Vidare finns olika kriterier för att antas som avgörs av den sökandes kön. Muskelstyrkan graderas exempelvis i en niogradig skala, där män behöver uppnå kapacitet sex medan kvinnor endast behöver uppnå kapacitet tre. Denna typ av kvotering medför endast nackdelar. Dels är det diskriminering för dem som förlorar sin plats trots att de presterar bättre än andra, dels skadar det förtroendet för dem som kvoteras in. Objektiva kvalifikationer ska avgöra huruvida en person är lämplig att genomföra en polisutbildning, inte personens kön eller etniska bakgrund. ska aldrig använda kvotering eller positiv särbehandling, vilket även omfattar riktade kampanjer med syftet att rekrytera personer från minoritetsgrupper eller av ett visst kön. Rekryteringen av nya poliser, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2018/19:499 av (L), 2018/19:891 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 10. Det finns svårigheter att få personer som klarar polisutbildningen att ansöka till den. Hälften av dem som söker till polisutbildningen är inte behöriga och en tredjedel inställer sig inte till uppropet. Detta påverkar möjligheten att få tillräckligt många poliser. Trots detta har antalet antagna till polisutbildningen fördubblats. Vi måste få fler personer som både är lämpliga och klarar testerna att söka sig till polisutbildningen. Men att sänka kraven för att komma in på utbildningen är inte ett alternativ. Lämpligare är i stället att skapa fler ingångar till utbildningen. Alla som utbildas måste inte bli patrullerande poliser, utan skulle i stället kunna utbilda sig till t.ex. it-utredare eller barnförhörare. Polisyrket är brett och då bör också ingångarna till utbildningen vara det. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över möjligheterna att skapa fler ingångar till polisutbildningen. Karriärvägar inom polisen, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:1421 av och (båda M). Ett led i att öka incitamentet för poliser att stanna i organisationen är ökade möjligheter att avancera inom yrket. Vi föreslår därför att fler uppsatta poster inom polisorganisationen ska kräva såväl polisutbildning som erfarenhet av polisiärt arbete. Vår förhoppning är att detta krav även kommer att medföra att polisarbetet blir mer effektivt och att förtroendet inom organisationen stärks. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser detta. Karriärvägar inom polisen, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2018/19:1421 av och (båda M). I de flesta andra jämförbara yrken är det självklart att högre chefer själva tillhör professionen. En sjukhuschef är i allmänhet själv läkare, en regementschef är officer och en rektor är i allmänhet lärare. Inom polisen är det dock vanligt att höga chefer inte är poliser i grunden. Detta skapar ofta en förtroendeklyfta mellan den högre ledningen och de övriga i verksamheten. Högre polischefer bör själva ha polisiär bakgrund. Det ökar karriärmöjligheterna inom yrket och det innebär att förtroendeklyftan minskar. Regeringen bör se över regelverket för behörighet till högre polisbefattningar. Deltidspoliser, punkt 22 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 22 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 13. finns det särskilda behov av fler poliser i tjänst. Vi anser därför att man bör öka möjligheten att införa deltidsanställda poliser. Det kan t.ex. handla om poliser som vill kombinera en annan anställning med att vara deltidspolis. Här bör räddningstjänsten kunna tjäna som förebild. Det största antalet anställda inom räddningstjänsten i utgörs av personer som har en deltidsanställning. Det är fråga om personer som är fullt utbildade brandmän men som har ett annat yrke vid sidan av brandmannayrket. Dessa deltidsbrandmän tjänstgör när det finns behov av räddningstjänstinsatser. På motsvarande sätt skulle fullt utbildade deltidspoliser – som tjänstgör som poliser vid behov – kunna fylla en viktig funktion. En ordning med deltidspoliser skulle kunna skapa förutsättningar att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. Fler deltidspoliser skulle också kunna vara ett sätt att se till att gles- och landsbygden kan få tillgång till fler poliser. Även om vissa orter har en jämförelsevis låg brottslighet måste det finnas tillgång till poliser de gånger någonting allvarligt inträffar och brott faktiskt begås. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens samarbete med Försvarsmakten, punkt 23 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 7. Hemvärnet är en frivillig del inom totalförsvaret som engagerar många människor lokalt och som erbjuder en bra utbildning. Lokalkännedomen hos dem som tjänstgör i denna frivilligverksamhet är god. Hemvärnet används ofta vid eftersök av försvunna personer. Det finns anledning att se över om hemvärnet kan användas även till andra uppgifter för att kunna stötta polisen vid särskilda händelser som kräver extra resurser. Polisen har en viktig uppgift att fylla när människor anmäls försvunna. Det är viktigt att sökinsatserna kommer igång snabbt och att de genomförs på ett bra sätt. Att snabbt återfinna den som försvunnit kan i många fall rädda liv. Om man konstaterar att ett brott är begånget är omedelbara insatser ofta avgörande för att brottet ska kunna upp. Även samarbetet mellan polisen och andra lokala frivilligorganisationer, t.ex. Missing People, bör därför ses över och uppmuntras. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens samarbete med Försvarsmakten, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 12. har en ansträngd situation, bl.a. till följd av gängkriminalitet och ett växande antal utanförskapsområden. Myndigheten har dessutom haft otillräckliga resurser. Det krävs därför nya möjligheter att avlasta så att polisen kan ägna sig åt kärnuppdraget. Vi anser att möjligheter att samarbeta med Försvarsmakten ska stärkas. Försvarsmakten bör, vid särskilda tillfällen, ha möjlighet att använda militära resurser vid gränskontroller för att frigöra polisiära resurser till brottsbekämpande verksamhet. Vi vill även se över möjligheterna att använda militära resurser för att bevaka utsatta polisstationer. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens samarbete med Försvarsmakten, punkt 23 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi står bakom en kraftfull satsning på fler poliser. Med tanke det tar att utbilda poliser kommer det dock att ta tid innan dessa nya poliser är i tjänst. Det bör därför enligt vår mening övervägas att parallellt med den satsningen ta till andra åtgärder som snabbt kan avlasta polisen i dess arbete. En sådan åtgärd är att i större utsträckning ta hjälp av ordningsvakter. En annan är bättre samverkan med försvaret. Polisen har möjlighet att t.ex. låna helikoptrar från försvaret. För att stärka polisens och samhällets förmåga behöver försvaret och polisen samverka och samträna mer. Det bör vidare ses över hur anställda vid försvaret kan bistå polisen i bevakningsinsatser. Vid ett terrorattentat kan det vara avgörande att använda samhällets alla relevanta resurser. I vissa extrema situationer kan det innebära att Försvarsmakten ska kunna ge stöd till när nödvändiga förmågor redan är upptagna eller saknas. Vidare bör pensionerade poliser få jobba kvar. Poliser som närmar sig pensionen eller gått i pension kan utgöra en resurs om de får möjlighet att jobba kvar eller återgå i tjänst för . Dessa kan med kort varsel bidra till att polisen ökar förmågan. De har dessutom erfarenhet som kan vara värdefull i det ansträngda läget. Slutligen kan polisstudenter tillfälligt tas i tjänst för att möta de akuta behoven. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att pröva dessa förslag för att snabbt och i närtid stärka polisens operativa förmåga. Trafikpolisens organisation, punkt 24 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16 samt 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 22, 2018/19:875 av (M), 2018/19:918 av (M), 2018/19:1151 av (S) och 2018/19:2071 av (M) samt 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 60. En god och säker trafikmiljö kräver inte bara ett bra vägnät. Det kräver också att trafikreglerna följs. Alltför många utsätter sina medtrafikanter för livsfara genom att köra påverkade av alkohol eller andra droger. Det är en brottslighet som i huvudsak bara kan begränsas med regelbundna kontroller och en synlig polis på våra vägar. Kameror kan bidra till att beivra fortkörningar, men inte rattfylleri. upptäcks även annan typ av brottslighet vid polisens stickprovskontroller. Det trafikövervakande arbetet har minskat . Därför bör det göras en översyn av polisens samlade trafikövervakande arbete. I detta arbete bör det ingå en studie av hur trafikövervakningen genomförs i andra jämförbara länder. Kontrollen av tung fordonstrafik kräver välutbildade trafikinspektörer. Bristande underhåll och undermåligt material i tunga fordon, ibland i kombination med för långa körtider, innebär en stor fara på våra vägar. Många trafikinspektörer går snart i pension och har inte ersatts i nödvändig omfattning. Regeringen måste vidta åtgärder som gör det möjligt för polisen att se till att denna kompetens behålls. Trafikpolisens organisation, punkt 24 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2018/19:875 av (M), 2018/19:918 av (M), 2018/19:1151 av (S), 2018/19:2071 av (M), 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16 samt 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 22. Det är viktigt att polisen har tillräckliga resurser för att följa upp regelefterlevnaden i trafiken. I har trafikpoliserna blivit allt färre . Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att antalet trafikpoliser successivt kan öka. Övriga trafikfrågor, punkt 25 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 16 samt 2018/19:858 av (M), 2018/19:890 av (M), 2018/19:1157 av (S), 2018/19:1557 av (M) och 2018/19:1937 av (M). skadas hundratals människor allvarligt i trafikolyckor där alkohol och/eller narkotika är inblandad. Vi anser att det inte ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen, vare sig på land, på sjön eller i luften. Det är därför viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet med nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och se till att polisen ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att kunna beivra överträdelser. Polisen får inte slumpmässigt, utan misstanke, testa bilförare för andra droger än alkohol. Vi anser att motsvarande möjligheter att slumpmässigt kontrollera förare för påverkan av alkohol bör finnas när det gäller påverkan av andra droger, om det kan genomföras med bibehållen integritet för föraren. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Intern tillsyn och tjänstefel, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:363 av (SD) och 2018/19:2386 av (C). En polis har inte möjlighet att backa undan från en aggressiv angripare. Möjligheten att använda tjänstevapen finns endast när poliserna själva eller andra utsätts för svårare våld som kan orsaka allvarlig skada, t.ex. när en person är beväpnad med kniv eller skjutvapen. Vid demonstrationer och i utsatta områden har det blivit vanligt att poliser utsätts för stenkastning som vid en träff kan orsaka livshotande skador. Nödvärnsrätten för poliser bör därför utökas så att en situation inte eskalerar till följd av att polisen inte vågar använda rätt steg i våldstrappan. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser det anförda. Polisens utrustning, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 30 samt 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2018/19:47 av (SD) och 2018/19:2971 av (KD) yrkande 1 och 2018/19:1536 av (M) och 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 6. I står skrivet att en religiös huvudbonad i form av huvudduk, kippa eller turban får bäras till uniform. Vi ser det dock som en självklarhet att all myndighetsutövning – inte minst den som utövas av poliser och militärer med våldsmonopol – ska vara neutral, och att uniformerna därför ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer. Av denna anledning anser vi att den sortens klädsel i tjänsteutövningen ska förbjudas. Enligt föreskrifter och allmänna råd om polisens skjutvapen m.m. får det, om det finns synnerliga skäl, beslutas att en polis som är utsatt för ett allvarligt hot med anledning av tjänsten får bära den tjänstepistol som han eller hon har tilldelats. Vi anser att det, med den senaste tidens destruktiva utveckling, finns anledning att lätta på restriktionerna så att fler utsatta poliser får möjlighet att bära sitt tjänstevapen . Polisfordon för kontroll av den yrkesmässiga trafiken bör finnas i flera olika format. I huvudsak bör fordonen vara av buss- eller skåpmodell där det kan rymmas både arbetsplatser och förhörsplatser. Fordonen ska även vara utrustade med nödvändig teknisk utrustning för avrapportering, radioanrop, it-funktioner samt larmanordning i form av blåljus och siren. De större skåpfordonen kan med fördel även vara utrustade med portabla vågar. Ett antal fordon bör också vara av personbilsmodell och finnas i både civil och målad variant. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens utrustning, punkt 27 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 6 samt 2018/19:47 av (SD), 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 30, 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2018/19:1536 av (M) och 2018/19:2971 av (KD) yrkande 1. Vi anser att polisen ska ges tillgång till alternativa vapen, t.ex. att man ges möjlighet att skjuta gummikulor, använda elpistol och att använda vattenkanoner vid demonstrationer och stora upplopp. Dessa är vapen som är mindre skadliga än de skjutvapen polisen har och skulle kunna hjälpa polisen att bättre hantera svåra situationer. har tragiska dödsskjutningar där poliser har varit ansvariga med rätta uppmärksammats. En polis bör ha så många alternativ som möjligt innan han eller hon måste ta till dödligt våld. Möjligheten för polisen att få tillgång till fler alternativa vapen bör därför utredas. En viktig del i att förenkla och renodla polisens arbete och på så sätt få ut mer polisiärt arbete per enskild polis är att komma till rätta med det omoderna avrapporteringssystemet. Det är positivt att har infört en nationell it-organisation och en ny it-plan. Att poliser i yttre tjänst kan använda smarta telefoner för avrapportering och slagning i register förenklar arbetet. Det är dock viktigt att man fortsätter att effektivisera avrapporteringen. Tid måste frigöras för att poliser ska kunna ägna arbetsdagen till sådant som leder till ökad trygghet. Vi menar vidare att tekniska hjälpmedel som t.ex. automatisk nummerplåtsavläsning, ANPR, bör kunna användas i större utsträckning. Det är en kamera som monteras i polisbilen och som läser av mötande bilars registreringsnummer och larmar om bilen har körförbud, är eftersökt, stulen, oskattad, oförsäkrad eller obesiktigad. ANPR bör användas i fler polisbilar och utvecklas ytterligare på ett sätt som ökar polisens möjlighet att höja trafiksäkerheten och arbeta brottsförebyggande utan att den personliga integriteten kränks. Polisens arbetsmetoder behöver utvecklas, och modern teknik bör bli en naturlig del av verksamheten i det vardagliga polisarbetet. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Ett utrustningslyft, punkt 28 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 23. Polisen måste för ett tryggt och verkningsfullt arbete ha tillgång till en modern utrustning som också möter polisens behov i olika situationer. Det framgår dock, bl.a. genom Noas utvärdering av den nationella särskilda händelsen (se ovan), att det finns väsentliga brister i fråga om den utrustning som särskilt ingripandepoliser har tillgång till. Vi ser positivt på att fick i uppdrag att höja grundförmågan hos poliser i yttre tjänst och säkerställa att de har tillgång till rätt vapen och utrustning för att hantera bl.a. terroristattentat. Det är emellertid angeläget att samtliga poliser i yttre tjänst får en modern skyddsutrustning. Ett utrustningslyft bör därför skyndsamt genomföras, som bl.a. ska syfta till att samtliga poliser i yttre tjänst ska ha modern skyddsutrustning. Vi anser att bör ställa sig bakom det vi nu har anfört om ett utrustningslyft och tillkännage detta för regeringen. Polisens befogenheter, punkt 29 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2870 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 19 och 20, 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:269 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:347 av och (båda SD) yrkande 1 och 2018/19:976 av (M). För att polisen ska få publicera bilder på en misstänkt person i en pågående brottsutredning krävs som huvudregel att syftet med publiceringen är att få allmänhetens hjälp att identifiera gärningspersonen, att det är klarlagt att personen på bilden föreställer den misstänkte, att det rör sig om ett brott som inte kommer leda till ett lindrigare straff än fängelse och att publiceringen är av synnerlig vikt för polisens fortsatta arbete. Enligt vår mening bör polisen ges bättre möjligheter att själv avgöra när övervakningsbilder på misstänkta gärningsmän ska kunna publiceras. Vi vill därför ta bort kravet på att det endast får ske för brott som kommer att leda till fängelsestraff eller mer. Det innebär exempelvis att bilder från övervakningskameror av gärningspersoner som begått stöldbrott eller misshandel kommer att kunna publiceras. Vi anser vidare att kravet på att en publicering ska vara av synnerlig vikt bör mjukas upp. I likhet med dagens regler bör det dock alltid ske en proportionalitetsbedömning där det brottsutredande intresset vägs mot den personliga integriteten i det enskilda fallet. Polisens befogenheter, punkt 29 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 19 och 20 samt 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:269 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:347 av och (båda SD) yrkande 1, 2018/19:976 av (M) och 2018/19:2870 av m.fl. (M) yrkande 6. Framför allt i otrygga områden utsätts poliser för provocerande individer som aktivt försöker hindra dem i deras yrkesutövning. För att motverka detta beteende måste möjligheterna att tillfälligt plocka bort dessa personer från gatan utökas. Dels för att skicka signalen att poliser är oantastliga och för att underlätta för poliserna att utföra sitt arbete, dels för att förhindra att en otrygg situation eskalerar till upplopp. Vi vill därför utreda en utökad polisarrest där en person ska kunna anhållas även om det inte finns skäl för häktning. Beslutet ska kunna fattas av ett polisbefäl i stället för av en åklagare. Längden på frihetsberövandet bör rimligen inte överstiga och vara ett mellansteg mellan ett gripande och ett anhållande.