bet · H701FiU1 · 2019-11-22 00:00:00 — De effekter som budgetalternativ väntas få på kommunsektorns finanser framgår av tabell 1.16. Motionärerna vill se högre generella statsbidrag till kommunerna jämfört med regeringens förslag och förordar att ytterligare resurser tillförs kommunerna via riktade statsbidrag. Tabell 1.16 Kommunsektorns finanser (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2019/20:2915. Motionärerna förespråkar ettåriga utgiftstak och lämnar därför endast förslag till utgiftstak , se tabell 1.17. Utgiftstaket är högre än det utgiftstak som regeringen till följd av tekniska justeringar föreslår . Tabell 1.17 Utgiftstak för staten (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Källa: partimotion 2019/20:2915. I tabell 1.18 redovisas inkomster och utgifter i statens budget med budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Tabell 1.18 Statens budgetsaldo (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av såld egendom Utgifter i statens budget Källa: partimotion 2019/20:2915. Inkomsterna är högre främst till följd av att motionärerna vill se en ändrad kapitalbeskattning, t.ex. ny förmögenhetsskatt, en ny arvs- och gåvoskatt och en höjd bolagsskatt. Motionärerna avvisar också regeringens förslag om avskaffad värnskatt och vill se en avtrappning av jobbskatteavdraget samt en återställd restaurangmoms. För en redovisning av inkomsterna i statens budget fördelat på olika typer av inkomster med budgetförslag se avsnitt 2.4 Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2020. När det gäller utgifterna är de högre i budgetalternativ än i regeringens förslag, bl.a. till följd av att motionärerna förordar höjda anslag till kommunsektorn och ökade resurser för reformer inom sjukförsäkringen och a-kassan, höjd garantipension och ökade resurser för klimatomställning. I partimotion 2019/20:3341 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 1 att godkänner motionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. inriktning på den ekonomiska politiken vill ha en ekonomisk politik som stöder ett samhälle där varje människas förmåga tas till vara och som underlättar för alla att gå från utanförskap till arbete. Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit. Enligt budgetmotion bör vården, omsorgen, och rättsväsendet få stora resurstillskott för att säkra välfärd och trygghet för alla. Motionärerna vill stärka glesbygden och landsbygden genom ett brett paket av åtgärder, inte minst för kommunerna, som står inför stora utmaningar. Motionärerna vill se en förstärkning av hela rättskedjan. De menar att stora resurser behöver tillföras rättsväsendet . , domstolsväsendet och Kriminalvården behöver förstärkas. Motionärerna anser att antalet poliser måste öka kraftigt, men att organisation och anställningsvillkor också måste förändras så att effektiviteten ökar och fler poliser stannar i yrket. Motionärerna anser att beredskapspoliserna bör återinföras för att bl.a. vara behjälpliga vid gränskontroller och vid uppföljning av ID-kontroller. Arbetet med att bekämpa brottsligheten måste också stärkas genom förebyggande sociala insatser. Motionärerna anser att behöver stora tillskott för att komma åt gängkriminella och för att stoppa unga från att hamna i kriminalitet. De anser också att det bör utvecklas en nationell krissocialjour i områden som är särskilt drabbade av kriminalitet och att ytterligare resurser ska tillföras jour- och familjehem. De äldres vård och omsorg måste enligt motionärerna präglas av självbestämmande och valfrihet. En kraftig utbyggnad av platser i både trygghetsboenden och särskilda boenden bör genomföras. Motionärerna menar att det är viktigt att äldre får möjlighet att flytta till anpassade boenden med gemenskapsmöjligheter för att motverka ensamhet och isolering och att kontinuiteten i måste förbättras. Äldreomsorgens personal ska få bättre arbetsvillkor och fler möjligheter till fortbildning och karriär. Dessutom vill motionärerna se en ytterligare höjning av hyrestaket i bostadstillägget och att skatten sänks för alla pensionärer. Jobbskatteavdraget ska höjas ytterligare för de som är . Motionärerna anser att det krävs ytterligare vårdreformer för bättre kvalitet och service. Staten bör ha huvudansvaret för sjukvården och säkra en god, effektiv och jämlik vård över hela landet. Det behövs också en allmän resursförstärkning till sjukvård i glesbygd och i de delar av landet där avstånden är stora. Motionärerna anför vidare det behövs investeringar i primärvården. En fortsatt utökning av cancervården är nödvändig, liksom en förstärkt barn- och ungdomshälsovård. Motionärerna förordar även ett stimulansbidrag till de regioner som avskaffar samtliga tak i vårdavtal inom den öppna specialiserade sjukvården. Förlossnings- och BB-vården behöver förstärkas utifrån både ett patient- och ett jämställdhetsperspektiv. Motionärerna menar att arbetsmarknaden blir alltmer tudelad och att allt fler arbetslösa befinner sig i en utsatt ställning med mänskliga, sociala och ekonomiska följder. Det krävs därför fler typer av jobb, kraftfullt sänkta kostnader och minskad byråkrati för att bredda arbetsmarknaden till de grupper som har svårast att komma in på den. Motionärerna vill se en ny anställningsform som gör det billigare och enklare för företag att anställa unga och nyanlända. Enligt motionärerna skapas jobben huvudsakligen genom entreprenörer och ett gott företagsklimat. De menar att det därför behövs en näringspolitik som är inriktad på att underlätta för företag att växa och anställa. Myndigheternas handläggning av ärenden kopplade till företag behöver förbättras liksom tillgången på kapital. har enligt motionärerna ett stort behov av en förbättrad integrationspolitik, eftersom en human flyktingpolitik också kräver en väl fungerande integration. Enligt motionärerna behöver nyanlända snabbare få arbete och en hållbar bostadssituation. Motionärerna ser ett fortsatt stort behov av åtgärder för att påskynda asylprövningen och för att tiden då en person söker asyl ska användas för introduktion och språkinlärning. De förespråkar en hållbar flyktingpolitik som präglas av humanism och medmänsklighet, ett generöst bistånd som når fram och en politik som främjar handel och ökade möjligheter till rörlighet över gränserna. Den ekonomiska politiken bör enligt motionärerna användas för att stödja goda mellanmänskliga relationer. De anser att det främst handlar om att ge familjer och det civila samhället möjlighet att utvecklas. Barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken utformas. Motionärerna anför att skolan och barnomsorgen måste kunna möta varje barns behov och att alla föräldrar ska kunna välja den barnomsorg som är bäst för deras barn. Skolan behöver fördjupa sitt kunskapsuppdrag, och samhällets insatser måste stärkas för att vända trenden med barn och unga som mår dåligt och drabbas av psykisk ohälsa. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är enligt motionärerna att det råder ordning och reda i den offentliga ekonomin. Ett avgörande skäl till att klarade den ekonomiska nedgången i finanskrisens spår bättre än de allra flesta jämförbara länder var det finanspolitiska ramverket med ett överskottsmål för de offentliga finanserna och utgiftstaket för staten. Genom att ta det finanspolitiska ramverket på allvar även framöver kommer att stå stärkt när nästa kris kommer. Riktmärket bör enligt motionärerna vara en neutral finanspolitik. En alltför åtstramande finanspolitik menar man kan vara riskfyllt i det rådande läget. Av tabell 1.19 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med budgetalternativ jämfört med regeringens budgetförslag. Tabell 1.19 Den offentliga sektorns finanser (KD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2019/20:3341. De effekter som budgetalternativ väntas få på kommunsektorns finanser framgår av tabell 1.20. Tabell 1.20 Kommunsektorns finanser (KD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2019/20:3341. förslag till utgiftstak är lägre än det utgiftstak som regeringen föreslår, se tabell 1.21. För de utgiftstak som fastställt , där regeringen i propositionen endast föreslår tekniska justeringar, föreslår motionärerna utgiftstak som är 10 respektive lägre än regeringens förslag. Motionärerna konstaterar att deras utgiftstak minskar som andel av BNP. Tabell 1.21 Utgiftstak för staten (KD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Källa: partimotion 2019/20:3341. I tabell 1.22 redovisas inkomster och utgifter i statens budget med budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Tabell 1.22 Statens budgetsaldo (KD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av såld egendom Utgifter i statens budget Källa: partimotion 2019/20:3341. Till följd av att motionärerna vill se både sänkta skatter för de som arbetar och pensionärer och höjd moms för alla momssatser beräknas inkomsterna bli högre än i regeringens budgetförslag. Motionärerna förordar även ett sänkt ränteavdrag och avvisar regeringens förslag om att avskaffa värnskatten. För en redovisning av inkomsterna i statens budget fördelat på olika typer av inkomster med budgetförslag, se avsnitt 2.4 Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2020. När det gäller utgifterna är de högre då motionärerna förordar ökade resurser till vård, omsorg, socialtjänst och rättsväsen, som de vill se lägre anslag inom områdena arbetsmarknad och arbetsliv, studiestöd samt allmän miljö- och naturvård. Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen prognos för den ekonomiska utvecklingen () bedömer i sin prognos att den svenska ekonomin är inne i en tydlig avmattningsfas och att högkonjunkturen gradvis ebbar ut och blir balanserad . Internationella handelskonflikter och oklarheten kring brexit bedöms tynga den globala ekonomin, vilket väntas drabba svensk export. bedömer KI att investeringskonjunkturen är på väg att vika i . En milt expansiv finanspolitik väntas delvis bidra till att hålla uppe efterfrågetillväxten , men trots det bedömer KI att arbetslösheten kommer att fortsätta öka. Inflationen väntas förbli betydligt lägre än , och väntas därför inte höja reporäntan vare sig eller . Internationella valutafondens prognos för världsekonomin, () konstaterar att den globala ekonomin befinner sig i en avmattning. IMF räknar med en BNP-tillväxt i världsekonomin på 2019, vilket är en nedrevidering jämfört med IMF:s prognos . Enligt IMF är det den lägsta nivån på BNP-tillväxten i världsekonomin sedan finanskrisen /09. förväntas tillväxten öka till , vilket är en nedrevidering jämfört med IMF:s prognos . Den dämpade tillväxten förklaras av stigande handelshinder och ökade geopolitiska spänningar. IMF uppskattar att handelsspänningarna mellan och kommer att sänka nivån på BNP globalt . Tillväxten beräknas också försvagas av landsspecifika faktorer i flera tillväxtmarknadsekonomier och av strukturella krafter, t.ex. låg produktivitetstillväxt och åldrande demografi i avancerade ekonomier. Uppgången 2020 förklaras av att tillväxtmarknader och utvecklingsekonomier beräknas uppleva en återhämtning, t.ex. , , , och , där tillväxten minskat markant relativt 2018. IMF bedömer dock att det finns en stor osäkerhet kring dessa återhämtningar, särskilt när utvecklingen i stora ekonomier som , och förväntas avta . Kommuner och Landstings ekonomirapport, Kommuner och Landsting (SKL) räknar i sin prognos med att går in i en mild lågkonjunktur som kommer att fortsätta . BNP bedöms öka med strax både och , och arbetslösheten förväntas stiga till , trots att arbetskraftsdeltagandet förväntas sjunka. Skatteintäkterna förväntas öka långsammare än vad de har gjort som trycket från en ökande andel barn och äldre bedöms som stort. Enligt SKL går kommunerna in i ett allt svårare ekonomiskt läge och kommunerna arbetar med effektiviserings- och besparingsplaner för att få ihop budget och plan för perioden –2022. SKL bedömer att ett nittiotal kommuner och sju regioner kan komma att gå med underskott utifrån enkätsvar från ekonomidirektörer. Skatten förväntas höjas i ett tjugotal kommuner och i fyra regioner . Trots det räknar SKL med att kommuner och regioner kommer att sakna 2023 om kostnaderna ökar i takt med befolkningen och staten inte tillför mer resurser än det som har aviserats. I rapporten konstaterar att omvärldens BNP-tillväxt har bromsat in mot mer normala nivåer. Jämfört med bedömningen har konjunkturutsikterna för euroområdet försämrats något. bedömning är att flera länder kommer att föra en expansiv penningpolitik för att ge stöd åt konjunkturen. Inflationen väntas därför stiga från låga nivåer. mellan och och det oklara läget kring utträde ur EU förväntas fortsätt skapa osäkerhet kring tillväxtutsikterna. Liksom ekonomierna i omvärlden konstateras att den svenska ekonomin har gått in i en fas med lägre tillväxt. Information som kommit sedan det penningpolitiska beslutet pekar enligt på att konjunkturen mattas av lite snabbare än väntat. Avmattningen bedöms innebära en normalisering av ett ekonomiskt läge som varit starkt med hög tillväxt och en god utveckling på arbetsmarknaden. prognos är att BNP i växer , , och åren 2019–2022 Enligt bedömning ger de nedreviderade prognoserna inte bilden av en lågkonjunktur, vare sig i omvärlden eller i . konstaterar att inflationen har varit nära inflationsmålet och att den sjunkit tillbaka . Detta var enligt väntat och inflationsutsikterna för det närmaste året är sammantaget oförändrade . I linje med prognosen har direktionen därför beslutat att lämna reporäntan oförändrad på −0,. Prognosen indikerar liksom tidigare att räntan mest sannolikt höjs till noll procent. Konjunktur- och inflationsutvecklingen i omvärlden och bedöms emellertid som mycket osäker varför anser att det är svårt att säga när det är lämpligt att höja reporäntan nästa gång. Prognosen för reporäntan är nedreviderad och indikerar att räntan kommer att vara oförändrad efter den förväntade höjningen . bedömer i sin höstprognos att BNP i EU ökar , 2020 och 2021. Jämfört med den prognos som gjordes är det en nedrevidering från . Läget på arbetsmarknaden bedöms som fortsatt starkt och arbetslösheten fortsätter att sjunka. Den lägre tillväxten förklaras främst av en ökad osäkerhet i omvärlden som framför allt drabbat tillverkningsindustrin och därmed , som enligt kommissionen brukar ses som EU:s ekonomiska motor. ekonomi väntas växa , och –2021. En svag inhemsk efterfrågan och lägre investeringar förklarar den lägre tillväxten jämfört . Nettoexporten bedöms bli ekonomins tillväxtmotor. Arbetslösheten förväntas öka med 2020 och 2021 och inflationen förväntas förbli 2019–2021. Ny statistik över läget i svensk ekonomi Regeringens prognos i budgetpropositionen bygger på information som fanns tillgänglig fram till . Nedan redovisas ett antal indikatorer över den svenska ekonomins utveckling som publicerats efter det datumet. Enligt Nationalräkenskaperna växte BNP , säsongsrensat och jämfört med . Det visar () beräkning av nationalräkenskaperna . Det var främst hushållens konsumtion som förklarade uppgången. Kalenderkorrigerat och jämfört med steg BNP (källa: SCB, publicerat ). Inför publiceringen av arbetskraftsundersökningarna () för konstaterade SCB kvalitetsbrister i den data som insamlats av deras underleverantör . Den statistik som SCB nu redovisar för samt revideringar av tidigare uppgifter baseras på den insamling som har gjorts av SCB:s datainsamlingsavdelning för att ge en så tillförlitlig beskrivning av arbetsmarknaden som möjligt. Statistiken baseras på halva urvalet, vilket enligt SCB gör att den blir mer osäker, särskilt på mer finfördelad nivå. Enligt ökade antalet sysselsatta jämfört med samma månad 2018. Antalet sysselsatta uppgick till 5 138 000, vilket är 43 000 fler än . Även säsongsrensade och utjämnade data visar på en ökning av antalet och andelen sysselsatta. Andelen arbetslösa var , en ökning jämfört med . Säsongsrensade och utjämnade data visar också på en ökning av antalet och andelen arbetslösa. Säsongsrensat uppgick arbetslöshetstalet till . Arbetslösheten bland unga (15–) uppgick till , och säsongsrensat uppgick den till (källa: SCB, publicerat ). Hushållens bostadslån hade en årlig tillväxttakt på , en minskning jämfört med augusti. Bostadslånen utgör av den totala utlåningen från monetära institut (MFI). Hushållens konsumtionslån hade en årlig tillväxttakt på , en minskning jämfört med augusti (källa: SCB, publicerat ). Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna prognos över offentliga finanser Enligt KI:s senaste prognos över offentliga finanser från beräknas det finansiella sparandet till –0,av BNP 2020, vilket kan jämföras med regeringens beräkning på . KI:s prognos utgår från regeringens finanspolitik som den föreslagits i budgetpropositionen . Propositionen innebär enligt KI att finanspolitiken blir något expansiv och att det strukturella sparandet minskar något. För att överskottsmålet ska nås bortom 2020 krävs enligt KI en smärre finanspolitisk åtstramning. beräknas det finansiella sparandet till av BNP, vilket är än vad regeringen beräknar. gör KI ett finanspolitiskt scenario som antas bedrivas så att det är i linje med överskottsmålet. Vidare tar KI:s scenario sin utgångspunkt i den personaltäthet som följer av förslaget i budgetpropositionen och en standardhöjning ungefär i linje med det historiska mönstret. I penningpolitiska rapport från redovisas en prognos över den offentliga sektorns finansiella sparande på 0,3, –0,1, av BNP –2022, vilket –2021 är något lägre än den prognos som redovisades . prognos visar, liksom , på en svagare utveckling jämfört med regeringens prognos i budgetpropositionen. prognos över statens lånebehov I senaste prognos från som sträcker sig fram konstateras att man förväntar sig ett överskott i statens budget på 2019 förstärkt av återbetalning av lån på . Jämfört med föregående prognos innebär det ett något lägre överskott. Både den ekonomiska tillväxten och arbetsmarknaden har mattats av mer än väntat, vilket har påverkat prognosen för budgetsaldot. Enligt gör den ekonomiska avmattningen tydligare avtryck 2020, och överskottet vänds till underskott på 2020 och 2021. I sin prognos har inte gjort någon bedömning av hur EU-avgiften påverkas av en brexit. Statsskulden planar ut enligt myndighetens prognos, vilket motsvarar av BNP. har i sin höstprognos reviderat ned sin prognos för den offentliga sektorns finansiella sparande från av BNP till av BNP 2019, jämfört med prognosen från . är prognosen också nedreviderad till av BNP. , som är ett nytt prognosår, räknar kommissionen med att det finansiella sparandet som andel av BNP blir . Det strukturella sparandet beräknas till av potentiell BNP 2020 och 2021. Maastrichtskulden kommer enligt prognosen att minska från av BNP 2021. EU-ländernas stats- och regeringschefer enades med den brittiska regeringen om ett utträdesavtal. Det brittiska parlamentet ville dock ha mer tid för att granska lagstiftningen kring utträdet. Det innebar att premiärminister tvingades be EU om uppskov på utträdet till , vilket också accepterades av EU. Därefter har nyval utlysts i till . kan dock lämna tidigare, eller , om utträdesavtalet godkänns tidigare av det brittiska parlamentet och . Överskottsmålet är formulerat som att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska uppgå till en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. I det finansiella sparandet ingår såväl det primära sparandet som nettokapitalinkomster. Det primära sparandet i sin tur är något förenklat skillnaden mellan skatteinkomsterna och utgifterna för konsumtion, investeringar och transfereringar. Nettokapitalinkomster är skillnaden mellan kapitalinkomster, dvs. ränteinkomster och utdelningar, och ränteutgifter. Långsiktigt låga räntor gör att det primära sparandet kan försämras givet ett mål för skulden. Om statsskuldsräntorna blir lägre förbättras statens kapitalnetto. En sådan utveckling innebär att det primära sparandet skulle kunna försämras (dvs. högre utgifter och/eller lägre skatter) vid ett givet överskottsmål. Ett förbättrat kapitalnetto väger därmed upp en försämring av det primära sparandet. En sådan utveckling förändrar dock inte överskottsmålets nivå eller målets koppling till den konsoliderade bruttoskulden. Tillväxten i världsekonomin har varit hög men har mattats av . Även i har konjunkturen varit stark och tillväxten hög . Utskottet kan notera att den inhemska efterfrågan mattades av och att tillväxten i nu väntas komma att dämpas och att BNP väntas växa i en långsammare takt 2019 och 2020 än . Resursutnyttjandet i svensk ekonomi är dock fortfarande högre än normalt. Den lägre tillväxten förklaras av en svagare utveckling i omvärlden, minskade bostadsinvesteringar och en minskad offentlig konsumtion. Utskottet kan konstatera att det finns flera osäkerhetsfaktorer i prognosen över den ekonomiska utvecklingen i som regeringen kan komma att behöva ha beredskap för, bl.a. en kraftig inbromsning av tillväxten i , utträde ur EU och fortsatta handelspolitiska spänningar mellan och . Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet instämmer i regeringens bedömning att står väl rustat i ett läge där världsekonomin mattas av och riskerna i omvärlden ökat. Det råder ordning och reda i de offentliga finanserna och statsskuldskvoten är den lägsta . De offentliga finanserna redovisade överskott –2018. Utskottet konstaterar att regeringens medelfristiga prognos visar att det finansiella sparandet kommer att uppvisa överskott samtliga år . förväntas det finansiella sparandet stärkas och uppgå till av BNP 2022. Utskottet noterar att det finansiella sparandet beräknas bli lägre under hela prognosperioden jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition. Förklaringen är dels att de åtgärder som presenteras i budgetpropositionen medför att inkomster och skatter minskar som utgifterna ökar i förhållande till beräkningarna i vårpropositionen, dels att inkomster från kapital reviderats ned och att utgifterna för konsumtion beräknas bli något högre. Överskottsmålet följs upp genom det strukturella sparandet som bedöms uppgå till 2020. Utskottet delar regeringens bedömning att så små skillnader i förhållande till målet inte utgör någon tydlig avvikelse. Därmed instämmer utskottet i regeringens bedömning att inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet och att den är väl avvägd i rådande konjunkturläge. Den breda parlamentariska förankring som finns i fråga om betydelsen av sunda offentliga finanser och det finanspolitiska ramverket är enligt utskottet mycket viktig. Utskottet delar regeringens uppfattning att överenskommelsen om det finanspolitiska ramverket ska värnas för att säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser. I det sammanhanget noterar utskottet att endast föreslår ett utgiftstak , dvs. ett ettårigt utgiftstak. Utskottet noterar att regeringen har beräknat det strukturella sparandet till av BNP 2022. Det beror på att beräkningarna av de offentliga finanserna bortom det kommande budgetåret enligt regeringen ska ses som en konsekvensanalys av det aktuella budgetförslaget inklusive de aviseringar som görs i propositionen. Eftersom överskottsmålets nivå är en tredjedels procent av BNP konstaterar utskottet att det innebär att det finns ett utrymme för de offentliga finanserna att försvagas .