bet · H701TU1 · 2019-12-06 00:00:00 — Anslaget 1:13 Trafikanalys får användas till Trafikanalys förvaltningsutgifter vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet samt statistik som avser maritima näringar. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringen ser ett behov av åtgärder inom infrastruktur- och transportsektorn som kan avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen. Regeringen framhåller att de verksamhetsökningar som följer av de mycket stora resurstillskotten inom ramen för den nationella planen för utveckling av transportinfrastrukturen tillsammans med stora pensionsavgångar kräver effektiva insatser och mer riktade åtgärder med inriktning mot framför allt järnvägssektorn. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 även bör få användas till utgifter för att samordna med branschaktörer och utbildningsanordnare när det gäller åtgärder som syftar till att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. Regeringen föreslår en förstärkning av anslaget 1:7 Trafikavtal med totalt –2023. Förstärkningen omfattar även en fortsatt satsning på nattåg till och från –2023. Anslaget ökas därför med 2020, 2021, 2022, 2023 samt . Satsningen finansieras delvis genom att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur minskas med –2023. Regeringen framhåller att de föreslagna åtgärderna säkerställer tillgängligheten och transportförsörjningen i lands- och glesbygd. En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet och för att få ett som håller ihop. Regeringen föreslår att medel för drift av det nationella transportforskningsbiblioteket (BIC) dras ned. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:9 minskas med 2020, 2021 samt 2022 och framåt. Transportstyrelsen utbetalar ersättning till vårdgivare för inrapportering av uppgifter till Strada. Regeringens bedömning är att ändamålet behöver förtydligas i detta avseende. Regeringen föreslår därför att ändamålet för anslaget 1:12 Transportstyrelsen utvidgas så att det även får användas till utbetalning av statsbidrag till vårdgivare för inrapportering av uppgifter till Transportstyrelsens olycksdatabas, . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänste-koncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 –2027. Bemyndigandet föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att ge utrymme för den variation och osäkerhet som förekommer. Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål får användas till utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet samt fritidsbåtsinfrastruktur. Anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur får användas till utgifter för statsbidrag för att täcka drift och administration av och slussar och samt övrig kanalverksamhet och byggnadsminnen. Anslaget 1:15 Sjöfartsstöd får användas till utgifter för sjöfartsstöd som lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskregistrerade fartyg. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd kan stöd lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst samt arbetsgivarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. I samband med att tonnagebeskattningssystemet infördes beslutades att minskningen av statens intäkter delvis skulle finansieras genom en sänkning av anslaget för sjöfartsstöd (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16:98). I praktiken innebär detta att efter att förordningsändringen har trätt i kraft kommer en arbetsgivare att få tillbaka (i stället för ) av skatteavdrag och sociala avgifter. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. Verksamheten finansieras genom sjöfartsavgifter i form av farledsavgifter och lotsavgifter, anslag och övriga externa intäkter. Regeringen anger att ekonomiska resultat har påverkats negativt, vilket främst har sin grund i omvärderingar av pensionsskulden till följd av låga marknadsräntor och att intäkterna varit för låga i förhållande till kostnaderna. Åren 2007–2018 har pensionsskuld ökat med mer än till följd av ändrade beräkningsgrunder. Detta har sammantaget haft en stor negativ inverkan på resultatet och bidragit till att den ekonomiska ställningen har försämrats kraftigt. började att tillämpa en reviderad avgiftsmodell, bl.a. med syftet att få en ekonomi i långsiktig balans, minska sjöfartens miljöpåverkan och öka transparensen i avgiftssystemet. Farledsavgifter tas ut av fartyg som anlöper svensk hamn. Vid fastställelse av farledsavgiften tas hänsyn till fartygets storlek, last, passagerare och miljöpåverkan. Lotsavgifter tas ut vid anlitande av lots efter fartygens storlek och lotsad tid. Det reviderade avgiftssystemet tillsammans med ett kontinuerligt effektiviserings- och förändringsarbete för att minska kostnaderna i verksamheten förväntas enligt regeringen bidra till att långsiktigt få en ekonomi i balans. rörelseintäkter uppgick till (jämfört med året innan) medan rörelsekostnaderna uppgick till (2017). Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till ca (–2017), varav satts av till resultatutjämningsfonden. Det redovisade resultatet för räkenskapsåret uppgår till . Resultatförbättringen beror enligt regeringen främst på ökade sjöfartsavgifter men även på minskade kostnader på grund av ändrade beräkningsgrunder i pensionsskulden. Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till (2017). var motsvarande belopp . ekonomiska mål var att resultatet efter skattemotsvarighet ska uppgå till av justerat eget kapital under en konjunkturcykel samt att soliditeten långsiktigt ska uppgå till . uppgick räntabiliteten på eget kapital efter skattemotsvarighet till . Regeringen påpekar att inte har uppfyllt sina ekonomiska mål. Huvudorsaken är ökade kostnader för pensionsskulden men även att intäkterna varit för låga i förhållande till kostnaderna, vilket har bidragit till att den ekonomiska ställningen urholkats. Regeringen bedömer att nuvarande räntabilitetskrav på eget kapital om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. Soliditeten vid det senaste årsbokslutet uppgick till , vilket är något bättre jämfört med året innan men långt från målet på . Bedömningen är att det bl.a. mot bakgrund av de stora ökningarna av pensionsskulden kommer att ta innan soliditetsmålet är uppfyllt. Regeringen anser dock att soliditetsmålet är motiverat mot bakgrund av den verksamhet som bedrivs i och att verket på lång sikt bör nå upp till detta mål. När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Regeringen fastställde utdelningen till ca . Inom ramen för uppföljning av verksamhet följer regeringen löpande utvecklingen av dessa mål. Utdelning och skattemotsvarighet föreslås även fortsättningsvis beslutas av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, ska ha en räntabilitet om lägst . ska också, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet när det gäller ekonomiska resultat. Finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel och med lån. Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . investeringsplan för perioden –2022 uppgår till totalt . Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Investeringarna avser främst farledsinvesteringar och olika insatser för att förnya isbrytarresurserna. Investeringar görs även bl.a. i lotsbåtar, arbets- och sjömätningsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar m.m. samt it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för för perioden –2022 godkänns som en riktlinje för myndighetens investeringar. Tabell 9 Investeringsplan för 2020–2022 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Vidmakthållande av befintliga investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser får användas till utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får även användas till ökat driftsstöd till följd av flygskatten till icke-statliga flygplatser i . Vidare får anslaget användas till utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas till ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Anslaget 1:17 Viss infrastruktur för flygtrafiktjänst m.m. får användas till kapitalkostnader för investeringar samt övriga utgifter, drift och underhåll som avser statliga åtaganden för flygtrafiktjänst. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Ersättning avseende icke statliga flygplatser Viss infrastruktur för flygtrafiktjänst m.m. Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Från anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser får använda för utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Av anslaget får använda för att täcka kostnader för sådana flygningar som är undantagna från avgift för flygtrafiktjänster inom ramen för tillämpningen av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av om inrättande av ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster. Vidare får använda för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Regeringen anför i propositionen att den för perioden –2022 inte har avsatt medel för kompensation till flygplatser i med anledning av flygskatten. Regeringen föreslår att ett nytt anslag skapas för viss infrastruktur för flygtrafiktjänst m.m. Till anslaget 1:17 Viss infrastruktur för flygtrafiktjänst m.m. förs medel som budgeterats under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur för åtgärder och investeringar i viss infrastruktur för flygtrafiktjänst. Enligt regeringens bedömning är det lämpligt att åtagandet budgeteras under ett separat anslag, bl.a. mot bakgrund av att utgifterna för investeringar avser räntor och avskrivning, till skillnad från vad som är fallet i övrigt under anslag 1:1. Anslaget 1:17 Viss infrastruktur för flygtrafiktjänst m.m. avser utgifter för sådana investeringar, drift och åtgärder som behövs för att förstärka kontinuiteten och tillgängligheten inom flygtrafiktjänstområdet och skapa ytterligare robusthet och redundans. Anslaget omfattar inte kommersiella investeringar. Anslaget ökas därför med 2020 och med . Finansiering föreslås genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. Vidare tillförs anslaget ytterligare . huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. verkar inom de mål för flygtrafiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regelverket, bl.a. kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 2019/317 av om inrättande av ett prestations- och avgiftssystem i det gemensamma europeiska luftrummet. Intäkterna från en route-verksamheten, vilka svarar för större delen av intäkter, regleras inom ramen för EU:s prestationsplaner. Beslut om regelverket för perioden och framåt fattades och arbetet med framtagande av en ny svensk prestationsplan pågår. Det innebär att den nya prestationsplanen inte finns tillgänglig som underlag för regeringens förslag till . Regeringen påtalar att den därför kan komma att behöva återkomma till med anledning av de nya förutsättningarna. Förutsättningarna är således ännu inte fastlagda. Regeringen påpekar att om inte den nya planen i tillräcklig grad tillgodoser verksamhets- och investeringsbehoven kan kapacitetsneddragningar behöva göras för att myndigheten ska kunna uppfylla de ekonomiska mål som satts för myndigheten. Regeringen följer noga utvecklingen men bedömer att det inte finns underlag för en ändrad inriktning. bedriver civil och militär flygtrafikledningstjänst en route och för flygplats, luftrumstjänster, tekniska tjänster och informationstjänster nationellt och internationellt. En route-avgiften och terminalavgifterna på , som utgör av intäkterna, omfattas av den europeiska kostnadskontrollen inom ramen för prestationsplanen. Intäkterna är alltså i denna del reglerade, med viss möjlighet till korrigering i efterhand av vissa ingående parametrar. Prestationsplanen, som gäller , innebär att en route-kostnader ska minska med i genomsnitt i fast pris, som målen för flygsäkerhet, kapacitet och miljö infrias och volymökningen av flygtrafiken omhändertas. utför den lokala flygtrafikledningstjänsten med ensamrätt på Swedavia AB:s och Försvarsmaktens flygplatser. I övrigt bedrivs lokal flygtrafiktjänst på en konkurrensutsatt marknad. I propositionen konstateras att utvecklingen av tjänsten flygledning på distans, s.k. fjärrstyrda torn, utgör en väsentlig förändring av marknadsförutsättningarna och möjligheter. bildade tillsammans med ett bolag för digital flygtrafiktjänst. Regeringen bedömer att det nya bolaget bidrar till att ge bättre möjligheter att utveckla den digitala flygtrafiktjänsten och att uppfylla avkastningskravet. Det låga ränteläget fortsätter att vara en belastning för resultat och soliditet. Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . För perioden –2023 prognostiserar att resultatet före skattemotsvarighet är negativ samtliga år. Soliditeten förväntas också fortsätta sjunka. Regeringen anser dock inte att det är rimligt att minska målen för räntabilitet och soliditet, även om det innebär att målen enligt nuvarande prognoser inte nås 2023. När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta normalt bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet, med möjlighet att balansera vinsten i affärsverket i syfte att öka soliditeten och därmed komma närmare soliditetsmålet. Utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ska ha en räntabilitet om lägst över en konjunkturcykel. ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet när det gäller ekonomiska resultat. I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på , liksom att teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på . investeringar finansierades med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Regeringen föreslår att detta bemyndigande ökas med . Det innebär att bemyndigandet att ta upp lån i Riksgälden ska ligga på . Bemyndigandet för derivatinstrument anges också särskilt men är oförändrat. Beloppet för bemyndigandet att teckna borgensförbindelser föreslås öka med till följd av ökad verksamhet inom . Även bemyndigandet för att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till föreslås av samma skäl ökas med till totalt . Förändringarna syftar alltså dels till att öka transparensen i finansiella befogenheter, dels till att möta behov av ökade befogenheter till följd av verksamhetsförändringar som bl.a. följer av säkerhetsskyddslagen (2018:585). verksamhet utomlands och den kommersiella verksamheten bedrivs huvudsakligen i samarbete med annan partner. I syfte att åstadkomma effektiva former för samarbetet samt att dela risk och begränsa risken för del är det önskvärt att för sådana samarbeten kunna bedriva verksamheten inom ett gemensamägt företag. För att bl.a. få tillräcklig flexibilitet i bildande eller avveckling av sådana samarbeten bör regeringen bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag respektive sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten i den utsträckning det bedöms behövas för effektivt genomförande av uppdraget och i syfte att begränsa affärsrisken. har tidigare (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) bemyndigat regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för Luftfartsverkskoncernen och genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86) anpassat formuleringen till 8 kap. 3 och 4 §§ budgetlagen. Den nya formuleringen förtydligar att bemyndigandet för omfattar även andra former av företag än aktiebolag och undanröjer en oklarhet som tidigare funnits. behöver inom ramen för sin affärsverksamhet teckna ansvarsförsäkringar hos enskilda försäkringsbolag. Regeringen har tidigare gett tillstånd att försäkra sig hos enskilda försäkringsbolag för att täcka ansvarsrisker i verksamheten. väntas 2020 återigen ha ett betydande likviditetsöverskott som föranleds av att pensionsskulden som reserveras i balansräkningen är betydligt större än behovet av kapital för att finansiera verksamheten inklusive anläggningstillgångar. I likhet finns därför ett behov av att kunna placera likviditetsöverskott i syfte att få avkastning på detta. Liksom övriga affärsverk har möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk, vilket inkluderar statsgaranterade skuldebrev och certifikat samt obligationer med vissa förbehåll när det gäller bl.a. kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 4 . Regeringen föreslår även att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att låta använda derivatinstrument för att skydda sig mot ränte- och valutaväxlingar i enlighet med den finanspolicy som verket har fastställt. Regeringen bemyndigas härvid att låta lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument inom en total ram på 2 . Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst och bemyndigas att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Regeringen föreslår även att den bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten. investeringsplan för perioden –2022 uppgår till totalt . Anskaffning och utveckling av nya investeringar svarar för den större delen, . Vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Prioriteringarna styrs i hög grad av de krav på systemutveckling som ställs genom lagkrav på EU-nivå samt behovet av att successivt utveckla och förnya infrastrukturen i syfte att säkerställa kapacitet och kontinuitet. investeringsplan har ökat väsentligt . Förklaringen till detta är dels behov av att ersätta tidigare utrustning, dels teknikutveckling och lagkrav från EU och svensk lagstiftning som ställer andra krav på utrustningen. Investeringarna fördelas på kategorierna flygtrafiktjänst, kommersiella investeringar samt övrigt. Projekt inom flygtrafikledningsutrustning avser främst det pågående internationella samarbetet om kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör. I övrigt vidtas åtgärder för förbättrad säkerhet och kontinuitet. Investeringar i flygledning på distans (tidigare kallat fjärrstyrda torn), som ingår i kategorin kommersiella investeringar, avser fortsatt utveckling av systemet kopplat till den utbyggnadstakt som förutses inom ramen för avtalet med . Regeringen påtalar att en analys av tillkommande regelkrav från kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2014 av om inrättandet av det gemensamma pilotprojektet till stöd för generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst, allmänt omnämnd , med krav på gemensam teknisk funktionalitet, har visat på behovet av att påbörja nya investeringar i syfte att möjliggöra införandet av de föreskrivna funktionerna . Regeringen föreslår att investeringsplanen för flygtrafikledning för perioden –2022 godkänns som en riktlinje för investeringar. Tabell 11 investeringsplan för 2020–2022 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Anslaget 1:16 Internationell tågtrafik får användas till utgifter för sådan tågtrafik från till destinationer i andra länder som staten har upphandlat. Anslaget får även användas till utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal och för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till sådana avtal. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 12 Budgetförslag för internationell tågtrafik Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Det nya ramanslaget 1:16 Internationell tågtrafik fördes upp på statens budget genom propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). har regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för att upphandla nattågstrafik med dagliga avgångar till flera europeiska städer. Anslaget 2:1 får användas till Post- och () förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras av avgifter. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning får användas till utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov och i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster.