bet · H601FiU6 · 2019-01-25 00:00:00 — Rapporterna visar på ett svagare resultat till följd av oron på de internationella finansmarknaderna och en betydligt svagare utveckling på de internationella aktiebörserna. redovisade Först–Fjärde AP-fonderna tillsammans ett resultat på , mot ett resultat på . Utskottet konstaterar att inkomstpensionssystemet, , visade ett underskott , dvs. pensionsutbetalningarna i systemet var större än inkommande pensionsavgifter. Det innebar att nästan av tillgångarna i Första–Fjärde AP-fonderna fick användas för att täcka underskottet och säkra de löpande pensionsutbetalningarna. har använts för att bl.a. täcka det underskott som uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension. tillfördes fonderna –2008 när pensionsavgifterna var större än utbetalningarna. Sammantaget innebär det att netto har använts för pensionsutbetalningar . Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen räknar med att underskottet i systemet kommer att fortsätta att öka och att ytterligare av fondtillgångarna behöver användas fram för att hålla systemet i balans. Sedan starten har förvaltningen av buffertfonderna gett ett ackumulerat resultat på , vilket motsvarar en avkastning på kapitalet på . Det betyder att buffertfondernas resultat mer än väl överträffat inkomstindex, som ökat med i genomsnitt , och att buffertfondernas andel av pensionssystemets tillgångar ökat från fram till slutet av 2017. Sammantaget innebär detta att utskottet delar regeringens bedömning i skrivelsen att buffertfonderna har uppfyllt sina roller både som buffert för hanteringen av löpande över- och underskott i pensionssystemet och som långsiktig finansiär av pensionerna. Utskottet noterar i det här sammanhanget den betydelse som utvecklingen på de internationella kapitalmarknaderna har för fondernas långsiktiga resultat. Den starka svenska och internationella börsuppgången efter finanskrisen /2009 svarar för av fondernas ackumulerade resultat . Förutom fondernas resultat är det enligt utskottet viktigt att även granska kostnadsutvecklingen i fonderna. Enligt utskottet är det viktigt att fonderna upprätthåller en god och kostnadseffektiv förvaltning för att långsiktigt säkerställa fondernas funktion i pensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende bland allmänheten för fondernas arbete och för pensionssystemet. –2015 steg fondernas kostnader med , vilket bl.a. berodde på att fondkapitalet och de externa förvaltningskostnaderna ökade starkt . Utskottet var kritiskt till utvecklingen i samband med utskottets granskning av regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet (skr. 2015/16:130, bet. 2016/17:FiU6). Trenden med starkt stigande kostnader bröts då buffertfondernas sammanlagda redovisade kostnader för förvaltningen sjönk med , eller om man räknar in fondernas utgifter för s.k. prestationsbaserade arvoden (utgifterna för prestationsbaserade arvoden ingår inte i fondernas redovisade kostnader utan reduceras mot resultatet för varje tillgång). Av regeringens aktuella skrivelse framgår att fondernas samlade redovisade kostnader steg med , vilket motsvarar en uppgång med . Räknar man in de prestationsbaserade arvodena ökade kostnaderna med eller . Utskottet noterar att de prestationsbaserade arvodena i den externa förvaltningen stadigt ökat , med , trots att andelen externt förvaltat kapital sammantaget minskat till förmån för en ökad andel internt förvaltat kapital. Som andel av förvaltat kapital sjönk fondernas redovisade kostnader från 2017. Men i likhet med tidigare kan utskottet konstatera att skillnaderna i årlig kostnadsnivå mellan fonderna är stora. Mellan Andra AP-fonden, som har de högsta redovisade kostnaderna, och Fjärde och Tredje AP-fonderna, som har de lägsta, skiljer det mer än i årlig kostnad. Räknar man in de prestationsbaserade arvodena är skillnaderna mellan fonderna ännu större, ca . Till bilden hör att de aktuella fonderna förvaltar ungefär samma mängd kapital och har haft ungefär samma avkastning på kapitalet . Med det som sagts föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar Utskottets förslag i korthet avslår förslag om skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar med motiveringen att det införda lagfästa målet för fondernas placeringsverksamhet är väl avvägt. Jämför reservationen (V). I motion 2018/19:392 av m.fl. (V) konstaterar motionärerna att regeringen i proposition 2017/18:271 föreslår att ett nytt mål för Första–Fjärde AP-fonderna införs. Enligt det nya målet ska fonderna förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Motionärerna tycker att det är bra att det införs ett nytt mål men tror inte att det kommer att innebära någon skillnad, bl.a. eftersom målet kommer att vara underordnat det övergripande målet för fonderna om hög långsiktig avkastning. Motionärerna anser att det bör ställas betydligt tuffare krav på fonderna när det gäller etik och miljö. Fondernas placeringar bör i stället följa följande riktlinjer: Fondernas placeringar ska likställas med målet om hög avkastning, AP-fonderna ska inte göra några nya investeringar i kol, olja eller fossilgas, AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin , samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi, samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar och AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning (yrkande 16). I motion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) anförs att de finansiella marknaderna måste regleras så att klimatrisker synliggörs och viktas så sparande och kapital styrs i rätt riktning. AP-fonderna bör enligt motionärerna endast investera i hållbara investeringar. Fondernas investeringar i fossil energi bör fasas ut (yrkande 22). I motion 2018/19:2940 av (MP) anser motionären att det bästa kan göra med de gemensamma tillgångarna i AP-fonderna är att investera i företag som bidrar till välstånd och hållbar utveckling. Enligt motionären bör AP-fonderna få direktiv om att utöva ett aktivt ledarskap i syfte att uppnå en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling. Dessutom bör kompetensen i AP-fondernas styrelser och i styrelser där fonderna är representerade breddas till att även omfatta kompetens i ekologisk och social hållbarhet (yrkandena 6 och 8). Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag om krav på hållbara investeringar i AP-fonderna, senast i samband med utskottets beredning av regeringens proposition 2017/18:271 Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna (bet. 2018/19:FiU14) Utskottet tillstyrkte då propositionens förslag om ändrade placeringsregler för Första–Fjärde AP-fonderna och ett nytt mål för fondernas placeringsverksamhet och avstyrkte motionsförslagen. antog i slutet det nya målet och de nya placeringsreglerna. beslutade att införa ett nytt mål för Första-Fjärde AP-fondernas placeringsverksamhet (prop. 2017/18:271, bet. 2018/19:FiU14, rskr 2018/19:52). Enligt det nya målet, som började gälla , ska fonderna förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Målet ska uppnås utan att fonderna gör avkall på fondernas övergripande mål om långsiktigt hög avkastning. Syftet med det nya målet är att fonderna ska beakta miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter i sin kapitalförvaltning. Målet innebär bl.a. att fonderna ska ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen, gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som pensionsmedel inte bör placeras i samt gemensamma riktlinjer för hur resultatet av förvaltningen enligt det nya målet ska redovisas. Utskottet tycker att det är bra att det nu finns ett lagbundet mål för Första-Fjärde AP-fondernas placeringsverksamhet, även om fonderna aktivt arbetat med att integrera etik och miljö i sin förvaltning. Första–Fjärde AP-fonderna är mycket viktiga delar i det svenska inkomstpensionssystemet. Fonderna är också statliga myndigheter som förvaltar svenska folkets pensionsmedel och har därigenom ett särskilt ansvar, och genom sin långsiktighet särskilt goda möjligheter, att placera kapitalet hållbart och bidra till en miljömässigt och socialt hållbar utveckling. I motionerna föreslås bl.a. att kraven på hållbarhet i fondernas placeringar bör skärpas ytterligare. I t.ex. motion 392 (V) anser motionärerna att det nya målet inte kommer att innebära någon skillnad eftersom målet är underordnat målet om en hög långsiktig avkastning. Enligt motionärerna bör kravet på hållbarhet i förvaltningen bl.a. likställas med målet om hög avkastning. Utskottet delar inte motionärernas uppfattningar. Det nya målet för fonderna är enligt utskottet väl avvägt. För att säkra fondernas bidrag till den långsiktiga finansieringen av pensionerna och upprätthålla allmänhetens förtroende för fonderna och pensionssystemet är det enligt utskottet viktigt att fonderna övergripande styrs av ett mål om en hög långsiktig avkastning. Styrelserna i AP-fonderna utses av regeringen och ledamöterna ska enligt lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) utses på grundval av sin kompetens att främja fondförvaltningen. I motion 2940 (MP) anser motionären att kompetensen i AP-fondernas styrelser och i styrelser där fonderna är representerade bör breddas till att även omfatta kompetens i ekologisk och social hållbarhet. Enligt utskottet är det viktigt att det finns en bred kompetens i fondernas styrelser. I och med att fonderna har ett nytt mål för placeringsverksamheten är det, liksom tidigare, naturligt att det i styrelserna finns kunskaper om olika hållbarhetsaspekter. Utskottet utgår ifrån att regeringen i sin tillsättning av styrelserna bevakar att det i fondernas styrelser även finns ledamöter med särskild kompetens kring hållbarhet och finansiell förvaltning. Med det som sagts avstyrker utskottet de aktuella motionerna. AP-fonderna och investeringar i infrastruktur och regionala fonder Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att AP-fonderna ska få möjlighet att investera i infrastruktur med motiveringen att frågan om eventuella nya placeringsregler bereds inom . I motion 2018/19:2507 av (C) anförs att investeringar i den s.k. Dalabanan bör kunna finansieras genom upplåning via AP-fonderna. Enligt motionären bör AP-fonderna få möjligheter att placera sina pengar i svenska systemutvecklande infrastrukturprojekt. Långsiktigt fungerande och hållbara transporter är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt (yrkande 2). I motion 2018/19:2518 av och (båda C) anser motionärerna att AP-fonderna bör kunna användas för finansiering av Norrbotniabanan. AP-fonderna borde få möjlighet att investera i svenska vägar och järnvägar. Det skulle enligt motionärerna långsiktigt bidra till både pensionernas utveckling och ekonomisk tillväxt (yrkande 1). I motion 2018/19:2940 av anser motionärerna att AP-fonderna bör få möjlighet att investera i lokala och regionala fonder som i sin tur investerar i långsiktigt hållbara lokala företag (yrkande 7). Utskottet har tidigare behandlat förslag om att fonderna ska få investera i lokala och regionala fonder, senast i betänkandet om AP-fondernas verksamhet (bet. 2016/17:FiU6). Förslagen avstyrktes bl.a. med motiveringen att fonderna enligt pensionsöverenskommelsen inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn i sin placeringsverksamhet. pågår på uppdrag av Pensionsgruppen en utredning om det behövs fler förändringar av Första–Fjärde AP-fondernas placeringsregler förutom de som beslutade om . Det handlar bl.a. om fondernas möjligheter att göra direktinvesteringar i onoterade infrastrukturföretag och om möjligheten att göra saminvesteringar i onoterade aktier, göra investeringar i illikvida krediter och behålla innehav som överstiger av rösterna vid notering av företag som fonderna investerat i före noteringen samt frågan om att lämna lån till företag som fonderna investerat i. Regeringens avsikt var att eventuella nya regler skulle kunna träda i kraft . Frågan om AP-fonderna ska få möjlighet att investera i olika typer av infrastrukturprojekt har diskuterats . Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att en viktig del i pensionsöverenskommelsen var att AP-fonderna i sin kapitalförvaltning enbart ska ha finansiella mål och att de inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. Utskottet konstaterar att Pensionsgruppen, bestående av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, gett regeringen i uppdrag att bl.a. utreda möjligheterna för AP-fonderna att göra direktinvestering i onoterade infrastrukturföretag. Utskottet vill därför avvakta beredningen inom innan det tar ställning i frågan. Med det som sagts avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2018/19:2940 av (MP) yrkandena 6 och 8. tycker att det är bra att har beslutat om ett nytt mål för fondernas placeringsverksamhet, men vi tvivlar på att målet som det är formulerat kommer att få någon effekt på fondernas placeringar. Vi anser att det bör ställas betydligt tuffare krav på AP-fonderna när det gäller hållbarhet i placeringarna. Fondernas placeringar bör i stället följa följande riktlinjer: Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning, AP-fonderna ska inte göra några nya investeringar i kol, olja eller fossilgas, AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin , samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi, samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar och AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:392 av m.fl. (V): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya riktlinjer för AP-fonderna avseende miljö och etik och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2507 av (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en särskild förhandlingsperson med syftet att tillsammans med , berörda regioner och intressenter arbeta för att söka finansieringslösningar för att genomföra en upprustning av Dalabanan i sin helhet, exempelvis via en lånefinansieringslösning där upplåning från de allmänna pensionsfonderna övervägs, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2518 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska inleda diskussioner med berörda regioner och intressenter och skyndsamt hitta finansieringslösningar för hela Norrbotniabanans förverkligande, exempelvis via en lånefinansieringslösning, eller genom att låta kapital från de allmänna pensionsfonderna investeras i svensk transportinfrastruktur, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2732 av m.fl. (MP): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statliga AP-fonderna och annat offentligt sparande bara bör ha hållbara investeringar och att investeringar i fossil energi bör fasas ut (divesteras), och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2940 av (MP): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att AP-fonderna bör ges direktiv att utöva ett aktivt ägarskap i syfte att uppnå en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling snarare än kortsiktig lönsamhet, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att AP-fonderna bör ges direktiv att investera i fonder för lokal och regional utveckling och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompetensen i AP-fondernas styrelser, och i bolagsstyrelser där AP-fonderna är representerade, bör breddas till att omfatta även ekologisk och social kompetens och tillkännager detta för regeringen.