bet · H601KrU10 · 2019-05-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om idrott och friluftsliv som tar upp frågor om bl.a. måluppfyllelse, barnrättsperspektivet, barns tillgång till idrott, jämställdhet, hbtq, integration, dopning, osunda kroppsideal, parasportotek, idrottens sociala ansvar, äldres tillgång till idrott, , anläggningsfond, ansvars- och säkerhetsfrågor på idrottsanläggningar, idrott på fritidshem, nordiskt friluftslivsår, att integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer samt att knyta scoutrörelsen till försvaret. Skälet till att utskottet avstyrker motionsyrkandena är främst hänvisningar till pågående utredningar och att man på olika håll arbetar med frågorna. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 1 särskilt yttrande (SD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Barns tillgång till idrott Äldres tillgång till idrott Ansvar för utrustning och säkerhetsföreskrifter för idrottsanläggningar Värdegrunden för tävling med häst Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer Knyta scoutrörelsen till försvaret 1.Måluppfyllelse, punkt 1 (L) 2.Barnrättsperspektivet, punkt 2 (M) 3.Barns tillgång till idrott, punkt 3 (C) 4.Barns tillgång till idrott, punkt 3 (V) 5.Ridning och funktionsnedsättning, punkt 4 (SD) 6.Jämställdhet, punkt 5 (M) 7.Jämställdhet, punkt 5 (C) 8.Jämställdhet, punkt 5 (V) 9.Jämställdhet, punkt 5 (L) 10.Hbtq-frågor, punkt 6 (V) 11.Hbtq-frågor, punkt 6 (L) 12.En fristående nationell antidopningsenhet, punkt 8 (M, KD) 13.Övriga dopningsfrågor, punkt 9 (SD) 14.Övriga dopningsfrågor, punkt 9 (KD) 15.Osunda kroppsideal, punkt 10 (M) 16.Parasportotek, punkt 11 (SD) 17.Parasportotek, punkt 11 (C) 18.Äldres tillgång till idrott, punkt 13 (M) 19.Äldres tillgång till idrott, punkt 13 (V) 20.Ansvar för utrustning och säkerhetsföreskrifter för idrottsanläggningar, punkt 16 (V) 21.Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer, punkt 20 (SD) Nordiskt friluftslivsår, punkt 19 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 1 (L) 2018/19:2647 av (M) och 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 2 (M) Barns tillgång till idrott 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 1, 2018/19:2170 av (M), 2018/19:2199 av (S) och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2018/19:1326 av (M) yrkande 3 och 2018/19:2320 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 5 (SD) 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 4, 2018/19:479 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1326 av (M) yrkande 4, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 19, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (L) 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 10 (V) Reservation 11 (L) 2018/19:807 av (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2175 av (M). En fristående nationell antidopningsenhet 2018/19:2656 av (M), 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 12 (M, KD) 2018/19:1286 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2655 av (M) yrkande 6 och 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD) 2018/19:2168 av (M) och 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 15 (M) 2018/19:1286 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) 2018/19:809 av (M). Äldres tillgång till idrott 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 10, 2018/19:2654 av (M) och 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 18 (M) Reservation 19 (V) 2018/19:2497 av Per Åsling (C). 2018/19:2244 av (S). Ansvar för utrustning och säkerhetsföreskrifter för idrottsanläggningar 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. Reservation 20 (V) Värdegrunden för tävling med häst 2018/19:1326 av (M) yrkande 5. 2018/19:2171 av (M). 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 1. Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 21 (SD) Knyta scoutrörelsen till försvaret 2018/19:357 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 46 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som gäller idrott och friluftsliv. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottet fick information från , och Paralympiska Kommitté och av statssekreterare med medarbetare, , . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande där motionärerna efterlyser en dialog mellan regeringen och idrottsrörelsen om hur den arbetar för att nå målen för statens stöd till idrotten, med hänvisning till att en sådan dialog redan förs. Jämför reservation 1 (L). m.fl. (L) anser i motion 2018/19:2053 yrkande 18 att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrottsrörelsen om hur den arbetar för att nå målen för statens stöd till idrotten. I såväl riksdagsbeslutet [1] som riksdagsbeslutet [2] fastställdes den principiella ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen som innebär att staten anger de mål och syften som staten har med sin bidragsgivning medan () fördelar statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer. Idrottsrörelsen formulerar själv målen för sin verksamhet. I proposition 1998/99:107 angavs bl.a.: Idrottsrörelsen bör själv, inom de ramar som staten sätter upp, ta ansvar för fördelningen av statsbidraget. I detta ligger även att ta ansvar för administration, organisation samt uppföljning av hur bidraget används. Regeringen anser till skillnad mot att staten som bidragsgivare inte till någon del skall ställa upp mål för idrottsrörelsens egen verksamhet. Detta skall göras av idrottsrörelsen själv. Staten skall däremot ställa upp mål och riktlinjer för sin bidragsgivning. Denna grundläggande princip för ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen är ändamålsenlig. Genom att ange syftet med bidragsgivningen anger staten en viljeinriktning för vad staten förväntar sig att bidraget främst skall leda till. Däremot föreskrivs inte hur detta skall gå till. Idrottsrörelsen skall vara fri och självständig. Däremot är det statens ansvar att, gentemot såväl idrottsrörelsen som samhället i övrigt, vara tydlig i fråga om vad staten vill uppnå med statsbidraget. Statens utgifter styrs av politiska mål och den förvaltningspolitiska processen kräver offentlig insyn och kontroll. Dessa mål och offentlighetskrav måste balanseras mot idrottsrörelsens självklara rätt att var fri och oberoende. Statens bidrag måste därför utformas på ett sådant sätt så att det stödjer och stimulerar sådan verksamhet som ideella organisationer i demokratisk ordning fattat beslut om. I proposition 2018/19:126 gjorde regeringen följande bedömning om uppföljning av statens stöd till idrotten: ) bör ansvara för att genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens idrottsstöd. Uppföljningen bör göras i form av en fortlöpande bevakning av det statliga idrottsstödets betydelse utifrån ett antal indikatorer, fördjupade analyser och kompletterande forskning samt genom en bevakning av forskningsresultat med relevans för statens stöd till idrotten. uppföljnings- och utvärderingsgrupp lämnade rapporten – en uppföljning med inriktning på barn och ungdomar (2016/17:RFR12). I den uppger gruppen: KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att det behövs en översyn av statens stöd till idrottsrörelsen. Å ena sidan syftar statens idrottspolitik till att stödja en fri och självständig idrottsrörelse. Å andra sidan ska statens bidragsgivning till idrotten grundas på förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. Statsbidragets syfte är enligt förordningen att stödja verksamheter som bl.a. bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse för motion och idrott och syftar till att ge flickor och pojkar respektive kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet. Gruppen konstaterar att staten har delegerat ansvaret för att fördela bidrag till idrotten till idrottsrörelsen som ska fördela statliga bidrag i enlighet med vad regeringen bestämmer. Varken den nuvarande regeringen eller tidigare regeringar har dock säkerställt att den fördelning av bidragen som har gjorts också har genomförts med utgångspunkt från de mål och syften som är fastställda för bidragsgivningen. Enligt gruppens mening aktualiserar detta frågor om såväl statens styrning av stödet till idrottsrörelsen som anslagsposternas utformning och villkor för statsbidraget. Gruppen konstaterar att idrotten är fri och självständig men att detta inte hindrar att staten ska ställa villkor för de statliga medlens användning. Staten ska vidare följa upp resultatet och vidta åtgärder när villkoren inte uppfylls. Enligt gruppens mening behöver anslagen, anslagsposterna och anslagsvillkoren utformas på ett sådant sätt att man säkerställer att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Ett sätt att skapa bättre förutsättningar för att följa upp det statliga stödet är att tydliggöra anslagsvillkoren. Socialministern tog i sitt svar på interpellation 2017/18:102 upp frågan om utvärderingen av statens idrottspolitiska mål. Hon angav bl.a. följande: När det gäller rapportens bedömning att regeringens rapportering till behöver förbättras vill jag dock framhålla att regeringen följer den av beslutade ordningen för uppföljning och återrapportering av statens stöd till idrotten. Denna ordning innebär att , , ansvarar för att genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens idrottsstöd. Uppföljningen består av en fortlöpande bevakning av det statliga idrottsstödets betydelse utifrån ett antal indikatorer, fördjupade analyser och kompletterande forskning samt bevakning av forskningsresultat med relevans för statens stöd till idrotten. () har med anledning av motionsyrkandet angett följande: Regeringen har en kontinuerlig dialog med . Både kring löpande verksamhet och uppkomna situationer. Vidare lämnar in rapportering kring verksamheten kopplat till regleringsbrev och medföljande riktlinjer. upp statens stöd till idrottsrörelsen, med särskilda fördjupningsområden. Även denna uppföljning har regeringen och dialog kring. uppföljnings- och utvärderingsgrupp arbetar för tillfället med en fördjupad uppföljning av regeringens resultatredovisning till för utgiftsområde 17, där bl.a. anslaget till idrotten tas upp. Frågan om den principiella ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen samt frågan om hur arbetet med att nå målen för statens stöd till idrotten ska redovisas har, som framgår ovan, diskuterats, bl.a. i utskottets uppföljning som redovisades . Utskottet konstaterar att idrotten är fri och självständig men att detta inte hindrar staten från att ställa villkor för de statliga medlens användning samt följa upp resultatet och vidta åtgärder när villkoren inte uppfylls. Motionärerna efterlyser en dialog mellan regeringen och idrottsrörelsen i dessa frågor, och som framgår ovan förs en sådan dialog kontinuerligt. Utskottet förutsätter att arbetet med dessa frågor och dialogen fortsätter. Utskottet anser att motion 2018/19:2053 yrkande 18 inte bör leda till någon åtgärd från sida, varför yrkandet avstyrks. Utskottet vill även framhålla kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupps arbete med att följa upp resultatredovisningar för utgiftsområde 17, där bl.a. idrottspolitiken ingår, som ska presenteras . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att idrottsrörelsen bör utbildas i barnrättsfrågor med hänvisning till det arbete som bedrivs i dessa frågor. Jämför reservation 2 (M). I såväl motion 2018/19:2647 av (M) som motion 2018/19:2863 yrkande 7 av m.fl. (M) påtalar motionärerna att idrotten gör fantastiska insatser för barn och ungdomar, men att det finns unga som blir illa behandlade och utsätts för orimliga krav, pennalistiskt ledarskap och i vissa fall övergrepp. För att förhindra sådant behöver enligt motionärerna idrottsrörelsen utbildas i barnrättsfrågor, och regeringen bör utreda hur ett sådant arbete skulle kunna se ut. uppföljnings- och utvärderingsgrupp har i sin rapport – en uppföljning med inriktning på barn och ungdomar (2016/17:RFR12) om barnrättsperspektivet angett: Statens mål och syften med idrottsstödet utökades genom beslut om att statsbidraget till barn- och ungdomsidrott ska lämnas till verksamheter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. RF kompletterade idéprogrammet Idrotten vill med ett tillägg om barnrättsperspektivet, och det finns riktlinjer där det framgår att verksamheten ska bedrivas utifrån stadganden. () som många föreningar har egna idéprogram med samma andemening som Idrotten vill där man tar fasta på barnrättsperspektivet. Det finns också exempel på förbund som hanterar frågan ingående. är ett sådant exempel. Man har där genomfört ett omfattande arbete för att föra in barnrättsperspektivet i sina riktlinjer. Man har infört en hanteringsordning och en särskild organisation med en gymnastikombudsman, vilket sammantaget syftar till att främja efterlevnaden. I såväl forskning som inom denna uppföljning har det framkommit att kunskapen om Idrotten vill eller motsvarade program varierar i föreningarna. I uppföljningen finns exempel på föreningar som har bedrivit ett aktivt värdegrundsarbete som har fört med sig många positiva effekter och en samsyn inom föreningen på hur verksamheten ska bedrivas. I några fall har detta arbete bedrivits utan kunskap om det aktuella idéprogrammet. Det saknas en systematisk uppföljning av barnrättsperspektivet. KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp anser att staten behöver klargöra hur ska tillämpas inom idrotten. I detta ingår att ta ställning till hur man ska säkerställa att idrottsverksamhet bedrivs i enlighet med såväl som regeringens beslut, dvs. att verksamheter som får stöd bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Om regeringens intentioner om att göra till lag genomförs förstärks behovet av att staten ser till att de mål man har med bidragen till idrotten uppnås. pågår ett omfattande förändrings- och utvecklingsarbete inom svensk idrott: arbetet med Strategi 2025 med ett livslångt idrottande som mål. En stor del i det arbetet är enligt () att se över sättet som RF bedriver barn- och ungdomsidrott på. Det handlar om att stärka barnrättsperspektivet genom att utforma tävling och träning på ett sätt som är anpassat efter just barn och inte efter vuxnas normer så som varit vanligt tidigare. RF, specialidrottsförbunden och många föreningar arbetar enligt RF med barnrättsperspektivet, och det finns bl.a. en handlingsplan, en policy samt utbildnings- och samtalsmaterial som stöd till föreningarna i dessa frågor. har RF sakkunniga i barn- och ungdomsidrott i samtliga 19 idrottsdistrikt över hela landet. Som förening, ledare, förälder eller barn kan man vända sig till dem för råd och stöd. RF har angett att de genomfört en rad insatser för att säkerställa att barnrättsperspektivet genomsyrar barn- och ungdomsidrotten. I och idéprogrammet Idrotten vill är också barnrättsperspektivet tydligt angett. • infört en etisk kod för svensk idrott i syfte att förstärka och konkretisera idrottsrörelsens värdegrund • inrättat en visselblåsarfunktion vars uppgift är att ge personer som har kunskap om oegentligheter inom föreningar, förbund eller andra anslutna verksamheter möjlighet att förmedla detta anonymt • inrättat en Idrottens ombudsman som är rådgivande och stödjande gentemot föreningar, specialidrottsförbund och andra inom idrotten när det gäller värdegrundsområdet samt har särskild rätt att föra talan i bestraffningsärenden • fortsatt samarbetet med Barnens rätt i samhället () med bl.a. utbildningsmaterial och utbildningsinsatser för att stärka barns rättigheter inom idrotten • uppdaterat det befintliga utbildningsmaterialet Skapa trygga idrottsmiljöer för barn och ungdomar, som ska stötta föreningarna i att arbeta med frågor kopplade till barnrättsperspektivet • arbetat fram förslag att ändra idrottens bestraffningsregler så att förseelser mot barn och ungdomar som inte är kopplade till själva tävlingsmomentet, dvs. t.ex. övergrepp, trakasserier och andra handlingar som inte är i linje med svensk idrotts värdegrund och som kan vara utsträckta , regleras ur ett barnrättsperspektiv. Förslagen planeras att beslutas av RF-stämman . Vidare kan nämnas att beslutade att konvention om barnets rättigheter () ska bli lag i (prop. 2017/18:186, bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389). En inkorporering av bidrar enligt regeringen till att synliggöra barnets rättigheter och är ett sätt att skapa en grund för ett mer barnrättsbaserat synsätt i all offentlig verksamhet. Lagen ska träda i kraft . Som framgår ovan pågår ett omfattande förändrings- och utvecklingsarbete inom svensk idrott med ett livslångt idrottande som mål, där barnrättsperspektivet och sättet på vilket idrottsrörelsen bedriver barn- och ungdomsidrott är en fråga som är i fokus. RF har genomfört en rad insatser för att säkerställa att barnrättsperspektivet genomsyrar barn- och ungdomsidrotten. Utskottet anser att det är av vikt att resultatet av detta arbete också når ut till och syns ute i föreningarna. Med hänsyn till det fokus på barnrättsperspektivet som finns inom idrotten och det arbete som bedrivs i dessa frågor med bl.a. uppdaterat utbildningsmaterial och andra utbildningsinsatser anser utskottet att motionerna 2018/19:2647 (M) och 2018/19:2863 yrkande 7 inte bör leda till någon åtgärd från sida. Motionerna avstyrks därför. Barns tillgång till idrott Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barns tillgång till idrott med hänvisning till pågående analys av jämlikheten inom idrotten. Jämför reservation 3 (C) och 4 (V). (S) framhåller i motion 2018/19:2199 vikten av att alla barn får möjlighet att prova på och få utöva idrott, oavsett t.ex. föräldrarnas inkomst, funktionsvariation eller om man är flicka eller pojke. Motionären påtalar att inte bara de bästa ska plockas ut. Motionären anser att hinder på grund av funktionsvariation, ekonomi eller sociala faktorer måste arbetas bort inom idrotten. (M) anser i motion 2018/19:2170 att regeringen ska tillsätta en utredning som kartlägger hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande. Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i motion 2018/19:2446 yrkande 13 vikten av att främja ett brett idrottsliv i hela landet där både etablerade och nya sporter, även digitala, blir tillgängliga för fler. m.fl. (V) anser i motion 2018/19:384 yrkande 1 att det bör införas en avgiftsfri idrottsskola för alla barn i åldersgruppen 6–. Motionärerna anser att minst tre idrottsföreningar (eller minst tre sektioner i en fleridrottsförening) tillsammans bör organisera sig och erbjuda en till två träningar under minst en termin för att ge alla barn möjlighet att prova fler idrotter. Syftet med statsbidraget är enligt förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet att stödja verksamhet som gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion. Av framgår att idrottens värdegrund vilar på fyra fundament: glädje och gemenskap, demokrati och delaktighet, allas rätt att vara med samt rent spel. Allas rätt att vara med innebär att alla som vill ska kunna vara med utifrån sina förutsättningar i föreningsdriven idrottsverksamhet. Det gäller alla oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt fysiska och psykiska förutsättningar. Brott mot detta kan innebära uteslutning ur RF. beslutade RF-stämman, som framgår ovan, om Strategi 2025 som innebär en ny inriktning för svensk idrott, där idrotten ska vara mer välkomnande och utvecklande och där fler motiveras till ett livslångt idrottande. () har med anledning av motionerna angett bl.a. följande: RF driver ett långsiktigt förändringsarbete under namnet Strategi 2025. En idrott där barn och ungdomar tränar och tävlar till orken sätter stopp, men uppmuntras att fokusera mer på den egna utvecklingen än på att jämföra sig med andra. Två prioriterade områden är inkluderande idrott och livslångt idrottande. För många barn och ungdomar lämnar idrottsrörelsen för tidigt och det finns tydliga skillnader i idrottsdeltagande mellan socioekonomiska grupper, där barn som lever hos vuxna som har bil, äger sitt boende, har arbetet och högskoleutbildning idrottar mer än barn med ensamstående föräldrar, som hyr sitt boende, med lägre utbildningsbakgrund och inte i lika stor utsträckning har arbete. Forskning visar att barn bör hålla på med olika idrotter långt upp i åldrarna, för att bygga upp en rörelseförståelse som vi har nytta av hela livet. Mångsidig träning är viktigt oavsett om målet är att bli bäst i världen eller idrotta för gemenskapen och glädjen. RF har genomfört en utredning av nuvarande regler och styrsystem för hur statens stöd till idrotten fördelas av RF. Till RF-stämman 2019 kommer sannolikt Riksidrottsstyrelsen föreslå stämman att bidragsreglerna utvecklas så att de styr i större utsträckning än mot målen i Strategi . Det omfattande arbetet som har genomförts med särskilda resurser i idrottssvaga områden där föreningstätheten och aktivitetsgraden är lägre, som även är socioekonomiskt svaga, visar att behovet av särskilda och långsiktiga resurser är avgörande för att skapa varaktig förändring. ) har av regeringen fått i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av det statliga och kommunala stödets betydelse och effektivitet för människors idrottande och motionerande. Analysen ska belysa betydelsen av människors bostadsort och bostadsförhållanden och därutöver i första hand utgå från människors socioekonomiska men även personliga och kulturella förutsättningar. ska analysera vad som kännetecknar jämlik idrott och motion och peka på goda exempel där offentligt stöd bidragit till detta. ska även analysera vad som kännetecknar ojämlik idrott och motion samt hur det offentliga och idrottsrörelsen kan motverka detta. avser att presentera uppdraget . När det gäller personer med funktionsnedsättning är de en underrepresenterad grupp inom idrottsrörelsen. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 17) anges: Personer med funktionsnedsättning har i jämförelse med övrig befolkning en mer stillasittande fritid. Skillnaderna tenderar att öka med stigande ålder. Den fysiska inaktiviteten riskerar även att leda till psykisk ohälsa. Idrottsrörelsen har arbetat för inkludering av personer med funktionsnedsättning i idrotten. organiserar huvuddelen av de personer med funktionsnedsättning som idrottar. Dock växer antalet specialidrottsförbund (SF) som tar ansvar för att inkludera kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning i sin ordinarie verksamhet, vilket ser positivt på. har på stämman 2017 beslutat om en handlingsplan för idrott för personer med funktionsnedsättning. Det är av vikt att planen genomförs för att öka rekryteringen till idrotten. har fått ett särskilt stöd för att möjliggöra att tar rollen som ett gemensamt kompetenscenter för idrott för personer med funktionsnedsättning och att de specialidrottsförbund som vill ta över den paraidrott som sorterar under Parasport ges ekonomiska förutsättningar för detta, genom ett särskilt övergångsstöd. RF har med anledning av motionsyrkandet om funktionsnedsättning angett: Idrottsrörelsen har arbetat kraftfullt för inkludering av personer med funktionsnedsättning i idrotten. I huvudsak bedrivs idrott för personer med funktionsnedsättning av ett antal olika specialidrottsförbund (SF) där samt är de två SF som enkom arbetar med denna målgrupp.