bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — Av regeringsförklaringen framgår att regeringen ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Detta framgår även av det s.k. januariavtalet. är det avtal som träffades mellan Socialdemokraterna, . Avtalet är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden, bl.a. när det gäller ambitioner i EU:s klimatarbete. Av avtalet framgår att för statsstöd och övriga stödsystem ska reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . Enligt den svenska ståndpunkten vid miljörådsmötet delade regeringen kommissionens bedömning att en omställning till nettonollutsläpp behövs av både ekonomiska och miljömässiga skäl. Kostnaderna riskerar bli oacceptabelt höga och påverka industrins konkurrenskraft negativt om omställningen sker för sent och i otillräcklig omfattning. För att kunna realisera den målbild som kommissionen beskriver är det enligt regeringens uppfattning viktigt att omställningen, i likhet med vad kommissionen pekar på, inleds tidigt och omfattar hela ekonomin samt görs på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen anser att scenarierna och särskilt antagandena om hur negativa utsläpp ska kunna nås behöver behandlas grundligt. Vidare behöver det säkerställas att strategins scenarier verkligen gör det möjligt för EU att bidra till att nå 1,5-gradersmål. EU stärker sin roll som ledare i kampen mot klimatförändringarna genom meddelandet om en långsiktig strategi, som kommer bidra positivt till de internationella klimatförhandlingarna. Regeringen vill se att behandlingen av meddelandet leder till att EU följer uppmaningen i och lämnar in en klimatstrategi till FN som är i linje med de långsiktiga målen i . Regeringen välkomnar därför en fortsatt diskussion om strategin där en viktig fråga blir hur generella styrmedel som bidrar till temperaturmål kan utformas för att få en så bred acceptans och uppslutning som möjligt. I skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för anförde regeringen att all relevant EU-lagstiftning och alla relevanta EU-processer bör bidra till och inte motverka långsiktiga klimatmål. På ett övergripande plan är det enligt skrivelsen centralt med en revidering av energiskattedirektivet och statsstödsregelverket och en långtidsbudget för EU som stöder . Vidare ansåg regeringen att de aktuella EU-regelverken bör ge medlemsstaterna större handlingsutrymme när det gäller utformningen av kostnadseffektiva styrmedel för att minska utsläppen i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation), dvs. växthusgasutsläppen utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS). Regeringen framhöll att den driver ett långsiktigt påverkansarbete för att globalt främja prissättning av växthusgasutsläpp genom exempelvis aktiv medverkan i det internationella initiativet Carbon Pricing Leadership Coalition och i . I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik delade utskottet regeringens bedömning att EU spelar en avgörande roll som ledare i det internationella klimatarbetet dels för att bidra till att nå långsiktiga mål, dels för att visa omvärlden att det går att förena god ekonomisk tillväxt med klimathänsyn. Det är därför angeläget att samtliga och processer bidrar till ett effektivt genomförande av avtalet snarare än att motverka dess målsättningar. Utskottet välkomnade att regeringen verkar för att relevanta ska ge medlemsstaterna större handlingsutrymme när det gäller utformningen av effektiva styrmedel för att minska utsläppen i den icke handlande sektorn. EU:s övergripande långsiktiga klimatmål är att till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med 80–jämfört med . förespråkar i EU:s meddelande om en långsiktig klimatstrategi netto-nollutsläpp av växthusgaser i EU till 2050. Det är i linje med inställning att EU ska nå nettonollutsläpp , eller tidigare om vetenskapen visar att det krävs. Av faktapromemorian En långsiktig strategi för EU (2018/19:FPM:19) framgår att regeringen delar kommissionens bedömning att en omställning till nettonollutsläpp behövs av både ekonomiska och miljömässiga skäl. Vidare framhålls i promemorian att uppmanar parterna att ta fram långsiktiga strategier för att minska utsläppen av växthusgaser. antog kommissionskollegiet EU:s meddelande om en långsiktig klimatstrategi för EU. Kommissionen har tagit fram åtta olika scenarier för utsläppsminskningar varav två ska leda till nettonollutsläpp . Regeringen välkomnar meddelandet om en långsiktig klimatstrategi och att strategin beskriver hur en omställning av hela den europeiska ekonomin kan ske inom ramen för scenarier som är i linje med temperaturmålen i . I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik delade utskottet regeringens uppfattning att EU:s klimatmål behöver skärpas, och välkomnade att regeringen i relevanta forum driver på för mer ambitiösa utsläppsmål. På miljörådets möte enades EU:s miljöministrar om hur mycket koldioxid nyproducerade lastbilar ska få släppa ut. Överenskommelsen innebär främst att koldioxidutsläppen från tunga fordon ska minska till 2025 och till 2030, jämfört med utsläppen . Målet är bindande om det inte aktivt ändras vid översynen 2022, vilket är en förstärkning av förslaget som välkomnas av regeringen. drev på i förhandlingarna för att målen borde vara mer ambitiösa: till 2025 och med ett indikativt mål om till 2030, jämfört med . Efter överenskommelsen i miljörådet kommer förhandlingar att inledas mellan , och rådet. Detta väntas ske . Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) beslutade och om en reformering av handelssystemet, för kommande handelsperiod (2021–2030). Beslutet innebär bl.a. att det totala antalet utsläppsrätter ska minska (vilket kan jämföras med dagens ). Syftet är att uppnå målet om utsläppsminskningar på , vilket är beslutat enligt för de verksamheter som ingår i utsläppshandeln. Det är viktigt att poängtera att medlemsstaterna inte har specifika åtaganden under EU ETS, utan att utsläppsminskningarna ska åstadkommas av anläggningarna som omfattas av EU ETS som kollektiv. Beslutet innebär också att de utsläppsrätter som förs över i marknadsstabilitetsreserven, som överstiger föregående års auktionering, kommer att annulleras. Marknadsstabilitetsreserven är en mekanism som gör det möjligt att leverera utsläppsrätter som svar på förändringar i efterfrågan och på så sätt behålla balansen i EU:s utsläppshandelssystem. placeras överskott av utsläppsrätter i reserven. I och med reformeringen av EU ETS kan nu ytterligare insatser för nationella utsläppsminskningar även under vissa förutsättningar ha en effekt på utsläppstaket för hela unionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. Parallellt med reformeringen av den kommande handelsperioden pågår förberedelser för att ansluta nationella system till EU:s utsläppshandelssystem. har genom också inlett ett samarbete med för att utveckla och förbättra systemen för handel med utsläppsrätter. Ett skäl att utveckla utsläppshandeln är för att vara i linje med målsättningar. enades och om en överenskommelse om förordningen om styrningen av energiunionen. Förordningen ska säkerställa att medlemsländerna uppfyller sina åtaganden för klimat och energi till 2030 på EU-nivå. Enligt förordningen ska länderna upprätta nationella energi- och klimatplaner samt långsiktiga klimatplaner (i minst ett 30-årsperspektiv) och dessutom följa upp genomförandet. Miljö- och har skickat promemorian Ändring i förordningen om handel med utsläppsrätter för att undanta vissa mindre fjärrvärmeanläggningar från Europeiska unionens system för handel med utsläppsrätter (M2018/02954/R) på remiss med svarsdatum . I promemorian föreslås att mindre anläggningar som är anslutna till ett fjärrvärmenät med en sammanlagd installerad tillförd effekt över och biobränsleanläggningar som är anslutna till sådana fjärrvärmenät inte längre ska omfattas av EU ETS, under förutsättning att en sådan anläggning inte släpper ut koldioxid . När det gäller avdragsrätt för klimatkompensation genom borttagning av utsläppsrätter skickade regeringen ut en lagrådsremiss med ett förslag om avdragsrätt 2016. I budgetpropositionen valde regeringen att inte gå vidare med det remitterade förslaget utan avsåg i stället att se över alternativa förslag på skatteavdrag för företag och privatpersoner som minskar utsläppsutrymmet. ekonomiska vårproposition (prop. 2017/18:100) höjdes anslag 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar med ytterligare för statsbidrag till företag som klimatkompenserar. På grund av förändrade förutsättningar har regeringen dock beslutat att inte nyttja de avsatta medlen för statsbidrag till företag som klimatkompenserar. Harmonisering av kompensation för indirekta effekter I EU:s riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2012 kan medlemsstaterna bevilja statligt stöd till sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage på grund av kostnader som hänger samman med att utsläpp av växthusgaser förs över på elpriserna för att kompensera för dessa kostnader i enlighet med reglerna om statligt stöd. Regeringen ansåg i svensk ståndpunkt inför mötet i miljörådet (prot. 2016/17:15) att det inte ska ställas några direkta krav på medlemsstaterna att kompensera sin industri. När kompensation sker ska det finnas gemensamma och restriktiva regler för kompensation för indirekta effekter. Regeringen avsåg att verka för ett årligt, obligatoriskt och transparent rapporteringsramverk för kompensation för indirekta effekter för att kunna göra en samlad bedömning av elpriskompensationens påverkan på svensk industris konkurrenskraft. Enligt uppgifter från Miljö- och planeras en översyn av riktlinjerna för kompensation inför nästa handelsperiod –2030. kompenserar själva inte för indirekta effekter, och regeringen har framhållit att det bör vara frivilligt för medlemsländerna att kompensera men att riktlinjerna för kompensation bör vara tydliga och likartade för alla medlemsländer. Undantag för utsläppsrätter för torvproduktion Regeringen redovisar i skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för att nettoupptaget i långlivade träprodukter är högre nu än 1990 till följd av ökad produktion av trävaror. Utsläpp i LULUCF-sektorn (markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk) sker också genom avgång av koldioxid från utdikad organogen mark, vilken tidigare i stor utsträckning varit våtmark, i såväl skogsbruket som jordbruket samt från bebyggd mark. Skogs- och jordbruksmarken utgörs till en del av våtmarker som har dikats för att det ska gå att odla skog eller bedriva jordbruk. Dikningen innebär att syrehalten i marken ökar, vilket leder till att torven bryts ned och att koldioxid avgår till atmosfären. Utsläppen som redovisas i kategorin bebyggd mark sker främst på grund av att koldioxid avgår vid avskogning i samband med husbyggen och vägbyggen. Regeringen lyfte i skrivelsen även fram att kommissionen presenterade ett förslag till en förordning som inkluderar utsläpp och upptag av LULUCF-sektorn i för klimat och energi till 2030 (COM(2016) 479 final). I förslaget formuleras medlemsländernas åtaganden så att varje medlemsland förbinder sig att säkerställa att nettoupptagen inte ska minska, eller i de fall nettoutsläpp för sektorn redovisas, att nettoutsläppen inte ska öka inom landets territorium . nåddes en preliminär överenskommelse mellan det estniska ordförandeskapet och (den slutliga rättsakten undertecknades ). I betänkande 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk för hänvisade utskottet till att i rapporten torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan bedömde att användning av torv påverkar klimatet och i klimathänseende är jämförbart med fossila bränslen som stenkol och olja. Rapporten bereds fortfarande i . Enligt uppgift från Miljö- och pågår inte något arbete om ändring av regler för utsläppsrätter för torvproduktion. Frågan om torvens roll i elcertifikatsystemet har vid ett flertal tillfällen behandlats av näringsutskottet. I betänkande 2017/18:NU22 Energipolitikens inriktning hänvisade utskottet till det som utskottet tidigare anfört vid behandling av regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Utskottet konstaterade då att torv är en marginell företeelse inom ramen för elcertifikatssystemet vars roll dessutom tycks minska samt att regeringen hade meddelat avsikten att bevaka frågan om torvens roll inom detta system. ambitioner i EU:s klimatarbete Utskottet anser liksom tidigare att EU spelar en avgörande roll som ledare i det internationella klimatarbetet, dels genom att bidra till att nå långsiktiga mål, dels genom att visa omvärlden att det går att förena god ekonomisk tillväxt med klimathänsyn. Det är därför enligt utskottet angeläget att regeringen fortsätter att verka för att EU utformar en ambitiös och långsiktig klimatstrategi i linje med de långsiktiga målen i samt verkar för effektiva styrmedel för att sänka utsläppen. Utskottet välkomnar att regeringen ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Utskottet noterar vidare att regeringen enligt januariavtalet åtagit sig att reformera för statsstöd och övriga stödsystem så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . Utskottet föreslår därmed att motionerna 2018/19:2040 (L) yrkande 21, 2018/19:2255 (L) yrkande 3, 2018/19:2426 (C) yrkandena 2.3 och 19 i denna del, 2018/19:2726 (KD) yrkande 5 samt 2018/19:2733 (MP) yrkandena 2 och 3 avslås. Utskottet noterar att förespråkar nettonollutsläpp av växthusgaser i EU till 2050, vilket är i linje med inställning att EU ska nå nettonollutsläpp . Utskottet delar regeringens och kommissionens bedömning att en omställning till nettonollutsläpp behövs av både ekonomiska och miljömässiga skäl. Liksom tidigare delar utskottet regeringens syn att EU:s klimatmål behöver skärpas och välkomnar att regeringen i relevanta forum driver på för mer ambitiösa utsläppsmål. I avvaktan på resultatet av det pågående arbetet och de diskussioner som förs inom EU finner utskottet inget skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2018/19:2733 (MP) yrkande 1, 2018/19:2820 (SD) yrkande 12, 2018/18:392 (V) yrkandena 8 och 9 samt 2018/19:2820 (SD) yrkandena 8 och 10. Reformering av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) Utskottet vill inledningsvis framhålla att och beslutade om en reformering av handelssystemet, för kommande handelsperiod (2021–2030). Beslutet innebär bl.a. att överskott av utsläppsrätter fr.o.m. placeras i marknadsstabilitetsreserven, vilket betyder att ytterligare insatser för nationella utsläppsminskningar under vissa förutsättningar har en effekt på utsläppstaket för hela unionen. Utskottet noterar att man förbereder för att ansluta nationella system till EU:s utsläppshandelssystem. Dessutom har inlett ett samarbete med för att utveckla och förbättra systemen för handel med utsläppsrätter. Vidare noterar utskottet att och enats om en överenskommelse om förordningen om styrningen av energiunionen som bl.a. innebär att medlemsländerna ska upprätta nationella energi- och klimatplaner samt långsiktiga klimatplaner (i minst ett 30-årsperspektiv). När det gäller avdragsrätt för klimatkompensation genom borttagning av utsläppsrätter vill utskottet framhålla att regeringen tidigare remitterat ett sådant förslag men därefter valt att inte gå vidare. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:392 (V) yrkande 10, 2018/19:2764 (KD) yrkande 13, 2018/19:2895 (M) yrkande 26, 2018/19:1311 (S) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2416 (C) avslås. Harmonisering av kompensation för indirekta effekter Inledningsvis framhåller utskottet att EU enligt uppgift planerar en översyn av riktlinjerna för kompensation inför nästa handelsperiod –2030. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte ska ställas några direkta krav på medlemsstaterna att kompensera sin industri. Vidare välkomnar utskottet att regeringen verkar för ett årligt, obligatoriskt och transparent rapporteringsramverk för kompensation för indirekta effekter för att kunna göra en samlad bedömning av elpriskompensationens påverkan på svensk industris konkurrenskraft. Med hänvisning till detta arbete bedömer utskottet att motion 2018/19:2895 (M) yrkande 21 kan lämnas utan vidare åtgärd. Undantag för utsläppsrätter för torvproduktion Utskottet konstaterar att i rapporten torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan bedömde att användning av torv påverkar klimatet och att torv i klimathänseende är jämförbart med fossila bränslen som stenkol och olja. Rapporten bereds i . Enligt uppgift pågår inte något arbete i om att ändra regler för utsläppsrätter för torvproduktion. Utskottet ser därför inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2018/19:169 (SD) yrkande 27 och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inriktning för svensk klimatpolitik, det svenska klimatramverkets genomförande, översyn av , skogsvårdslagen m.m., svenska klimatmål, konsumtionsbaserade mål, sektorsmål, nationella strategier för hållbar utveckling, klimatanpassning, koldioxidläckage samt energiforskning. Jämför reservation 15 (V), 16 (L), 17 (SD), 18 (M), 19 (SD), 20 (V), 21 (KD), 22 (V), 23 (SD), 24 (C), 25 (SD), 26 (SD) och 27 (SD). Inriktning för svensk klimatpolitik Enligt partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 1 framhålls principen om att förorenaren ska betala. I stället för kortsiktiga och dyra stöd och subventioner vill Liberalerna ha grön skatteväxling och klimatsmarta investeringar. Liberalernas politik syns framför allt i skattetabellerna där den som smutsar ned får betala mer. Nationellt klimatbidrag (NDC) Enligt partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 5 bör presentera ett nationellt klimatbidrag, s.k. NDC (nationally determined contributions), som kompletterar och går utöver EU:s. Motionärerna anför att FN:s sekretariat för klimatkonventionen samt flera organisationer och oberoende forskare har konstaterat att de samlade klimatbidragen inte alls räcker för att förhindra en global temperaturhöjning till max . Motionärerna anser att i stället för att står bakom EU:s klimatbidrag (NDC), dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser, bör presentera ett eget klimatbidrag. I partimotion 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 17 föreslår motionärerna att det bör lagstiftas om att kommunerna ska anta lokala klimatmål som bidrar till att nå de nationella klimatmålen. Förslagsvis bör denna lagstiftning enligt motionärerna göras inom ramen för kommunallagen. anser att det är viktigt att det lokala klimatarbetet får stöd och riktlinjer så att det kan ta fart i hela landet. För att nå de nationella klimatmål som finns knutna till det klimatpolitiska ramverket krävs åtgärder på alla nivåer – lokalt, regionalt och nationellt. I samma motion yrkande 18 föreslår motionärerna att en plattform etableras där kommunernas klimatåtgärder, klimatplaner och klimatbudgetar kopplas till 1,5-gradersmålet och . För att öka takten i det lokala klimatarbetet föreslår en nationell plattform till vilken kommunernas klimatarbete kopplas, där målsättningar och åtgärder för att nå dem redovisas. Där kan kommunernas åtaganden till 1,5-gradersmål och de nationella klimatmålen synliggöras. Där kan också kommunernas klimatåtgärder, klimatplaner och klimatbudgetar lyftas fram. Det svenska klimatramverkets genomförande Enligt partimotion 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 11 bör regleringsbrev till myndigheter ses över och anpassas till det klimatpolitiska ramverket och klimatlagen. Motionärerna anför att det sedan överenskommelsen om det klimatpolitiska ramverket antogs och klimatlagen trädde i kraft har blivit alltmer uppenbart att andra delar av den svenska lagstiftningen och styrningen inte är anpassad till det klimatpolitiska ramverkets mål och regler. I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås att det avskaffas. avstyrkte förslaget om att införa ett klimatpolitiskt råd eftersom man anser att behovet av det föreslagna rådet och dess status framstår som mycket oklara. Denna situation har enligt motionärerna inte förändrats varför det bör avskaffas. Motionärerna framhåller att det redan finns instanser som , och som har till uppgift att granska regeringens åtgärder bl.a. på detta område, vilket gör att det kommer att bli överlapp. Uppgiften att bedöma huruvida regeringens politik är tillräcklig för att uppfylla målen hanteras redan av . Översyn av , skogsvårdslagen m.m. I tre motioner efterfrågas en översyn av . I partimotion 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 4 efterfrågas att regeringen genomför en översyn och anpassning av , skogsvårdslagen och annan relevant lagstiftning så att den bidrar till att uppfylla de klimatmål som har beslutats av riksdag. Motionärerna anser att det sedan klimatlagen trädde i kraft har blivit alltmer uppenbart att andra delar av den svenska lagstiftningen och styrningen inte är anpassade till de mål och regler som anges i ramverket. I kommittémotion 2018/19:2888 av m.fl. (M) yrkande 7 framhåller motionärerna bör ses över i syfte att tydligare lyfta fram klimataspekter vid beslutsfattande. Motionärerna anför att skogen har stor potential att bidra i kampen mot klimatförändringarna. Motionärerna anser att den potentialen ska tas till vara och att klimathänsyn inte tillräckligt beaktas i de avvägningar som görs med stöd av . I motion 2018/19:2065 av (M) efterfrågas en översyn av . Motionären anser att det är oroväckande att klimatet inte särskilt pekas ut i , och med anledning av det bör ses över. Enligt kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 5 ska vara helt klimatneutralt . värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2045. Enligt partimotion 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 3 ska etappmålet om utsläppsminskning till 2020 för den icke handlande sektorn uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. etappmål om att våra utsläpp av växthusgaser utanför den handlande sektorn ska minska till 2020 kan nås med hjälp av flexibla mekanismer. anser att målet bör nås helt och hållet genom enbart nationella insatser. anser vidare att internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men att dessa inte bör användas för att nå det nationella klimatmålet. Enligt samma motion yrkande 4 ska etappmålen om utsläppsminskningar till 2030 och 2040 för den icke handlande sektorn uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. är positivt till att utsläppsmålen för den icke handlande sektorn ingår som etappmål i miljömålssystemet, men anser inte att utsläppsmålen till 2030 och 2040 ska kunna nås genom s.k. flexibla mekanismer. anser att kompletterande åtgärder öppnar för att riskerar att tappa fokus på egna nödvändiga utsläppsminskningar och till del får förlita sig på åtgärder med osäker klimatnytta. Vidare i samma motion yrkande 13 föreslås klimatmål för nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären till . Motionärerna anser att klimatmålet ska nås genom utsläppsminskningar inom landet, omfatta utsläpp inom såväl den handlande som den icke handlande sektorn, dvs. oavsett om det innefattar utsläpp som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eller de som hanteras nationellt, och avse de utsläpp som är skapade av mänsklig verksamhet. Enligt kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 18 ska målet för svensk klimatpolitik utgå från hur man så kostnadseffektivt som möjligt kan bidra till att minska utsläpp av klimatgaser på global nivå. Motionärerna anför att regeringen bör ge Miljömålsberedningen nya direktiv för klimatpolitiken. Vidare att forskning har visat att bindande mål för förnybart inom EU kraftigt kan öka kostnaderna utan att utsläppen minskar. I flera motioner efterlyses ett konsumtionsbaserat utsläppsmål.