bet · H701SfU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 8, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i de särskilda yttrandena. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 8 Migration. Elva yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 8 Statens budget inom utgiftsområde 8 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 8 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 8 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 8 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 8 anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 8 punkt 1 och avslår motionerna 2019/20:2657 av m.fl. (SD), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 18, 2019/20:3011 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2019/20:3301 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 15. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 8 punkt 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (M)*, (SD), (S), Kadir Kasirga (S), (KD)*, i (SD), (MP), (M)*, (S), (M)*, (SD), (C), (V)*, (L) och (S). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 8 Migration och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns reservanternas förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 8 Migration till 11 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket 25 riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 8. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 har beslutat om målet för utgiftsområde 8. Målet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:SfU2, rskr. 2009/10:132). För att redovisa resultatet har regeringen delat upp målet i fyra delar. Målet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Bedömningen av måluppfyllelsen i del 1 och 2 baserar regeringen främst på tillämpning av regelverket med fokus på effektivitet i verksamheten, rättslig kvalitet och service. Indikatorerna är i vissa fall desamma i del 1 och del 2, i andra fall specifika för en av delarna. Indikatorer som avser effektivitet i verksamheten är: – antal avgjorda ärenden per årsarbetskraft inom olika ärendekategorier (del 1 och 2) – genomsnittskostnad per avgjort ärende inom olika ärendekategorier (del 1 och 2) – vistelsetid i mottagandet inom olika ärendekategorier (del 1) – antal utresor (del 1) – dygnskostnad i asylboende (del 1) – genomsnittlig handläggningstid för ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd och medborgarskap (del 2). Indikatorer som avser rättslig kvalitet är: – andel mål i migrationsdomstol som lett till ändrad utgång (del 1 och 2) – andel formellt och materiellt riktiga beslut hos (del 1 och 2) – andel ärenden där handläggning gjorts utifrån gällande lag och den sökandes individuella förutsättningar (del 1 och 2). Indikator som avser service är: – andel nöjda personer efter kontakt med (del 1 och 2). Regeringens analys och slutsatser Regeringen bedömer att det övergripande målet för migrationspolitiken delvis har uppnåtts. När det gäller att ta till vara och beakta migrationens utvecklingseffekter och att fördjupa det europeiska och internationella samarbetet är målet uppnått. Bilden är inte lika entydig sett till en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Rättssäkerheten bedömer regeringen fortfarande generellt vara god, men den är viktig att följa upp. Det omvända gäller servicen och tillgängligheten som i stora delar fortfarande inte är tillräckligt utvecklade. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att vidta åtgärder för att öka produktiviteten och förkorta handläggningstiderna bl.a. genom ökad digitalisering. Effektiviteten förbättrades inom prövningen av ansökningar av arbetstillstånd. Arbetet med att anvisa personer som har beviljats uppehållstillstånd till en kommun fungerar tillfredsställande. I övrigt utvecklades inte effektiviteten inom verksamheten som hade förväntats. Det har tagit att avgöra äldre asylärenden, vilket också medfört att den omarbetade och effektivare handläggningsprocessen inte har kunnat genomföras lika tidigt som planerat. Handläggningstiderna för ansökningar om uppehållstillstånd för anknytning kom inte ned till den förordningsstyrda tiden . Effektiviteten i prövningen av medborgarskapsärenden har också haft en negativ utveckling där handläggningstiderna nästan har fördubblats, produktiviteten har minskat och kostnaden per avgjort ärende har ökat. Sammantaget bidrog detta till att utgifterna totalt blev högre än anvisade medel i budgetpropositionen . överskattade hur många ärenden som kunde avgöras och effektiviteten ökade inte i den utsträckning som förväntades. Sammantaget bidrog detta till ett sämre resultat än förväntat. Regeringens åtgärder för att öka återvändandet för de personer som saknar tillstånd att vistas i har ännu inte heller fått avsedd effekt. För innebar 2018 ett fortsatt arbete med att pröva ett stort antal asylansökningar. Trenden med ett relativt stabilt antal nya asylsökande och sjunkande antal inskrivna i mottagandet fortsatte. Avvecklingen av boendena och minskningar av personalstyrkan fortsatte. Myndigheten genomförde också förändringar i sin ledning och styrning. som omställningsarbetet har tagit kraft från organisationen bl.a. genom förlorad kompetens och svårigheter att upprätthålla bemanningsnivån var 2018 sammantaget då förutsättningarna för myndigheten på allvar stabiliserades. Antalet öppna asylärenden (förstagångsärenden) fortsatte att minska och var det lägsta . Även antalet öppna ärenden om uppehållstillstånd för anknytning, arbete och studier fortsatte minska. Trenden med ökande handläggningstider för anknytningsärenden bröts. Därmed kunde mer kraft börja läggas på att utveckla verksamheten. Det innebär sammantaget att förutsättningarna märkbart har förbättrats som de faktiska resultaten, med några få undantag, ännu inte har fått genomslag. När det gäller måluppfyllelsen av en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten anger regeringen vidare att effektiviteten i asylprocessen påverkas av en rad faktorer utom kontroll. Det gäller bl.a. antalet nya asylsökande och ärendesammansättningen. Dessa förutsättningar förändras , vilket försvårar jämförelser mellan åren. Produktiviteten mätt som antal ärenden per årsarbetskraft blev lägre än beräknat. Jämfört med 2017 har denna produktivitet ökat , men sett över en längre tidsperiod har produktiviteten minskat. Genomsnittskostnaden per avgjort asylärende minskade något, med , motsvarande , jämfört med . Den sammanlagda vistelsetiden i mottagandet, dvs. tiden från det att ansökan lämnas in till det att den sökande skrivs ut ur mottagningssystemet, har direkt påverkan på statens utgifter då den inskrivne har rätt till boende, dagersättning, skola och hälsovård . Vistelsetidens längd påverkas förutom av handläggning även av flera andra faktorer, som domstolarnas arbete med att avgöra mål, kommunernas mottagande av nyanlända för bosättning m.m. Vistelsetiden för personer som beviljats uppehållstillstånd fortsatte att öka och uppgick till , vilket kan jämföras 2017. Även vistelsetiderna för personer vars asylansökningar avslås ökade, för förstagångsansökningar jämfört 2017. Ökningarna beror bl.a. på längre handläggningstid. Handläggningstiden ökade även hos migrationsdomstolarna. Den genomsnittliga vistelsetiden ökade 2017 2018. återvände ca 11 100 personer, något färre än året innan och mindre än hälften av det förväntade antalet. I första hand beror det på en förändrad ärendesammansättning med en större andel asylsökande som är medborgare i och , som det generellt sett har varit svårare att få personer att återvända till. Kostnaderna för boendet minskar. Drygt 20 000 boendeplatser har kunnat avvecklas och inga tillfälliga boenden fanns kvar vid utgången av 2018. Genomsnittskostnaden har minskat till och plats jämfört med 2017. Trenden med en ökande andel asylmål med ändrad utgång i migrationsdomstol fortsatte och uppgick till . Ändrad praxis och att det ofta förekommer nya åberopade omständigheter vid domstolarnas prövning förklarar ökningen. Dessutom medförde den nya möjligheten till uppehållstillstånd för vissa ensamkommande unga som infördes att många mål ändrades eller återförvisades. har genomfört nationella uppföljningar av den rättsliga kvaliteten i asylprövningen. Av granskade beslut var formellt och materiellt riktiga. Det är en ökning jämfört med både 2016 och 2017. Andelen personer som var nöjda efter sin kontakt med var , att jämföra 2017. När det gäller om måluppfyllelsen av en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring anger regeringen att det sattes ett mål i regleringsbrev om effektivare handläggningsprocesser samt uppföljning och analys av processerna. Sammantaget ökade produktiviteten, mätt som avgjorda ärenden per årsarbetskraft, jämfört med , men inte i nivå med vad som prognostiserats. Produktiviteten är också fortfarande låg jämfört . Hur stor del av skillnaden mellan prognos och utfall i produktivitet som är en konsekvens av en felprognostisering eller som beror på andra faktorer är svårt att bedöma. Genomsnittskostnaden per avgjort ärende har till följd av försämrad genomsnittlig produktivitet fortsatt att öka för ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd, med undantag för arbetsmarknadsärenden. Regeringen kan inte bedöma om kostnadsökningen i huvudsak beror på en försämrad effektivitet i handläggningen, på ärendesammansättningen inom avgjorda ärenden eller om det är en kombination av dessa två faktorer. Det skedde ett trendbrott vad gäller de genomsnittliga handläggningstiderna i ärenden om uppehållstillstånd på grund av arbete, anknytning och studier. minskade de för samtliga kategorier jämfört med året innan. Den genomsnittliga handläggningstiden för arbetstillståndsärenden minskade 2017 2018, för ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning från 336 och för uppehållstillstånd för studier från 57 (samtliga uppgifter avser förstagångsansökningar). ökade dock handläggningstiderna för merparten av s.k. övriga migrationsmål hos migrationsdomstolarna (dvs. alla mål förutom avlägsnande- och verkställighetsmål) jämfört med drygt 2017. När det gäller prövningen av ärenden om svenskt medborgarskap har den genomsnittliga handläggningstiden ökat . Produktiviteten minskade och kostnaden per avgjort ärende ökade. Få ärenden ändrades i mål i högre instans och resultaten i den genomförda kvalitetsuppföljningen var goda. Behandlingen av tillkännagivande om arbetskraftsinvandring I avsnittet om resultatredovisning har regeringen behandlat frågan om tillkännagivande om att regeringen skyndsamt skulle återkomma till med ett lagförslag som kan träda i kraft , dock , som kunde stärka proportionaliteten och säkerställa att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det (bet. 2017/18:SfU7, rskr. 2017/18:41). I propositionen anges att frågan i tillkännagivandet omfattades av ett uppdrag som lämnades (Ju 2017:1) och som redovisades i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). Regeringen anger att det av rättsfallen MIG 2017:24 och MIG 2017:25, som inte beaktas i promemorian, följer bl.a. att en helhetsbedömning av anställningsvillkoren ska göras. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, har varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera rättsläget efter Migrationsöverdomstolens avgöranden och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag. Mot bakgrund av Migrationsöverdomstolens avgöranden , de synpunkter som inkommit i samband med remissförfarandet av Ds 2017:64 och den kommande utredningen bedömer regeringen att det inte finns behov av att skyndsamt lägga fram lagförslag. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är angeläget att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. Vidare konstaterar utskottet att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Det ska således vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, genomförda insatser, resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet anser att regeringens redovisning av resultaten har en utformning som är tydlig och logisk. Redovisningen illustreras med ett flertal tabeller och diagram som samtliga visar tidsserier, vilket under givna förutsättningar möjliggör en analys . Regeringens bedömning av måluppfyllelsen framgår på ett tydligt sätt. Utskottet delar regeringens uppfattning att målet i den del det avser en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring, inte entydigt kan anses uppfyllt. Utskottet delar även regeringens bild att en svårighet i sammanhanget är att faktorer som svårligen låter sig påverkas kan få stora effekter, framför allt gäller detta antalet nya asylsökande och ärendesammansättningen. kan utskottet konstatera att statistik visar att antalet sökande inte har varierat i någon större utsträckning och att inte heller sökandenas ursprungsländer uppvisar någon större variation. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen noggrant följer utvecklingen och vidtar åtgärder om resultaten inte förbättras. Regeringen har tagit upp frågan om tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag om arbetskraftsinvandring. Regeringen bedömer nu att det inte finns behov av att lägga fram ett lagförslag skyndsamt med hänvisning till bl.a. rättsfall MIG 2017:24 och MIG 2017:25. Av rättsfallen följer att en helhetsbedömning av anställningsvillkoren ska göras. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, har varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Regeringen har även för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera rättsläget efter Migrationsöverdomstolens avgöranden och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag. Utskottet, som konstaterar att tillkännagivandet inte redovisas som slutbehandlat, utgår från att regeringen tillsätter en särskild utredare för att se över frågan. Statens budget inom utgiftsområde 8 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 8 avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 bestäms till 4 . Anslaget får användas till förvaltningsutgifter och även till utgifter för förvarslokaler samt resor som möjliggör asylsökandes deltagande i tidiga insatser. Regeringen anger att möjligheten för asylsökande att ordna eget boende ska reformeras, vilket beräknas medföra ökade kostnader för , bl.a. för en utvidgad administrativ hantering. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget. Efter förslag ekonomiska vårproposition har beslutat att de ändamål och verksamheter som avser migrationsverksamhet vid utlandsmyndigheterna ska flyttas från utgiftsområde 1 till utgiftsområde 8 Migration (prop. 2018/19:100, bet. 2018/19:KU33, rskr. 2018/19:256). Regeringen föreslår därför att anslaget ökar med . För att finansiera förslaget minskar anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 med motsvarande belopp. För att behålla den nuvarande förvarskapaciteten föreslår regeringen att tillförs anslaget 2020. Enligt regeringen bör den svenska förvaltningen och kontrollen av EU-stöd effektiviseras och kostnad i dessa delar föreslås därför minska med . Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Regeringen föreslår att 4 anvisas till anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Anslaget får användas till utgifter för stöd till asylsökande och övriga kategorier som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och landsting samt boende för asylsökande. Förslaget att reformera möjligheten för asylsökande att ordna eget boende bedöms enligt regeringen innebära att fler asylsökande kommer att bo i boenden i stället för i ett eget ordnat boende och att kostnaderna för boendebeståndet därmed ökar. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget. Anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder. Anslaget får användas till utgifter för – migrationspolitiska projekt och analyser – statsbidrag till internationella organisationer inom migrationsområdet – statsbidrag till Svenska Röda Korset för efterforskning och familjeåterförening under fredstid – förberedelser för återvandring eller tillfälligt återvändande för deltagande i återuppbyggnad och utveckling av ursprungslandet – återvandringsprojekt och bidrag i samband med återvandring Till följd av de principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen förlängdes tidigare beslutade justeringar av anslaget . Regeringen föreslår att tillförs anslaget för att återställa tidigare minskning och att göra det möjligt att betala ut medlemsavgifter och kärnstöd i enlighet med de ekonomiska åtaganden som har förbundit sig till. Det finansieras genom att anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden minskas med motsvarande belopp. avser att ge ett utökat kärnstöd om till . Det finansieras genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskas med motsvarande belopp. Anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål. Anslaget får användas till – migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningsutgifter för prövning av utlännings- och medborgarskapsmål – utgifter för Högsta förvaltningsdomstolens handläggning av resningsansökningar av utlännings- och medborgarskapsmål – förvaltningsutgifter för de aktuella domstolarnas verksamhet med utlännings- och medborgarskapsmål. För att förbättra förutsättningarna för migrationsdomstolarna att avgöra fler asylmål föreslår regeringen att anslaget tillförs . Anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål. Anslaget får användas till – migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens direkta utgifter för nämndemän, sakkunniga och vittnen i utlännings- och medborgarskapsmål – utgifter för ersättning till offentligt biträde och tredje man enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde i mål enligt utlänningslagen (2005:716) – utgifter för ersättning till tolkar enligt 52 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) – ersättning till part och parts ställföreträdare enligt 15 § förvaltningsprocesslagen i mål enligt utlänningslagen och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. I kostnaderna för tolkar får även kostnader för tolkförmedlingars administrativa avgifter ingå. Anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden. Anslaget får användas till utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen eller enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade