bet · H701AU2 · 2019-12-12 00:00:00 — Lärlingsanställningar: förslag innebär ett nytt anslag och att anslås . Partiet vill införa en form av lärlingsanställningar. Avsikten är att det ska vara en utbildningsinsats där gymnasiestudier kan kombineras med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Förslaget finns även i kommittémotionerna 2019/20:386 av m.fl. (yrkande 6) och 2019/20:811 av m.fl. (yrkande 6). I partimotion 2019/20:2690 av m.fl. menar att det krävs en betydligt mer ambitiös arbetsmarknadspolitik för att rusta och stödja dem som står utan jobb än den linje som regeringen förespråkar. Partiet är även starkt kritiskt till såväl de omfattande nedskärningar som genomförts inom Arbetsförmedlingen som den aviserade reformeringen av myndigheten. Partiet anser att den omfattande privatisering av myndighetens verksamhet som har aviserats inte bör genomföras utan vill i stället att Arbetsförmedlingen ska reformeras i en helt annan riktning. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med 5 och att sex anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget ökas med . anser att regeringens satsning på att tillföra medel till Arbetsförmedlingen är otillräcklig och felriktad. Partiet anser att fokus bör läggas på kraftfulla arbetsmarknadsinsatser, inte på att förbereda en illa genomtänkt reformering. Partiet tillför därför medel inom anslaget. Anslaget påverkas även av att avvisar regeringens satsningar på etableringsjobb och utvecklingstid. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget ökas med 3 . vill återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring för fler. Som ett första steg föreslår partiet att den högsta dagpenningen i den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen höjs till för hela ersättningsperioden. Vidare föreslås att grundbeloppet höjs till . Anslaget påverkas även av att bl.a. avvisar regeringens satsningar på utvecklingstid och upphandlade matchningstjänster 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget ökas med . framhåller behovet av en aktiv arbetsmarknadspolitik och vill därför satsa mer resurser på arbetsmarknadspolitiska program och insatser än vad regeringen föreslår. Partiet vill bl.a. öka antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen. Anslaget påverkas även av att bl.a. avvisar regeringens satsningar på etableringsjobb och upphandlade matchningstjänster. 1:12 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget minskas med som en följd av att avvisar regeringens förslag om etableringsjobb. 2:1 : Anslaget ökas med . anser att behöver få ökade resurser till och prioritera upp arbetet med tillsyn, inspektion och kontroll. För att upprätthålla, utveckla och förstärka myndighetens viktiga arbete förstärker partiet därför anslag. Vidare tillförs resurser för att ska kunna genomföra särskilda uppdrag som är inriktade på specifika branscher och företeelser på arbetsmarknaden. Partiet anser även att resurser behövs för att stärka utbildningen av skyddsombud. 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet: Anslaget ökas med . anser att de fackliga centralorganisationerna behöver ett större ekonomiskt stöd än för att stärka de regionala skyddsombudens viktiga arbete och tillför därför resurser inom anslaget. I kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. poängterar betydelsen av att varje människa ska ha ett arbete eller en annan meningsfull sysselsättning att gå till. Partiet vill se ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. framhåller vidare att det behövs insatser för att öka möjligheterna för olika grupper som står långt från arbetsmarknaden att ta sig in på arbetsmarknaden. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 3 och att fem anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Arbetsintegrerande sociala företag). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med . anser att den effektivisering och förändring av Arbetsförmedlingen som möjliggjordes genom att partiets gemensamma budgetförslag med röstades igenom bör ligga kvar. Partiet avvisar därför regeringen och januaripartiernas tillskott till Arbetsförmedlingen. Anslaget påverkas även av att avvisar regeringens satsning på utvecklingstid. Förslaget om att minska Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 9). 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget minskas med 2 . lyfter fram arbetslöshetsförsäkringens roll som garant för trygghet av omställning mellan arbete. Partiet vill se en nivå för ersättningen som innebär att en arbetslös under sina 300 första dagar får per dag och därefter per dag. vill också att reglerna för deltidsbegränsningen av arbetslöshetsförsäkringen ska återinföras. Anslaget påverkas vidare av partiets förslag att avveckla introduktionsjobben och avvisa regeringens tillskott till extratjänster. Att partiet avvisar regeringens satsning på utvecklingstid och avfärdar den påverkar också anslaget. Förslagen om deltidsbegränsningen, taket i arbetslöshetsförsäkringen och utvecklingstid finns även i tre särskilda yrkanden (yrkandena 24, 28 och 31). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med . anser att flera av de arbetsmarknadspolitiska program och insatser som finns är bristfälliga i olika avseenden och att förändringar därför är nödvändiga. Partiet vill att anställningsstödet introduktionsjobb avskaffas eftersom de personer som omfattas bör ha goda chanser att få reguljära jobb eller andra insatser. När det gäller extratjänster menar att fokus bör ligga på långtidsarbetslösa och anslagsnivån hållas till den nivå som beslutades genom partiets gemensamma budgetförslag med . Vidare menar partiet att arbetsmarknadsutbildning i Arbetsförmedlingens regi visat sig ineffektiv, och därför avvisas regeringens tillskott på området. Förslagen om introduktionsjobb, extratjänster och arbetsmarknadsutbildning finns även i tre särskilda yrkanden (yrkandena 8, 10 och 12). 1:12 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget ökas med . föreslår att lönetaket i nystartjobben höjs till , vilket harmoniserar lönetaken mellan inträdesjobben och nystartsjobben. Partiet tillför också medel för fler nystartsjobb som en del i en omprioritering av arbetsmarknadspolitiken. Förslaget om lönetaket finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 13). 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . har i sitt s.k. asylprogram förslag om att göra det möjligt för asylsökande att arbeta och tjäna utan att etableringsersättningen avräknas. Som en del av förslaget vill partiet att etableringsersättningens nivå sänks med per dag. Anslaget påverkas även av att inte vill begränsa antalet föräldrapenningdagar för nyanlända föräldrar med barn . Förslaget om etableringsersättningens nivå finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 29) och i kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. (yrkande 5). Arbetsintegrerande sociala företag: förslag innebär ett nytt anslag och att anslås . Partiet menar att arbetsintegrerande sociala företag bör stödjas och byggas ut och att det behövs varaktiga lönestöd på området. Vidare anser partiet att det krävs en satsning på socialt handledarstöd så att de arbetsintegrerande sociala företagen får ett särskilt stöd för kostnader för att täcka lönen för verksamhetsledare och handledare. Förslagen om att tillföra medel till arbetsintegrerande sociala företag och att införa socialt handledarstöd finns även i två särskilda yrkanden (yrkandena 14 och 15) och i kommittémotion 2019/20:2989 av m.fl. (yrkande 18). Utskottet konstaterar inledningsvis att den svenska arbetsmarknaden har utvecklats starkt . Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet har stigit och ligger på historiskt sett höga nivåer, både bland kvinnor och män. Regeringen framhåller att utvecklingen var mer dämpad, med något minskande siffror för sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att de reviderade siffror för Arbetsmarknadsundersökningarna () som () presenterade inte återspeglar den bilden. Enligt säsongsrensade och utjämnade data har sysselsättningsgraden snarare legat på en jämn nivå medan arbetskraftsdeltagandet ökat något. När det gäller arbetslöshetssiffrorna konstaterar utskottet att arbetslösheten har minskat tydligt , men att nedgången stannade av . Den bilden stämmer också överens med SCB:s reviderade data. Enligt de nya siffrorna har arbetslösheten visat en svag men ökning . Årsmedeltalet för arbetslösheten visar att skillnaden i arbetslöshet mellan kvinnor och män jämnades ut något . I fråga om antalet långtidsarbetslösa () framhåller regeringen att siffrorna planade ut , efter en tydlig minskning sedan finanskrisen. Även som andel av arbetskraften har långtidsarbetslösheten enligt regeringen minskat, även om den är på en något högre nivå än före finanskrisen. Långtidsarbetslösheten är låg även ur ett internationellt perspektiv. Utskottet kan således konstatera att sysselsättningsgraden är historiskt sett hög och att arbetslösheten minskat . Trots den i många delar positiva utvecklingen delar utskottet regeringens bild av att det fortsatt finns stora problem på arbetsmarknaden. Som exempel är skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda alltjämt för stor, särskilt när det gäller kvinnor. Vidare ligger arbetslösheten på för höga nivåer, särskilt bland dem som inte har gått ut gymnasieskolan och bland personer födda utanför . som arbetslösheten är hög inom vissa grupper där många saknar den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar är bristen på arbetskraft stor i flera sektorer. Utskottet välkomnar att regeringen på allvar lyfter fram problemen på arbetsmarknaden. Det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken riktas in på att försöka möta problemen. När det gäller situationen för vissa grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden konstaterar utskottet att det av regeringens resultatredovisning framgår att ca 392 200 utomeuropeiskt födda personer var inskrivna vid Arbetsförmedlingen . Det motsvarar av det totala antalet inskrivna personer och innebär en ökning innan. Nästan hälften av de utomeuropeiskt födda som var inskrivna 2018 saknade gymnasial utbildning. För andra grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden (personer utan gymnasial utbildning, , unga 16–och långtidsarbetslösa) minskade antalet inskrivna för var och en av grupperna. När det gäller övergångar till arbete och studier för de inskrivna vid Arbetsförmedlingen minskade den totala andelen något 2018 jämfört med föregående år, vilket delvis kan förklaras av en markant minskning bland unga. Andelen övergångar till arbete ökade dock något i flera grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden. Genomgående var det en större andel män än kvinnor som övergick till arbete. Särskilt framträdande var detta hos utomeuropeiskt födda. En särskilt framträdande utmaning på arbetsmarknaden består således i att få utomeuropeiskt födda kvinnor i arbete. Vidare noterar utskottet att mönstret att fler män än kvinnor övergick till arbete efter olika typer av insatser återspeglas även av resultatet för de personer som tagit del av etableringsinsatser. Andelen som arbetade eller studerade efter avslutade etableringsinsatser ökade , en ökning jämfört med . Ökningen bland män var medan den var bland kvinnor. Andelen män () som gick till arbete var också mer än dubbelt så stor som andelen kvinnor (). När det gäller etablering av nyanlända på den svenska arbetsmarknaden konstaterar utskottet att de flesta som invandrar till är i arbetsför ålder och att andelen äldre är klart lägre än för befolkningen i övrigt. Utskottet konstaterar också att arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda har ökat , och då i synnerhet bland kvinnor. Det är en välkommen utveckling. står inför en situation med en demografisk utveckling som under de kommande decennierna riskerar att leda till problem med en åldrande befolkning och där varje person som arbetar måste försörja allt fler. En sådan utveckling innebär ökade svårigheter att finansiera den gemensamma välfärden. Utskottet anser att en framgångsrik etablering och integrering kan lägga grunden för att låta invandring av personer i arbetsför ålder bidra till att möta utmaningarna på den svenska arbetsmarknaden. Det finns dock mycket kvar att göra för att öka takten i nyanländas etablering och integrering på arbetsmarknaden, särskilt bland kvinnor. Utskottet noterar vidare att sammansättningen bland de inskrivna arbetslösa gradvis har förändrats sedan finanskrisen . Andelen arbetslösa som har en svagare ställning på arbetsmarknaden har ökat . I regeringens resultatredovisning framhålls visserligen att antalet män med en svagare ställning minskat till följd av en stark konjunktur och ett minskat antal deltagare i etableringsuppdraget. Trots det utgjorde dock kvinnor och män med en svagare ställning på arbetsmarknaden tre fjärdedelar av alla inskrivna arbetslösa på Arbetsförmedlingen . Att matcha denna stora grupp arbetslösa till arbete är en stor utmaning framöver. Som regeringen poängterar finns det dock skäl att framhålla att som det finns en trend med allt fler arbetslösa med en svagare ställning är det viktigt att komma ihåg att gruppen i sig är heterogen. Bland dem med en svagare ställning på arbetsmarknaden finns det individer med både goda och sämre förutsättningar. Utskottet har i flera sammanhang uppmärksammat betydelsen som övergripande strukturella förändringar väntas ha på arbetsmarknadspolitiken framöver. Med framväxten av ny teknik och digitala system har många arbetsuppgifter automatiserats och ännu fler står på tur. Vissa uppskattningar talar om att cirka hälften av de svenska jobben, såväl rutinarbeten som kvalificerade arbeten, mer eller mindre skulle kunna ersättas av digital teknik . Utskottet konstaterar att det inte bara är sättet att utföra arbete som har förändrats utan även i viss mån sättet att organisera arbete. När arbete organiseras genom s.k. digitala plattformar uppstår nya utmaningar kopplade till bl.a. arbetsrätt och arbetsmiljö och vem som har ansvar för vad. Utskottet kan konstatera att utvecklingen på området har inneburit och kommer att fortsätta att innebära utmaningar för arbetsmarknadspolitiken. Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden är nära förknippad med den ekonomiska utvecklingen i stort. Utskottet kan i det sammanhanget konstatera att konjunkturen i har stärkts och att tillväxten har varit hög. mattades dock den inhemska efterfrågan av. Regeringen framhåller också i budgetpropositionen att en svagare utveckling i omvärlden, minskade bostadsinvesteringar och en inbromsning i offentlig konsumtion väntas bidra till att tillväxten fortsätter vara dämpad även 2020. Utskottet konstaterar också att framåtblickande indikatorer, som t.ex. företagens anställningsplaner och uppgifter om brist på arbetskraft, enligt Konjunkturbarometern tydligt har minskat . Det talar för att utvecklingen på arbetsmarknaden kommer att vara dämpad . Utskottet anser vidare att det finns skäl att poängtera att ett litet och exportberoende land som i hög grad är beroende av den globala utvecklingen. Som regeringen framhåller finns det tydliga signaler om mer dämpade konjunkturutsikter i världsekonomin och förhöjd osäkerhet i form av bl.a. en upptrappad handelskonflikt mellan och och följderna av kommande utträde ur EU. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att den svenska arbetsmarknaden har visat på en god utveckling. konstaterar utskottet att det finns tydliga signaler på att utmaningarna framöver kommer att vara stora. Genom det breda politiska samarbete som leder är det möjligt att, med januariavtalet som grund, handlingskraftigt och långsiktigt ta sig an utmaningarna. Utskottet anser att övervägningarna om arbetsmarknadspolitiken i årets budgetproposition är ett gott exempel på hur politiken framöver på ett tydligt sätt kan riktas in på att möta utmaningarna. Utskottet kommer att fortsätta följa regeringens arbete på området noga. Utskottet vill inledningsvis slå fast att arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. När vi skapar möjligheter för hög sysselsättning på den svenska arbetsmarknaden lägger vi också grunden för att finansiera vår gemensamma välfärd. En väl fungerande välfärd är i sin tur en förutsättning för ett högt arbetskraftsdeltagande. Som framgått ovan är sysselsättningsgraden historiskt sett hög bland både kvinnor och män. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda är dock alltjämt för stor, särskilt bland kvinnor. Vidare är arbetslösheten fortfarande alltför hög inom vissa grupper, och arbetssökande saknar ofta den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Utskottet anser att det är nödvändigt att politiken utvecklas på bred front för att möta arbetsgivarnas behov av utbildad arbetskraft och underlätta anställning av dem som står långt från arbetsmarknaden. Det är centralt att drivkrafterna att arbeta är starka och att matchningen mellan arbetsgivare och arbetssökande fungerar väl. Arbetsmarknadspolitiken spelar givetvis en viktig roll men även andra områden behöver utvecklas. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens breda anslag med satsningar inom flera politikområden. Till satsningar som ligger utanför det aktuella utgiftsområdet hör bl.a. ingångsavdrag för personer som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden och personer som länge stått utanför arbetsmarknaden (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.8) och en fortsättning av studiestartsstödet för arbetslösa (se utg.omr. 15 avsnitt 3.8.7). När det gäller satsningar inom utgiftsområde 14 vill utskottet inledningsvis lyfta fram att utöver de utgångspunkter som redogjorts för ovan präglas området av att förutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken ändrats . Den budget som röstades igenom har inneburit krympt utrymme för aktiv arbetsmarknadspolitik och en svårare situation för personer med relativt svag ställning på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför ett antal satsningar inom utgiftsområde 14 som är inriktade på att dämpa de tidigare aviserade resursneddragningarna och som har en tydlig inriktning på att skapa bättre förutsättningar på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik för att motverka att personer stängs ute från arbetsmarknaden och att personer som blir arbetslösa fastnar i långtidsarbetslöshet. En aktiv arbetsmarknadspolitik är också viktig för att hålla sysselsättningen uppe vid en ekonomisk avmattning. Utskottet välkomnar därför att regeringen prioriterar resurser till dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden, såsom långtidsarbetslösa och vissa nyanlända. I det sammanhanget vill utskottet framhålla extratjänster och introduktionsjobb och den roll dessa insatser spelar för att långtidsarbetslösa och nyanlända ska kunna få jobb och anknytning till arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar regeringens satsning på utökade medel till dessa insatser. Det är rimligt att dämpa den tydliga minskning av extratjänster som har skett sedan budgetbeslut . Utskottet delar också regeringens uppfattning att insatserna ska riktas mot dem längst från arbetsmarknaden och ha samhällsekonomiskt rimliga volymer. Utskottet anser vidare att det finns en uppenbar komptensförsörjningsbrist på den svenska arbetsmarknaden. Som en del av att komma till rätta med problemet behöver fler arbetslösa förbättra sina kunskaper så att de kan få ett arbete. I likhet med regeringen noterar utskottet att omfattningen av arbetsmarknadsutbildningar har minskat . Utskottet ställer sig bakom regeringens satsning på ökade resurser till arbetsmarknadsutbildningar. Det är en lämplig avvägning att låta fler ta del av en arbetsmarknadsutbildning och utveckla den kompetens som efterfrågas för att motverka bristen på arbetskraft. är det centralt att arbetsmarknadsutbildningen är effektiv och fyller en strategisk funktion på arbetsmarknaden och för kompetensförsörjningen. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att det är viktigt med fortsatt förbättrade resultat avseende övergångar till arbete. Ytterligare en satsning riktad mot långtidsarbetslösa och nyanlända är regeringens förslag att införa etableringsjobb, med längre lön och i enlighet med parternas förslag. Etableringsjobben ska också utvidgas till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag på ett sätt som gör att fördelarna i etableringsjobben inte går förlorade. Utskottet anser att fler långtidsarbetslösa och nyanlända behöver komma in på arbetsmarknaden, direkt eller via studier. Det är särskilt angeläget att arbetsmarknadsetableringen går snabbare för nyanlända kvinnor. Utskottet är övertygat om att reformen med etableringsjobb kan vara en viktig pusselbit för att förbättra vägarna in på den svenska arbetsmarknaden. Genom ett etableringsjobb kan en individ få möjlighet att skaffa sig kunskaper och erfarenheter som efterfrågas på arbetsmarknaden, som arbetsgivarnas kompetensförsörjning underlättas. Vidare noterar utskottet att regeringen avsätter medel för att införa ett integrationsår som en del i en svensk nystart för att nyanlända ska komma snabbare in på arbetsmarknaden. Enligt förslaget ska det ske i form av ett intensivår inom ramen för etableringsprogrammet. Intensivåret bör enligt regeringen bestå av en kedja av språkintensiva och yrkesnära insatser som ges parallellt eller efter varandra under en relativt kort sammanhängande period. Syftet är att deltagarna efter intensivåret ska vara matchningsbara mot arbetsmarknaden och komma i arbete efter påbörjat intensivår. Utskottet ser positivt även på denna satsning som kan utgöra ytterligare en viktig pusselbit för att förbättra vägarna in på den svenska arbetsmarknaden för nyanlända. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen lägger fram en rad satsningar inom arbetsmarknadspolitiken för att nå grupper som står långt från arbetsmarknaden. Mot regeringens breda och målinriktade satsningar står ett antal förslag i de alternativa anslagsförslagen med stora skillnader sinsemellan. Utskottet noterar att , samtliga vill kraftigt dra ned på resurserna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. går längst genom att förespråka en linje där anslaget halveras 2020 för att därefter helt upphöra. Utskottet anser att vi lever i då det är självklart att arbetsmarknadspolitiken bör utformas med inriktning på att göra vad den kan för att få människor i arbete och lämna liv i utsatthet. Det är därför förvånande att anslagsförslagen från , har så få konkreta förslag med den inriktningen. Utskottet delar inte den pessimistiska syn på arbetsmarknadspolitik som präglar dessa anslagsförslag. Det finns skäl att framhålla att forskning pekar på att subventionerade anställningar, rätt utformade, är ett effektivt verktyg för att få arbetslösa i arbete. Utskottet noterar också att antalet personer som har fått arbete genom subventionerade anställningar har ökat. vill utskottet påpeka vikten av att subventionerade anställningar leder till osubventionerade arbeten i så stor utsträckning som möjligt.