bet · H601JuU13 · 2019-04-15 00:00:00 — När det gäller hot och våld mellan intagna har antalet våldshändelser ökat kraftigt medan antalet hot har ökat i mindre utsträckning. Antalet rapporterade allvarliga händelser inom frivården har minskat. 20 allvarliga händelser inträffade , varav hälften avsåg hot riktat mot personal. Kriminalvården har en nollvision inom säkerhetsområdet; inga rymningar, ingen narkotika eller otillåtna preparat, inga kriminella aktiviteter och inget våld, inga hot eller trakasserier accepteras, vare sig mot medarbetare, mellan intagna på anstalter och häkten eller klienter i frivården. Vidare anför Kriminalvården följande (s. 65). Att förebygga hot och våld i verksamheten är alltid prioriterat i säkerhetsarbetet, och ännu viktigare vid hög beläggning. Det är också avgörande för en god arbetsmiljö för medarbetarna och boendemiljö för de intagna. Den senaste nationella lägesbilden fokuserade därför på hot och våld mot anställda. Lägesbilden visar att majoriteten av hot- och våldsincidenterna utlöses av händelser i klienternas vardag. Det kan vara allt från en upplevd orättvisa i självförvaltningen till en reaktion på ett negativt beslut. har vi börjat planera för att genomföra de åtgärder som föreslogs i analysen av lägesbilden, till exempel att utveckla förhållningssätt och konflikthantering. De incidenter som sker rapporteras i incidenthanteringssystemet ISAP. I ISAP rapporteras incidenter i olika kategorier. Det som redovisas i årsredovisningen är en samlad kategori som i verktyget benämns hot och våld. Det är incidenter som är rapporterade som allvarliga respektive mycket allvarliga som presenteras i årsredovisningen. De inrapporterade incidenterna är av varierande allvarlighetsgrad även inom respektive kategori. Antalet rapporterade allvarliga händelser som innebär hot eller våld mot personal ligger på samma nivå som tidigare, utom hot på häkte och i frivård, som har ökat något. Av årsredovisningen framgår (s. 71) att antalet rapporterade hot mot personal i häkte uppgick till 94 stycken. Motsvarande siffror var 80 och 91. Antalet rapporterade hot mot personal i anstalt var 93 stycken. Motsvarande siffror var 100 och 57. Antalet rapporterade hot mot personal i frivård uppgick till 27 stycken. Motsvarande siffror var 10 och 22. Kriminalvården anför följande. Ökningen av rapporterade allvarliga hot mot personal i häkte ska ses i ljuset av att medelbeläggningen har ökat med cirka 200. Trots det är både hot och våld något som Kriminalvården ser allvarligt på och vi har en nollvision för alla hot- och våldsincidenter. Orsakerna till att hot och våld sker är mångfacetterade. Ofta sker incidenter i samband med delgivning av negativa beslut, något som den nationella lägesbilden redogjorde för. Rapporterade allvarliga incidenter med våld mot personal på anstalt ökade med sju incidenter. till att det finns 45 anstalter ligger nivån fortfarande på en hanterbar nivå. Samma sak gäller allvarliga hot inom frivården. Utskottet har vid beredning av motioner från den allmänna motionstiden /16 behandlat ett motionsyrkande om att hot och våld mot Kriminalvårdens personal alltid ska leda till konsekvenser för den intagne (bet. 2015/16:JuU21 s. 27 f.). Utskottet instämde i det motionärerna anförde om att det är angeläget att Kriminalvården fortsätter sitt arbete med att minska riskerna för hot och våld riktat mot Kriminalvårdens personal. Vidare konstaterade utskottet att det finns ett allmänt skötsamhetskrav för den som är intagen på kriminalvårdsanstalt. Om den intagne gör sig skyldig till hot eller våld kan den villkorliga frigivningen påverkas. Vidare kan förutsättningarna för permission och utslussning påverkas. Utskottet ansåg därför att det inte fanns någon anledning för att göra något sådant tillkännagivande som efterfrågades och avstyrkte yrkandet. biföll utskottets förslag (rskr. 2015/16:174). Som utskottet har uttalat är det angeläget att Kriminalvården fortsätter sitt arbete med att förebygga hot och våld riktat mot personalen. Som framgår ovan är detta en prioriterad fråga för myndigheten, och den senaste nationella lägesbilden fokuserade på hot och våld mot anställda. När det gäller om anställda endast ska ha sitt förnamn på namnbrickan är det en fråga som Kriminalvården själva är bäst lämpad att avgöra. Utskottet anser mot den bakgrunden att det inte finns någon anledning för att göra något sådant tillkännagivande som efterfrågas i motion 2018/19:319 (KD) och avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att Kriminalvårdens anstalter ska vara anpassade för familjeliv och om att ge i uppdrag att utreda hur många barn som har föräldrar intagna på anstalt och hur stödet till dessa barn kan förbättras. Jämför reservation 16 (V, L) och 17 (KD). I kommittémotion 2018/19:759 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att utreda hur många barn som har föräldrar intagna på anstalt och hur stödet till dessa barn kan förbättras. Motionärerna anför att ett grundläggande problem är att det saknas en myndighet som tar ett helhetsansvar för dessa barn. Det gör att många barn och deras familjer inte får den hjälp de skulle behöva. I kommittémotion 2018/19:2474 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs att anstalterna ska vara anpassade för familjeliv. Motionärerna anför att genom att arbeta med ökat familjefokus inom kriminalvården kan stora vinster göras för den enskilde, för barnen till denne samt för det brottsförebyggande arbetet och samhällsekonomin i stort. Verkställigheten av ett fängelsestraff ska enligt 1 kap. 5 § första stycket fängelselagen utformas så att den intagnes anpassning till samhället underlättas och så att negativa följder av frihetsberövandet motverkas. Främst för att underlätta umgänget mellan långtidsdömda och deras nära anhöriga har besökslägenheter inrättats i kriminalvården. Kriminalvården har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om användandet av dessa. Vid fördelningen av tider för besök i besökslägenheter ska besök av barn prioriteras (7 kap. 1 § KVFS 2011:1). Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår bl.a. att myndigheten enligt regleringsbrevet haft i uppdrag att redovisa arbetet med de föräldrastödjande insatserna. Kriminalvårdens arbete på området är en del av regeringens nationella strategi för ett utvecklat föräldrastöd. Kriminalvården erbjuder flera typer av föräldrastödjande insatser, varav föräldracirklar är den mest spridda. har föräldracirklar bedrivits i tolv anstalter och ett häkte. Innehållet i föräldracirklarna består bl.a. av information om barns utveckling, hur samhällets stöd till föräldrar och barn är utformat samt hur relationen till barnen kan bibehållas i kriminalvård. Godnattsagor inifrån är ett annat exempel på en föräldrastödjande insats i studiecirkelform. De frihetsberövade föräldrarna får bl.a. möjlighet att tala in en godnattsaga på en cd-skiva, som skickas hem till barnet tillsammans med ett bokpaket. Syftet är att stärka relationen mellan barn och förälder. Verksamheten är ett permanent samarbete mellan och . Av Kriminalvårdens årsredovisning (s. 38 f.) framgår att 2016 avslutades projektet föräldrastöd som påbörjades . har ett stödmaterial införts och fler föräldragruppledare har utbildats. Genomförandet av föräldragrupper sker i samverkan med ideella organisationer. Syftet med föräldragrupperna är att stödja föräldrar i föräldrarollen för att främja barns positiva utveckling och stärka barns förmåga att klara av påfrestningar som kan uppstå till följd av föräldrarnas kriminalvårdspåföljd. Av de klienter som frigavs från anstalt hade 162 stycken deltagit i föräldragrupp eller Godnattsagor inifrån under sin verkställighet. Det motsvarar av det totala antalet klienter som avslutat verkställighet i anstalt . Föräldragrupper bedrivs på 14 anstalter, sex häkten och två frivårdskontor. Enligt information på Kriminalvårdens webbplats har 30 000 barn i minst en förälder i fängelse eller frivård. I Kriminalvårdens grundutbildning får all personal träning i att ha barnperspektiv i alla beslut. På de allra flesta anstalter finns möjlighet för de intagna att gå i föräldragrupp. Föräldragrupperna i kriminalvården utgår från , och materialet innefattar de områden i föräldraskapet som stöder barns förmåga att klara av påfrestningar som kan uppstå till följd av föräldrarnas kriminalvårdspåföljd. Medverkan i föräldragrupp syftar till att stödja föräldrarna för att främja barnens positiva utveckling, med barnen i fokus. Målet är att föräldern får möjlighet att utveckla sin egen föräldraroll och får mer kunskap om barns behov och utveckling. Det kan även stärka motivationen till ett liv utan kriminalitet. Barnanpassade besöksrum, som är större än andra besöksrum, finns på alla anstalter. Här finns barnmöbler, leksaker, spel, böcker och pysselgrejer. Många anstalter har en besökslägenhet. Där ska intagna kunna träffa sitt eller sina barn och i en bättre miljö än ett vanligt besöksrum. Här kan barn och föräldrar t.ex. leka, laga mat och titta på tv tillsammans. Samtliga kvinnoanstalter har besökslägenheter. Alla Kriminalvårdens häkten, anstalter och frivårdskontor har minst ett barnombud. Ett barnombud ger stöd till barn till intagna och deras föräldrar, informerar om frivilligorganisationer, verkar för att besökande barn bemöts vänligt och tryggt samt har koll på att besöksrum, besökslägenheter och väntrum är anpassade. Utskottet har vid beredning av motioner från den allmänna motionstiden /16 (bet. 2015/16:JuU21 s. 29 f.) behandlat ett motionsyrkande om att Kriminalvårdens anstalter ska vara anpassade för familjeliv. Utskottet konstaterade att åtgärder vidtagits inom för att underlätta för den intagne att ta emot besök och stödja den intagne i sin roll som förälder. Utskottet såg inget skäl för det tillkännagivande som begärdes och avstyrkte därför yrkandet. Liknande yrkanden har även beretts (förenklat) i betänkande 2016/17:JuU19 och 2017/18:JuU16. Som framgår ovan har olika åtgärder vidtagits inom kriminalvården för att underlätta för den intagne att ta emot besök och stödja den intagne i sin roll som förälder. Utskottet vidhåller därför sin inställning att det inte finns någon anledning för att göra något sådant tillkännagivande som begärs i motion 2018/19:2474 (KD) yrkande 3. Utskottet ser inte heller något skäl för det tillkännagivande om uppdrag till som begärs i motion 2018/19:759 (V) yrkande 2. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att upprätta en ny form av kriminalvårdsanstalter med enklare standard. Jämför reservation 18 (SD). I kommittémotion 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag om att upprätta en ny form av kriminalvårdsanstalter. De nya anstalterna ska vara anpassade för utländska medborgare som ska utvisas, avvisas eller väntar på beslut om en sådan åtgärd. Denna nya form av kriminalvård ska vara av enklare standard baserad på basala behov i form av mat och husrum och inte innehålla några rehabiliteringsåtgärder men ha samma krav på säkerhet som övriga anstalter. Även de som döms till livstidsstraff i enlighet med förslag bör hänvisas till denna kriminalvård. Verkställigheten av ett fängelsestraff ska enligt 1 kap. 5 § första stycket fängelselagen utformas så att den intagnes anpassning till samhället underlättas och så att negativa följder av frihetsberövandet motverkas. I betänkande 2014/15:JuU17 (s. 29 f.) behandlade utskottet ett yrkande om att regeringen ska återkomma med förslag om att bygga nya mer spartanska kriminalvårdsanstalter. De nya anstalterna ska ta emot dels utländska medborgare som ska utvisas efter dom, dels dem som döms till livstidsstraff i enlighet med förslag. Utskottet hänvisade till att det vid tidigare beredningar inte kunnat ställa sig bakom liknande yrkanden. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning och avstyrkte motionen. Liknande yrkanden har även beretts (förenklat) i betänkandena /16:JuU21, 2016/17:JuU19 och 2017/18:JuU16. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och ser inte heller nu något skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande som begärs i motion 2018/19:131 (SD) yrkande 3. Motionsyrkandet avstyrks därför. Kriminalvårdens organisation och kapacitet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. en kapacitetsgenomlysning av kriminalvården och att hyra fängelseplatser utomlands. Jämför reservation 19 (M, SD, KD), 20 (SD), 21 (S, V, MP) och 22 (M). I kommittémotion 2018/19:131 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om fler anstalts- och häktesplatser. Motionärerna anför att bl.a. beslutade straffskärpningar och ökade resurser till kommer att resultera i en högre belastning på häkten och anstalter. De föreslår därför att regeringen ska upprätta en handlingsplan för hur kapaciteten kraftigt ska utökas . Vidare vill motionärerna utreda möjligheterna att hyra fängelseplatser i andra länder (yrkande 2). I motion 2018/19:953 av Kadir Kasirga och (båda S) yrkas ett tillkännagivande om att överväga åtgärder för att Kriminalvården ska kunna genomföra sitt samhällsuppdrag. Enligt motionärerna har resurserna till Kriminalvården inte ökat i samma takt som kraven på att kunna möta en ny verklighet, vilket har resulterat i platsbrist på både häkten och anstalter. För att komma till rätta med de utmaningar som Kriminalvården står inför behövs därför ett antal åtgärder. I kommittémotion 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 1 begär motionärerna att det ska göras en kapacitetsgenomlysning av kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. I yrkande 8 begärs att regeringen ska ge Kriminalvården i uppdrag att genom frivården vara mer närvarande i de utsatta områdena genom att förlägga mer av sin verksamhet dit. I samma motion yrkande 6 anser motionärerna att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som har begått grova brott. Den nya enheten ska bl.a. ansvara för vissa påföljder på grund av brott och också involveras för behandlingsinsatser som beslutas med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) på grund av den ungas kriminalitet. Enligt motionärerna kan Kriminalvården antas ha bättre förmåga än socialnämnderna att hantera och arbeta återfallsförebyggande med denna grupp. Likalydande yrkanden framställs i kommittémotionerna 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 6.2. Även i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 37 begärs att en särskild enhet inom för unga gängmedlemmar bör komma på plats. Enligt motionärerna bör grovt kriminella unga i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt eftersom insatser inte räcker till för de ungdomar som ställer sig helt utanför samhällets spelregler. Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår att det fanns 32 häkten, 45 anstalter och 34 frivårdskontor. Kriminalvårdens bedömning är att verksamheten i stort sett har fungerat bra trots ett mycket besvärligt beläggningsläge. Kriminalvården anför följande (s. 5). Beläggningen har särskilt passerat de marginaler som behövs för att kunna bedriva kriminalvård på ett säkert, humant och effektivt sätt. och lokalt har det inte funnits några marginaler alls. Det har fått lösas genom att placera intagna på tillfälligt inrättade platser i till exempel besöksrum och på avskildhetsplatser. För att klara av situationen har det även varit nödvändigt att inrätta dubbelbeläggningsplatser på en rad anstalter. Situationen innebär en mängd risker. Det är svårare att genomföra nödvändigt fastighetsunderhåll vilket kan leda till akutstängningar av platser . Det är svårare att hålla intagna åtskilda, vilket ökar risken för exempelvis olämpliga konstellationer och radikalisering. Det är än svårare att uppfylla kraven enligt till exempel antitortyrkommittés rekommendationer om bland annat ljusinflöde och utrymme per intagen. Beläggningsläget gör det också svårare att erbjuda isoleringsbrytande åtgärder i häkte och sysselsättning. Det är svårare att placera intagna där de kan få effektivast verkställighet. Trots svårigheterna visar våra indikatorer att kvaliteten i verksamheten generellt har kunnat bibehållas. Det gäller till exempel isoleringsbrytande åtgärder, tid på häkte från verkställbar dom, att förebygga allvarliga hot- och våldsincidenter, att upprätta verkställighetsplaner, sysselsättningsgrad, vuxenutbildning och behandlingsprogram. När det gäller strategier för infrastruktur bedömer Kriminalvården att antalet intagna kommer att öka och att det därför kommer att behövas betydligt fler platser i anstalter och häkten än . Kriminalvården anför bl.a. följande (s. 16 f.). Fokus för infrastrukturarbetet har därför legat på att skapa förutsättningar för att öppna fler platser vid anstalter och häkten. Som ett första steg togs inriktningsbeslut om ny- och tillbyggnation av nio anstalter och fyra häkten. Utbyggnaden kommer dels innebära en nödvändig upprustning av befintliga platser och dels skapa nya platser. arbetar Kriminalvården med att skyndsamt ta fram fler tillfälliga platser för att kunna möta den ökande klienttillströmningen. När det gäller lokaler för frivård har Kriminalvården utvecklat ett mer strategiskt förhållningssätt kring lokalförsörjningen. Beslut om enskilda objekt bereds i särskilda forum och hänsyn tas exempelvis till total hyresbudget och nationella strategier. Angående platsutnyttjande framgår det av årsredovisningen (s. 17) att den nationella genomsnittliga beläggningsgraden har ökat ytterligare från den redan höga nivån 2017 och är överlag hög eller mycket hög på såväl häkten som anstalter. Lokalt och har det inte funnits några lediga platser alls, utan tillfälliga platser och dubbelbeläggning har fått användas. Kriminalvården anför följande (s. 17 f.). Situationen på häktena har hanterats genom att stängda platser har öppnats, genom nationell och regional häktessamordning och genom att använda tillfälliga platser vid överbeläggning. Kriminalvården har öppnat tidigare stängda häktesplatser, vilket innebär att antalet tillgängliga häktesplatser har ökat med cirka 200 . Klienttillströmningen har dock ökat i snabbare takt än platstillskotten, varför beläggningsläget är mer ansträngt än före öppningarna. finns i stort sett inte fler häktesplatser att öppna för att möta en fortsatt ökande klienttillströmning. har anvisningar om hantering av beläggning tagits fram. Det har resulterat i en skärpt nationell häktessamordning och en stärkt operativ förmåga att både analysera förändringsbehov och vidta åtgärder för att underlätta beläggningssituationen. Exempel på åtgärder är beslut om nationell rutin för tillfällig förflyttning av verkställighetsfall från häkte till anstalt. En annan åtgärd är beslut om anpassad tidpunkt för senaste dag för inställelse när Kriminalvården förelägger dömda att inställa sig i verkställa utdömt straff. På kort sikt har Kriminalvården fattat beslut om 69 nya platser i de högre säkerhetsklasserna, 61 beredskapsplatser och 8 ordinarie platser, genom dubbelbeläggning och genom att konvertera olika utrymmen till bostadsrum. I den lägsta säkerhetsklassen har beslut fattats om att öppna cirka 60 tidigare stängda platser. För att förbättra den ansträngda beläggningssituationen för män har Kriminalvården bland annat arbetat med att ytterligare öka placeringarna i säkerhetsklass 3. I budgetunderlaget anför Kriminalvården bl.a. följande (s. 1). Antalet intagna i häkten och anstalter ökar. Det trendbrott vi tidigare förutspått ligger nu bakom oss. Vändningen började märkas 2016, ökningen var ett faktum och accelererade . Det råder nu akut platsbrist i landets häkten och anstalter. Även i frivården ser vi en ökning av antalet nya klienter. Vår samlade bedömning är att inflödet tilltar . Mycket talar också för att den blir bestående . De viktigaste drivkrafterna utgörs av förändringar i kriminalpolitiken, främst genom ett stort antal höjda minimistraff för grova brott. Till det ska läggas en redan nu mer effektiv polisverksamhet och den mycket kraftiga expansion av som ska ske för att nå målet om 10 000 fler anställda . Vi noterar också kraftigt ökande ärendeflöden i hela brottmålskedjan. Den stadigt ökande befolkningstillväxten driver också upp Kriminalvårdens kapacitetsbehov. På kort sikt vidtar Kriminalvården en rad åtgärder för att öka sin platskapacitet. Dubbelbeläggning av befintliga bostadsrum och omvandling av gemensamhets- och andra ytor till bostadsrum sker fortlöpande. Förberedelser pågår också för en permanent utökning av antalet tillgängliga platser på medellång och lång sikt. har vi fattat beslut om att bygga ut anstalter och häkten på ytterligare tretton orter i landet. Eftersom en stor del av Kriminalvårdens fastighetsbestånd har ett kritiskt underhållsbehov, kommer ett stort antal platser att gå förlorade . En betydande del av den planerade utökningen kommer enbart att ersätta platser som måste avvecklas eller stängas för renovering. Vi har beslutat om en ökad kapacitet med 900 anstaltsplatser och 200 häktesplatser fram . Det kommer inte att räcka. Vår samlade bedömning är att Kriminalvården behöver kunna ta emot minst 8 000 frihetsberövade. Det motsvarar ett platsbehov på 9 500 anstalts- och häktesplatser. En försiktig uppskattning är att det medför ett behov av ytterligare cirka 3 000 anställda. I samband med beredningen av rättsväsendets budget föreslog utskottet ett ökat anslag till Kriminalvården som bl.a. skulle användas till att inrätta en särskild enhet för unga gängmedlemmar (bet. 2018/19:JuU1 s. 45). Utskottet ansåg även att förslag på nya åtgärder för unga lagöverträdare som begått allvarliga brott eller som agerar i kriminella miljöer behöver utredas. Vidare uttalade utskottet att kriminalvårdens nuvarande kapacitet behöver genomlysas och åtgärder vidtas för att effektivisera utnyttjandet av befintliga häktes- och anstaltsplatser. biföll utskottets förslag (rskr. 2018/19:73). Som framgår ovan är bristen på platser i landets häkten och anstalter en uppmärksammad fråga och utskottet har i budgetbetänkandet uppmärksammat behovet av en genomlysning av kriminalvårdens kapacitet. Mot den bakgrunden ser utskottet inte nu något behov av de tillkännagivanden som efterfrågas i motionerna 2018/19:131 (SD) yrkande 1, 2018/19:953 (S) och 2018/19:2867 (M) yrkande 1. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom yrkandet om att hyra fängelseplatser utomlands. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:131 (SD) yrkande 2. När det gäller frivårdens närvaro i de utsatta områdena har det enligt utskottets mening inte framkommit något som ger anledning för att göra något sådant tillkännagivande som efterfrågas i motion 2018/19:2867 (M) yrkande 8. Motionsyrkandet avstyrks därför. Kriminalvården har en viktig roll i att stärka arbetet med att förebygga återfall i brott och det gäller såväl yngre som äldre personer. Enligt utskottets uppfattning räcker insatser inte till för de ungdomar som ställer sig helt utanför samhällets spelregler. Det gäller bl.a. de ungdomar som begår grova brott i gängmiljöer. Denna grupp bör därför bli statens snarare än kommunernas ansvar. Grovt kriminella unga bör i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Utskottet anser därför att en ny enhet för unga bör inrättas hos . Den nya enheten ska bl.a. ansvara för vissa påföljder på grund av brott och också involveras för behandlingsinsatser som beslutas med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga på grund av den ungas kriminalitet.