bet · H701NU1 · 2019-12-11 00:00:00 — Motionärerna föreslår att ska förmedla bidraget och att myndigheten ska garantera att stödet ges till innovativa och nyskapande affärsidéer som har potential att få hela den svenska ekonomin att växa. I kommittémotion 2019/20:3020 av m.fl. (V) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 24 Näringsliv totalt uppgår till 7 . Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I motionen redovisas andra anslagsnivåer för två anslag än vad som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande. Vad gäller anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslår motionärerna att det inrättas ett riktat stöd till kvinnors företagande på som dels ska underlätta yrkesnätverkande mellan kvinnor, dels ska stödja kvinnors innovation. Vidare anser motionärerna att den kooperativa företagsverksamheten är viktigt för näringslivets utveckling. För att ytterligare stödja denna verksamhetsform ska av anslagets föreslagna ram tilldelas detta ändamål, och därtill anser motionärerna att anslaget bör öka med för detta syfte. Medlen ska användas för att skapa kooperativ utveckling. Sammantaget föreslår motionärerna att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökas med jämfört med förslagen i budgetpropositionen. Motionärerna föreslår att anslaget 1:11 ska öka med jämfört med förslagen i budgetpropositionen för att stärka arbete och insatser mot ekonomisk brottslighet och penningtvätt. I kommittémotion 2019/20:3335 av m.fl. (KD) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 24 Näringsliv totalt uppgår till . Det är mindre än vad regeringen föreslår budgetpropositionen. I motionen redovisas ett nytt anslag och andra anslagsnivåer för åtta anslag än vad som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande (yrkande 22). Motionärerna föreslår att anslagen 1:1 Verket för innovationssystem och 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel minskas med 10 respektive 2020 i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen. Motionärerna motiverar sänkningen av anslagen med att de fortsätter att avvisa samma utökningar av anslaget som framfördes i samband med behandlingen av budgetpropositionen . Vad gäller anslaget 1:4 föreslår motionärerna att det ökas med 2020 i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen för att etablera ägarskifteskontor. Motionärerna föreslår också att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med 2020 i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen. Motionärerna anger att de fortsätter att avvisa samma utökningar av anslaget som framfördes i samband med hanteringen av budgetpropositionen . När det gäller anslaget 1:8 geologiska undersökning föreslår motionärerna att det minskas med 2020 i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen. Motionärerna fortsätter att avsätta ett lägre anslag än regeringen med hänvisning till samma prioritering som vid behandlingen av budgetpropositionen . Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation minskas med 2020 i jämförelse med budgetpropositionen. Motionärerna avvisar regeringens föreslagna ökning av anslaget. Motionärerna föreslår att anslagen 2:3 Exportfrämjande verksamhet och 2:4 Investeringsfrämjande minskas med 160 respektive 2020 i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen. Motionärerna avvisar regeringens satsning på Exportstrategin. Därtill föreslår motionärerna ett nytt anslag inom utgiftsområde 24, Företagsrådgivning, som ska tillföras 2020. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen tog utskottet upp behandlingen av tillkännagivanden och anförde följande (bet. 2016/17:KU21): har tidigare välkomnat att regeringen tydligt redovisar när den behandlar ett tillkännagivande i t.ex. budgetpropositionen. Vissa utskott, t.ex. justitieutskottet och näringsutskottet, tar i sina yttranden till om den nu aktuella skrivelse 75 upp frågor där regeringen hänvisar till behandlingen i en tidigare framlagd proposition. Det kan gälla både icke slutbehandlade och slutbehandlade tillkännagivanden. vill framhålla att det är angeläget att regeringen är tydlig i den aktuella propositionen huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Utskotten ges därmed en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning. Frågan kan därmed behandlas i sitt sakliga sammanhang. Lämpligen kan berört utskott således redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. Det finns dock inget formellt hinder mot att ett utskott som av något skäl inte uppmärksammat regeringens redovisning återkommer i samband med behandlingen av skrivelse 75. Tillväxtanalys utvärderingar av stöd till innovativa företag I en rapport publicerad 2014 presenterade Tillväxtanalys resultatet av en kontrafaktisk effektutvärdering av företagsstöd till innovativa små och medelstora företag (Vinn nu och Forska och väx-program) (rapport 2014:16). Tillväxtanalys hade följt företagens utveckling, under och upp till efter stödet. Effekten av företagsstöden analyserades i fråga om antal anställda, arbetskraftens produktivitet, omsättning och omsättningstillväxt samt andelen arbetstagare med högre utbildning eller forskartjänst. Resultaten av analysen fick Tillväxtanalys att landa i slutsatsen att det inte fanns något stöd för att de två programmen hade haft de önskade effekterna jämfört med den kontrafaktiska gruppen. I en uppföljande studie tillfördes en regional dimension till den tidigare genomförda analysen, vilket ändrade den tidigare beskrivna genomsnittsbilden betydligt (rapport 2015:7). Analysen visade att effekten av stöden varierade kraftigt mellan regioner. Ett huvudresultat var att effekten av stöden blev mer positiv med stigande tillgång på högutbildad arbetskraft. Efter avslutat stödprogram utvecklades sysselsättningen, försäljningen och produktiviteten särskilt väl i regioner med god tillgång på högutbildad arbetskraft. Den regionala variationen var så stor att det som var en statistiskt säkerställd negativ effekt ändrades till en statistiskt säkerställd positiv effekt när den regionala dimensionen tillfördes analysen. I vissa regioner utvecklades således stödföretagen sämre än andra jämförbara företag medan det motsatta gällde i regioner där stöden visade sig stärka de stödmottagande företagens konkurrenskraft. Ett annat resultat var att omsättningen utvecklades särskilt svagt i regioner med hög intensitet i nyföretagande. Utskottet konstaterar inledningsvis att budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Vidare vill utskottet uttala sitt stöd för den inriktning på politiken som ligger till grund för anslagsfördelningen inom områdena Näringspolitik och Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och som beskrivs i budgetpropositionen. har genom sitt beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2019/20:FiU1). Enligt beslutet fastställdes ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 7 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande har utskottet att ta ställning till de olika förslagen inom utgiftsområdet i propositionen och motstående förslag i motioner. När det gäller området Näringspolitik instämmer utskottet i det som regeringen anför om att stora omvärldsförändringar, såsom digitaliseringen och klimatutmaningen, i hög grad påverkar det svenska näringslivets utveckling på både kort och lång sikt. Digitaliseringen innebär stora omställningar som inverkar på och utmanar näringslivets affärsmodeller. Vidare har näringslivet, tillsammans med andra aktörer, en betydande roll för att de högt ställda målen för den svenska klimat- och miljöpolitiken ska kunna uppnås, liksom för de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030. Utmaningar som är kopplade till dessa omvärldsförändringar rör kompetensförsörjning och effektiva regelverk, vilka båda har såväl en nationell som en internationell dimension. För att möta dessa utmaningar är det utskottets uppfattning, i likhet med vad som framförs i budgetpropositionen, att ska använda sin position som ett ledande innovationsland för att utveckla både strategiska samarbeten som långsiktigt förstärker innovations- och konkurrenskraften och förmågan att attrahera internationell spetskompetens och investeringar. Därigenom kan svenska företags kapacitet att växa såväl med nya produkter som på nya marknader öka. bilaterala innovationspartnerskap med flera länder stärker och utvecklar internationella innovationssamarbeten. Vidare delar utskottet regeringens bedömning att den gröna omställningen och digitaliseringen kan stärka svenska företag och öka konkurrenskraften genom samverkan mellan såväl universitet och högskolor, näringsliv och det offentliga som mellan små och stora företag. Innovationer skapar fler jobb och ett starkt samhälle. På flera områden i samhället finns utmaningar där bred samverkan och innovationskraft behövs för att definiera möjliga lösningar, prioritera insatser och välja vägar framåt. Utskottet instämmer med regeringen att åtgärder behövs för att underlätta för företag att anställa personer som arbetar med forskning och utveckling. Vidare konstaterar utskottet att regeringens arbete för att möta samhällsutvecklingen även utvecklades under föregående mandatperiod, bl.a. genom inrättandet av det nationella innovationsrådet och de strategiska samverkansprogrammen. Utskottet anser att innovationsrådets breda sammansättning och arbetssätt har utvecklats till en central plattform för dialog och samverkan kring strategiska framtidsfrågor. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att avsätta –2022 till anslaget 1:5 Näringslivsutveckling till innovationsrådets arbete och prioriteringar. Medlen ska användas för att genomföra ytterligare insatser för att stärka ett långsiktigt konkurrenskraftigt och hållbart samt för att finansiera pilotprojekt inom centrala områden som främjar innovation för att möta samhällsutmaningar. Utskottet instämmer således inte i det som framförs i motionerna 2019/20:3294 (M) och 2019/20:3335 (KD) om att avvisa satsningen på det nationella innovationsrådet. Utskottet ställer sig även positivt till att regeringen tar arbetet vidare med de strategiska samverkansprogrammen med fyra temaområden: Hälsa och life science, Näringslivets digitala strukturomvandling, Näringslivets klimatomställning och Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Genom samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv och det offentliga kan kraftsamla för att lösa problem och överbrygga de utmaningar samhället står inför. Utskottet delar därför regeringens bedömning att samverkansprogrammen bör utökas med en internationell dimension som ska koppla insatser och resultat till internationella innovationssamarbeten. Utskottet noterar att det i motion 2019/20:2637 (SD) förordas att anslaget 1:2 Verket för forskning och innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med . Motionärerna menar att det utifrån en analys som Tillväxtanalys har gjort går att ifrågasätta hur effektiv denna stödjande verksamhet är. Utskottet vill med anledning av detta framhålla den analys där Tillväxtanalys har lagt till en regional dimension. Som framgår av det föregående avsnittet framträder genom denna analys en betydligt mer nyanserad bild. Den regionala variationen var så stor att effekten i vissa fall gick från signifikant negativ till signifikant positiv. En viktig slutsats från analysen är att företag i regioner med god tillgång till högutbildad arbetskraft utvecklades särskilt väl efter avslutat stöd. Utskottet välkomnar den anslagsförstärkning som presenteras i budgetpropositionen och som innebär att avsätts för att ska kunna fortsätta att verka effektivt och utveckla nya tjänster och erbjudanden riktade till företag. Utskottet ställer sig även bakom regeringens föreslagna effektivisering av näringspolitiken som inbegriper anslagen 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, 1:5 Näringslivsutveckling och 1:14 Konkurrensforskning. Med anledning av det som framförs i motion 2019/20:2637 (SD) om insatser för att stärka den svenska mineralnäringen vill utskottet påminna om det som regeringen anför om att ska vara ett föregångsland för en hållbar gruvnäring. Utskottet anser att det finns goda möjligheter att utvinna innovationskritiska metaller och mineraler, vilket också utgör en viktig del i att säkerställa tillgång till hållbart producerade metaller till de tekniker som möjliggör fossilfria energilösningar och lagring av energi. I sistnämnda motion finns även förslag om en anslagsökning för besöksnäringen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att besöksnäringen har en stor potential men ser inget behov av att ändra den anslagsnivå som regeringen föreslagit. Besöksnäringen finns i alla delar av landet och bidrar därför till lokal och regional utveckling. Näringen är även personalintensiv, vilket gör att den kan absorbera arbetskraft när det övriga näringslivet omvandlas och automatiseras. väcker turismen frågor om klimat och miljö. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att i en kommande strategi beskriva hur besöksnäringens och turismens bidrag till en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet kan öka. När det gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande delar utskottet regeringens bedömning att exporten spelar en avgörande roll för jobben och tillväxten i den svenska ekonomin. Utskottet delar även regeringens bedömning att de svenska företagens export hotas av en ökande protektionism, som t.ex. tar sig formen av ståltullar i och brexit. En upptrappning av handelskonflikterna riskerar att drabba särskilt hårt och prioriteringar behöver göras för att maximera nyttan av exportfrämjandet. Det är utskottets uppfattning att fokus därför bör läggas på att stötta små och medelstora företags export, inte minst på marknader med hög BNP, hög förväntad tillväxt eller höga trösklar för att ta sig in på marknaden. Med anledning av motion 2019/20:3335 (KD) där det föreslås att ska avvisa regeringens satsning på exportstrategin vill utskottet påminna om att regeringen arbetar med att ta fram en utvecklad exportstrategi för att möta de ovan nämnda utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta det påbörjade arbetet med exportstrategin och att regeringen även avser att utveckla den. Hänsyn behöver tas till de förändringar som skett i världen och till de nya utmaningar som uppkommit sedan strategin togs fram. Utskottet noterar även det som regeringen anför om att insatserna inom ramen för exportstrategin ska genomföras med målet att hela landet ska dra nytta av insatserna och att strategin utvecklas med fokus på hållbar utveckling samt tillväxt och nya arbetstillfällen i hela landet. Utskottet vill i övrigt när det gäller förslag som återfinns i motionerna och som inte särskilt berörts ovan hänvisa till de insatser och prioriteringar som görs i budgetpropositionen och som utskottet står bakom. Utskottet noterar avslutningsvis att regeringen i budgetpropositionen, utgiftsområde 24 Näringsliv, lämnar en redogörelse av fem tillkännagivanden som rör näringspolitiken. Fyra av dessa har gjorts efter förslag från näringsutskottet, och regeringen bedömer att de är slutbehandlade. Ett tillkännagivande har gjorts efter förslag från trafikutskottet, och regeringen bedömer att även det är slutbehandlat i den del som gäller . Utskottet ser positivt på att regeringen i budgetpropositionen redogör för de åtgärder som den har vidtagit med anledning av ett antal av de tillkännagivanden om näringspolitiken som gjort till regeringen. Utskottet har inte något att invända mot regeringens bedömning när det gäller de tillkännagivanden som redogörs för i budgetpropositionen, utgiftsområde 24 Näringsliv. Sammanfattningsvis är det utskottets uppfattning att de anslagsnivåer och bemyndiganden som regeringen föreslår är väl avvägda och syftar till att företag ska kunna utvecklas, växa och sysselsätta fler i hela och stärka den svenska konkurrenskraften. Utskottet vill påminna om att insatser som stärker företag och den svenska konkurrenskraften omfattar fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 24. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv och förordar att anvisar anslagen i enlighet med förslaget i budgetpropositionen, som framgår av bilaga 2. Utskottet förordar vidare att godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområdet som regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Därmed avstyrker utskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att förvärva Svensk Turism AB:s aktier i och godkänner att Visit uppdrag förtydligas i enlighet med regeringens förslag. Jämför särskilt yttrande 5 (M, SD, KD). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att förvärva Svensk Turism Aktiebolags () aktier i och som likvid för förvärvet erlägga noll kronor. Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionen. Därtill föreslår regeringen att godkänner att Visit uppdrag förtydligas i enlighet med regeringens förslag. beslutade bl.a. att staten skulle medverka i marknadsföringen av som turistland på vissa utlandsmarknader. Verksamheten skulle drivas i bolagsform och turistnäringens företag inbjudas att bli delägare i bolaget (prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28). Visit bildades och marknadsför som besöksmål utomlands. Visit ägs gemensamt av staten och besöksnäringen genom med hälften vardera. Det gemensamma ägandet regleras i ett aktieägaravtal. Enligt aktieägaravtalet ska Visit finansieras bl.a. genom att staten tillför medel genom aktieägartillskott. Besöksnäringen ska verka för att medfinansiering lämnas för bedrivande av de aktiviteter som ska genomföras i bolaget, med målsättningen att medfinansieringen ska uppgå till minst samma belopp som de aktieägartillskott som staten tillskjuter. Regeringen konstaterar i propositionen att marknaden och förutsättningarna för Visit verksamhet sedan bildandet har förändrats och att bolaget möter nya utmaningar jämfört med tidigare. För att kunna bidra till ett strategiskt arbete med att utveckla den svenska besöksnäringen behöver Visit ställa om och effektivisera sin verksamhet. Visit har behov av medel som besöksnäringen genom inte har möjlighet att tillmötesgå. sätter vidare begränsningar för statens möjligheter att tillskjuta medel till ett delägt bolag såvida inte övriga aktieägare också deltar på lika villkor, eller såvida det inte är en marknadsmässig investering, vilket det enligt regeringens bedömning inte finns förutsättningar för. Regeringen anser mot denna bakgrund att staten bör ta över hela ägandet av Visit i syfte att stärka styrningen av bolaget och ge möjlighet för staten att finansiera den omställning som krävs för att bolaget även framöver ska kunna leverera den samhällsnytta som bolagets verksamhet innebär. Regeringen noterar att aktieägaravtalet inte reglerar den ena aktieägarens övertagande av den andras aktier. Regeringen anser därför att en överenskommelse, villkorad av godkännande i erforderliga delar, bör ingås mellan aktieägarna med innebörden att staten ges möjlighet att vederlagsfritt förvärva samtliga Svensk Turism AB:s aktier i . En följd av transaktionen blir att aktieägaravtalet mellan staten och sägs upp. I samband med att staten förvärvar Svensk Turism AB:s aktier i ser regeringen skäl att förtydliga bolagets uppdrag. Regeringen föreslår att bolaget ges ett förtydligat uppdrag att genom effektiva kommunikationskanaler marknadsföra som turistland hos utländska målgrupper och bidra till att öka attraktionskraft som besöksmål. Regeringen anför att bolagets uppdrag i denna del utgör ett samhällsuppdrag. Enligt regeringens mening har staten även i fortsättningen ett ansvar för den samlade presentationen av utomlands. Vidare bör bolaget även framgent, på marknadsmässiga villkor och med marknadsmässig avkastning, kunna bedriva pr- och marknadsföringsåtgärder som avser enskilda destinationer i och som turistland. För det fall staten och inte kan komma överens om villkoren för statens förvärv av Svensk Turism AB:s aktier i bedömer regeringen att det saknas förutsättningar att driva bolaget vidare. I sådant fall bör det utvärderas om det uppdrag som utgör bolagets samhällshällsuppdrag bör utföras i någon annan form. Utskottet kan konstatera att marknaden och förutsättningarna för Visit har förändrats sedan bildandet av bolaget 1995 och att bolaget möter nya utmaningar jämfört med tidigare. Vidare noterar utskottet att regeringen gör bedömningen att Visit behöver ställa om sin verksamhet för att kunna bidra till ett strategiskt arbete med att utveckla den svenska besöksnäringen. Visit är delägt av staten och besöksnäringen genom . Enligt regeringen har inte möjlighet att tillmötesgå de behov av medel som Visit har, och begränsar möjligheten för staten att tillskjuta medel om inte övriga aktieägare också deltar på lika villkor. Utskottet noterar även att regeringen gör bedömningen att det saknas förutsättningar för att driva bolaget vidare om staten och inte kan nå en överenskommelse om villkoren för statens förvärv av Svensk Turism AB:s aktier i . Mot denna bakgrund menar utskottet att det bör möjliggöras för regeringen att ta över hela ägandet av Visit för att stärka styrningen av bolaget och för att ge staten möjlighet att finansiera den omställning som krävs för att bolaget ska kunna leverera den samhällsnytta som bolagets verksamhet innebär. Om en överenskommelse inte kan nås och regeringens bedömning kvarstår, att det saknas förutsättningar för att driva bolaget vidare, förutsätter utskottet att regeringen återkommer till i frågan. Utskottet anser därmed att bör bemyndiga regeringen att dels förvärva Svensk Turism AB:s aktier i och som likvid för förvärvet erlägga noll kronor, dels att vidta de åtgärder som i övrigt krävs för att genomföra transaktionen. Utskottet anser även att bör godkänna regeringens förslag att Visit uppdrag förtydligas i enlighet med regeringens förslag och som redogjorts för tidigare i detta betänkande. Med hänvisning till det anförda tillstyrks propositionen i berörd del. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (M) (M), (M) och (M) anför: samlade budgetförslag bör ses som en helhet där inte någon del eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom har fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2019/20:FiU1) och gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar, avstår vi från att delta i beslutet när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Vi vill däremot redovisa vår uppfattning om politikens inriktning i det här särskilda yttrandet. I partimotion 2019/20:3060 (M) redovisas samlade budgetpolitik. Vi står bakom det som anförs i motionen som helhet men vill här särskilt framhålla att ett samhällskontrakt som hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd kräver kloka prioriteringar. I vår budgetmotion prioriterar vi därför det som är viktigast för . Det handlar bl.a. om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden som försvaret stärks, och det handlar om att förbättra sammanhållningen över hela landet och över generationer.