bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — Vidare måste stor försiktighet iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket för särskilt det södra grannskapet. Sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. linje bör vara att ytterligare avtal om närmare associering inte är tvingande på EU-nivå utan överlåts till sådana medlemsstater som anser sig ha kapacitet för detta. 30.EU:s grannskapspolitik, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7 samt avslår motionerna 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkandena 5–7, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 7. EU:s grannskapspolitik är central, men grannskapet har blivit mer instabilt. Grannskapspolitiken syftar till att stärka välståndet, stabiliteten och säkerheten för alla parter. EU såg över grannskapspolitiken 2011 som en reaktion på utvecklingen i . Som en konsekvens stärktes då arbetet med djupgående och hållbar demokrati samt ekonomisk utveckling för alla. Djupgående och hållbar demokrati omfattar i synnerhet fria och rättvisa val, insatser för att bekämpa korruption, rättsväsendets oberoende, demokratisk kontroll över de väpnade styrkorna samt yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. skulle dock en ny översyn behöva göras för att särprägla samarbetet med respektive land då en ”one size fits all”-approach inte är tillräcklig för de mål EU vill uppnå. I grannskapspolitiken är det viktigt att utgå från att de ingående länderna har olika ambitionsnivå när det gäller relationen till EU. Länder som kan och vill gå längre i sitt reformarbete ska erbjudas en närmare politisk associering och successiv integrering i EU:s inre marknad. Länderna i det s.k. östliga partnerskapet, som ligger i , ska givetvis ha möjligheten att också ansöka om medlemskap i , under förutsättning att det land som har för 2018/19:UU10 RESERVATIONER avsikt att söka medlemskap levererar reformer och en tydlig agenda för att bekämpa korruption, stärka mänskliga rättigheter och värna den egna demokratin. Därför ser positivt på att EU betonar vikten av den roll civilsamhället spelar i processen samt att ”mer för mer”-principen infördes under översynen 2011. Ett medlemskapsperspektiv för dessa länder, under förutsättning att de så önskar, är viktigt för att mobilisera politiska aktörer och samhällen i en reformvänlig riktning. När det gäller grannländer med lägre ambitionsnivå i relationen till EU är det nog så viktigt att påvisa positiva effekter av en närmre relation i syfte att stärka välståndet, stabiliteten och säkerheten för alla. Oavsett omfattningen på förbindelserna med ett partnerland är det centralt att EU i relationen lyfter fram värderingar som demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga fri- och rättigheter. Att ser en öppnare ekonomi och frihandel med EU som ett hot mot den egna makten, snarare än en möjlighet för regionens utveckling mot välstånd och stabilitet, är beklagligt. En allt självsäkrare och mer aggressiv rysk utrikespolitik leder till stora utmaningar för länderna inom det östliga partnerskapet. När det gäller det södra grannskapet är det land som klarat sig bäst efter tumultet som följde efter den s.k. arabiska våren. Landet har genomfört demokratiska förändringar och har numera en demokratisk konstitution. Men terrorism hotar säkerheten och utvecklingen, och är i stort behov av stöd. En nyckel för grannskapspolitiken i söder är att EU fortsätter att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till . måste också få kraftfullt stöd av EU för att kunna stärka sin strategi mot terrorism, med fokus på antiradikalisering. Det är välkommet att regeringen öppnat en ambassad i , och krävs det att närvaron blir mer än bara symbolisk. 31.EU:s grannskapspolitik, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkandena 5–7 och avslår motionerna 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkande 7. och behöver och EU:s stöd mer . ska vara tydligt med att båda länderna kan bli fullvärdiga EU- medlemmar men måste också våga kritisera den omfattande korruption som finns i länderna. Det är bara genom att öka takten i de nödvändiga politiska och ekonomiska reformerna som och kan ta nya steg på vägen till ett EU-närmande. Här kan det östliga partnerskapet spela en viktig roll. fortsätter ockupation av . Det pågår ett lågintensivt krig i , och över en halv miljon ukrainska barn har skadats fysiskt eller psykiskt enligt . Enligt FN:s uppgifter har över 10 000 personer dödats som ett resultat av konflikten, och 1 miljon beräknas leva som internflyktingar. blockerade ukrainska handelsfartyg, och en upptrappning av våld och eskalerande konflikter är svår att utesluta. Delar av har varit ockuperade av , och läget börjar alltmer likna ett normaltillstånd. Agerandet i och visar att den ryska synen på geopolitik, statlig suveränitet och internationell diplomati markant skiljer sig från vår. Genom de ryska intrången i grannländerna har man ruckat på den europeiska säkerhetsordningen – gränser har flyttats med våld. Det finns inget som tyder på att tänker nöja sig med , eller ens . Hans imperialistiska ambitioner går längre än så. De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle likaväl kunna åberopas mot de baltiska länderna. 32.Budget och finansiella frågor, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 13, 15–24, 50 och 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 14. är en av de största nettobetalarna till EU. I samband med utträde planerar kommissionen att föreslå att avgift ska öka väsentligt. ligger inom EU på en andraplats på listan över 2018/19:UU10 RESERVATIONER nettobetalare i förhållande till befolkningsstorlek. EU-avgift väntas enligt regeringens prognos uppgå till nära 2021. motsätter sig de skenande kostnaderna och anser att det är oacceptabelt att betalar så mycket mer än vad vi får tillbaka. tror inte att EU kan disponera offentliga medel bättre än de enskilda medlemsstaterna. Tvärtom får EU rättmätig kritik för korruption och undermålig uppföljning av sina utgifter. För är utgiftsminskningar en genomgående och överordnad målsättning. motsätter sig också alla förslag om att ge EU egen beskattningsrätt. har betonat vikten av att ett budgetrestriktivt förhållningssätt genomsyrar position varje gång kostnadsdrivande förslag behandlas i rådet. utgångspunkt är att nedskärningar måste göras på de allra flesta områden i EU:s budget, i en utsträckning som innebär att medlemsavgiften i stället minskar med åtminstone en tredjedel. Det skulle för svenskt vidkommande motsvara , vilka vi kan använda till prioriterade välfärdssatsningar för de som har de största behoven i . har byggt ett omfattande ramverk mot skatteundandragande och vinstförflyttning på bolagsskatteområdet, det s.k. . Syftet med detta projekt är att skapa en global samsyn om väsentliga åtgärder mot BEPS och genomföra detta genom ett multilateralt skatteavtal. Vi sverigedemokrater anser att detta är den bästa vägen att gå för att komma åt de allvarliga konsekvenser som blivit resultatet av den snabbt utvecklade globaliseringen, där framför allt globala företag ser till att endast behöva betala skatt i länder som har den lägsta bolagsskatten, eller ingen bolagsskatt alls. Det är väsentligt att detta arbete mot skatteundandragande görs i så stor och bred internationell samsyn som möjligt för att det ska lyckas. vill vidareutveckla och befästa internationellt skattesamarbete för att komma till rätta med dessa problem, eftersom stabila skatteintäkter är en förutsättning för trygghet och välfärd i . Den springande punkten är huruvida EU avviker från eller harmoniserar med övriga länders bolagsskatteramverk globalt. Därför välkomnar de insatser EU gör för att genomföra i detta avseende enligt riktlinjer. De globala skatteavtalen är i grunden positiva, men det finns en risk att EU indirekt skapar överstatliga strukturer som i förlängningen innebär att beskattningsrätten successivt flyttas över till EU-nivå. Till slut skulle med den utvecklingen helt och hållet förlora sitt nationella självbestämmande på skatteområdet. kan vi se hur EU har instiftat skattedirektiv som har begränsat frihet att utforma en egen skattepolitik som är anpassad efter våra svenska förhållanden med våra kulturella förtecken och inte minst det ekonomiska läget i vår nation. Risken är att EU:s successiva övertagande av makt över skattepolitiken också blir en alltmer åtsmitande tvångströja på . Detta skulle under vissa förhållanden kunna leda till stora ekonomiska problem för . För att finansiera nya samarbetsområden väntas sannolikt allt högre EU- avgifter för medlemsländerna i kombination med nya EU-skatter, vilka har kallats ”egna medel” i unionsdokumenten. Dessa EU-skatter kommer att läggas ovanpå de redan höga svenska skatterna. Konsekvensen blir att EU måste inrätta ett EU-finansdepartement som får makt över den ekonomiska politiken i , vilket vi är tydliga motståndare till. Vi vill se en tydligare skärpt svensk hållning gentemot EU i denna fråga, där i offentliga sammanhang proklamerar vår position. Det är positivt att europeiska bolagsskatteregelverk i huvudsak riktar in sig på större bolagskoncerner och att regelverk är av frivillig karaktär för mindre bolag. Likaså är det positivt att åtgärder på bolagsskatteområdet genomförs enligt i syfte att minska skatteundandragande. tvivlar dock på att EU-ledningen har en ärlig avsikt med sina bolagsbeskattningsförslag. Vi befarar att de i förlängningen syftar till att ge EU egen beskattningsrätt på bolagsområdet. Vi vill se en transparent anpassning av bolagsskattefrågor till . är mycket kritiska till beskattningsrätt när det gäller digitala verksamheter. Sådan beskattningsrätt kan leda till att vissa it-företag kommer att överväga att förlägga sina verksamheter till t.ex. och , vilket skulle kunna få till följd att och EU förlorar skatteintäkter, it-talanger och arbetstillfällen. EU avser att vidareutveckla ett eget för mervärdesbeskattning. finns EU:s mervärdesskattedirektiv i vilket en rad unionsgemensamma principer finns uppställda, exempelvis undantaget om mervärdesskatt och nedsatta procentsatser. Med utgångspunkt från detta direktiv har upprättat en handlingsplan för mervärdesskatt inom EU. Det är sannolikt mycket svårt att åstadkomma ett enhetligt momssystem som alla medlemsländer är nöjda med. är kritiska till mervärdesskattedirektivets inflytande över svensk moms eftersom det kan ha mycket negativa konsekvenser för svensk ekonomi. Mervärdesskattedirektivet både försämrar investeringsklimatet och skapar orättvisor. anser att medlemsstaterna ska ha maximal frihet och självbestämmande i mervärdesbeskattningen. Vi är också kritiska till de momsbaserade avgifter som går till EU. Den andel av momsintäkterna som EU tar från bör upphöra och andelen bör återgå till svensk statsbudget. När det gäller mervärdesskatten och de rättsliga aspekterna ser vi det som positivt med ett mellanstatligt administrativt samarbete, införandet av vissa krav för betaltjänstleverantörer samt införandet av ett centralt elektroniskt system för moms (Cesop), för att bättre kunna spåra momsbedrägerier. invänder inte mot EU:s arbete emot mervärdesskattebedrägerier så länge regelverket upprätthåller en mellanstatlig karaktär. Eftersom stöder bekämpning av skattebrott ser vi positivt på genomförandet av Fiscalisprogrammet som ökar möjligheterna att 2018/19:UU10 RESERVATIONER utbyta information mellan olika europeiska skattemyndigheter när de arbetar med att motverka skattebrottslighet samt på införandet av nya krav på informationsskyldighet för skatterådgivare. Däremot säger nej till att inrätta en överstatlig europeisk skattemyndighet. motsätter sig generellt skapandet av nya myndigheter och utökande av EU:s makt. I fallet med Berec ifrågasätter vi om myndigheten behövs. När det gäller direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn föreslås nu en bestämmelse genom vilken kommissionen ska få mandat att ta fram en särskild EU-gemensam lista med dataset i ett strukturerat format som kan bidra till samhällsekonomiska vinster inom EU. anser dock att det krävs ytterligare analyser innan beslut tas om en sådan lista. 33.Budget och finansiella frågor, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3050 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 14 samt avslår motion 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 13, 15–24, 50 och 52. pågår förhandlingar om EU:s budget. Det liggande förslaget innebär en kraftig utökning av budgeten, vilket motsätter sig. Vi välkomnar därför att regeringen i drivit på för en minskning av unionens budget. vill minska EU:s budget och återföra EU:s ineffektiva och orättvisa jordbrukspolitik till nationell nivå så att kan satsa på och utveckla sin landsbygd och sitt jordbruk. Det säkerställer höga ambitioner för gott djurskydd och låg antibiotikaanvändning samt att vi kan nå våra klimatmål. vill att våra skattepengar ska gå till ökad jämlikhet, inom och mellan länder, och till att lösa miljö- och klimatutmaningarna, inte till ökad militarisering, till att rädda spekulationsglada banker eller till en inhuman asylpolitik med gränspoliser och läger för asylsökande i EU:s grannländer. Om medlemsländerna får ett ökat ansvar för finansiering och genomförande inom ramen för EU:s budget kan de själva effektivisera, minska EU-byråkratin och se till att stöden blir mer effektiva. Regeringen ska fortsätta att verka för en minskning av EU:s budget och börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering. Attackerna på välfärden och arbetsrätten i många EU-länder utgör ett allvarligt hot mot jämställdheten. EU:s påtvingade åtstramningspolitik har slagit extra hårt mot kvinnor. Kvinnor drabbas hårdast när välfärden skärs ned och arbetsvillkoren försämras. driver kraven på ekonomisk rättvisa för kvinnor. Vi vill att EU inför en feministisk budget som bygger på en genomgripande feministisk analys och som syftar till att utjämna skillnader i inkomst mellan könen, levnadsvillkor m.m. och att förbättra kvinnors villkor. Regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget. Den europeiska investeringsbanken (EIB) är ett fristående organ inom EU. Bankens huvudsyfte är att bidra till tillväxt och sysselsättning inom EU genom att erbjuda långsiktig finansiering av samhällsekonomiskt lönsamma projekt. Det är en institution med mycket makt och stora ekonomiska muskler. För att underlätta klimatomställningen vill omvandla den europeiska investeringsbanken till en klimatinvesteringsbank som gör produktiva och samhällsnyttiga investeringar för klimatet. Banken bör upphöra med fossila placeringar och respektera internationella åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter och klimat- och miljöavtal. Från banken ska företag, regioner, kommuner och länder kunna låna pengar till låg ränta för gröna investeringar i samhällsutveckling. Regeringen bör verka för att den europeiska investeringsbanken omvandlas till en klimatinvesteringsbank. 34.Rättsliga och inrikes frågor, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 25–30 och avslår motion 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 22. utgångspunkt är att liksom andra EU-länder ska vara självständigt och oberoende i utformningen av sin invandringspolitik. Regeringen bör motsätta sig processen mot centralisering och överstatlighet 2018/19:UU10 RESERVATIONER inom asylområdet som sker genom reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet och i stället arbeta för större möjligheter för de suveräna staterna att själva få besluta om sitt asylmottagande. Regeringen bör särskilt motsätta sig eventuella omfördelningsmekanismer och i stället lyfta fram exempel på hur illegal migration kan stävjas. Behovet av asyl- och migrationsfonden kan starkt ifrågasättas. Det är orimligt att länder som upprätthåller en fungerande migrationspolitik ska tvingas att betala för länder som inte gör det. Övervakningen och försvaret av EU:s yttre gränser är ett viktigt ändamål, men det är orimligt att EU:s budget ska öka så kraftigt, särskilt när stora resurser avses gå till att öka mottagningskapaciteten. Målet för EU måste vara att göra mottagningskapaciteten överflödig genom att stävja irreguljär migration. Regeringen bör därför se till att asyl- och migrationsfonden minskas drastiskt och att dess tillgångar används för att trygga EU:s gränser, för en långsiktigt fungerande migrationssituation på och längs EU:s övriga yttre gränser och för ett stärkt arbete för att tredjelandsmedborgare ska kunna återvända. anser att högkvalificerad arbetskraftsinvandring är av godo för både och resten av EU, och välkomnar en fortsatt utveckling av blåkortsdirektivet. Däremot får rätt att fatta beslut om sin egen migrationspolitik aldrig begränsas. Blåkortsdirektivet bör utgå från ett frivilligt system för synkronisering av vissa former av arbetstillstånd utan att EU:s medlemsstaters rätt till kompletterande regelverk på något sätt inskränks. Regeringens hållning bör därför vara att regelverket blir flexibelt utan tvingande begränsningar för . anser att viseringsförenklingar, liksom viseringsfrihet, måste omgärdas av strikta juridiska, politiska och ekonomiska krav gentemot tredjeland. Därtill måste det finnas en tydlig förmåga för EU som för enskilda medlemsstater att vid behov återgå till en mer reglerad viseringspolitik om det finns farhågor om att ett tredjeland missköter sina åtaganden. Viseringsfrihet får aldrig tillåtas urarta till att bli ett kryphål för ekonomisk migration. Dess syfte ska även i fortsättningen vara att förenkla ömsesidiga utbyten och turism. välkomnar det nya förslaget om en reviderad viseringskodex. Åtgärder som främjar återtagandet i samarbete med tredjeländer är positiva. De föreslagna viseringsåtgärderna bör dock kunna vara bredare och inte bara omfatta diplomater och tjänstepassinnehavare. Regeringen bör redan nu föreslå kommissionen en stegvis trappa med utökade åtgärder. Särskilt positiv är kommissionens ansats för interoperabilitet och delande av migrationsrelaterad information mellan Schengenstaterna. En gemensam yttre gräns och ett gemensamt viseringssystem förutsätter långtgående informationsspridning. Med tanke på de säkerhetsrisker som terrorhot och illegal invandring kan innebära behöver regeringen inte bara ställa sig avvaktande till, utan helt avvisa, förslaget om att kunna utfärda kortare visering vid gräns. Ett sådant förslag skulle innebära ytterligare belastning på och i då dessa myndigheter redan är under stort tryck. Regeringen bör även arbeta för att utvidga begränsningar i viseringar när det gäller varaktighet och giltighetsområde. måste också i större utsträckning kunna neka inresa för personer som exempelvis belagts med återreseförbud. anser att om migration och flyktingar är otydligt skrivna med många svepande eller luddiga formuleringar. Konsekvenserna av ramverken är oförutsägbara och svåra att överblicka. Även om ramverken inte är rättsligt bindande dokument är flera av formuleringarna kraftfulla med löften om att fullfölja och genomföra artiklarna. Särskilt problematiska är de som föreskriver att stater ska använda ekonomiska påtryckningar mot medier som inte skriver om migration på ett tillfredsställande sätt. anser att det är beklagligt att EU varit en drivande part i arbetet för detta ramverk, och anser att regeringen bör agera med kraft för att ramverken inte på något sätt ska ingå i lagstiftningsarbetet inom EU och inte heller ha en inverkan på unionssamarbetet. 35.Sysselsättning och social trygghet, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 32–38. anser att åtgärder när det gäller sysselsättningspolitik faller inom det nationella ansvarsområdet. Det ska vara upp till varje enskild medlemsstat att bestämma behovet, utvecklingstakten och önskvärd målnivå inom sysselsättningspolitiken. Både arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, och där befarar vi att den svenska modellen hotas av den överstatliga europeiska programförklaring som benämns som den sociala pelaren. vill förhindra att makten över pensioner, föräldraledighet och lönebildning flyttas till . Makten över villkoren på svensk arbetsmarknad ska ligga i hos arbetsmarknadens parter. vill bevara den framgångsrika svenska modellen där fackförbund och arbetsgivare tillsammans kommer överens om arbetsmarknadens villkor. 2018/19:UU10 RESERVATIONER presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om balans i arbetslivet som är avsett att ersätta det nuvarande föräldraledighetsdirektivet. Enligt bör arbetsmarknads- och jämställdhetspolitiken i alla dess former vara en fråga för medlemsstaterna att avgöra och inte en fråga för EU. När det gäller jämställdhetsfrågor och arbetsfördelning inom familjen bör politikens roll vara att underlätta tillvaron för såväl kvinnor som män utifrån deras livsval, oavsett om dessa val följer traditionella könsnormer eller inte. Åtgärder med detta syfte ska inte vidtas på EU-nivå. Till skillnad från kommissionen anser vi att det är medlemsstaternas eget ansvar att se till att det finns adekvat lagstiftning när det gäller t.ex. föräldraledighet och annat omsorgsarbete. presenterade kommissionen ett direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i EU som ska ersätta det s.k. upplysningsdirektivet. Direktivets övergripande syfte är att främja säkrare och tryggare anställningar och säkerställa arbetsmarknadens anpassningsförmåga och förbättra levnads- och arbetsvillkor. instämmer i intentionen i direktivförslaget att det är angeläget att skapa tydliga och förutsägbara arbetsvillkor och att dessa ska anpassas till hur arbetsmarknaden utvecklas. Vi är dock kritiska till att det sker genom en europeisk anställningsskyddslagstiftning. Anställningsvillkor regleras bäst på nationell nivå eftersom det är olika förutsättningar i olika medlemsstater. Reglering genom kollektivavtal möjliggör en anpassning till såväl branschsom företagsspecifika förhållanden. Kommissionens förslag om en ny definition av arbetstagarbegreppet riskerar att skapa en svårnavigerad arbetsrätt och kan få konsekvenser för rättsområden där medlemsstaterna har exklusiv kompetens såsom socialförsäkring och skattelagstiftning. anser att arbetstagar- och arbetsgivarbegreppet ska fortsätta regleras i nationell rätt, och medlemsstaternas skyldighet att tillhandahålla information om tillämplig rätt ska också begränsas till nationell rätt. ser arbetsmiljöfrågor som en nationell fråga. Ett gemensamt EU-direktiv om carcinogener och mutagener riskerar att försämra skyddet för svenska arbetare då man måste anpassa sig efter länder som har betydligt sämre arbetsmiljölagar. Vi anser även att införandet av gränsvärden och miniminivåer för vissa ämnen som är förbjudna i öppnar för att dessa förbjudna ämnen kan användas igen.