bet · H601KU30 · 2019-05-10 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syftet att minska antalet ledamöter i riksdag till 249 och att en del av de resurser som lösgörs bör fördelas så att ledamöterna får större personella resurser för att kunna arbeta mer effektivt, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska väcka talan mot länder som inte genomför och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2119 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta avvecklingen av monarkin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2349 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att klargöra möjligheter att utöva sin granskande roll gentemot en övergångsregering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2457 av Skånberg m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att inrätta en svensk författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om formerna för grundlagsändring och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om grundlagsskydd för public service-mediernas oberoende och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om abstrakt normprövning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2812 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en grundlagsutredning bör tillsättas i syfte att stärka domstolarnas självständighet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för utnämning av justitieråd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur långt domstolarnas grundlagsstadgade självständighet sträcker sig samt överväga om det finns anledning att i detta hänseende förtydliga regeringsformen, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur Lagrådets ställning och domstolarnas lagprövning kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för hur grundlagsändringar får genomföras i syfte att försvåra dessa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2925 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nämna de nationella minoriteterna och minoritetsspråken i regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. [1] . [2] Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Lissabonfördraget). [3] 10 kap. 6 § RF. [4] COM(2017) 482, Kommissionens förslag till förordning om det europeiska medborgar-initiativet. [5] /09:RFR14 Konstitutionella kontrollfrågor s. 18 f. [6] Lagen upphävd (SFS 2018:218). [7] Se bl.a. Grundlagberedningens betänkande Ny regeringsform – Ny riksdagsordning (SOU 1972:15) och , Finansmakten i författningen, 2013, s. 18. I betänkande KU30 Författningsfrågor behandlas 69 yrkanden från motioner som väckts under allmänna motionstiden /2019. Dessa yrkanden handlar om alltifrån statsskicket och formerna för grundlagsändringar till helgdagar och det svenska språket. Det finns ett stort antal reservationer, inklusive ett antal moderata. Jag vill lyfta fram några av dem. har motionerat om att tillsätta en ny grundlagsutredning med flera olika viktiga uppdrag. Bland annat anser vi att utvecklingen i länder som och påkallar att man bör överväga om det ska ställas ytterligare formkrav vid grundlagsändringar. är det relativt enkelt att genomföra grundlagsändringar i . Det räcker att fattar två beslut med enkel majoritet och att det äger rum ett val däremellan. Det behöver inte vara ett ordinarie val utan kan vara ett extra val. Den fråga vi har ställt oss är om det är för enkelt att genomföra en grundlagsändring. Exempelvis kan det övervägas om det ska krävas kvalificerad majoritet utöver att det behöver ske genom två beslut med mellanliggande val. Vi tycker också att det bör övervägas om det mellanliggande valet borde vara ett ordinarie val eller om det även fortsatt ska räcka med att det är ett extra val. Vi anser att det finns behov av att ytterligare stärka domstolarnas och domarnas oberoende på lång sikt. Bland annat bör inrättandet av ett från riksdag och regering fristående domstolsråd övervägas. En annan fråga rör domstolsanslagets placering i statens budget. Även tillsynen av domstolarna bör ses över. Vi tycker också att det borde övervägas om och ska ges ett ökat inflytande över vilka som utnämns till justitieråd. I denna del bör det även övervägas om de domstolarna bör ges lagstadgad rättighet att under beredningsprocessen framföra synpunkter till och även till regeringen om regeringen överväger att utse någon annan till justitieråd än den som domstolen förordat. Vi moderater har också motionerat om att det finns behov av ett tydligare system för att kontrollera om en viss bestämmelse i lag eller annan författning strider mot en grundlag. Exempelvis skulle man kunna införa ett krav på förnyad lagrådsgranskning när ett lagförslag har avstyrkts av Lagrådet och regeringen återkommer med ett reviderat lagförslag. Vidare bör ett krav på kvalificerad majoritet i övervägas vid behandlingen av ett lagförslag som Lagrådet har ansett oförenligt med grundlag, eller rättssäkerhetens krav. En vanlig domstol bör då kunna slå fast att en bestämmelse i lag strider mot grundlag eller . Avslutningsvis vill jag nämna att utskottet föreslår två tillkännagivanden med utnyttjande av sin initiativrätt. Det ena handlar om att riksdagsstyrelsen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över vissa bestämmelser om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget. Det andra tillkännagivandet är till regeringen och handlar om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över regleringen av krigsdelegationen. Bestämmelserna om krigsdelegationen tillkom för i en delvis annan tid. Syftet med utredningen är att säkerställa att regleringen av hur arbete organiseras i krig eller krigsfara är ändamålsenlig. Jag står självklart bakom samtliga moderata reservationer, men av tidsskäl yrkar jag bifall endast till reservation 9 under punkt 9. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 4 och 13, även om vi naturligtvis står bakom samtliga våra reservationer. När ett lagförslag får kritik från Lagrådet bör regeringen se över förslaget ordentligt. Så långt det är möjligt bör Lagrådets synpunkter beaktas innan lagförslaget läggs fram för för beslut. Det finns dock inget krav i regeringsformen att Lagrådets åsikter ska hörsammas eller hur de ska hanteras i ett ärendes fortsatta beredning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor I praktiken står det en majoritet i fritt att anta lagar som strider mot gällande rättsordning, trots Lagrådets yttranden eller avrådan. Ett ganska färskt exempel på det är den så kallade gymnasielagen. Lagrådet sa i sitt yttrande om förslaget att "gränsen har nåtts för vad som är acceptabelt i fråga om hur lagstiftning kan utformas". Lagrådets kritik var ovanligt hård, och man menade att lagförslaget hade många brister och stod i strid med gällande författningar. Trots det röstade igenom lagförslaget med enkel majoritet. Det tål att funderas över hur detta kan komma att påverka Lagrådets inflytande . Den nuvarande ordningen med konkret normprövning behöver kompletteras med en möjlighet till abstrakt normprövning. Vi anser att en abstrakt normprövning bör vara begränsad till att i så fall ske på domstolens eget initiativ, alternativt av någon för ändamålet särskilt utsedd myndighet. En sådan myndighet skulle kunna agera på sådana anmälningar från allmänheten som den bedömer som lämpliga. Enskilda bör inte kunna väcka talan enbart för att få en viss bestämmelses lagenlighet prövad, annat än enligt den ordning som gäller . Det är emellertid väsentligt för demokratin att en domstol, med ett fåtal tjänstemän, aldrig helt och hållet får upphäva de lagar som folkvalda beslutat. Vi anser att såväl Lagrådets funktion som möjlighet till abstrakt normprövning behöver utredas ytterligare. Vi ställer oss därför bakom särskilda yttrande i detta betänkande då det innehåller flera bra förslag på framtida lösningar i den riktningen. Vi har tagit oss igenom processen med att bilda regering. Det var en långdragen process, även ur ett historiskt perspektiv. Otåligheten bland landets väljare ökade för som gick. Att det tog så berodde till stor del på det parlamentariska läge som uppstod när valresultatet hade fastställts. I regeringsformen finns vissa ramar för hur regeringsbildningsprocessen ska gå till. Däremot saknas tidsgränser, och i praktiken kan en regering som röstats bort av fortsätta styra landet fram till nästkommande ordinarie val. Vår uppfattning är att någon form av bortre tidsgräns för regeringsbildning bör införas i regeringsformen. På så sätt kan man undvika långdragna processer med oro bland väljare och näringsliv. Exakt hur en sådan gräns ska utformas bör utredas inom ramen för en parlamentarisk kommitté. I alla parlamentariska och demokratiska monarkier i är det statschefen, det vill säga monarken, som formellt leder arbetet med att utse en regeringsbildare. Vi anser att samma ordning bör gälla även i och därmed att statschefen bör överta de uppgifter som talmannen har när en ny statsminister ska utses. Regeringen bör därför bereda ändringar i regeringsformen för att lämna över talmannens uppgift vid regeringsbildning till statschefen och återkomma till med förslag. Staten är till för att underlätta, inte hindra, människors möjligheter att använda det mesta av sin egen förmåga och våga växa bortom sina egna gränser. Statens uppgift är att garantera människors grundläggande fri- och rättigheter. Institutionerna ska säkra rättsordningen och spelreglerna i samhället. Målet för staten ska vara att skydda de svagaste och mest utsatta, att öppna livschanser för alla genom likvärdig utbildning, vård och omsorg samt att erbjuda en grundläggande ekonomisk trygghet i livets olika skeden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Erfarenheten visar dock att offentliga institutioner och myndigheter ibland tenderar att skapa behov av ännu mer makt. Följden blir att den offentliga makten växer på bekostnad av människors självbestämmande. Den sätter käppar i hjulet för enskilda människors initiativ, drivkrafter och entreprenörskap. Den brister kanske också i respekten för människors integritet. I värsta fall leder det till att makt centraliseras och flyttas allt längre bort från de människor som berörs. vill att staten gör det den är till för, så effektivt och rättssäkert som möjligt, och därutöver undviker att genomreglera och överbeskatta människor. Staten är till för människan, inte tvärtom. Staten är den enda enheten i samhället som får utöva tvång och våld. Därför måste den makt som staten utövar vara föremål för kontroll. Konstitutionella fri- och rättigheter är i det sammanhanget medborgarnas kanske viktigaste verktyg. Politiska beslut och juridiska domslut måste kunna överklagas så att medborgerliga och mänskliga fri- och rättigheter kan försvaras. Ett starkt skydd för våra grundläggande fri- och rättigheter är centralt för . Det gäller särskilt i tider då sådana är satta under stort tryck i delar av vår omvärld. Vi har länge arbetat för en författningsdomstol, där medborgare ska kunna få frågor som rör grundlagsrelaterade ärenden prövade. Vi ser en författningsdomstol som ett naturligt inslag i ett samhälle som värnar enskilda människors frihet. För oss är de grundlagsskyddade fri- och rättigheterna, till exempel yttrandefriheten, tryckfriheten och meddelarfriheten, självklara. De ska garanteras. Respekten för den enskildes personliga integritet är en i varje demokrati. En egen personlig sfär där människor utan övervakning kan forma och utbyta tankar och skapa relationer är en förutsättning för personlig utveckling och ett fritt offentligt samtal. Ett starkt integritetsskydd är därför en omistlig del av ett öppet och demokratiskt samhälle. Det är därför viktigt med en maktdelning, där politiska beslut och andra maktbefogenheter inte centraliseras till ett fåtal institutioner och individer. Öppenhet och transparens är grundförutsättningar för frihet och demokrati och för att förhindra korruption och övergrepp. Vi är medvetna om att det gäller att hitta en modell för en författningsdomstol som fungerar i typ av rättssystem. Vår ambition är att nästa övergripande grundlagsöversyn återigen ska pröva frågan om författningsdomstol. Jag yrkar bifall till reservation 14. Jag står förstås bakom samtliga reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservation nr 2. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Som har framgått tidigare debatterar vi nu författningsfrågor. Det handlar om hur vårt land ska styras, hur beslut ska fattas och så vidare. Det handlar helt enkelt om hur vår demokrati ska fungera. Det är avgörande och mycket viktiga frågor. Nästan hela den här mandatperioden har vi ett slags jubileum. På olika sätt uppmärksammar och firar vi att har haft demokrati . Firandet har sin utgångspunkt i att vi har haft allmän och lika rösträtt , eller rättare sagt: Det första beslutet fattades 1918, och det ordentliga beslutet fattades . Det första val som kvinnor deltog i hölls 1921. Det här betydde ändå inte att alla hade rösträtt. Det fanns något som hette ordentlighetsstrecket. Det innebar till exempel att personer som inte hade betalat sin kommunalskatt eller som tog emot stöd från fattigvården inte hade någon rösträtt alls. fick även de som uppehöll stöd från fattigvården rösträtt, och togs begreppet omyndigförklarad bort. Först då, för bara , fick alla över en viss ålder, oavsett börd, ekonomi, gener, allmän redlighet och så vidare, rösträtt och rätt att delta i alla val. Så nu har alla rösträtt, och alla kan väljas till alla uppdrag, eller? Ja, det gäller alla uppdrag utom det som landets främsta företrädare. Det är inte den som är bäst lämpad eller den som har störst förtroende som utses. När det gäller statschefen handlar det fortfarande om börd. Det är fortfarande så att uppdraget går i arv i familjen . tycker absolut att demokratin är värd att fira, och vi behöver kämpa för att bevara den . Vår uppfattning är också att det är dags att utvidga demokratin så att vi även utser statschefen på ett demokratiskt sätt. Självklart ska man till det högsta ämbetet i ett demokratiskt land utses antingen genom direkta val eller genom val i på det sätt vi utser talman. Det behövs förstås en utredning som tittar på exakt hur vi skulle kunna gå till väga för att genomföra en sådan förändring, och då finns det flera olika varianter att utreda. Vi kan ha ett direktval av president, som man har i , eller ett val som görs i , som i . Vi kan låta regeringen gemensamt bära statschefsansvaret på ett sätt som liknar det system som finns i , eller så låter vi talmannen vara den främsta företrädaren för landet - talmannen, som företräder svenska folkets valda representanter i . I avvaktan på att monarkin avskaffas finns andra saker att göra. I är alla lika inför lagen, eller nja - nästan alla. Kungen kan inte ställas inför rätta eller till svars för någonting, alldeles oavsett vad det är och när det eventuella brottet har begåtts. Kungen har total immunitet, till skillnad från till exempel statsministern, som har viss immunitet för sådant som görs i tjänsten. Det gäller exempelvis uttalanden. Så är det också för oss riksdagsledamöter när det handlar om saker vi säger här i kammaren. Men kungen - honom kan polisen inte stoppa om han kör för fort, om han kör full eller om han begår vilket annat brott som helst mellan snatteri och mord. Så kan vi ju inte ha det i en demokrati! Det är klart att den totala åtalsimmuniteten för statschefen måste bort. I en demokrati är det självklart att vi har religionsfrihet. Men det gäller inte heller riktigt alla. Kungen ska alltid vara av den rena evangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen, samt mötes beslut av , antagen och förklarad är. Det är väldigt ålderdomligt, kan man tycka, men så står det i successionsordningen. Prinsar och prinsessor ska uppfödas i samma lära och inom riket; annars kan de inte göra anspråk på tronen. Ingen religionsfrihet där, inte! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Men visst får man gifta sig med vem man vill i en demokrati? Och visst får man resa när man vill? Nja, det där gäller inte heller alla. Prinsar och prinsessor får inte gifta sig utan att regeringen har godkänt det och inte heller resa utomlands utan kungens samtycke - i alla fall inte om de vill fortsätta att ha möjlighet att bli statschef . Men visst granskar vi ändå alla offentliga medel som går till statlig verksamhet på samma sätt? Det är väl givet i en demokrati att representationskostnader och kvitton kan granskas? Nja, så är det för all verksamhet utom för hovet. Pengarna till hovstaten kommer i klump, och hur de används kan inte granskas. För är det enda rimliga att statschefen får ett arvode för sitt uppdrag, precis som statsministern har, och att ämbetets kostnader sedan är pengar som kan granskas precis som medlen till , eller vilken myndighet som helst. Det är ju hur mossigt som helst att ha den här särskilda ordningen för statschefen och hovet, men det är alltså det som gäller i den moderna demokratin . Så kan vi inte fortsätta att ha det. Gör det möjligt även för den som i sin ungdom har rest utomlands utan pappas tillstånd eller för den som har gift sig med någon i smyg att ändå kandidera till landets högsta ämbete - oavsett om det blir talman, president eller statsminister! Utvidga demokratin, och låt oss se till att alla har rätt att välja sina företrädare på alla nivåer i det svenska systemet! , när vi firar demokratins , är det hög tid att också se till att ta bort de sista odemokratiska delarna i det svenska statsskicket. Det är helt enkelt dags att avskaffa monarkin. På ett personligt plan kan jag notera att även jag, likt före mig här i talarstolen, vill införa demokrati fullt ut i det här landet. Jag tycker att det är det enda rimliga. Europeiska unionen finns till för medborgare. För att lagar och regler som stiftas i EU ska vara legitima och få önskat genomslag måste medborgarna känna till att besluten fattas demokratiskt. Det demokratiska underskott som upplevs måste motarbetas, och medborgarna måste känna förtroende för sina parlament, både de nationella och det europeiska. kan inte föreslå lagstiftning utan måste invänta lagförslag från . Men, fru talman, vi liberaler vill se till att stärka de europeiska medborgarnas inflytande och ge rätt att föreslå nya EU-lagar som sedan får beslutas om tillsammans med ministerrådet. Det sägs ibland här i kammarens talarstol att det skulle vara mindre demokratiskt därför att EU är större än och känns som längre bort. Jag tycker att det är ett ganska märkligt argument, fru talman. Det är klart att det kan finnas en sådan känsla, men då måste man se till att kopplingen mellan det europeiska folket, den röst som vi lägger på valdagen, och de beslut som fattas stärks. Då är rätt väg att gå just att se till att får möjlighet att självt föreslå nya lagar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Demokrati handlar inte om storleken på den organisation eller det parlament som ska stifta lagar. Demokrati handlar om hur själva valen förrättas, vilka som får delta, hur det går till, om lagen som stiftats av parlamentet följs - helt enkelt hur demokratin organiseras. Annars skulle vara mindre demokratiskt än eftersom är större. Eller så skulle vara mindre demokratiskt än eftersom är större. Det är naturligtvis, fru talman, ett löjeväckande argument att graden av demokrati skulle ligga i storleken på det område som demokratin avser. Det handlar om principer, och det handlar om hur staten är organiserad. Vi liberaler vill också stärka möjligheten för att kalla berörda parter till granskningsutfrågningar när särskilda gränsöverskridande händelser behöver granskas. Det är oacceptabelt att medlemsländer vägrar att följa och genomföra demokratiskt fattade EU-beslut och att de bryter mot , oavsett om det gäller migrationspolitik, rättsstaten eller ekonomiska frågor. Kommissionen ska, utan att ta politiska hänsyn, väcka talan mot de länder som inte genomför EU-besluten eller på rätt sätt. Processer i mot länder som tydligt bryter mot måste gå snabbare än . Av de skälen, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 8. Jag står såklart också bakom de andra ställningstaganden som Liberalerna har gjort men vill för tids vinnande inte yrka bifall till någonting mer. Jag vill dock lyfta upp en sak till i diskussionen, fru talman. Det är reservation 14, som redan har yrkat bifall till och som handlar om att införa en konstitutionsdomstol. är en av världens mest stabila demokratier, men vi är inte immuna. I många länder går utvecklingen för demokratin just nu bakåt. Demokratin försvagas, och hårdföra regeringar tar kontroll över domstolar och medier. Riktigt så ser det inte ut i vårt land, men vi är inte på något sätt immuna. Vi politiker - det ska vi nog erkänna - kan ibland falla offer för drev och dagsaktuella nycker, helt enkelt dras med lite i den politiska debatten, och vilja stifta lagar som i grunden utmanar vissa grundläggande demokratiska principer, till exempel yttrandefriheten som vi diskuterade här i kammaren. En liberal demokrati, fru talman, handlar inte bara om att flest personer ska vinna. Det handlar inte bara om att hundra personer ska få göra vad de vill med tio personer eller att ska få bestämma hur de vill . En liberal demokrati vilar också på grundläggande principer, grundläggande fri- och rättigheter. Vi har slagit fast dem i vår grundlag. En liberal demokrati måste också skydda sig från de politiker som vill riva upp, som vill utmana och som vill införa lagstiftning som inskränker de grundläggande rättigheter som garanterar demokratin. Det är inte demokratiskt, oavsett hur många man är, att ta bort yttrandefriheten. Det är inte demokratiskt, oavsett hur många man är, att inskränka pressfriheten - till exempel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Därför behöver vi starka grundlagar som skyddar demokratin och våra mänskliga fri- och rättigheter, men vi behöver också en författningsdomstol som bevakar att fattar beslut som stämmer överens med de grundlagar som vi har kommit överens om. I många länder runt om oss är en författningsdomstol ett viktigt skydd för rättssäkerheten och för demokratin. Så borde det vara också i . Den svenska regeringsformen gällde ända . När man skulle göra en ny regeringsform utreddes den i ungefär två decennier. Sedan, , tillsattes en ny grundlagsutredning som arbetade och gjorde en revidering. Där kompromissade partierna. Man hade inställningen att vi ska bråka om politik mellan partierna, men vi ska vara överens om spelreglerna. Ska man vara överens om spelreglerna får man inte alltid som man vill. Man måste byta saker i en lång process i en grundlagsutredning. Jag tycker att ingångna avtal ska hållas. Det handlar om högsta domstolar eller huruvida man ska en författningsdomstol. Det kan handla om, som var inne på, om vi ska ha republik eller inte. Partierna har olika uppfattningar runt de här sakerna. Men de lämpar sig inte för enskilda motioner i , och de lämpar sig inte att rösta igenom i en efter en.