bet · H601KU19 · 2019-02-18 00:00:00 — Motionärerna anför att ansvaret för begravningsverksamheten ligger på . I det uppdraget ingår inte att föra register över alla gravar i . Enligt motionärerna finns det en del privata initiativ på internet, t.ex. . Ett problem med privata initiativ är enligt motionärerna att man inte säkert vet att uppgifterna stämmer. Det finns inte heller någon garanti för att uppgifterna kommer att finnas kvar. Genom att ge i uppdrag att föra register över alla gravar i kan man säkerställa att informationen bevaras. Det skulle även vara möjligt att ställa krav på att informationen är tillgänglig på flera språk, så att t.ex. släktforskare från andra länder kan söka efter gravar i . Allmänna begravningsplatser ska enligt 2 kap. 1 § begravningslagen (1990:1144) anordnas och hållas av de territoriella församlingarna inom eller, efter beslut av regeringen, av kommuner. Kommunen ansvarar för begravningsverksamheten i och . Trossamfund och stiftelser som vill anordna enskilda begravningsplatser kan ansöka om tillstånd till det hos (2 kap. 6 § begravningslagen). För varje allmän begravningsplats ska enligt 2 kap. 5 § begravningslagen upprättas en gravkarta och föras en gravbok eller ett gravregister. Av begravningsförordningen (1990:1147) framgår att gravboken eller gravregistret ska föras av den som förvaltar den allmänna begravningsplatsen. I gravboken eller gravregistret ska för varje belagd eller upplåten gravplats anges namn, personnummer och adress på den eller dem som gravplatsen har upplåtits, överlåtits eller gått över till namn och personnummer på den som har gravsatts inom gravplatsen samt dödsdag och hemort vid dödsfallet datum för gravsättning samt stoftets eller askans läge inom gravplatsen datum när gravrätten har återlämnats, förverkats eller på något annat sätt upphört. I fråga om en minneslund eller ett annat gemensamt gravområde utan bestämda gravplatser ska gravboken eller gravregistret innehålla uppgifter om namn och personnummer på den som har gravsatts inom området samt dödsdag och hemort vid dödsfallet datum för gravsättning. Det finns inte något motsvarande krav på gravkarta, gravbok eller gravregister för den som innehar en enskild begravningsplats. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom det som yrkas i motionen om ett nationellt gravregister. ställning, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:1573 av m.fl. (M) yrkande 2. Trossamfunden är en central del av det civila samhället och ska ha goda möjligheter att verka. Staten har ett ansvar för att säkra en fri religionsutövning, men ska inte ta ställning för en viss religion eller vissa samfund. Medan andra samfund fritt väljer sin egen organisationsform finns det en särskild lag (1998:1591) om , som detaljerat reglerar samfundets uppbyggnad, församlingens uppgifter, biskoparnas roll, kyrkomötets beslutsbefogenheter osv. Och mest slående av allt: I lagens portalparagraf föreskrivs religiösa bekännelse. För att ska stå helt fri från statlig styrning bör den särskilda lagen om avskaffas. Det är medlemmar – inte – som ska avgöra samfundets vägval i religiösa frågor. Att avskaffa lagen om kan eventuellt förutsätta anpassningar i övrig lagstiftning. Det påverkar däremot inte i sig ansvar vad gäller begravningsväsendet. Inte heller trossamfundens möjlighet att via få hjälp med uppbörden av medlemsavgifter påverkas, eftersom detta regleras i en annan lagstiftning. bör liksom alla andra samfund ha full frihet att avgöra sin egen verksamhet. Storleken på kyrkoavgiften, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2808 av m.fl. (M) yrkande 1. Eftersom kyrkoavgiften beräknas som en procentuell andel av den kommunalskattepliktiga inkomsten och inte har ett tak får en person med höga inkomster följaktligen betala en i kronor räknat hög kyrkoavgift, och därtill en avgift som blir allt högre i takt med att personens inkomster ökar. Många av kyrkans medlemmar känner en stark samhörighet med kyrkan, men blir kyrkoavgiften i kronor räknat mycket hög finns det ändå en risk att människor väljer att lämna kyrkan. Hur vanligt förekommande utträden av ekonomiska skäl är kan säkert variera mellan olika församlingar, beroende på t.ex. befolkningens inkomstförhållanden. Vi anser att ska ha rätt att på egen hand besluta om sina egna angelägenheter. Det ska därför vara möjligt för församlingar och pastorat inom att införa ett i kronor angivet tak och golv för den kyrkoavgift som en person ska betala. Beslutanderätt i frågor om församlingstillhörighet, punkt 4 (M, V, KD, L) av (M), Skånberg (KD), (L), (M), (M) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1573 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2808 av m.fl. (M) yrkande 2. Den statskyrkoordning som tidigare fanns i upphörde . Vissa frågor som rör regleras dock fortfarande i lag, bl.a. frågan om församlingstillhörighet. Vi anser att lagstiftningen bör ändras på ett sådant sätt att själv får avgöra om dagens ordning med en strikt geografisk koppling i fråga om församlingstillhörighet ska behållas eller om en friare ordning ska införas. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:565 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att registrera och föra register över alla gravar i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:592 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byta ut begreppet begravningsavgift mot kyrkogårdsavgift och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1573 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fri församlingstillhörighet inom och därmed behovet av nödvändiga lagändringar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagen om trossamfundet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ställning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2808 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för församlingar och pastorat inom att införa ett i kronor angivet tak och ett i kronor angivet golv för den kyrkoavgift som en person ska betala (”maxtaxa” respektive ”minimitaxa”), och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för att införa fri eller friare församlingstillhörighet och tillkännager detta för regeringen. Trossamfund och begravningsfrågor låter inte så spännande, men det finns frågor som måste hanteras även inom ramen för detta betänkande. Två förslag är från . Det ena gäller storleken på kyrkoavgiften. Vi tycker att det är viktigt att församlingar och kyrkan själv har möjlighet att reglera den på fler sätt än som en procentandel av den beskattningsbara inkomsten och att till exempel kunna sätta ett tak och ett golv, detta för att kyrkan själv ska ha friheten att fatta sådana beslut. Det är en märklig ordning att vi som riksdag har inskränkt ett trossamfunds förutsättningar att fatta beslut om sin egen medlemsavgift. Det andra gäller församlingstillhörigheten. Vi moderater föreslår att även detta ska vara upp till kyrkan. Det är viktigt att kyrkan själv har möjlighet att fatta beslut om detta. Det är sällan så att man som trossamfund har inskränkningar när det gäller vilken organisatorisk fördelning av medlemmar man har möjlighet att göra. Därför upplever vi att också detta är viktigt. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3. I KU:s betänkande 19 behandlas motioner från allmänna motionstiden som berör trossamfund och begravningsfrågor. Jag yrkar bifall till reservation 3, som handlar om att kyrkan själv ska få möjlighet att bestämma över församlingstillhörighet. Vi i anser att det är rimligt att själv får bestämma. För oss är det ointressant hur väljer att göra sin församlingsindelning, eftersom vi tycker att det är viktigt att föreningen självständigt får bestämma hur man väljer att göra sin indelning. ska precis som alla andra föreningar ha full frihet att avgöra sin verksamhet. Det är dess medlemmar, inte , som ska avgöra frågan om församlingstillhörighet. representant sa att det är ointressant hur vill ha det med sin församlingstillhörighet. Så långt vill inte jag sträcka mig. Däremot är det ingenting som vi här i ska besluta om. Det finns för- och nackdelar med att man har ett geografiskt fritt system, där medlemmar själva får bestämma vilken församling som de vill tillhöra. Ett sådant system skulle kunna innebära nackdelar med ekonomin och ansvarstagandet i den lokala församlingen. Jag skulle vilja säga att det är ett mycket intressant problem, men det är inte vårt. har , och flera andra partier motionerat om och om igen om att vi kanske skulle låta bli att lägga oss i hur vill ha det och ta bort den våta filt som vår överhöghet eller vår jurisdiktion har på denna fråga. I en utredning , som förvisso har på nacken, står det: "Det står klart att det inte är möjligt att enbart genom ändringar i kyrkoordningen införa denna modell. Det krävs ändringar i föreskrifterna i lagen om om tillhörighet till den församling där man är bosatt. Detta väcker frågor kring den särskilda ställning lagen om har som en grundläggande del av beslutet om ändrade relationer mellan staten och ." Det är vad man brukar kalla ett moment 22. Om vill ändra principen om församlingstillhörighet kan man inte det, eftersom man först måste höra med . Om vill ändra den säger vi: "Det är sak att bestämma, och därför gör vi ingenting." På det viset händer ingenting. Det i sig är kanske också en bra ordning. Men det ska i så fall vara ett medvetet ställningstagande om att vi inte vill lägga oss i den här frågan. Frågan var uppe senast förra mandatperioden. går den här mandatperioden utan att det blir ett ställningstagande. Det är lite synd. Men, herr talman, på det här sättet jobbar KU. Det tar lite tid. Men i slutänden blir det bra. Vi tror att också den här frågan kommer att lösas och tänker inte använda mer muskler eller högre tonläge än vad som absolut behövs för att det ska bli en bra ordning. Vi räknar alltså med att alla partier med tiden kommer att inse att detta är den bästa ordningen. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3. är en öppen folkkyrka. Och den finns i hela . Församlingar och pastorat över hela landet gör viktiga insatser för att i samarbete med kommuner, föreningsliv och organisationer skapa mötesplatser och finnas till hands för människor i olika situationer, närhelst någon har behov av det. De motioner som har lämnats in till KU och som KU har behandlat om att ändra sätt att organisera sig kan ur många synvinklar vara förståeliga och vällovliga. Men det finns också anledning att utifrån de argument som framhålls lyfta in just den folkliga, samhälleliga och breda förankring har. Jag vill därför yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Det stämmer, som har sagts här, att är en statskyrka utan ett fritt trossamfund. Det var en förändring som innebar att staten, alltså riksdag och regering, inte längre skulle styra kyrkans inre liv och arbete. Som ett resultat av relationsförändringen infördes lagen om . Den lagen var nödvändig för att få igenom förändringen som sådan. Det är där vi befinner oss . STYLEREF Kantrubrik \* och begravningsfrågor är, som jag uppfattar saken, en väl fungerande, öppen och demokratisk organisation som bygger på representativ demokrati. I kyrkoordningen slås fast att är ett evangelisk-lutherskt kyrkosamfund som har stor frihet att utforma sin organisation utifrån vad som i varje tid bedöms som mest ändamålsenligt. Med hänvisning till det generellt goda arbete som bedrivs och det samarbete som sker, inte minst på lokal nivå, mellan och det svenska samhället ser jag anledning att betona vikten av den ordning som råder, för att upprätthålla detta. Det är också den riktning som en bred uppslutning på kyrkomötet, biskopar och andra av kyrkans företrädare har ställt sig bakom. besökte jag i . Jag satt ned och samtalade med kyrkoherden och diakonen och kunde ta del av det arbete och den verksamhet som bedrivs. Det är en livaktig verksamhet. Framför allt har det diakonala arbetet hamnat alltmer i fokus. Det finns stort behov av samarbete och samverkan med olika instanser i samhället där är en resurs. Det ser vi i storstäderna, med stadsmissionerna, men vi ser det också i mindre församlingar i olika delar av . Det är tillsammans med barnverksamhet, kultur, musik och gemenskap viktiga uppgifter att lyfta fram. I motionerna har också framförts att vi ska reflektera över statens förhållande till , mot bakgrund av att kyrkovalet på nationell nivå samlar ett fåtal deltagare och att kyrkomötet utifrån den utgångspunkten därför inte är representativt. Jag skulle vilja vända på saken. I det senaste kyrkovalet såg vi ett klart trendbrott. Från att det tidigare var kanske av de röstberättigade som gick till valurnorna mötte upp. Det är inte alls tokiga siffror, mot bakgrund av hur deltagandet ser ut i andra organisationer och föreningar i samhället. Utifrån det har alltså de beslut som tas i kyrkomötet stark legitimitet och god förankring. Så sent som tog kyrkomötet med mer än tre fjärdedels majoritet beslut om att säga nej till införande av den så kallade fria församlingstillhörigheten. Frågan om valfri församlingstillhörighet har tidigare behandlats , 2009, 2010, 2011 och 2014. Det är högsta beslutande organ som har kommit fram till samma slutsats. Det är alltså som själv bör besluta hur man ska organisera sig. I detta fall är territorialprincipen, som lyfts fram, viktig för medlemskap i församlingen och för att man ska kunna utveckla församlingarnas verksamhet. Vi kan dra paralleller till kommunerna. Det skulle kanske vara märkligt att bo i exempelvis men betala kommunalskatt i . Den geografiska gränsen är en grundläggande del av tradition och förståelse. Och det finns en risk att många av de små församlingarna, där inkomsterna hos dem som betalar kyrkoavgiften inte alltid är stora, skulle få svårare att finansiera sina verksamheter. Följden blir att rika och välmående församlingar kanske utvecklas men att de mindre halkar efter. Det skulle skapa ett Kyrkosverige och ett samhälle som inte håller ihop. STYLEREF Kantrubrik \* och begravningsfrågor Vi bör också ha i åtanke att är huvudman för begravningar oavsett trosuppfattning. Om detta kan man självklart ha olika åsikter. Men i sammanhanget vill jag gärna lyfta fram den kunskap och erfarenhet som kyrkans personal över hela landet har när det gäller att bemöta människor i olika situationer, oavsett trosuppfattning, och med respekt för olikheter och religionstillhörighet som sådan. Det finns självklart all anledning att se över den bästa möjliga organisationen för . En utredning är på gång. Det är välkommet. Men jag vill betona den starka samhälleliga och folkliga förankringen och vikten av den öppna folkkyrkan. I motionsbetänkandet om trossamfund och begravningsfrågor finns en reservation som aktualiserar frågan om medlemmarnas församlingstillhörighet inom . Frågan om vem - staten eller - som ska bestämma i frågor om församlingstillhörighet har debatterats åtskilligt genom årens lopp. Det har vi hört här tidigare. Det har debatterats här i kammaren, och det har debatterats i högsta beslutande organ, kyrkomötet. I samband med relationsförändringen mellan staten och infördes lagen om , där kyrkans identitet och organisation regleras. Av lagen framgår den så kallade territorialprincipen, att församlingen är den lokala enheten inom och omfattar de personer som tillhör och är bosatta inom församlingens område. Territorialprincipen har i blivit en avgörande organisatorisk princip. Den hänger nära samman med kyrkans identitet som en öppen och rikstäckande folkkyrka, vilket också framgår uttryckligen av lagen. Men territorialprincipen är också en grundläggande del av kyrkans tradition och självförståelse. Det finns de som vill avskaffa denna lag, och en av reservationerna i betänkandet förespråkar just det. För är det viktigt att den överenskommelse som träffades mellan och staten i samband med relationsförändringen vårdas. Lagen om infördes som en del av denna överenskommelse. Så länge lagen om gäller kommer frågan om församlingstillhörighet därför att vara en angelägenhet såväl för som för . har i frågan om en friare församlingstillhörighet - trots upprepade och återkommande diskussioner och omröstningar i kyrkans behöriga organ - å sin sida inte valt att väcka frågan om behovet av en förändring eller omprövning av relationerna mellan staten och . Jag menar därför att vi i bör visa samma respekt och hedra och vårda den ingångna överenskommelsen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.)