bet · H601SkU12 · 2019-03-08 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet behandlar utskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om frågor på punktskatteområdet. Motionerna innehåller bl.a. förslag som gäller skatten på elektrisk kraft, skatten på drivmedel, fordonsskatten, trängselskatten, kemikalieskatten, flygskatten, spelskatten, reklamskatten, skatten på avfall, skatten på bekämpningsmedel och skatten på alkohol. Vidare behandlas frågor om skatt på handelsgödsel, skatt på godis och läsk, skatt på ej åtgärdade enskilda avlopp, skatt på användningen av antibiotika i djuruppfödning och en särskild skatt på gruvor och naturresurser. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nedsatt elskatt för tunga fordon Nedsatt elskatt för fartyg Skatt på drivmedel m.m. 1.Energiskatt, punkt 1 (SD) 2.Energiskatt, punkt 1 (C) 3.Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (M, KD) 4.Nedsatt elskatt för fartyg, punkt 3 (M, C, KD, L) 5.Skatt på drivmedel m.m., punkt 4 (SD) 6.Skatt på drivmedel m.m., punkt 4 (C) 7.Skatt på drivmedel m.m., punkt 4 (KD) 8.Skatt på drivmedel m.m., punkt 4 (L) 9.Beskattning av biodrivmedel, punkt 5 (SD) 10.Beskattning av biodrivmedel, punkt 5 (C) 11.Bonus–malus-system, punkt 6 (M, KD) 12.Fordonsskatt, punkt 7 (SD) 13.Fordonsskatt, punkt 7 (C) 14.Trängselskatt, punkt 8 (C) 15.Trängselskatt, punkt 8 (V) 16.Kemikalieskatt, punkt 9 (SD) 17.Alkohol, punkt 10 (M) 18.Flygets beskattning, punkt 11 (M, KD, L) 19.Flygets beskattning, punkt 11 (SD) 20.Skatt på avfall, punkt 14 (M) 21.Handelsgödsel, punkt 16 (SD) 22.Avloppsskatt, punkt 17 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:2070 av (M), 2018/19:2377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 24 och 26 samt 2018/19:2940 av (MP) yrkande 10. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Nedsatt elskatt för tunga fordon 2018/19:2083 av (S), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 103. Reservation 3 (M, KD) Nedsatt elskatt för fartyg 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 104 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 4 (M, C, KD, L) Skatt på drivmedel m.m. 2018/19:772 av (M), 2018/19:773 av (M), 2018/19:799 av (M), 2018/19:800 av (M), 2018/19:802 av (M), 2018/19:812 av (M), 2018/19:813 av (M), 2018/19:979 av (KD), 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:1510 av (M), 2018/19:1634 av (M), 2018/19:1636 av (M) yrkande 2, 2018/19:1873 av (M), 2018/19:1874 av (M), 2018/19:1930 av (M), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 22, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 7, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 66. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) 2018/19:631 av (SD), 2018/19:1223 av (M), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 12, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2018/19:2820 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 102, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 11 (M, KD) 2018/19:805 av (M), 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:1469 av (C) yrkande 7, 2018/19:1600 av (SD), 2018/19:2151 av (M), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) 2018/19:392 av m.fl. (V) yrkande 22, 2018/19:451 av (SD) yrkande 4, 2018/19:724 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:801 av (M) yrkandena 1–3, 2018/19:944 av (KD), 2018/19:1887 av (M), 2018/19:2007 av (M), 2018/19:2133 av och (båda S), 2018/19:2233 av (S), 2018/19:2579 av och (båda M) och 2018/19:2853 av m.fl. (C). Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) 2018/19:168 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:235 av (KD) och 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 16 (SD) 2018/19:1230 av och (båda M), 2018/19:1795 av (S) och 2018/19:2872 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 17 (M) 2018/19:804 av (M), 2018/19:1118 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:1397 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 23, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 67, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 110 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 18 (M, KD, L) Reservation 19 (SD) 2018/19:1938 av m.fl. (M). 2018/19:608 av och (båda M), 2018/19:2277 av (M) och 2018/19:2471 av (KD). 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 20 (M) 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkande 9. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 21 (SD) 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 39. Reservation 22 (KD) 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 10. 2018/19:91 av (SD), 2018/19:2299 av m.fl. (MP) och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 15. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (M), (M) och (L). Ärendet och dess beredning Budgetpropositionen beslutades av en övergångsregering. Vid framtagandet av propositionen bedömde regeringen att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. antog och budgetreservation. Den innehåller ett antal lagförslag och tillkännagivanden på skatteområdet. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden /19 och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2018/19:1, yttr. 2018/19: SkU1y, bet. 2018/19:FiU1). ingick Socialdemokraterna, en överenskommelse som omfattar 73 sakpolitiska områden och ett samarbete om statens budget. Samarbetet innebär bl.a. att ett antal skatteförslag ska genomföras . I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som tar upp frågor om ändrade eller nya punktskatter. Motionerna innehåller bl.a. förslag som gäller skatten på elektrisk kraft, skatten på drivmedel, fordonsskatten, trängselskatten, kemikalieskatten, flygskatten, spelskatten, reklamskatten, skatten på avfall, skatten på bekämpningsmedel och skatten på alkohol. Vidare behandlas frågor om skatt på handelsgödsel, skatt på godis och läsk, skatt på ej åtgärdade enskilda avlopp, skatt på användningen av antibiotika i djuruppfödning och en särskild skatt på gruvor och naturresurser. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2017/18:SkU10. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av lagstiftningen om energiskatter, om en flexibel elskatt som varierar med förbrukningen, om en koldioxidavgift som återbetalas till invånarna och om ändring av skattereduktionen för mikroproducerad el. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C). Skatt på bränslen och el Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramen för hur EU:s medlems-stater ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Grundregeln är att bränslen och el ska beskattas. Direktivet anger minimiskattenivåer vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. De svenska skattereglerna om energi- och koldioxidskatt på bränslen och el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen framgår av 2 kap. 1 § LSE. finns regler i LSE om att räkna om energiskattesatserna på elektrisk kraft samt energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen i form av historiska prisförändringar i konsumentprisindex (KPI-omräkning). All elektrisk kraft som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig och skatten betalas in till staten av de skattskyldiga. De skattskyldiga består i huvudsak av två kategorier, elproducenter och elleverantörer. För dessa skattskyldiga inträder skattskyldighet för elektrisk kraft när kraften levereras till någon som inte är skattskyldig eller när den tas i anspråk för något annat ändamål än försäljning. Energiskatten på elektrisk kraft har traditionellt ansetts vara en fiskal skatt, men är skatten ett kostnadseffektivt och viktigt styrmedel för att uppnå målen för effektivare energianvändning. Styrningen mot en effektivare användning av resurser sker genom att skatten är prispåverkande. Nuvarande energiskatt på elektrisk kraft är differentierad utifrån dels var i landet den förbrukas, dels vem som förbrukar den. betalar servicesektorn samma energiskatt på elektrisk kraft som hushållen, medan tillverkningsindustrin samt jord-, skogs- och vattenbruket är lågt beskattade. Möjligheten för att fritt utforma energiskatten på elektrisk kraft är unionsrättsligt begränsad genom bl.a. energiskattedirektivet och . Höjd skatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk remitterade en promemoria med förslag om höjd skatt på fossila bränslen som används i kraftvärmeverk. I syfte att minska utsläppen av koldioxid från svenska kraftvärmeanläggningar och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 föreslås ändringar av nedsättningarna av energiskatt och koldioxidskatt vid framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Förslaget innebär att för bränslen som förbrukas för produktion av värme i kraftvärmeanläggningar ska energiskatt tas ut av den generella energiskattenivån. Detta gäller anläggningar såväl inom som utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, kallat EU ETS. För kraftvärmeanläggningar inom EU ETS föreslås att koldioxidskatt tas ut av den generella koldioxidskattenivån. Detta är samma nivå som gäller för annan fjärrvärmeproduktion inom EU ETS och innebär för kraftvärmeproduktion en höjning från nu gällande . För värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar utanför EU ETS föreslås inte några ändringar av koldioxidskatten, d.v.s. full skatt tas ut även i fortsättningen. Höjningen föreslås träda i kraft och är en del av budgetsamarbetet mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Nedsatt energiskatt på el endast genom avdrag eller återbetalning gäller att den lägre beskattningsnivån vid förbrukning för vissa ändamål endast uppnås genom avdrag eller åter-betalning. Den lägre skattenivån för s.k. och elektrisk kraft förbrukad i yrkesmässig växthusodling uppnås endast genom återbetalning. Som huvudregel gäller att statligt stöd förmedlas genom att stödmottagarna själva vänder sig till som i dessa fall är den stödgivande myndigheten. gäller en ytterligare skattenedsättning på egen-producerad förnybar el, som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, är sänkt till (prop. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267). Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på berörd el. Skattenedsättningen är det första av de steg som aviserats av regeringen i ett arbete för att avskaffa energiskatten på solel framställd i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. Regeringen föreslog i en lagrådsremiss att energiskatten slopas helt på el som framställs i små anläggningar på den plats där den förbrukas. Förslaget föreslås träda i kraft . Ikraftträdandet förutsätter att förslaget först godkänts av Europeiska kommissionen. En skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el infördes . Skattereduktionen uppgår till för levererad el. Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga det antal kilowattimmar som tagits ut från nätet och det får högst uppgå till . om det samlade stödet till solel har granskat om det samlade stödet till solel bidrar till EU:s och energi- och klimatpolitiska mål på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. har också granskat om regeringen och berörda myndigheter i tillräcklig omfattning har tagit fram samhällsekonomiska analyser av det samlade stödet som underlag för beslut om styrmedel för stöd till solel och om dessa underlag rapporterats på ett transpa-rent sätt. Granskningen har redovisats i rapporten Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29). Regeringen har redovisat sin bedömning av iakttagelser i skrivelse 2017/18:181 (jfr bet. 2017/18: NU18). I motion 2018/19:2070 av (M) föreslår motionären ett tillkännagivande om att det skulle vara värdefullt med en genomlysning av lagen om skatt på energi eftersom det skulle ge landets hushåll och företag en aktuell försäkran om att respektive energiskatts funktion och storlek är motiverad. I kommittémotion 2018/19:2377 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att solceller inte kan ersätta någonting annat i energisystemet då vi ändå måste ha kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst. Detta medför att vi investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Vill man vara miljövänlig måste man vara resurseffektiv. Motionärerna föreslår att skattereduktionen för mikroproduktion av el tas bort. I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 24 anförs att en större andel väderberoende kraftproduktion ökar behovet av en mer flexibel elanvändning. Genom en elskatt som varierar med efterfrågan kan belastningen minskas när trycket är som hårdast. Möjligheten att införa en mer flexibel elskatt som varierar med efterfrågan bör därför utredas. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att det bör vara lättare för den som bor i en lägenhet att vara andelsägare i en mikroproduktionsanläggning. I motion 2018/19:2940 av (MP) yrkande 10 anförs att koldioxidskatten kontinuerligt bör höjas i den takt som krävs för att ska ta sitt globala klimatansvar och att en del av skatteintäkterna jämnt fördelade bör gå tillbaka till alla invånare i vårt land medan resten bör gå till klimatinvesteringar. beslutade om ett omfattande paket med ändringar av koldioxid- och energiskattesatserna för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning (bet. 2009/10:SkU21). Regeringen föreslog då ett antal ändringar –2015. Syftet var att åstadkomma effektivast möjliga klimatstyrning för att möta klimatförändringarna och de utmaningar och problem som uppkommer på grund av dem. Ändringarna ska dessutom passa ihop med de europeiska styrinstrumenten som de inte ska försämra svenska företags konkurrenskraft. Regeringen har tidigare uttalat att det krävs en mer ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik och att man kommer att verka för att regelverket på energi-, miljöskatte- och statsstödsområdena ses över för att möjliggöra effektiva ekonomiska styrmedel för att sänka utsläppen och klara klimatutmaningen. Viktiga steg har redan tagits och lagstiftning på framför allt miljö-, klimat- och energiområdet har förhandlats och håller på att förhandlas för att ställa om till ett mer hållbart samhälle. Ett klimatpolitiskt ramverk som består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd infördes . För att minska utsläppen från transportsektorn har ett reduktionspliktssystem, ett bonus–malus-system för nya lätta fordon och en flygskatt införts. Regeringen har vidare uttalat att man bl.a. kommer att verka för att EU:s lagstiftning säkerställer att målen för förnybar energi och energieffektivisering nås och skapar goda förutsättningar för hållbar bioenergi. Som en del av budgetsamarbetet mellan regeringspartierna, och Liberalerna har regeringen aviserat ytterligare åtgärder. I syfte att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 föreslås att nedsättningarna av energiskatt och koldioxidskatt respektive vid förbrukning av gruvdiesel slopas. I syfte att minska utsläppen av koldioxid från svenska kraftvärmeanläggningar och bidra till en globalt hållbar utveckling och för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 föreslås förändringar av nedsättningarna av energiskatt och koldioxidskatt vid framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Utskottet anser inte att det finns skäl för tillkännagivanden om olika översyner av lagstiftningen om energiskatter. Utskottet är inte heller berett att uttala sig om ett system med återbetalning av koldioxidavgiften till medborgarna. Regeringen har genomfört stora satsningar på solel. De medel som avsattes för investeringsstödet för solel 2017 var åtta gånger högre än 2015. I budgetpropositionen uttalade regeringen att man anser att solelen behöver främjas ytterligare och att man därför skyndsamt ska se över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet elektricitet producerad med solceller och den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt. infördes därför en ytterligare skattenedsättning på egenproducerad förnybar el, som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, är sänkt till per kilowatt-timme (prop. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267). I budgetpropositionen uttalade regeringen vidare att man fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller och att solcellsstödet därför tillförs ytterligare medel. Regeringen uttalade också att åtgärder ska vidtas för att öka intresset för stödet, främst bland privatpersoner, och för att effektivisera stödgivningen. Regeringen avsåg bl.a. att utreda förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler andelsägare av förnybar elproduktion få del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Regeringen föreslog i en lagrådsremiss att energiskatten slopas helt på el som framställs i små anläggningar på den plats där den förbrukas. Förslaget föreslås träda i kraft . Ikraftträdandet förutsätter att förslaget först godkänts av Europeiska kommissionen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att det finns något behov av tillkännagivanden till regeringen om de regler som gäller för småskalig elproduktion. För att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar beslutade 2016 efter förslag av regeringen att införa en elbusspremie. Utskottet delar regeringens bedömning att eldrivna bussar har stor potential att minska klimatutsläpp, luftföroreningar och buller. Regeringen bedömer att elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda. Det är vidare regeringens bedömning att ett riktat investeringsstöd såsom elbusspremien, vilket subventionerar inköp av den dyrare tekniken, är ett lämpligare styrmedel än sänkt elskatt. Det finns därmed starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Vidare är möjligheterna begränsade att bevilja nedsatt skatt för elbussar inom ramen för rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att ett tillkännagivande i frågan inte behövs. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner i motsvarande delar. Nedsatt elskatt för tunga fordon Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om nedsatt elskatt för kollektivtrafik, lastbilar och andra tunga fordon. Jämför reservation 3 (M, KD). I motion 2018/19:2083 av (S) föreslås en översyn i syfte att likställa skattelagstiftningen för elektrifierad kollektivtrafik. Motionären anför att enligt dagens skattelagstiftning är kollektivtrafikfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn undantagna från skatt på energin de använder. Detta gäller dock inte för elektrifierade bussar. Rimligen borde skattelagstiftningen gälla lika för all elektrifierad kollektivtrafik oavsett om den är rälsburen eller inte. I kommittémotion 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 36 föreslås att regeringen utreder energiskatten på kollektivtrafik som går på el, exempelvis båtar och bussar. Motionärerna anför att kollektivtrafiken behöver öka för att pressa tillbaka klimatutsläppen och minska trängseln på våra vägar. De vill främja elburen kollektivtrafik ytterligare och anser därför att skatten på el till kollektivtrafik ska sänkas. I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 103 föreslås en översyn av hur och om skatten på all elektrifierad kollektivtrafik, tunga fordon samt miljölastbilar skulle kunna sänkas samt om de är de mest verkningsfulla åtgärderna för att minska utsläppen. För att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar beslutade 2016 efter förslag av regeringen att införa en elbusspremie. Utskottet delar regeringens bedömning att eldrivna bussar har stor potential att minska klimatutsläpp, luftföroreningar och buller. Regeringen bedömer att elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda. Det är vidare regeringens bedömning att ett riktat investeringsstöd såsom elbusspremien, vilket subventionerar inköp av den dyrare tekniken, är ett lämpligare styrmedel än sänkt elskatt. Det finns därmed starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Vidare är möjligheterna begränsade att bevilja nedsatt skatt för elbussar inom ramen för rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att tillstyrka de aktuella motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Nedsatt elskatt för fartyg Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om nedsatt elskatt för mindre fartyg och för fartyg som drivs med elekricitet. Jämför reservation 4 (M, C, KD, L). El som förbrukas som beskattas med . Med avses el som förbrukas i skepp som används för sjöfart och som har en bruttodräktighet om minst 400, när skeppet ligger i hamn och spänningen på elen som överförs till skeppet är minst . Som anses inte el som förbrukas när skeppet används för privat ändamål eller när skeppet är upplagt eller på ett varaktigt sätt är taget ur trafik (1 kap. 15 § LSE). I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 104 föreslås att en översyn genomförs som syftar till utvidga nedsättningen av energiskatten på till mindre fartyg. I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 19 anförs att nedsättningen av energiskatten på för större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten har varit framgångsrik och minskar både utsläppen från fartyg i hamn och bullernivån. Med tanke på den senaste tidens utveckling av batteridrivna fartyg och elhybrider bör det undersökas om dessa kan inkluderas i skattenedsättningen. Skattenedsättningen för förbrukning av el ombord på vissa skepp då de ligger i hamn, s.k. , motiverades vid införandet med att nedsättningen bedömdes utgöra en effektiv metod för att sänka utsläppen från fartyg i hamn. De största miljövinsterna ansågs kunna uppnås om skattenedsättningen gällde större skepp i yrkesmässig sjöfart. Gränsen drogs så att nedsättningen omfattar den absoluta merparten av de fartyg som bedriver internationell trafik och fartyg av större storlek som bedriver nationell trafik. Utskottet anser att skattenedsättningen för är en kostnadseffektiv metod för att sänka utsläppen från fartyg i hamn.