bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 4, som uppgår till . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndigande. Övriga motionsförslag avstyrks. Utskottet hänvisar i flera av dessa frågor till pågående arbeten. I betänkandet finns 37 reservationer (M, SD, V, KD) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Cirka 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 Statens budget inom utgiftsområde 4 Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet Prioritering av arbetet mot olika slags brott En mer effektiv polis En närvarande och synlig polis i hela landet Deltids-, beredskaps- och polis Polisens samarbete med Försvarsmakten Utökning av antalet hyresnämnder 1.Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet, punkt 2 (M) 2.Vardagsbrott, punkt 3 (M, KD) 3.Arbetsmiljöbrott, punkt 4 (V) 4.Stöldligor, punkt 5 (V) 5.Svarttaxi, punkt 6 (SD) 6.Miljöbrott, punkt 8 (KD) 7.En mer effektiv polis, punkt 13 (M) 8.En mer effektiv polis, punkt 13 (SD) 9.En mer effektiv polis, punkt 13 (V) 10.Fler poliser, punkt 14 (M) 11.Fler poliser, punkt 14 (SD) 12.Fler poliser, punkt 14 (KD) 13.Poliser i yttre tjänst, punkt 16 (M, KD) 14.Civilanställda inom polisen, punkt 17 (SD) 15.En lokalt förankrad polis, punkt 18 (M, KD) 16.Specialenheter, punkt 19 (M) 17.Specialenheter, punkt 19 (SD) 18.Specialenheter, punkt 19 (KD) 19.Polishundar, punkt 21 (M, KD) 20.Polisutbildningen m.m., punkt 22 (M) 21.Polisutbildningen m.m., punkt 22 (SD) 22.Polisutbildningen m.m., punkt 22 (V) 23.Rekrytering till , punkt 23 (M) 24.Rekrytering till , punkt 23 (SD) 25.Rekrytering till , punkt 23 (V) 26.Karriärvägar och höjda polislöner, punkt 24 (M, KD) 27.Karriärvägar och höjda polislöner, punkt 24 (SD) 28.Deltidspoliser, punkt 25 (M) 29.Beredskapspolis, punkt 26 (SD, KD) 30.Trafikpolisens organisation, punkt 28 (M) 31.Trafikpolisens organisation, punkt 28 (SD) 32.Trafikpolisens organisation, punkt 28 (KD) 33.Nykterhetskontroller, punkt 29 (KD) 34.Djurskyddspolis, punkt 30 (SD) 35.Gränskontroller, punkt 31 (SD) 36.Gränskontroller, punkt 31 (KD) 37.Polisens samarbete med Försvarsmakten, punkt 32 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Anslag till Ersättning för skador på grund av brott Anslag till Rättsliga biträden m.m. Anslag till Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Anslag till Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Anslag till Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 4 Statens budget inom utgiftsområde 4 anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 4 punkt 1 och avslår motionerna 2019/20:2632 av m.fl. (SD), 2019/20:2698 av m.fl. (V), 2019/20:2727 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4, 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 16 samt 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–15. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 4 punkt 2. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 1 (M) Prioritering av arbetet mot olika slags brott 2019/20:891 av (M), 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 57. Reservation 2 (M, KD) 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 3 (V) 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:1310 av (M), 2019/20:1946 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2945 av (M). Reservation 4 (V) 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:2973 av (M), 2019/20:2983 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 49. Reservation 5 (SD) 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 25. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 58. Reservation 6 (KD) 2019/20:1317 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:1704 av (SD). 2019/20:1343 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1–3 och 2019/20:1923 av Gulan Avci (L). 2019/20:600 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1767 av och (båda C), 2019/20:2165 av (M) och 2019/20:2500 av (M) yrkandena 2 och 3. 2019/20:1967 av (M) yrkande 4. En mer effektiv polis En mer effektiv polis 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:710 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:898 av (M), 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 2, 9 och 10 samt 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:2709 av (M) yrkande 1, 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD) En närvarande och synlig polis i hela landet En närvarande och synlig polis i hela landet 2019/20:654 av (M), 2019/20:710 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1060 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1174 av och (båda M), 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 3, 2019/20:1763 av och (båda C), 2019/20:1871 av (M), 2019/20:2064 av (M), 2019/20:2501 av (M) yrkande 2, 2019/20:2644 av (M), 2019/20:2939 av (M), 2019/20:2957 av (M) och 2019/20:3101 av Noria Manouchi och Boriana (båda M). Poliser i yttre tjänst 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 13 (M, KD) 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 14 (SD) En lokalt förankrad polis 2019/20:1419 av m.fl. (S) och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 15 (M, KD) 2019/20:282 av (C), 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1906 av (M) yrkande 4, 2019/20:2032 av (M), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 49, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 33. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2019/20:646 av (KD) yrkande 3. 2019/20:531 av (M) och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 19 (M, KD) 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2019/20:667 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1491 av (M), 2019/20:2115 av (L), 2019/20:2349 av (M), 2019/20:2807 av (L) och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:2501 av (M) yrkande 1, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 9. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) Reservation 25 (V) Karriärvägar och höjda polislöner 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2019/20:1361 av och (båda M), 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 26 (M, KD) Reservation 27 (SD) Deltids-, beredskaps- och polis 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 28 (M) 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 29 (SD, KD) 2019/20:1446 av (KD) och 2019/20:1452 av (KD). 2019/20:259 av och (båda C), 2019/20:530 av och (båda M), 2019/20:1040 av (S), 2019/20:2390 av och (båda M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 29, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 61 och 70, 2019/20:2974 av (M), 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 30 (M) Reservation 31 (SD) Reservation 32 (KD) 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 33 (KD) 2019/20:359 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:602 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2019/20:2688 av (SD) och 2019/20:3222 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 34 (SD) 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 35 (SD) Reservation 36 (KD) Polisens samarbete med Försvarsmakten 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 27. Reservation 37 (SD) 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 1. Utökning av antalet hyresnämnder 2019/20:289 av (KD) och 2019/20:3136 av m.fl. (S). 2019/20:2243 av (M) och 2019/20:2824 av (L). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD)*, (M)*, (S), (SD)*, (S), (C), (V)*, (SD)*, (S), (S), (L), (SD)*, (KD)*, (M)* och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 4 Rättsväsendet och ca 150 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet till 51 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår justitieutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 4 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 4. Sedan redogörs för regeringens återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet. Slutligen behandlas ytterligare ca 120 motionsförslag som väcktes under allmänna motionstiden /20. Förslagen i dessa motioner rör bl.a. frågor om rättsväsendets myndigheters organisation och prioriteringar i arbetet mot olika slags brott. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområde 4 avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. Verksamheten syftar till att öka tryggheten, upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet, medan målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87). För att bedöma om målet för kriminalpolitiken uppfylls används följande indikatorer: – kvinnors och mäns upplevelse av trygghet enligt Nationella trygghetsundersökningen – antal anmälda brott inom olika brottskategorier – kvinnors och mäns utsatthet för brott enligt Nationella trygghetsundersökningen. Bedömningen av brottslighetens utveckling kompletteras också med information från olika specialstudier. När det gäller målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet komplexa begrepp som är svåra att fånga på ett rättvist sätt i enstaka indikatorer. Såväl rättssäkerheten som rättstryggheten förutsätter ett välutvecklat och välfungerande rättsväsen, vilket kan belysas genom indikatorer som mäter kvaliteten och effektiviteten i rättsväsendets olika delar. Rättssäkerheten och rättstryggheten är också beroende av att människor har förtroende för rättsväsendet så att de väljer att anmäla brott, delta i brottsutredningar och ställa upp som vittnen. För att mäta förtroendet för rättsväsendet används följande indikator: kvinnors och mäns förtroende för rättsväsendet enligt Nationella trygghetsundersökningen. Nationella trygghetsundersökningen (NTU) är en frågeundersökning som (Brå) genomför . Undersökningen riktar frågor om utsatthet för brott, upplevelse av trygghet samt förtroende för och erfarenheter av rättsväsendet till ett urval av personer i befolkningen. reviderades undersökningens metod, flera nya brottstyper infördes och urvalet av personer utökades från 20 000 till 200 000. Resultatredovisningen i propositionen inleds med en uppföljning av de övergripande målen för kriminalpolitiken och en beskrivning av hur flödet i rättskedjan har utvecklats. Därefter följer regeringen mer i detalj upp det senaste årets måluppfyllelse inom respektive verksamhetsområde: brottsförebyggande arbete, utredning och lagföring, dömande verksamhet, verkställighet av påföljd samt stöd till brottsoffer. I ett påföljande kapitel i propositionen redovisas regeringens analys och slutsatser. Efter att förtroendet för rättsväsendet minskat ökade det åter 2018 enligt NTU. uppgav att de hade ganska eller mycket stort förtroende för rättsväsendet; motsvarande andel 2017 var . Framför allt för ökade förtroendet 2018, men även för och Kriminalvården, medan förtroendet för domstolarna var oförändrat. När det gäller upplevelser av otrygghet uppger de flesta att de är trygga. har nivåerna av otrygghet varit något högre än åren . uppgav av de svarande att de var otrygga när de vistades ute . Överlag upplever kvinnor betydligt större otrygghet än män. uppgav av kvinnorna att de kände sig otrygga när de vistades ute i det egna bostadsområdet, att jämföra av männen. Enligt regeringen finns det därför skäl att särskilt uppmärksamma kvinnors otrygghet. Otryggheten är ojämnt fördelad även på andra sätt. Exempelvis oroar sig betydligt fler äldre än yngre för brottsligheten i samhället. Otryggheten är också särskilt utbredd i vissa områden med socioekonomiska utmaningar, även här särskilt bland kvinnor. Efter en tydlig ökning av antalet anmälda brott stabiliserades nivån därefter kring 1,4 miljoner anmälda brott . ökar antalet anmälda brott igen, och anmäldes ungefär 1,55 miljoner brott, vilket var ungefär samma nivå som . Bedrägerier är den brottstyp där anmälningarna har ökat påtagligt . har antalet anmälda bedrägerier ökat med . Framför allt har antalet datorbedrägerier, exempelvis köp på internet med andras kontouppgifter, ökat. ökade även antalet anmälda narkotikabrott och skadegörelsebrott. De anmälda sexualbrotten fortsatte också att öka något. anmäldes fler sexualbrott än året före, medan antalet anmälda fall av misshandel minskade i jämförelse med . Detta beror framför allt på färre sådana anmälda brott mot män . Anmäld misshandel mot kvinnor och barn mellan ökade däremot . Anmäld misshandel mot barn har ökat , vilket enligt studier bl.a. beror på ökad anmälningsbenägenhet vid exempelvis förskolor och skolor. När det gäller de anmälda sexualbrotten ökade framför allt antalet anmälda våldtäkter mot flickor och kvinnor. Denna utveckling kan delvis förklaras av en ökad uppmärksamhet kring sexualbrott, som sannolikt har resulterat i en högre benägenhet att anmäla sådana brott. En allt större tillgång till internet och smarta mobiltelefoner kan också i viss utsträckning ha bidragit till en ökning av vissa typer av sexualbrott. Över tid har antalet anmälda våldtäkter också påverkats av lagändringar som innebär att våldtäktsbegreppet har utvidgats. Regeringen konstaterar att långt ifrån alla brott som begås anmäls, och anmälningsbenägenheten kan variera och mellan olika brottskategorier. Antalet anmälda brott är dock inte en tillförlitlig indikator på brottslighetens utveckling. Frågeundersökningar som NTU är därför ett viktigt komplement för att kunna bedöma brottsutvecklingen. Enligt NTU har andelen hushåll som utsatts för egendomsbrott minskat tydligt , vilket anges bero på att de fordonsrelaterade brotten blivit färre. av hushållen uppger att de har utsatts för bostadsinbrott, en siffra som varit stabil . Enligt NTU är hot, sexualbrott och trakasserier de vanligaste brotten mot både män och kvinnor. Män uppger i något högre utsträckning att de har utsatts för misshandel, personrån och bedrägerier, medan en större andel kvinnor uppger att de har utsatts för trakasserier. Det är vidare betydligt vanligare att kvinnor uppger att de utsatts för sexualbrott. Det är också vanligare att kvinnor uppger att de utsatts för brott i en nära relation. på lägre nivåer har utsattheten för misshandel ökat något , från till . Utsattheten för misshandel bland unga män, som är den mest utsatta gruppen, är dock fortfarande tydligt lägre än . Uppgifter från (2018) visar också att allt färre personer det har intagits i slutenvård och öppen specialistvård på grund av misshandel, en utveckling som är än mer tydlig i relation till den växande befolkningen. har utsattheten för sexualbrott enligt NTU ökat tydligt, bland både kvinnor och män. I NTU innefattar sexualbrott ett brett spektrum av brott, från lindrigare händelser som kränkande sexuella kommentarer till mycket allvarliga händelser som våldtäkt. Mest utsatta är yngre kvinnor. Utvecklingen är dock svårtolkad. Registeruppgifter från sjukvården visar ingen ökning av antalet personer som sökt vård till följd av sexuella övergrepp. noterades dock även i detta avseende en viss ökning. Enligt Brå (2019:5) avser de senaste årens ökningar i NTU främst mindre allvarliga sexualbrott. Till en betydande del handlar detta förmodligen om en ökad benägenhet bland kvinnor att tala öppet om sin utsatthet. Enligt Brå är det dock inte möjligt att dra några säkra slutsatser kring utvecklingen, och sexualbrotten behöver även fortsättningsvis följas noga . NTU mäter även upplevd utsatthet för hatbrott. Hatbrott med främlingsfientliga motiv är klart vanligast, oftast uttryckta som hot eller trakasserier. Enligt de senaste resultaten, som avser ett medelvärde –2016, uppgav av befolkningen att de utsatts för främlingsfientliga hatbrott. Majoriteten av brotten anmäls inte (Brå 2018:10). Kvinnor och män är utsatta för främlingsfientliga hatbrott i ungefär samma utsträckning. Av NTU framgår att utsattheten för brott är ojämnt fördelad över befolkningen; av de tillfrågade hade drabbats av av de brott mot personer som rapporterades i undersökningen . Vissa typer av brott ingår inte i NTU, t.ex. narkotikabrott och brott mot företag. Det går inte heller, vare sig utifrån kriminalstatistik eller utifrån NTU, att få en bild av den organiserade brottslighetens omfattning. Enligt Brå (2016:12) finns dock en bredd av aktörer och nätverk inom den organiserade brottsligheten med delvis olika sammansättning och karaktär. Enligt har antalet skjutningar med dödlig utgång i kriminella miljöer ökat . Enligt uppgick det totala antalet skjutningar till 306, vilket var något färre än 2017 då 324 skjutningar bekräftades. I en studie av Brå (2019:3) beskrivs skjutvapenvåldet ofta ha sin grund i konflikter om narkotikamarknaden eller i personliga relationer. Användning av skjutvapen kan även vara ett sätt att bygga upp, stärka och upprätthålla en position i den kriminella miljön, som våldet kan öka behovet av att skydda sig från andra individer som agerar på samma sätt. Av flera undersökningar (t.ex. Brå 2015:8 och SOU 2017:37) framgår det vidare att det förekommer ett omfattande utnyttjande av välfärds- och förmånssystemen, ofta med företag och falska eller manipulerade intyg och identitetshandlingar som brottsverktyg. konstaterades totalt 108 fall av dödligt våld. Det är fem fall färre än . som antalet fall av dödligt våld med skjutvapen har ökat betydligt har dödligt våld mot barn och alkoholrelaterat dödligt våld mellan vuxna män minskat . Det dödliga våldet mot kvinnor har också minskat . var dock antalet fall av dödligt våld mot kvinnor något större än åren . En viktig del i bedömningen av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. Efter att ha minskat har såväl andelen ärenden som redovisas till åklagare som andelen personuppklarade brott ökat något. Av propositionen framgår vidare att antalet lagföringsbeslut, som minskat, ökade . fattades ca 101 200 lagföringsbeslut, vilket är ca 4 000 fler beslut än 2017. Domstolarnas belastning när det gäller brottmål har till viss del minskat till följd av en regelförändring 2008. Å andra sidan har domstolarnas belastning ökat genom att tiderna för huvudförhandling har blivit längre. Att den totala förhandlingstiden ökar kan vara ett tecken på att rättsväsendet i allt större utsträckning hanterar komplex brottslighet som är tidskrävande att utreda och lagföra. Antalet dömda till fängelse Antalet domslut med huvudpåföljden fängelse har enligt redovisningen minskat kontinuerligt . utdömdes ca 10 900 fängelsepåföljder, vilket är knappt 500 fler än . Detta är dock färre än . När det gäller återfall i brott noterar regeringen en positiv trend . återföll, enligt preliminär statistik, av dem som frigavs från fängelse , jämfört av dem som frigavs . En jämförelse visar att minskningen är särskilt tydlig bland dem som dömts till fängelsestraff på mellan och (en minskning med ). Enligt både Kriminalvården (2018) och Brå (Kortanalys 4/2017) kan den minskande andelen återfall i brott efter frigivning från anstalt delvis förklaras av en förändrad klientsammansättning vad gäller exempelvis ålder, tidigare brottsbelastning och typ av brott. Regeringens analys och slutsats Regeringen gör i sin analys bedömningen att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet delvis har uppnåtts. Även om de flesta människor i samhället känner sig trygga har dock nivåerna av otrygghet enligt NTU stigit . Regeringen ser allvarligt på detta och att otryggheten fortsätter att vara särskilt utbredd bland kvinnor och i socialt utsatta områden.