bet · H601KrU15 · 2019-04-15 00:00:00 — Regelverk och kontrollsystem behöver enligt motionärerna skärpas så att extremistiska och våldsbejakande rörelser inte kan få stöd. I motion 2018/19:530 anser och (båda L) att organisationer som sysslar med sexuell omvandling eller omvandling av könsidentitet inte ska ges några statliga eller kommunala bidrag. Detta bör enligt motionärerna gälla om de genomför omvandlingsterapin, stöttar företeelsen eller råder familjer eller hbtq-personer om var man kan genomföra omvandlingsterapi (yrkande 3). Motionärerna vill också ha en kartläggning av fenomenet omvandlingsterapi (yrkande 1). (L) anser i motion 2018/19:2926 att inga offentliga bidrag bör betalas ut till odemokratiska organisationer och att åtgärder bör vidtas för att även regionala och lokala offentliga medel inte hamnar hos odemokratiska organisationer som motverkar svensk lag. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utgiftsområde 17) anges att statsbidrag om sammanlagt ca fördelats till det civila samhällets organisationer . De generella bidragen uppgick till , vilket var en ökning . För att säkerställa att statsbidragen till det civila samhällets organisationer används för den verksamhet de är avsedda för ser regeringen över demokratikriterierna i olika former av statsbidrag. Regeringen har, som framgått ovan, tillsatt en särskild utredare som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. • redovisa hur de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer är utformade • göra en samlad analys av vilka svårigheter och utmaningar de ansvariga myndigheterna och det civila samhället har med dagens system, när det gäller såväl beslut om bidragsgivning utifrån demokrativillkoret som hur efterlevnaden av villkoret följs upp • föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av föreningsfriheten • samverka med de bidragsutbetalande myndigheterna och företrädare för civilsamhällets organisationer i arbetet med att ta fram ett nytt tillämpbart demokrativillkor • analysera vilka delar av en bidragssökande organisations uppbyggnad och verksamhet som ska granskas i förhållande till demokrativillkoret och hur denna granskning bör genomföras • föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Som framgår ovan under rubriken trossamfund m.m. har en utredning sett över demokrativillkoren i statens stöd till trossamfunden. Utredningen lämnade sina förslag i betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Bland annat anser utredningen att demokratikriteriet bör utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. Betänkandet bereds inom . Regeringen tillsatte en särskild utredare som skulle se över regelverket för Allmänna arvsfonden och bl.a. säkerställa att Allmänna arvsfondens medel användes för den verksamhet som de var avsedda för. Utredningen lämnade sitt betänkande En arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden (SOU 2018:70). Utredningen föreslår bl.a. att det ska införas ett demokrativillkor som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Stöd ska inte heller enligt utredningens förslag få lämnas till en organisation om någon av dess samarbetsorganisationer, eller en företrädare för en sådan organisation, agerar i strid mot demokrativillkoret. Betänkandet bereds inom . Statskontoret överlämnade rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF (2017:13). Statskontoret föreslog i rapporten bl.a. att MUCF bör öka kontrollen i bidragsgivningen för att förhindra bidragsfusk och att regeringen bör förbättra MUCF:s förutsättningar att bedöma demokratikriteriet. MUCF har till regeringen redovisat vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. MUCF har uppgett att de skärpt kontrollen i bidragsgivningen och utvecklat tillämpningen av det s.k. demokratikriteriet som återfinns i de statsbidragsförordningar som MUCF hanterar. Myndigheten lämnade 2017 rapporten verka demokratiskt – Redovisning av hur MUCF granskar och följer upp demokrativillkoren för statsbidrag. De ökade kontrollerna har enligt MUCF resulterat i att några organisationer som har beviljats bidrag inte längre får ta del av det statliga stödet. MUCF har nekat fyra organisationer statsbidrag med hänvisning till brister i demokratihänseende. Av de fyra besluten har tre beslut stått sig vid ett överklagande. Ett av ärendena avgjordes av Förvaltningsrätten i där domstolen inte gick på MUCF:s linje. Denna dom har MUCF överklagat till kammarrätten. utredde –2017 hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer ska kunna bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga, vilket utmynnade i promemorian Långsiktigt stöd till det civila samhället (Ds 2018:13). Promemorian bereds inom . gjorde följande tillkännagivande till regeringen (bet. 2017/18:KrU3, rskr. 2017/18:242). Lika viktigt som det är att stödja organisationer som motverkar hedersrelaterade brott, är det att dra en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller i vissa fall rentav legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner. Hedersstrukturer har enligt vår uppfattning ingen plats i ett jämställt och demokratiskt samhälle, och offentliga bidrag ska därför inte ges till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet. Regeringen har i skrivelsen 2018/19:75, skrivelse till regeringen – åtgärder , med anledning av tillkännagivandet angett att skrivelsen inte är slutbehandlad och anfört följande: överlämnade Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Utredningen föreslår en ny lag om stöd till trossamfund. Enligt förslaget ska trossamfund inte kunna få stöd om de inom ramen för sin verksamhet exempelvis utövar våld, tvång eller hot mot person, kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas eller rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana typer av kränkningar. Den föreslagna lagen innehåller även bestämmelser om återkallelse av stödberättigande om ett trossamfund inte längre uppfyller villkoren för stöd. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen tillsatte vidare en utredning som ser över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Kultur- och demokratiministern (MP) angav i en interpellationsdebatt (2018/19:33) bl.a. följande som svar på frågan vad ministern avser att göra för att skärpa demokrativillkoren för bidrag till organisationer: Låt mig börja med att slå fast att offentliga bidragsmedel inte ska gå till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna. Det är heller inte försvarbart att offentliga medel som kommuner delar ut går till sådana verksamheter. Med detta som utgångspunkt är det viktigt att värna ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster. Det är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. Föreningsfriheten är en av de grundläggande rättigheter som slås fast i regeringsformen. För att säkra existensen av ett självständigt civilsamhälle med aktörer som på olika sätt kan bidra till samhällets utveckling stöder staten ideella organisationer ekonomiskt. Det ligger därför i allas intresse, inte minst i myndigheternas och i det civila samhällets intresse, att värna bidragssystemens legitimitet. Som ett led i den överenskommelse om åtgärder mot terrorism som , , , , och enades om under den förra mandatperioden tillsatte regeringen en utredning för att se över de så kallade demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor. Syftet med utredningen är att säkerställa att allmänna medel endast ska gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. Utredningen ska vidare analysera demokrativillkoren i statliga bidragsförordningar samt föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor, inklusive nödvändiga författningsändringar. hänvisar i sin interpellation till en undersökning som nämnda utredning genomfört i samarbete med SKL. Undersökningen visar att inte alla kommuner och landsting har riktlinjer för vilka demokrativillkor som gäller eller för hur de ska tillämpas. Regeringen bör inte föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället. Däremot är det viktigt att offentliga aktörer på lokal nivå får stöd och vägledning för bidragsgivningen. Utredaren ska därför anordna möten med representanter för kommunsektorn för att diskutera hur de lokalt kan arbeta för att motverka att organisationer som inte verkar i enlighet med samhällets grundläggande värderingar ska få stöd. Utredaren ska även ta fram ett stödmaterial som kan användas av både statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter som hanterar bidragsgivning. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Översynen av demokrativillkoren lägger en god grund för regeringens kommande arbete. Jag ser fram emot att i samarbete med övriga partier fortsätta arbetet med att säkerställa att allmänna medel inte hamnar hos organisationer som bedriver verksamhet som står i strid med samhällets grundläggande värderingar. nämnde också kontroll av de bidrag som delas ut. Där vill jag nämna att även på MUCF pågår det arbete med att förbättra rutiner för bidragshantering, till exempel skärpta kontroller av sökande organisationer. Detta kopplar bland annat mot ett tidigare givet uppdrag av Statskontoret att göra en myndighetsöversyn av MUCF och titta på möjligheten att tillämpa demokratikriteriet. Regeringen har också gett MUCF uppdraget att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de förslag som Statskontoret lämnade. Det här är ett uppdrag som är redovisat, och jag och regeringen ämnar följa frågan. Det pågår alltså en rad åtgärder från regeringens sida för att säkra en korrekt bidragsgivning, och jag vill återigen understryka att ambitionen är vi helt eniga om. Utskottet vill börja med att understryka, i likhet med kultur- och demokratiministern, att offentliga bidragsmedel inte ska gå till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna. Utskottet anser dock att det utredningsarbete som pågår med att se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa inte bör föregripas. Inte heller bör utskottet föregripa regeringens beredning av dels betänkandena Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst samt En arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden, dels departementspromemorian Långsiktigt stöd till det civila samhället, dels tillkännagivande om att inte ge offentliga bidrag till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet. Utskottet kommer dock noggrant att följa frågorna. Vidare anser utskottet att motion 2018/19:2446 (C) yrkande 12 delvis får anses tillgodosedd då en ökning skett av de generella bidragen. Utskottet anser sammanfattningsvis att motionerna 2018/19:134 (SD) yrkande 1, 2018/19:530 (L) yrkandena 1 och 3, 2018/19:1282 (SD), 2018/19:1819 (M), 2018/19:2259 (L) yrkande 1, 2018/19:2446 (C) yrkande 12, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 60, 2018/19:2863 (M) yrkande 3, 2018/19:2926 (L) och 2018/19:2967 (SD) yrkande 4 bör avstyrkas. Granskningsgrupp som stöd inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en granskningsgrupp som stöd inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället med hänvisning till att det pågående utredningsarbetet inte bör föregripas. (SD) anser i motion 2018/19:2802 att det saknas tillräckliga granskningsorgan i samhället för att säkerställa att bidrag går till ändamål som är i enlighet med utbetalarnas riktlinjer. Motionären anser därför att regeringen bör tillsätta en granskningsgrupp som efter begäran kan användas i syfte att bistå i utredningar inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället. Som framgår ovan har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. I direktiven anges att en analys behöver göras av hur demokrativillkoret uttrycks i de olika förordningarna och vad det innebär samt hur de olika myndigheterna som tillämpar bidragsförordningar arbetar med att säkerställa att demokrativillkoret följs. Vidare anges att det är angeläget att utredaren för en aktiv dialog med de ansvariga myndigheterna för att ta del av deras erfarenheter av tillämpningen av demokrativillkoret i beslutsfattandet och av hur de följer upp och kontrollerar verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Kultur- och demokratiministern (MP) hänvisade till utredningen i interpellationsdebatt [2] i samband med att hon besvarade frågan om vad hon avser att göra för att skärpa demokrativillkoren för bidrag till organisationer. Hon anförde bl.a. följande: Det är viktigt att understryka … att det är myndigheterna som har regeringens uppdrag att hantera bidragsfördelningen. Där har regeringen och jag stor tilltro till att myndigheterna handlägger bidragen i enlighet med lagstiftningen. Vi har självklart också höga förväntningar på att det handläggs korrekt. Myndigheterna kan kräva återbetalning av statsbidrag om det visar sig att en organisation inte lever upp till förväntningarna för statsbidrag eller om de genomfört verksamhet som står i motsättning till de grundläggande värderingarna. Därför är uppföljning och rutiner för detta såklart viktigt. Utskottet konstaterar att den av regeringen tillsatta utredningen, som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar, ska föra dialog med och analysera hur de olika myndigheter som tillämpar bidragsförordningar arbetar med att säkerställa att demokrativillkoret följs. Syftet är att kunna säkerställa att bidrag går till de ändamål som är avsett. Utskottet anser inte att det utredningsarbete som pågår bör föregripas och avstyrker därför motion 2018/19:2802 (SD). Förenklade regler för administration m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förenklade regler för administration m.m. med hänvisning framför allt till att flera av förslagen utreds, har genomförts eller har tagits hand om på annat sätt. Jämför reservation 9 (V) och 10 (KD) samt särskilt yttrande 3 (C). m.fl. (C) efterlyser i motion 2018/19:2425 yrkande 23 förenklade regler och minskad byråkrati för föreningslivets insatser på landsbygden. m.fl. (V) påtalar i motion 2018/19:403 yrkande 1 att en viktig utgångspunkt för Utredningen för ett stärkt civilsamhälle var att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer skulle öka och deras särart bevaras. Motionärerna anser att de åtgärder som den förra regeringen vidtog i syfte att ge mer långsiktiga och stabila villkor var vällovliga men långt ifrån tillräckliga. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma med förslag som grundar sig på utredningen. Motionärerna påtalar i samma motion yrkande 3 att regeringen bör återkomma med förslag om hur det administrativa regelverket för civilsamhällets organisationer kan förenklas. Dessutom anser motionärerna i yrkande 4 att regeringen bör återkomma med förslag om ett sammanhållet lättillgängligt administrativt stöd när det gäller exempelvis bildandet av en organisation, ansökan om offentliga bidrag och anställning av personal. m.fl. (KD) efterlyser i motion 2018/19:2690 yrkande 9 en utredning om minskat regelkrångel och förenklade bidragsansökningar för civilsamhällets organisationer. I regeringens skrivelse En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället (skr. 2017/18:246), som utskottet behandlade , redogör den dåvarande regeringen för de åtgärder som vidtagits –2018 och som enligt regeringen bidragit till mer långsiktiga och stabila villkor för det civila samhället. Skrivelsen utgick delvis från Utredningen för ett stärkt civilsamhällets betänkande (SOU 2016:13). Regeringen anger i skrivelsen bl.a. följande: I utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) finns ett antal förslag som på olika sätt syftar till att förbättra kunskapen om det civila samhället inom det offentliga samt till att förbättra det offentligas information riktad till det civila samhället. Några av förslagen handlar om kompetenshöjande insatser hos offentliga aktörer på statlig, regional och lokal nivå så att de bättre kan möta civilsamhällets behov. Förslagen handlar också om att offentliga aktörer ska utveckla kunskapsstödet till det civila samhället för att underlätta för ideella organisationer att orientera sig i det offentliga regelverket, öka möjligheten till långsiktig finansiering och planering samt att minska den administrativa bördan. ... Regeringen delar den bild av behoven som ges i utredningen, men ser att flera av förslagen kan mötas med insatser inom redan etablerade strukturer eller inom ramen för befintliga myndighetsuppdrag. Flera av förslagen kan också mötas med olika former av samlade åtgärder, så som i kunskapsuppdraget till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor… Som nämns ovan lämnade Utredningen ett stärkt civilsamhälle ett antal förslag för att förenkla för det civila samhället. Bland annat gjorde utredningen bedömningen att civilsamhällets behov av information och stöd bör mötas i syfte att underlätta för civilsamhällets organisationer att bedriva sin kärnverksamhet. Utredningen konstaterade att en väl fungerande administrativ infrastruktur underlättar för det ideella arbetet genom att det frigör tid till organisationernas huvudverksamhet. Inriktningen i den administrativa infrastrukturen borde enligt utredningen vara att samla och komplettera redan befintlig information och befintligt stöd. Mot bakgrunden av utredningens förslag om information har statliga medel lämnats till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) för ett kunskapsuppdrag. lämnades för att förstärka såväl myndigheters kunskaper om det civila samhället som det civila samhällets kunskap om offentliga regelverk, gällande organisationsformer, bidrag m.m. ökade medlen till (anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn, utgiftsområde 17). I regleringsbrevet till MUCF angavs följande när det gäller kunskapsuppdraget: Medlen ska användas för ett förstärkt kunskapsuppdrag. Förstärkningen av myndighetens kunskapsuppdrag ska särskilt prioritera: • att inhämta erfarenheter från och sprida kunskaper till strategiskt utvalda målgrupper inom offentlig sektor om metoder för dialog och samverkan med organisationer i civilsamhället. • stärkt kunskapsutveckling, erfarenhetsutbyte och samordning i myndighetsnätverket till gagn för civila samhället, inklusive ett utvecklat förenklings- och förtydligat informationsarbete inom relevanta myndigheter; • ökad kunskap om hinder för underrepresenterade grupper att delta i civila samhället, samt • utvecklat kunskapsstöd till civila samhället om det offentliga regelverket gällande organisationsformer, bidrag mm. Enligt fortsätter kunskapsuppdraget enligt ovan även 2019. En annan fråga som Utredningen för ett stärkt civilsamhälle tog upp, som också avser att underlätta för det civila samhället, är Idéburna offentliga partnerskap (IOP), som är en form för samverkan mellan det offentliga och idéburen sektor som inte omfattas av upphandlingsrätten. IOP kan exempelvis innebära att det offentliga svarar för en viss typ av stöd, t.ex. tillhandahållande av lokaler och vissa verksamhetsbidrag, medan de idéburna organisationerna ansvarar för driften av själva verksamheten. IOP kan betraktas som ett komplement både till generella bidrag till den idéburna verksamheten och till upphandlingskontrakt där ändamålet är ett specifikt uppdrag. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå riktlinjer, kriterier eller andra instrument för ingående av IOP, för att främja samverkan mellan idéburna aktörer och det offentliga (dir. 2018:46). Uppdraget ska redovisas . När det gäller motion 2018/19:2425 (C) yrkande 23, om förenklade regler och minskad byråkrati för föreningslivets insatser på landsbygden, kan nämnas att gjorde ett tillkännagivande till om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden (bet. 2017/18:MJU18, rskr. 2017/18:237). Miljö- och jordbruksutskottet uttalade i betänkandet bl.a. följande: Utskottet anser i likhet med regeringen att det civila samhällets organisationers arbete med att engagera en större mångfald av människor bör främjas. Ett livaktigt föreningsliv behövs för att kunna bidra till tillväxt och utveckling på landsbygden. Idrottsföreningar spelar en stor roll för att skapa social sammanhållning och integrera nya kommunmedlemmar. För att kunna främja föreningslivet och de insatser som dessa gör för integrationen och gemenskapen på landsbygden krävs dock förenklingar i administrationen av stöd. Det är bl.a. viktigt att ansökningsprocesser kan ske på ett sätt som underlättar ett livaktigt föreningsliv. Regeringen bör därför se över hur reglerna för och onödig byråkrati kring stöd till föreningslivet kan förenklas för att främja föreningslivet på landsbygden. Vidare är det viktigt med nödvändig finansiering. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3855 (C) yrkande 21. Regeringen har i skrivelsen 2018/19:75, skrivelse till regeringen – åtgärder , med anledning av tillkännagivandet, angett att skrivelsen inte är slutbehandlad och anfört följande: har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden (bet. 2017/18:MJU18 s. 35). Många av föreningslivets insatser sker inom ramen för landsbygdsprogrammet. Inom ramen för landsbygdsprogrammet pågår kontinuerligt ett förenklingsarbete både på nationella nivå och på EU-nivå. Förenkling sker bland annat genom informationsinsatser och genom regelförändringar. Regelförändringar till följd av den så kallade Omnibus-översynen trädde i kraft . Omnibus-översynen möjliggör användandet av schabloner, klumpsummor och andra metoder som förenklar för projektägare. Med anledning av Omnibus-översynens ikraftträdande finns behov av ändring av landsbygdsprogrammet. Regeringen beslutade om en skrivelse till Europeiska kommissionen om ändring av landsbygdsprogrammet. Regeringen driver inför kommande programperiod 2021–2027 att det ska bli enklare för projektägare att ta del av stöd i landsbygdsprogrammet. Utskottet konstaterar att en rad av de förslag som lades fram av Utredningen för ett stärkt civilsamhälle utreds, har genomförts eller har tagits hand om på annat sätt; t.ex. kan nämnas IOP och MUCF:s kunskapsuppdrag.