bet · H701UbU2 · 2019-12-13 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 15, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget inom utgiftsområde 15. I stället redovisar de sina överväganden i fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 2 Statens budget inom utgiftsområde 15 1.Statens budget inom utgiftsområde 15 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 15 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 15 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 15 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 15 anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 15 punkt 3 och avslår motionerna 2019/20:2650 av m.fl. (SD), 2019/20:2696 av m.fl. (V), 2019/20:2788 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 4, 2019/20:3319 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3326 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4–6. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 15 punkt 1. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 238 , 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst det belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 15 punkterna 2 och 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M)*, (S), (SD)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (SD)*, (MP), (L), Noria Manouchi (M)*, (V)* och (C). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 15 Studiestöd och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i bilaga 4. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd till 25 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår utbildningsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 15 och regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). I avsnitt 3 återges det närmare innehållet i propositionen och i motionerna. Dessutom redovisar utskottet sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag och avstyrka samtliga motionsyrkanden. 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 Utskottet har granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 i budgetpropositionen. Nedan återges inledningsvis propositionen i de delar som rör resultatredovisningen. Det är resultatredovisningens struktur som är i fokus. Därefter beskrivs utskottets särskilda uppföljning av regeringens översyn av resultatredovisningen. Utskottets tidigare behandling av resultatredovisningen sammanfattas sedan övergripande. Avslutningsvis följer utskottets bedömning av resultatredovisningen. Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Inom utgiftsområdet anvisas medel för det följande: – Studiehjälp, som består av studiebidrag och lämnas till främst studerande i gymnasieskolan. Därutöver lämnas inackorderingstillägg för boende på studieorten och extra tillägg för inkomstsvaga hushåll. – Studiemedel, som består av studiebidrag och studielån och lämnas till vuxna studerande. En högre bidragsnivå lämnas för studerande som saknar utbildning. Därutöver lämnas tilläggsbidrag för studerande med barn, tilläggslån för den som har arbetat och merkostnadslån för kostnader som är nödvändiga för utbildningen. – Studiestartsstöd, som består av bidrag till vuxna arbetssökande för studier på grundläggande eller gymnasial nivå för att de ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Därutöver lämnas tilläggsbidrag för studerande med barn. Inom utgiftsområdet anvisas även medel för bidrag till elever vid vissa gymnasieutbildningar (lärlingsersättning och s.k. Rg-bidrag), kursdeltagare i föräldrautbildning i teckenspråk och vissa studiesociala ändamål. Medel anvisas också för statens utgifter för studiemedelsräntor och förluster på utlåning. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/2016:58). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Regeringen redovisar resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas enligt regeringen per studerandegrupp fördelat på grundläggande och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning). Regeringen delar in resultatredovisningen i följande avsnitt: – Unga studerande på gymnasial nivå i . – Vuxna studerande med studiestartsstöd på grundläggande och gymnasial nivå. – Vuxna studerande med studiemedel på grundläggande och gymnasial nivå. – Studerande på eftergymnasial nivå i . – Studerande utomlands. – Studerande med barn. – Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning. – Låntagare och den totala skulden. I varje avsnitt anger regeringen vilka indikatorer som används och vilken effekt de mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Regeringen beskriver också hur de valda indikatorerna bidrar till måluppfyllelsen. Resultaten presenteras genomgående efter kön. Datakälla är CSN och (). De senaste uppgifterna avser 2018. Längre tidsserier avser en femårsperiod. Tidsserierna för studiemedlens köpkraft respektive studerandes lånebenägenhet börjar . Det finns också ett avsnitt om studiestödsadministrationen. I avsnittet redovisas uppgifter om administrationskostnader och ärendehantering (handläggningstider) vid CSN och . För CSN redovisas också uppgifter om tillgänglighet och service. CSN:s arbete med felaktiga utbetalningar och bidragsbrott beskrivs, liksom myndighetens arbete med jämställdhetsintegrering. Regeringens resultatanalys är strukturerad efter målen för studiestödet och innehåller tre avsnitt: – Studiestödets rekryterande effekt. – Studiestödets utjämnande effekt. – Studiestödets effekt på samhällsekonomin. I varje analysavsnitt kommenteras resultatet för samtliga indikatorer som används för att mäta den aktuella effekten. Varje avsnitt avslutas med en samlad kommentar om måluppfyllelsen för det aktuella målet. Jämställdhetsperspektivet kommenteras särskilt i analysen av studiestödets rekryterande effekt. Det nämns också i analysen av studiestödets utjämnande effekt. Det finns också ett analysavsnitt om studiestödsadministrationen. I avsnittet kommenterar regeringen de uppgifter som redovisats om CSN och ÖKS. Regeringen konstaterar att det krävs en ändamålsenlig och effektiv administration för att nå målen för studiestödet. Utskottets uppföljning av regeringens översyn av resultatredovisningen I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15) aviserade regeringen att resultatredovisningen för utgiftsområdet skulle ses över med anledning av utbildningsutskottets uppföljning av utgiftsområdets indikatorer. Utskottet hade konstaterat att det inte framgick varför indikatorerna hade valts ut eller varför en indikator hade kopplats till ett visst mål. Utskottet ansåg även, när det gällde jämställdhetsperspektivet i det rekryterande målet, att det saknades en bedömning av måluppfyllelsen ur ett jämställdhetsperspektiv (se bet. 2016/17:UbU2 och 2017/18:UbU2). I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 15) informerade regeringen om att en översyn av resultatredovisningen hade påbörjats. Enligt regeringen hade översynen lett till att antalet indikatorer minskat och reviderats. I det rekryterande målet hade jämställdhetsperspektivet tydliggjorts. De valda indikatorerna bedömdes vara mer relevanta för att beskriva måluppfyllelsen för området. I budgetpropositionen har det inte skett några ytterligare förändringar. I det följande går utskottet igenom de förändringar som gjordes när regeringen såg över resultatredovisningen i budgetpropositionen . Regeringen använder nu 17 indikatorer jämfört med 27 indikatorer tidigare. Sammanlagt har 13 indikatorer tagits bort, och 3 indikatorer har tillkommit. Mellan en och fyra indikatorer togs bort från de olika studerandegrupperna, utom för Studieekonomi där den enda indikatorn som fanns blev kvar. En indikator tillkom för Vuxna studerande med studiemedel på grundläggande och gymnasial nivå, och en indikator tillkom för Studerande på eftergymnasial nivå i . De båda nya indikatorerna mäter den utjämnande effekten. En helt ny studerandegrupp tillkom i och med att studiestartsstödet infördes , nämligen Vuxna studerande med studiestartsstöd på grundläggande och gymnasial nivå, och med den nya gruppen tillkom en indikator som mäter den utjämnande effekten. kunde samma indikator mäta flera delar av måluppfyllelsen, t.ex. studiestödets såväl rekryterande som utjämnande effekt. Det förekommer inte längre. För Studieekonomi t.ex. mäter den indikator som finns numera endast den rekryterande effekten (och inte längre också den utjämnande effekten). Regeringen har nästan genomgående övergått från måttet antal studerande med en viss typ av studiestöd till måttet andel studerande av det totala antalet studerande med en viss typ av studiestöd. Vissa justeringar av måtten har då behövt göras. För studiestartsstödet anges antal studerande. För Studiestödsadministrationen har uppgifterna om kvalitet i ärendehanteringen tagits bort. Regeringen har tydliggjort det rekryterande målet, särskilt i förhållande till det utjämnande målet. Enligt regeringen finns det en nära koppling mellan det rekryterande och det utjämnande målet på så sätt att båda målen handlar om att studiestödet ska bidra till att personer som inte annars skulle ha påbörjat studier gör det. Regeringen menar att det rekryterande målet är av en mer generell karaktär, dvs. studiestödet bör vara utformat på ett sådant sätt att det rekryterar bredare grupper till studier, medan det utjämnande målet kan definieras som att studiestödet ska vara selektivt rekryterande, dvs. det bör vara utformat på ett sådant sätt att det i vissa fall specifikt riktar sig till att rekrytera särskilda grupper till studier. När det gäller målet att studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden har regeringen tydliggjort att fokus ligger på att den del av studiestödet som utgörs av lån ska betalas fullt ut. Kopplingen mellan indikatorer och mål I varje avsnitt i resultatredovisningen anges liksom tidigare vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Regeringen lämnar nu en mer utförlig beskrivning av hur de indikatorer som har valts ut bidrar till måluppfyllelsen. En nyhet är att regeringen i resultatredovisningen för låntagare och den totala studieskulden hänvisar till utgiftsområde 16 för de utbildningspolitiska mål som studiestödet ska bidra till att förverkliga. Ytterligare en nyhet är att varje avsnitt i resultatanalysen har fått beskrivande underrubriker och en särskild, avslutande rubrik för regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Åren 2012–2016 följde utskottet upp regeringens resultatredovisning med fokus på form- och strukturfrågor för att öka läsbarheten och förståelsen av utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. följdes resultatindikatorerna upp i två avseenden: skälen för valet av indikatorer och användningen av indikatorerna i resultatanalysen. fokuserade utskottet på kvaliteten i resultatanalysen. I budgetpropositionen lämnade regeringen en resultatredovisning men avstod från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten med anledning av att propositionen hade beslutats av en övergångsregering. Utskottet gjorde då inte heller några särskilda iakttagelser om resultatredovisningen. Utskottet välkomnar de förändringar av resultatredovisningen som regeringen har gjort med anledning av de iakttagelser som utskottet har fört fram i tidigare budgetbetänkanden. Vidare ser utskottet positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för att det är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Uppföljningen fokuserar återigen på form- och strukturfrågor för att öka läsbarheten och förståelsen av utgiftsområdet. I samband med studiestödsreformen slog fast att studiestödet är en del av utbildningspolitiken. Regeringen gör en koppling till utgiftsområde 16 i politikens inriktning för utgiftsområde 15 i ett särskilt avsnitt om att studiestödet möjliggör studier. Utskottet ser positivt på att regeringen nu också direkt hänvisar till utgiftsområde 16 i resultatredovisningen för låntagare och den totala studieskulden, liksom även i resultatanalysen av studiestödets rekryterande effekt. Under förutsättning att studiestödet i ökad utsträckning relateras till utbildningspolitiken ser utskottet gärna att sambandet mellan uppnådda resultat inom de båda utgiftsområdena utvecklas. Regeringens översyn av resultatredovisningen Regeringens översyn av resultatredovisningen för utgiftsområdet har lett till färre och reviderade indikatorer. De valda indikatorerna bedömer regeringen vara mer relevanta för att beskriva måluppfyllelsen för området. Utskottet ser positivt på att antalet indikatorer har minskat. Det är också positivt att regeringen inte längre använder en och samma indikator för att mäta olika delar av måluppfyllelsen. Regeringen har nästan genomgående övergått från måttet antal studerande till måttet andel studerande. Utskottet ser positivt på denna övergång och vill i sammanhanget betona vikten av långa tidsserier för de aktuella indikatorerna. I respektive avsnitt i resultatredovisningen anger regeringen liksom tidigare vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringen nu i varje avsnitt dessutom lämnar en mer utförlig beskrivning av hur de indikatorer som valts ut bidrar till måluppfyllelsen. Utskottet noterar dock att det saknas en sådan beskrivning i avsnittet Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning. När det gäller att studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden har regeringen tydliggjort att fokus ligger på att den del av studiestödet som utgörs av lån ska betalas fullt ut. Mot bakgrund av att studielånen från () uppgick till 2018, vilket motsvarade av statens utlåning med kreditrisk, anser utskottet att det är väl motiverat (skr. 2018/19:101 Årsredovisning för staten 2018). Utskottet kan konstatera att resultatredovisningen och resultatanalysen har olika struktur. Resultatredovisningen är indelad i nio avsnitt som avser olika studerandegrupper och studienivåer. Resultatanalysen är strukturerad efter målen för studiestödet. Enligt utskottet skulle läsbarheten öka om resultatredovisningen hade samma struktur som resultatanalysen. Utskottet tror även att kopplingen mellan indikatorer och mål skulle tydliggöras ytterligare. En sådan ny struktur av resultatredovisningen skulle enligt utskottet eventuellt också kunna underlätta en bedömning av indikatorernas relevans för måluppfyllelsen. Regeringens resultatanalys är strukturerad i tre avsnitt utifrån målen för studiestödet. Utskottet välkomnar att varje avsnitt har fått beskrivande underrubriker och en särskild, avslutande rubrik för regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Det är positivt att regeringen kommenterar alla indikatorer och gör en bedömning av måluppfyllelsen för varje mål. Det vore önskvärt att också få en samlad kommentar av måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Utskottet ser med tillfredsställelse att jämställdhetsperspektivet kommenteras särskilt i analysen av studiestödets rekryterande effekt. Vidare noterar utskottet att regeringen även kommenterar uppgifterna om studiestödsadministrationen. 2 Statens budget inom utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 15 avslås. antar regeringens förslag till ändringar i studiestödslagen. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår att 25 anvisas till nio anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Regeringen föreslår också ett beställningsbemyndigande under ett anslag på . I bilaga 2 och 3 till betänkandet finns det en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden. Vidare föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån på högst . Regeringen föreslår också vissa ändringar i studiestödslagen (1999:1395). Lagförslaget finns i bilaga 4. Förslaget innebär att det förtydligas att ett skäl för avskrivning av studielån alltid ska vara när en låntagare har hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån för sjukersättning. , har i sina motioner föreslagit alternativ till regeringens förslag för vissa anslag. I förhållande till regeringens förslag till budget föreslår en minskning av anslagsnivån för utgiftsområdet med . föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet ökar med jämfört med regeringens förslag. föreslår en ökning av anslagsnivån för utgiftsområdet med i förhållande till regeringens förslag. föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet minskas med jämfört med regeringens förslag. En sammanställning av motionärernas anslagsförslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 2 till betänkandet. Utskottet tillstyrker punkterna 2–4 i propositionen om anslag och bemyndiganden och avstyrker motionerna. Utskottet tillstyrker också punkt 1 i propositionen om ändring i studiestödslagen. I avsnitt 3 nedan redogörs närmare för innehållet i propositionen och motionerna samt för skälen till utskottets ställningstagande. Omfattning, mål och resultatanalys Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. fick ca 415 100 unga studerande på gymnasial nivå studiehjälp i form av studiebidrag för studier i . studerade ca 344 600 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel (bidrag och lån). Vissa studiestöd är rättighetsstyrda och anslagsbelastningen styrs därför till stor del av reglerna om lån och bidrag. Anslagsbelastningen är också beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. uppgick de samlade kostnaderna inom utgiftsområdet till . Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade från till . Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Regeringen drar bl.a. följande slutsatser av resultaten inom studiestödsområdet (avsnitt 3.5 i propositionen). Sammantaget tyder resultatet av de indikatorer som redovisats på att måluppfyllelsen i fråga om studiestödets rekryterande effekt är hög. Den rekryterande effekten är särskilt hög för studerande på eftergymnasial nivå och kan i vissa fall anses minskande för studerande på lägre nivåer. Vidare har lånebenägenheten totalt sett ökat, vilket visar att studiestödet är en betydelsefull inkomstkälla för de studerande. Även när det gäller studiestödets utjämnande effekt tyder resultatet på att måluppfyllelsen är hög. Här kan exempelvis nämnas en ökad andel studerande med extra tillägg eller studiestartsstöd och en ökande andel studerande med högre bidrag .