bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Den utredning som regeringen tillsatt för att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete (M 2018:02) och som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas kommer att vara en del av underlaget för regeringens fortsatta arbete. I budgetpropositionen (utg.omr. 23) redovisar regeringen att det har beslutats om en ny EU-förordning om gödselprodukter: och rådets förordning (EU) 2019/1009 av om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter. Den nya förordningens tillämpningsområde utvidgas till att även omfatta organiska gödselmedel och andra produkter som tillsätts för att förbättra växternas näringsutnyttjande. I förordningen finns särskilda säkerhets- och kvalitetskrav. Exempel på sådana krav är lägsta innehåll av växtnäring och högsta innehåll av tungmetaller, däribland ett gränsvärde för kadmium. I förordningen slås det fast att får behålla sitt nuvarande gränsvärde (på motsvarande kadmium per kilo fosforpentoxid). gav regeringen i uppdrag att analysera behovet av lag- eller förordningsändringar till följd av den nya EU-förordningen om gödselprodukter och att föreslå de författningsändringar som myndigheten bedömer vara nödvändiga med anledning av den nya EU-förordningen. I uppdraget ingår att samråda med Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), Utredningen om kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter (UD 2019:01) samt andra berörda myndigheter och aktörer. Uppdraget ska rapporteras skriftligen till () . När det gäller forskning och utveckling inom de gröna näringarna, bl.a. livsmedelsforskning, se information under anslaget 1:23 och anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser för att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Anslaget får användas för stöd till metangasreducering. Anslaget får användas för utgifter för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för perioden –2020. Regeringen föreslår att medel omfördelas mellan år inom landsbygdsprogrammets totala ram på grund av försenad programstart, administrativa problem med utbetalningarna samt ändrad valutaförordning. Anslaget bör därför ökas med 2020, med 1 2021 och med 2022. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2021–2029. 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser för att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Anslaget får även användas för stöd till metangasreducering. Anslaget får också användas för utgifter för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Satsningen ska enligt motionärerna användas främst till att realisera fler försök och utvecklingsprojekt som ligger mycket nära tillämpning kopplad till kostnadseffektivt uppfyllande av miljömålen. En mindre del av medlen kan enligt motionärerna användas till utökat understöd av för konsekvensanalyser i samband med förhandlingen om de nya gemensamma jordbruksreglerna och för övriga uppgifter under anslagsposten. Enligt kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 23 bör man se över möjligheterna att ge producenter av biogödsel stöd liksom nivåerna för sådant stöd. Motionärerna anför att användandet av restprodukter som biogödsel är en förlustaffär för biogasproducenten, men de anför vidare att det är ett bra sätt att återföra näringsämnen från stad till landsbygd. För att minska förlusterna och stimulera processen vill motionärerna därför se över möjligheterna att ge stöd till producenter av biogödsel då detta bidrar till minskad import av handelsgödsel. Av regleringsbrev framgår att anslaget får användas för försöks- och utvecklingsverksamhet för att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmål som är relevanta för jordbruket, särskilt Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. Av anslaget får medel användas för studier av genetiskt modifierade växters påverkan på den biologiska mångfalden liksom för en strategi för växtskydd med beaktande av relevanta miljökvalitetsmål. Försöks- och utvecklingsverksamhet relaterad till ekologisk produktion bör särskilt uppmärksammas. Vidare framgår att medel får användas för utvärdering av GJP:s miljöeffekter, t.ex. förändringar i växtnäringsförluster eller odlingslandskapets biologiska mångfald, samt för internationellt standardiseringsarbete. På webbplatsen (som togs fram /2016 med stöd av en referensgrupp med representanter från , Greppa näringen [], Sysav, Biogas, och ) beskrivs att biogas- och biogödselproduktion hänger ihop. I en biogasanläggning produceras dessa två produkter genom att t.ex. gödsel, matavfall, restprodukter från livsmedelsindustrin m.m. bryts ned under anaeroba (syrefria) förhållanden. Biogasen, som i huvudsak består av metan och koldioxid, kan användas till att tillverka el och/eller värme eller som drivmedel. Biogödseln kan med fördel användas som ett näringsrikt gödselmedel. Biogödsel sluter kretsloppet mellan stad och land och minskar behovet av importerad mineralgödsel. Biogödsel är dessutom ett viktigt organiskt gödselmedel i lantbruket och tillför marken både mull och växtnäringsämnen. Metangasreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) med syfte att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. utvärdering av metangas-reduceringsersättningen (Rapport 2017:11 Utvärdering av gödselgasstödet 2015–2016) visar att den största klimatnyttan består i att biogasen kan ersätta fossila bränslen. Utvärderingen visar också att biogasproduktion från gödsel minskar utsläppen av växthusgaser från jordbruket genom att traditionell lagring av flytgödsel uteblir. Stödet har inneburit ökad produktion av biogas från gödsel. Nästa utvärderingsrapport kommer att omfatta perioden –. Inom landsbygdsprogrammet finns stöd bl.a. för investeringar i biogasanläggningar. Det finns två som kan användas till investeringar i förnybar energi. Den ena är avsedd för gödselgasstödet (metangasreduceringsstödet) och är begränsad till biogas baserad på gödsel och anläggningar för rötresthantering. Den andra potten är tänkt för förnybar energi i allmänhet, och där konkurrerar eventuella biogasanläggningar med andra bioenergisatsningar. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen att metangasreduceringsstödet för den fjärde stödperioden betalades ut . Stödet uppgick till . Under stödperiodens 2017 och 2018 fick 56 anläggningar stöd. Det motsvarar den sammanlagda energianvändningen för drygt 5 700 genomsnittliga villor. Totalt betalades ut i stöd 2018, vilket gav en utnyttjandegrad på av stödets budgeterade . Vidare redovisar regeringen att det genom propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18 FiU21, rskr. 2017/18:435) infördes ett engångsstöd för produktion av biogas. Syftet var att stärka konkurrenskraften för svenskproducerad biogas och att påskynda omställningen till förnybara energikällor. betalades ut som ett förskott till 39 anläggningar och detta stöd uppgick till producerad biogas. Enligt budgetpropositionen är regeringens bedömning att metangasreduceringsstödet har varit ändamålsenligt utformat. Regeringen anför i propositionen att , i den utvärdering som myndigheten har gjort, konstaterar att produktionen av biogasen i stödet inte överkompenseras gentemot andra energikällor. När det gäller det engångsstöd för produktion av biogas som infördes kommer att utvärdera detta . Som framgår ovan betalades ett tillfälligt stöd till produktion av biogas som ska användas som biodrivmedel ut . Regeringen har i höständringsbudgeten (prop. 2019/20:2) föreslagit att den tidigare tillfälliga satsningen ska förlängas genom att tillförs för detta ändamål. kommer enligt förslaget att ansvara för handläggningen av stödet och ta emot ansökningar . Produktionsperioden för vilken stöd kan sökas är t.o.m. . Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrkte i ett yttrande till finansutskottet regeringens förslag (yttr. 2019/20:MJU2y). Höständringsbudgeten har behandlats av finansutskottet i betänkande 2019/20:FiU11. biföll regeringens förslag (rskr. 2019/20:67). 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering. disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , samt delar av . I motion 2019/20:918 av m.fl. (S) påtalas vikten av att omarronderingsarbetet fortsätter. Enligt motionärerna kan omarrondering ge stora samhällsvinster och en hållbar utveckling av landsbygden och landsbygdens ekonomi. I motionen framhålls också att omarrondering även kan bidra till minskad klimatpåverkan och ge positiva effekter för natur- och kulturmiljövärden. Motionärerna anför att det är helt avgörande för det fortsatta arbetet att det statliga engagemanget fortsätter. På beskrivs kortfattat vad som avses med omarrondering och var i landet sådan pågår. Av beskrivningen framgår att möjligheterna att bedriva ett effektivt och lönsamt jord- och skogsbruk begränsas i områden där marken är starkt ägosplittrad. Omarrondering är en lantmäteriförrättning som kan genomföras inom sådana områden och som syftar till att skapa större och mer praktiska jord- och skogsbruksfastigheter. pågår omarronderingar i . I har gården inte, som på många andra håll, gått till äldste sonen vid arvskiften. I stället har gården delats mellan arvingarna, både manliga och kvinnliga. har detta ofta lett till många ägoskiften och ett ibland komplicerat samägande av marken. I länsstyrelsernas regleringsbrev fick i i uppdrag att i samverkan med bl.a. Lantmäteriet, och uppdatera länets långsiktiga plan för strukturrationalisering av ca ägosplittrad jordbruks- och skogsmark inom länet. skulle redovisa hur ett effektivt strukturarbete kan utvecklas för att ge en hållbar utveckling av landsbygdens ekonomi och tillväxt som skogsvårdslagens (1979:429) jämställda mål om god avkastning och hänsyn till miljövärden uppfylls. Uppdraget slutredovisades , och enligt uppgift från () finns det nu en uppdaterad och långsiktig plan för omarronderingen. I länsstyrelsernas regleringsbrev fick i i uppdrag att redovisa hur myndigheten har bidragit till att effektivisera arbetet med omarrondering i . Arbetet syftade till att i områden med stark ägosplittring bl.a. möjliggöra ett rationellt skogsbruk och en fungerande infrastruktur samt bidra till en hållbar utveckling av landsbygdens ekonomi och tillväxt, som skogsvårdslagens jämställda mål om god avkastning och hänsyn till miljövården värnas. I uppdraget angavs att en väl fungerande samverkan med Lantmäteriet och var en nyckelfråga. Uppdraget redovisades i i årsredovisning . Av denna framgår bl.a. att , i samverkan med bl.a. och Lantmäteriet, tog fram en vägledning för omarrondering enligt det nya arbetssätt som bygger på samverkan och markägarnas vilja och engagemang. På markägares önskan har i inlett förarbeten inför två kommande omarronderingar. Vidare framgår bl.a. att det på initiativ har hållits fyra möten för myndighetssamverkan med regionala representanter från Lantmäteriet och samt ytterligare två möten med enbart Lantmäteriet. och har samverkat i identifiering och beskrivning av naturvärden i de områden där förarbeten pågår för att säkerställa skydd av höga naturvärden. Enligt Lantmäteriets regleringsbrev skulle Lantmäteriet redovisa hur myndigheten har verkat för stärkt samverkan med i och i syfte att bl.a. harmonisera den information myndigheterna lämnar. Uppdraget redovisades i Lantmäteriets årsredovisning . Av redovisningen framgår att Lantmäteriet på flera sätt deltar i förstudiearbete för eventuella omarronderingar. Lantmäteriet ingår t.ex. i referensgruppen och styrgruppen för respektive förstudie samt har deltagit vid olika informationstillfällen i de byar som valt ut. Tillsammans med och i har Lantmäteriet en gemensam samverkansgrupp. Av regleringsbrev framgick att skulle redovisa hur myndigheten bidragit till arbetet med omarrondering i . Uppdraget redovisades i årsredovisning . Av redovisningen framgår att genomförde en inventering för att kartlägga värdefulla naturvärden i pågående omarrondering i . Resultaten har rapporterats in till Lantmäteriet. Av årsredovisningen framgår också bl.a. att , i samverkan med i och Lantmäteriet, har deltagit i de omarronderingsprojekt i som påbörjades . I projektet har man prövat det nya arbetssätt som tagits fram för omarrondering, vilket innebär att markägare involveras i ett tidigt skede och med stort inflytande på genomförandet. Enligt regleringsbrev får bevilja bidrag till omarrondering. Anslaget ska i första hand disponeras för projekt i , men högst av medlen får även disponeras för projekt i och . 1:21 Åtgärder på fjällägenheter Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:21 Åtgärder på fjällägenheter. Anslaget får användas för utgifter för underhåll, upprustning och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Anslaget får även användas för utgifter för att täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget får användas för utgifter till åtgärder för främjande av rennäringen. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Skälet till satsningen är enligt motionärerna att rovdjursersättningen har varit oförändrad . Motionärerna anför vidare att de skador som rovdjuren orsakar inom samebyarnas betesområden är betydligt större än vad som tidigare beräknats. Enligt kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör den utökning av anslaget som introducerades i budgetpropositionen slopas. Anslaget föreslås därför minskas med . Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) att anslaget ska ligga kvar på samma nivå som beslutat om i budgeten och . Av propositionen framgår att ersättning för förekomst av rovdjur inom renskötselområdet betalas ut från anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. I propositionen redovisar regeringen att det betalades ut i rovdjursersättning samt till förebyggande åtgärder inom rennäringen. I budgetpropositionen anför regeringen att en livskraftig rennäring och andra samiska näringar är en grundförutsättning för en levande samisk kultur. Insatserna på området bedöms bidra till uppfyllande av det övergripande målet för samepolitiken (vilket omfattar flera utgiftsområden), dvs. att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Regeringen bedömer att utmaningen för renskötselns framtid främst består av att hantera och att hitta en balans mellan påverkan av pågående och framtida verksamheter av bl.a. skogsbruket, utbyggnad av vindkraft och gruvnäring, turism och infrastruktur i förhållande till rennäringens behov av betesmarker. Även klimatförändringar och extremväder har en betydande påverkan på rennäringens verksamhet. Fortsatt utveckling av renbruksplanerna är därför viktig men även och samebyarnas möjligheter att delta i samråd om etablering av olika verksamheter. handlingsplan för klimatanpassning visar på behovet av flexibilitet för minskad sårbarhet. En långsiktigt livskraftig rennäring bidrar enligt regeringen till miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö, producerar efterfrågade klimatsmarta livsmedel och bidrar till bevarandet av andra ekosystemtjänster. Dessa värden har i sin tur betydelse för bl.a. besöksnäringen i berörda regioner. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att samexistensen med rovdjuren är en viktig fråga för rennäringen. Det är enligt regeringen därför angeläget att berörda myndigheters och rennäringens arbete för att begränsa rovdjursskadorna till den beslutade toleransnivån fortskrider och att förebygga och kompensera för rennäringens rovdjursskador genom ersättning för rovdjurens förekomst. Av budgetpropositionen framgår vidare att vinterrenhjordens storlek har varit ca 248 000 renar. Svängningar i renhjordens storlek beror enligt regeringen till största delen på variationer i naturbetet och förändringar i rovdjursförekomst. Storleken har varierat i cykler mellan 220 000 och 260 000 i vinterhjord 1996–2018. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:23 . Anslaget får användas för utgifter för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå inom livsmedelsproduktion, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvara, landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Anslaget får även användas för ersättning för behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning inom samma områden samt för fortlöpande miljöanalys. Anslaget beräknas ökas med till följd av fördelning av den ökning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som aviserades i forskningspropositionen Kunskap i samverkan (prop. 2016/17:50). Av samma anledning beräknas anslaget ökas med då ökningen som föreslogs i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) överförs permanent. För att finansiera andra prioriterade åtgärder minskas anslaget med . Agrinatura är en allians mellan 33 europeiska universitet och organisationer med det gemensamma målet att stötta utvecklingen av ett hållbart jordbruk och därmed förbättra levnadsvillkoren för människor i låginkomstländer. EEIG är Agrinaturas ekonomiska förening och operativa enhet. Ett medlemskap i skulle möjliggöra utökad forskning inom jordbrukssektorn i låginkomstländer, och därmed skulle stärka sitt bidrag till fattigdomsbekämpning, ekonomisk tillväxt och ökad livsmedelssäkerhet i låginkomstländer. Ett medlemskap medför ett solidariskt betalningsansvar för alla medlemmar och för alla aktiviteter inom föreningen. Det solidariska betalningsansvaret inom föreningens projekt begränsas dock till de deltagande medlemmarna inom respektive projekt. Medlemmar som inte deltar i projekten omfattas därmed inte av det solidariska betalningsansvaret. Eventuella kostnader som kan uppstå om ett solidariskt betalningsansvar blir aktuellt kommer att belasta anslaget 1:23 och hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Eftersom medlemmarna i föreningen har ett solidariskt betalningsansvar och eftersom medlemsavgiften överstiger ett prisbasbelopp behövs ett bemyndigande. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i ekonomiska förening (EEIG) och att 2020–2022 för anslaget 1:23 besluta om medlemsavgifter på högst . Enligt kommittémotion 2019/20:3331 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget ökas med . Även i yrkande 6 efterfrågas ett ökat stöd till SLU. Satsningen ska enligt motionärerna användas till fler utbildningsplatser på veterinärutbildningen och utbildningen för djursjukskötare samt för att återuppta snabbspåret för djursjukskötare. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna vill med satsningen betona SLU:s roll för utvecklingen av de areella näringarna, bl.a. genom att bevara utbildningar utanför de stora städerna och att ge praktiskt inriktade specialistutbildningar ökad prioritet för att möta de alltmer komplicerade uppgifterna i de areella näringarna. Enligt kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Minskningen motiveras enligt motionärerna såväl av att regeringens föreslagna ökning om avvisas som av att en besparing bör göras inom anslaget. Enligt kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 19 ska resurstilldelningen för SLU skapa förutsättningar för livslångt lärande, uppmuntra kurser på halvfart, distanskurser och relevanta sommarkurser av fördjupningskaraktär samt premiera kvalitet och arbetslivsanknytning. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) framgår att regeringen anser att tillämpad forskning och förutsättningar för innovationer är av central betydelse i de areella näringarna för att nå viktiga mål som att svensk skogsnäring ska vara hållbar och växande, att livsmedelsproduktionen ska stärkas och att fossilberoendet ska minskas. Forskning och innovation är enligt regeringen även nödvändigt för livsmedelssektorns konkurrenskraft, inte minst på exportmarknaden. De höjningar av forskningsanslagen som presenterades i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) genomförs , vilket innebär en ökning av SLU:s forskningsanslag som ingår i den kvalitetsbaserade resursfördelningsmodellen med (se även prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning). I budgetpropositionen anför regeringen vidare att forskningsresultat behöver spridas och nyttiggöras för att öka livsmedelssektorns konkurrenskraft. Det har enligt regeringen identifierats att saknar en samordnad funktion där universitet och högskolor och näringslivet inom livsmedelskedjan samverkar. Efter att regeringen gav i uppdrag att etablera en arena för samverkan mellan livsmedelskedjans aktörer finns nu Arena på plats som en samordnad behovsformulerande aktör. Därmed finns det nu en mer tillgänglig och heltäckande aktör för universitet och högskolor att samverka med. Företag kan inte växa och utvecklas om de inte har tillgång till kompetens som svarar mot deras behov. Med rätt kompetens blir företagen mer konkurrenskraftiga och bidrar till ökad tillväxt. Eftersom jobben i livsmedelskedjan är utspridda över hela landet, bidrar de till att hela lever. Brister och svagheter inom kunskaps- och innovationssystemet inom livsmedelssektorn har enligt regeringen påpekats i flera analyser inom ramen för livsmedelsstrategin, och det finns behov av insatser med utgångspunkt i dessa slutsatser. Programmet för livsmedelsforskning är en viktig del av livsmedelsstrategin. I budgetpropositionen redovisar regeringen också att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har beviljat medel för ökad rörlighet mellan akademi och praktik.