bet · H601CU11 · 2019-04-04 00:00:00 — Ett informationscentrum för hållbart byggande som har till uppgift att främja energieffektivt byggande och användning av hållbara material med låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv har inrättas. byggregler har i sitt delbetänkande Resurseffektiv användning av byggmaterial (SOU 2018:51) lagt fram förslag om högre krav på innehållsförteckningar för byggprodukter och ett förslag om hur man kan främja resurseffektiva byggmaterialval. har tagit fram en vägledning om livscykelanalyser som har till syfte att ge branschens aktörer kunskap om hur man kan beräkna en miljöpåverkan under hela dess livslängd. har även presenterat ett förslag till lag om klimatdeklarationer för byggnader och ett förslag om loggbok för nya byggnader och anläggningar som båda bereds inom . anges att minimikrav ska ställas vid byggande utifrån ett livscykelperspektiv och att det ska införas ett krav på klimatdeklarationer för klimatbra byggnader. Utskottet kan konstatera att det bedrivs ett aktivt arbete för att minska bostadsbyggandets miljö- och klimatpåverkan. Det råder också enligt utskottets mening en stor samsyn i i dessa frågor. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns någon anledning för att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionsförslagen som rör miljövänligt och hållbart byggande. När det gäller motionsförslag som tar sikte på ett ökat byggande i trä kan utskottet konstatera att det är en prioriterad fråga för regeringen och att det även anges i januariavtalet att byggande i trä ska öka. Det finns därför enligt utskottets mening inte heller anledning för att föreslå ett tillkännagivande om träbyggandets fördelar och möjligheter. Utskottet konstaterar avslutningsvis att regeringen bedriver ett innovationsarbete bl.a. inom ramen för dess strategiska samverkansprogram. Det är främst verksamhetsområdena Cirkulär och biobaserad ekonomi och Smarta städer som har betydelse för de nu aktuella motionsförslagen om innovativt byggande. Utskottet anser därför att det inte heller finns något behov av ett tillkännagivande när det gäller innovativt byggande. Utskottet föreslår således att samtliga motionsförslag som behandlas i detta avsnitt avslås. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:1460 av (M), 2018/19:1527 av (M) yrkande 4, 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 1, 25, 39, 40 och 49 samt 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 4, 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 8 och 21, 2018/19:447 av (SD) yrkande 2, 2018/19:453 av (SD) yrkande 6, 2018/19:674 av (S), 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 4, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14, 2018/19:1495 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1496 av (M), 2018/19:1906 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2081 av (S), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 10, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 5, 7, 8, 12 och 13, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 13, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 17, 22 och 24, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 31 och 34. är i stort behov av bostadspolitiska reformer. Bostadsbristen är ett påtagligt samhällsproblem som hämmar tillväxt och människors frihet och möjligheter i livet. Bostadspolitiken måste präglas av långsiktiga reformer som underlättar bostadsförsörjningen och gör det enklare att bygga samt sänker trösklarna till bostadsmarknaden. Vi menar att det nu finns ett stort och akut behov av reformer som skapar förutsättningar och ändamålsenliga spelregler för ett ökat bostadsbyggande. Det är hög tid att det tas ett helhetsgrepp om bostadsmarknaden som omfattar frågor om regelförenkling, rörlighet, hyresmarknad, nybyggnation, finansiering och skuldsättning. För att lösa den bostadskris vi har i behöver ett antal åtgärder vidtas, bl.a. måste myndigheterna aktivt verka för att bidra till att fler bostäder byggs. Detta bör ske genom att regeringen ger tydliga uppdrag i regleringsbrev och instruktioner till berörda myndigheter. Konkurrenssituationen på bostadsmarknaden måste också bli bättre. Byggkostnaderna i ligger långt över EU-snittet, vilket bidrar till att det inte byggs tillräckligt med bostäder. Regeringen bör därför ge ett uppdrag att utreda den bristande konkurrensen på marknader för byggmaterial. har många bostadsföretag en särskild uthyrningspolicy som kan innehålla olika typer av krav som t.ex. viss ålder, inkomstnivå, inkomsttyp, avsaknad av hyresskulder, betalningsanmärkningar m.m. Uthyrningspolicyer som innehåller alltför höga inkomstkrav innebär ett stort problem för personer med små ekonomiska marginaler som då inte kan få en bostad inom det befintliga bostadsbeståndet. Eftersom kostnaderna för nyproducerade bostäder är höga menar vi att det behöver bli enklare för människor med låga inkomster att få en bostad i det befintliga bostadsbeståndet. Den vägledning som har tagits fram av och Fastighetsägarna är ett steg i rätt riktning, men det behövs en mer omfattande översyn av de befintliga uthyrningspolicyerna för att hyressystemet ska bli mer tillgängligt för personer med små ekonomiska marginaler. Det är också viktigt att i detta sammanhang stärka arbetet med att motverka diskriminering på bostadsmarknaden. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. En fungerande bostadsmarknad ger upphov till stora samhällsvinster genom bl.a. social och ekonomisk rörlighet. innebär en misslyckad boendestruktur och bostadspolitik en stor samhällsutmaning. Undermåliga skolor, utanförskap, misslyckad integration, kriminalitet och andra sociala problem förstärks i områden som har en dålig boendestruktur. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till att utreda de sociala effekterna av olika bebyggelsemiljöer. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 13 och 14, 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 8 och 21, 2018/19:447 av (SD) yrkande 2, 2018/19:453 av (SD) yrkande 6, 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:674 av (S), 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 4, 2018/19:1460 av (M), 2018/19:1495 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1496 av (M), 2018/19:1527 av (M) yrkande 4, 2018/19:1906 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2081 av (S), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 10, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 5, 7, 8, 12 och 13, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 13, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 1, 39, 40 och 49, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 17, 22 och 24, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 31 och 34. Ett hem är grunden för ett tryggt liv och i förlängningen är en fungerande bostadspolitik en förutsättning för ett välmående samhälle. Vi anser att det krävs en långsiktig planering för att säkerställa tillgången till bostäder, ytterligare regelförenklingar inom byggprocessen och en bättre samordning med infrastrukturpolitiken. domineras byggmarknaden i av några få stora byggbolag. Den bristande konkurrensen hämmar byggandet och leder till höga byggkostnader som i slutändan läggs på de boende. Vi menar att en ökad konkurrens mellan byggbolagen och en större anbudskonkurrens skulle kunna leda till lägre byggkostnader. Fler byggbolag måste ges förutsättningar att ta sig an större byggprojekt. Vi vill därför att regeringen tar initiativ till att utreda hur man kan öka konkurrensen mellan byggbolagen och att regeringen ser över förutsättningarna för fler byggbolag att finansiera större byggprojekt. En fungerande regional planering är en förutsättning för att stat, regioner och kommuner tillsammans ska kunna planera för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik. Vi menar att det finns ett behov av att stärka och utveckla den regionala bostadsplaneringen. Inte minst skulle det hjälpa mindre kommuner som inte alltid har de resurser eller den kompetens som de skulle behöva. Det behövs även en samordning mellan bostadsbyggandet och utformningen av infrastrukturen för att de boende ska få vardagen att fungera. Vi välkomnar de förslag som läggs fram i betänkandet Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar (SOU 2018:35), vilket sätter regionerna i fokus. Regeringen bör prioritera beredningsarbetet av utredningens förslag och i detta sammanhang överväga att inrätta ett regionövergripande organ som kan stödja kommunerna i arbetet med en samordnad regional bostadsplanering och infrastrukturplanering. Även de förslag om en nationell strategi och ett forum för fysisk planering som lades fram i betänkandet En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59) och de lagändringar om en ny regional planering som infördes i är enligt oss ett steg i rätt riktning för ökad regional samordning. Vi menar dock att ytterligare åtgärder måste vidtas. Det får bli en uppgift för regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att få till stånd en fungerande regional samordning i hela landet. Vi anser vidare att det krävs att det tas ett helhetsgrepp när det gäller bostadsbyggande och infrastrukturfrågor. Å ena sidan förutsätter bostadsbyggandet att det finns en fungerande infrastruktur, å andra sidan förutsätter planering och finansiering av infrastruktur att bostadsbyggandet beaktas. Det behövs därför en bättre samordning av olika politikområden såsom trafik, skatter, finansiering, näringsliv och bostadspolitik. Regeringen bör därför ta initiativ till att tillsätta en bostads- och infrastrukturberedning för att skapa långsiktiga förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 7, 8 och 21, 2018/19:447 av (SD) yrkande 2, 2018/19:453 av (SD) yrkande 6, 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:674 av (S), 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 4, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 13 och 14, 2018/19:1460 av (M), 2018/19:1495 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1496 av (M), 2018/19:1527 av (M) yrkande 4, 2018/19:1906 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2081 av (S), 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 10, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 5, 7, 8, 12 och 13, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 13, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 1, 25, 39, 40 och 49, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 17, 22 och 24, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 31 och 34. Människors möjlighet att få en bostad är en förutsättning för att säkerställa en ökad tillväxt i hela landet. Svensk bostadsmarknad har ett antal problem som var för sig är allvarliga och som tillsammans gör bostadsmarknaden till ett av de samhällsområden som är i störst behov av reformer. Detta är något som behöver hanteras på ett ansvarsfullt sätt och inom ramen för blocköverskridande överenskommelser som leder till konkreta åtgärder, både för att motverka bostadsbristen och för att gynna en hållbar samhällsbyggnadspolitik i hela landet. Utmaningarna för den svenska bostadsmarknaden är flera, bl.a. är trösklarna till bostadsmarknaden för höga för den som är ung eller den som kommit till . Antalet bostadssociala kontrakt har ökat . Över 24 000 lägenheter hyrs ut av landets socialkontor. Det är en ökning . Jag menar att svårigheter att få tag på en bostad försvårar etablering, fördjupar utanförskap och orsakar höga samhällskostnader, men kan även innebära ett personligt lidande och dåliga uppväxtmiljöer för barn. Fler personer måste få en möjlighet att få en bostad på den ordinarie bostadsmarknaden. Jag anser därför att det behövs ett samlat nationellt grepp som syftar till att skapa en modern social bostadspolitik som innebär att resurser riktas mot svaga bostadsmarknader och ekonomiskt svaga hushåll. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 7, 8 och 21, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2018/19:447 av (SD) yrkande 2, 2018/19:453 av (SD) yrkande 6, 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:674 av (S), 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 4, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14, 2018/19:1460 av (M), 2018/19:1495 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1496 av (M), 2018/19:1527 av (M) yrkande 4, 2018/19:1906 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2081 av (S), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 10, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 5, 7, 8, 12 och 13, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 13, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 1, 39, 40 och 49, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 17, 22 och 24, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 31 och 34. råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner. Bristen på bostäder begränsar människors frihet och i förlängningen samhällets utveckling. Bostadsbristen måste byggas bort med en politik för ökat bostadsbyggande, med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. För det krävs att staten tar ett större ansvar för finansieringen och att kommunerna tar ett större ansvar för en bostadsförsörjning för alla oavsett inkomst. har det byggts mer bostadsrätter än hyresrätter. Många av dessa bostadsrätter har varit dyra och exklusiva, riktade till en köpstark medelklass. sjunker efterfrågan på dessa bostäder men behovet av nya bostäder kvarstår. Det som framför allt behövs är hyresrätter med rimliga hyror. För att bygga dessa bostäder måste politiken ta ansvar dels genom olika former av stöd, dels genom en tydligare styrning. Jag anser att regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan och tidsplan för en mer jämlik balans mellan hyresrätt och bostadsrätt. I huvudstad förs en medveten, social bostadspolitik med fokus på hyresbostäder. Köerna är korta, nyproduktionen hög och hyrorna rimliga. av befolkningen bor i hyresrätt, varav hälften av beståndet subventioneras eller ägs av staden. Systemet bygger på en finansieringsmodell där det offentliga tar huvudansvaret. Wienmodellen kan sammanfattas i två principer: bredd och långsiktighet. Jag menar att svensk bostadspolitik har mycket att lära av den bostadspolitik som förs i , i synnerhet vad gäller finansieringen av nyproduktion av hyresrätter. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över modellen och hur den skulle kunna tillämpas i . De svenska byggkostnaderna är bland de högsta i EU. Att sänka byggkostnaderna är en viktig fråga för att kunna öka byggtakten. Byggsektorn i präglas av en oligopolliknande struktur inom både själva byggandet och byggmaterialbranschen. Den senaste femårsperioden har det kommit in fler aktörer inom bostadsbyggandet och marknaden har blivit något mindre koncentrerad, men konkurrensen har inte förbättrats nämnvärt. presenterade den statliga utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande sitt betänkande (SOU 2015:105). I betänkandet presenteras ett flertal bedömningar och förslag i syfte att förbättra konkurrensen i byggsektorn. Jag anser att flera av dessa är intressanta och värda att gå vidare med. Regeringen bör därför ta initiativ till åtgärder som bidrar till att pressa byggkostnaderna och ökar konkurrensen i byggbranschen. Fyra bostadsbolag kontrollerar bostadsmarknaden. Det har medfört att höga vinstmarginaler på pressar både bostadspriser och hyror uppåt. Jag vill se ett statligt byggbolag med uppgift att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla ska ha råd att efterfråga. Bolaget ska vara affärsdrivande men ha måttliga avkastningskrav. Ett statligt byggbolag skulle både ge en bättre möjlighet till politisk styrning och säkra långsiktigheten i samhällsbyggandet. Ett statligt byggbolag kan också ta regionala hänsyn och agera på ett sätt som gynnar hela landet. Det skulle t.ex. kunna satsa på områden som andra byggbolag bedömer som riskabla, exempelvis mindre landsbygdskommuner. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ för att skapa ett statligt bostadsbolag. presenterade och Fastighetsägarna en gemensam vägledning för tillträdeskrav vid uthyrning av bostäder. Vägledningen ska fungera som ett stöd för hyresvärdar som vill omarbeta sin uthyrningspolicy för att anpassa den till dagens inkomst- och anställningssituationer som den innehåller rekommendationer om krav som är relevanta och effektiva att ställa för att hyran ska betalas . Jag välkomnar de allmännyttiga och privata fastighetsägarnas initiativ. Det är dock tveksamt om vägledning och rekommendationer är tillräckligt för att få hyresvärdar att sänka sina krav på nya hyresgäster. Jag anser därför att ytterligare åtgärder krävs. Regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär att hyresvärdar, såväl privata som allmännyttiga, inte ska kunna ställa orimligt höga inkomstkrav vid uthyrning av bostäder som exkluderar stora grupper av människor. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 15, 17, 22 och 24 samt 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 7, 8 och 21, 2018/19:447 av (SD) yrkande 2, 2018/19:453 av (SD) yrkande 6, 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 2, 2018/19:674 av (S), 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 4, 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 13 och 14, 2018/19:1460 av (M), 2018/19:1495 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1496 av (M), 2018/19:1527 av (M) yrkande 4, 2018/19:1906 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2081 av (S), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:2575 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2576 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 10, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 5, 7, 8, 12 och 13, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 13, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 1, 25, 39, 40 och 49, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 31 och 34. Det byggs för lite i och vi behöver höja bostadsproduktionen av hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter och villor. Det finns grundläggande strukturproblem på den svenska bostadsmarknaden som gör att byggandet släpar efter efterfrågan. Jag vill se en bostadspolitik som målmedvetet tar sikte på de hinder för bostadsbyggandet som finns i form av krångliga och tidskrävande planprocesser samt oklara bullerregler och andra byggregler. Kommunerna har stora möjligheter att ta initiativ som skapar fler bostäder. Men enbart kommunernas insatser räcker inte. Regeringen måste också, utifrån dagens behov av bostäder, vidta ett antal steg för en storskalig satsning på nya bostadsområden, präglade av en egnahemstanke. Jag vill se en aktiv statlig politik som främjar framväxten av ett antal nya trädgårdsstäder på platser som kan knytas till fungerande infrastrukturstråk. Nya bostadsområden kan tillkomma genom att regeringen ger länsstyrelserna i uppdrag att peka ut nya områden där helt nya stadsdelar kan byggas. Dessa områden kan sedan bebyggas med främst bostäder som de boende själva äger i form av småhus, radhus m.m. Vidare bör presumtiva husbyggare och husköpare ges en möjlighet att få ett statligt finansierat startlån motsvarande deras topplån. Detta skulle innebära att familjer som inte har en möjlighet att spara ihop till en egeninsats kan ta det första steget till eget boende. Kommunerna har bostadsförsörjningsansvaret och planmonopolet. Det innebär ett ansvar för kommunen att upprätta översiktsplaner eller detaljplaner för att säkra tillkomsten av bostäder. Jag anser att det finns anledning att utreda en modell för att utdöma sanktionsavgifter gentemot kommuner som inte uppfyller sina planeringstal för bostadsbebyggelse. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Jag anser att kraven för att anpassa lägenheter för personer med funktionsnedsättningar bör minska och anpassas efter individens behov. I stället för att ställa upp krav på generella standardmått i bostadsutformningen bör individuella lösningar eftersträvas. För att bättre tillmötesgå individuella behov anser vi att en fond bör skapas för att finansiera tillgänglighets–anpassning av ett boende. Fonden kan t.ex. finansieras av de vinster som byggföretagen gör till följd av ett utökat handlingsutrymme vid utformning av bostäder. Mitt förslag innebär att ett flertal fördyrande krav som dikterar bostäders utformning avskaffas. Jag anser därför att bör få i uppdrag att inrätta en fond för individuell anpassning av bostäder och även revidera dagens regler för bostadsutformning i syfte att minska kraven. Uppdraget bör göras i samråd med företrädare för byggbranschen. Regeringen bör ta de initiativ som krävs för att en fond kan skapas. Det finns ett intresse hos enskilda att bereda rum i sina hem för nyanlända. Kommunerna kan genom uppdaterade och tillåtande detaljplaner väsentligen förbättra möjligheterna till utveckling av fastigheter så att bostadsbeståndet kan användas bättre för andrahandsuthyrning. Erfarenheter från olika kommuner visar hur t.ex. samarbete med ideella föreningar, aktiv marknadsföring, småhusproduktion, ombyggnad av lokaler eller uppförande av Attefallshus kan leda till att anvisningstal kan mötas så att människor kan börja sin tid i i ett hem. Om kommuner är tydliga med sin avsikt och villiga att ge tillstånd till avstyckning av fastigheter kan förutsättningarna för boende i eget hem, s.k. hembo, främjas. Detta förslag skulle underlätta för kommunerna som har till uppgift att hitta boende till anvisade nyanlända.