bet · H601TU15 · 2019-05-20 00:00:00 — Regeringen pekar även på att den dåvarande regeringen motiverade sitt förslag med en önskan om att åstadkomma en enhetlig finansiering av myndighetens verksamhet inom samtliga trafikslag och åsikten att de som faktiskt nyttjar myndighetens tjänster, snarare än hela skattekollektivet, bör stå för kostnaderna. Utskottet anser i likhet med regeringen att denna huvudprincip bör fortsätta att gälla. Regeringen uttalar i propositionen att den har förtroende för myndighetens möjlighet att skapa ett tillsynssystem som är effektivt men som inte lägger onödiga bördor, vare sig ekonomiska eller administrativa, på tillsynsobjekten. Kostnaden bör enligt regeringen också ses i ljuset av att en sund konkurrens därmed upprätthålls och missförhållanden motverkas. Regeringen pekar även på att den också följer upp hur tillsynsavgifter slår mot olika branscher inom olika områden och att detta arbete har resulterat i vissa undantag från principen om full kostnadstäckning för myndighetens tillsynsverksamhet i vissa fall. Utskottet är positivt till regeringens uttalanden och finner därmed inte anledning att ta något initiativ med anledning av följdmotionen. När det gäller upphandling av flygtrafik vill utskottet inledningsvis peka på att det i och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen bl.a. finns regler som anger under vilka förutsättningar och på vilket sätt en medlemsstat kan köpa regelbunden flygtrafik. Av förordningen följer att medlemsstaten först måste införa allmän trafikplikt på flyglinjen och att allmän trafikplikt endast ska införas i den utsträckning som är nödvändig för att på flyglinjen säkerställa ett minimiutbud av regelbunden lufttrafik som uppfyller fastställda normer för kontinuitet, regelbundenhet, prissättning eller minimikapacitet. I förordningen fastställs även ramarna för när den planerade allmänna trafikplikten är att bedöma som nödvändig och adekvat. När det råder allmän trafikplikt på en flyglinje får lufttrafikföretag utöva regelbunden lufttrafik på linjen endast under förutsättning att lufttrafikföretaget uppfyller samtliga krav i den allmänna trafikplikten. Om inget lufttrafikföretag utövar lufttrafik på en flyglinje i enlighet med den allmänna trafikplikten kan medlemsstaten begränsa tillträdet till flyglinjen till ett lufttrafikföretag. Det är således beslutet om allmän trafikplikt som styr vad det är för trafik som ska eller kan åstadkommas, dvs. regelbunden flygtrafik kan inte upphandlas utan att beslut om allmän trafikplikt finns och regelbunden flygtrafik kan inte heller köpas i en omfattning som går utöver vad som föreskrivs i den allmänna trafikplikten. Utskottet vill i sammanhanget peka på att är den myndighet som har i uppdrag att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls av någon annan och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. ska verka för en grundläggande tillgänglighet, vilket kan beskrivas som ett basutbud för dagligt resande. Utskottet delar därmed den uppfattning som infrastrukturministern uttalade i ett svar på en interpellation om regler om trafikplikt och att det även i fortsättningen är som ska sköta uppgiften att analysera vilken interregional kollektivtrafik som bör omfattas av allmän trafikplikt i syfte att minska bristerna i tillgängligheten (ip. 2017/18:25). Avtalen med anledning av trafikplikten upphandlas i form av en tjänstekoncession och innebär att ersättningen för tjänsterna helt eller delvis utgörs av rätten att utnyttja tjänsten. Ett avtal om en tjänstekoncession innebär att företaget som utför tjänsten tar på sig driftsansvaret inklusive den ekonomiska risken för verksamheten. Företaget får rätten att ta betalt av dem som använder tjänsterna, vilket också kan kombineras med en ersättning från den upphandlande myndigheten. I EU:s lufttrafikförordning finns regler om att ersättningen inte får överstiga det belopp som krävs för att täcka nettokostnaden som uppkommer vid fullgörandet av varje allmän trafikplikt, med hänsyn till lufttrafikföretagets intäkter i samband med detta, samt till en rimlig vinst. Den nuvarande avtalsperioden för den samhällsköpta flygtrafiken som svarar för inleddes och avslutas . Inför att den nu pågående avtalsperioden kommer att upphöra har utrett behovet av flygtrafik . Utredningen har syftat till att belysa vilka brister det finns i tillgängligheten för berörda kommuner och ta ställning till om dessa brister kan åtgärdas av genom att besluta om allmän trafikplikt och vid behov avtala om flygtrafik eller vidta andra, mer ändamålsenliga, åtgärder som kan lösa tillgänglighetsproblemen. Om en trafik är transportpolitiskt motiverad eller inte, vilken utformning den bör ha, om det finns förutsättningar att bedriva trafiken kommersiellt eller i samverkan med andra aktörer samt vilken eventuell ersättning som är rimlig bedöms efter ett antal olika villkor i olika utredningssteg. I utredningsprocessens olika steg ingår att göra en behovsanalys, bedöma om trafiken kan drivas kommersiellt, bedöma om samverkansinsats, bedöma om insatsens prioritet relativt andra insatser, stämma av mot villkor för trafikavtal, stämma av mot transportpolitiska mål, stämma av mot regionala mål, utforma förslag till insats, remissbehandla samt att lämna förslag till insats. Resultatet av utredningen finns presenterat i –2023 – Utredning inför beslut om allmän trafikplikt. Med utgångspunkt från vidtagna utredningsinsatser genomför en upphandling för perioden –som enligt ställer delvis nya krav på operatörernas ekonomi och trafikens kvalitet. Enligt ska upphandlingen tillsammans med en tydligare uppföljning av trafiken från sida bidra till en stabil flygtrafik för resenärerna. Upphandlingen omfattar fyra linjer med mellanlandningar och tre linjer med direkttrafik enligt följande: – ––/ – ––/ – ––/ – ––/. När det gäller kvalitetskraven i upphandling av transportpolitiskt motiverad flygtrafik välkomnar utskottet vad angett om att det förfrågningsunderlag som har tagits fram har utformats för att uppnå en stabilare trafik för perioden som den upphandlade flygtrafiken ska gälla, dvs. 2019–2023. Utskottet konstaterar i sammanhanget att beslut om avtal med anledning av upphandlingen inte kan tecknas förrän har fattat beslut om vårändringsbudgeten. När det gäller frågan om möjligheten att införa krav på s.k. genomgående biljetter i upphandling av transportpolitiskt motiverad flygtrafik vill utskottet peka på att har gjort bedömningen att det inte skulle vara förenligt med gällande regler i EU:s luftfartsförordning att införa sådana krav i upphandlingen –2023. Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla de regionala flygplatsernas betydelse för olika delar av . När det gäller stöd till regionala flygplatser kan utskottet konstatera att kommissionen fastställde nya riktlinjer för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser. Utskottet vill vidare peka på att det i enlighet med den nationella flygstrategin pågår en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna inom som ska ligga till grund för ett tydliggörande av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. När det gäller allmän trafikplikt inom flyget vill utskottet peka på att genomför en upphandling för perioden –som enligt ställer delvis nya krav på operatörernas ekonomi och trafikens kvalitet. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ på området och avstyrker därmed motionerna 2018/19:461 (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:586 (M), 2018/19:1118 (SD) yrkande 6, 2018/19:2088 (S) yrkande 1, 2018/19:2208 (S), 2018/19:2223 (C), 2018/19:2282 (M), 2018/19:2417 (C), 2018/19:2427 (C) yrkande 5, 2018/19:2519 (C), 2018/19:2555 (C), 2018/19:2734 (KD) yrkande 70, 2018/19:2735 (KD) yrkande 9, 2018/19:2901 (M) yrkande 24 och 2018/19:3071 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om . Utskottet hänvisar till att det inte vill föregripa resultatet av arbete. Jämför reservation 6 (SD) och 7 (KD). enades stadshusmajoriteten i om en ny s.k. plattform för . Enligt överenskommelsen ska staden verka för att området där ligger ställs om till ett stads-utvecklingsområde med bostäder såvida förhandlingarna med den förhandlingsperson som regeringen utsett visar att kan avvecklas utan att förutsättningarna för jobb och utveckling i regionen försämras. har därefter riktat flera tillkännagivanden till regeringen om . beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att det inte bör tillsättas någon förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Regeringen utsåg en särskild sam-ordnare för att utreda framtiden för . I samordnarens uppdrag ingick att efter en förväntad begäran från pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas till . riktade åter ett tillkännagivande till regeringen om . I tillkännagivandet angavs att regeringen tydligt bör ta ställning och agera för att inte ska läggas ned (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Regeringen beslutade vid sitt sammanträde att ändra det tidigare beslutet om uppdrag till en statlig samordnare för (dnr N2015/09059/PUB). Genom beslutet förkortades utredningstiden till , och uppdraget begränsades till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , medan övriga delar av uppdraget upphörde (S2014/08973/PBB). Den statliga samordnaren redovisade en rapport och konstaterade i den bl.a. att flyget spelar en avgörande roll för längre resor i och för internationella resor och att frågorna om tillgänglighet därför är viktiga. I rapporten redovisade samordnaren vidare att det är viktigt att utveckla kapaciteten och effektiviteten vid och att det är nödvändigt att bygga ut för att stärka flygplatsens konkurrenskraft och roll som ett nationellt viktigt transportnav. Samordnaren uttalade vidare att inte har någon framtid när klarar hela behov av flygkapacitet. Samordnaren ansåg att när det finns ledig kapacitet på också i högtrafik kommer en långsiktigt planerad överflyttning av flygtrafiken från till inte att påverka tillgängligheten negativt. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2018/19:1118 betydelsen av att bevara (yrkande 7). Motionärerna pekar på att är landets starkaste tillväxtmotor och en attraktiv plats för både företag och privatpersoner. För att ska fortsätta att vara attraktivt, särskilt för företag, krävs enligt motionärerna goda flygkommunikationer till och från . Motionärerna menar att en nedläggning av skulle hota ett stort antal arbetstillfällen. Motionärerna pekar vidare på att behöver eftersom är nära sitt kapacitetsmaximum och inte kan ta över trafiken från . Motionärerna hänvisar även till internationella jämförelser som visar att ligger långt ned i rankningen när det gäller närhet till stadskärnan. En nedläggning av riskerar enligt motionärerna även att få stora konsekvenser för ett antal orter ute i landet och har därmed ett stort värde för näringsliv i sin helhet. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2018/19:2734 betydelsen av att utveckla (yrkande 63). Motionärerna pekar på att växer med rekordfart och behöver sin citynära flygplats . Befolkningen ökar och har stor betydelse som ekonomiskt nav och tillväxtmotor i den svenska ekonomin och välfärden. Motionärerna pekar på att behöver snabba transporter både inrikes och utrikes och att har stor betydelse för de regionala flygplatsernas och landsbygdens tillgänglighet och överlevnad. Motionärerna menar att konsekvenserna av en nedläggning av skulle påverka hela landet och möjligheten till en önskvärd regional utveckling. och kompletterar enligt motionärerna varandra då ligger en bit utanför city samt saknar kapacitet att ta hand om flygtrafik. Även om håller på att rustas för högre kapacitet räcker detta inte för att klara av dagens och morgondagens flygtrafik. knyter samman landet på många sätt, men är även viktig för internationell flygtrafik till och från . Enligt motionärerna är därför ingen lokal fråga utan har i stället ett nationellt intresse. När det gäller kan utskottet konstatera att det återkommande behandlat motionsyrkanden om och dess betydelse, (bet. 2017/18:TU10). har även riktat ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226). Regeringen redovisar med anledning av tillkännagivande i regeringens skrivelse 2018/19:75 som överlämnades till att den beslutade om att inrätta ett Arlandaråd för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . Utskottet konstaterar att regeringen i sin redovisning pekade på att arbete pågår och beräknas avslutas i sin nuvarande form . Regeringen redovisade att ärendet bereds vidare och att tillkännagivande om ännu inte är slutbehandlat. Utskottet vill även peka på att infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga om huruvida regeringen avser att förlänga förordnande, eller om rådet i och med överlämningen av färdplanen kommer att avvecklas (fr. 2018/19:512). I sitt svar anger infrastrukturministern att förordnandet för ledamöter har förlängts t.o.m. och att ingen ytterligare förlängning av förordnandet har gjorts därefter. Då utskottet inte finner anledning att föregripa resultatet av arbete avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1118 (SD) yrkande 7 och 2018/19:2734 (KD) yrkande 63. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om järnvägstrafik mellan flygplatserna och . Utskottet hänvisar bl.a. till den åtgärdsplanering som har beslutats genom den nationella trafikslagsövergripande planen för transportsystemet för planeringsperioden –2029. m.fl. (M) framhåller i motion 2018/19:1216 betydelsen av en välfungerande flygtrafik i (yrkande 6). Motionärerna pekar på att Airport () och Airport () kompletterar varandra väl och att de tillsammans utgör de viktigaste naven i flygtrafiken för . För att skapa bättre förutsättningar för ett ömsesidigt kapacitetsutnyttjande på de båda flygplatserna behöver förbindelserna mellan dem enligt motionärerna förbättras avsevärt. Därför behöver arbetet med planering av järnvägstrafik mellan de båda flygplatserna via komma igång. Enligt motionärerna skulle hela regionen gagnas av en bättre tillgänglighet till Airport, som utöver att vara en viktig flygplats för passagerar- och frakttrafik även är en stor arbetsplats. Utskottet påminner inledningsvis om att med utgångspunkt i den planeringsprocess som presenterades i infrastrukturproposition 1992/93:176 (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) genomförs planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen i två steg. I det första steget, inriktningsplaneringen, utreds mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommande planeringsperioden. Analysen ligger till grund för den infrastrukturproposition som regeringen presenterar med förslag till planeringsram och inriktning för den aktuella planperioden. När fattat beslut med anledning av propositionen följer det andra steget, åtgärdsplaneringen. och planeringsorgan på regional nivå upprättar i detta skede konkreta förslag till nya åtgärdsplaner. Samhällsekonomiska analyser spelar en central roll i detta arbete. De nationella planerna fastställs därefter av regeringen medan länsplanerna fastställs i länen. Regeringen redovisar skriftligen sitt slutliga ställningstagande till . Den statliga infrastrukturplaneringen har resulterat i åtgärdsplaner för en period . beslutade om den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslag –2029 (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen beslutade om ett uppdrag till att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för transportsystemet för planperioden –2029. Regeringen fastställde genom beslut den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 och definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur –2029. I skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 redogör regeringen för planeringsarbetet och innehållet i regeringens beslut. har behandlat skrivelsen i betänkandet Infrastrukturfrågor (bet. 2018/19:TU5). I betänkandet pekar utskottet bl.a. på att det under allmänna motionstiden /18 och 2018/19 väcktes ett stort antal motioner om olika infrastrukturprojekt, främst väg- och järnvägssträckningar i landet, och att motionärerna i flertalet fall lämnar konkreta förslag på sträckningar och olika projekt, men att det också finns motionsförslag som mer allmänt pläderar för satsningar på trafikens infrastruktur i vissa regioner eller landsdelar. Utskottet påminner om att utskottet avvisade sådana motionsyrkanden med hänvisning till den gällande planeringsordningen som innebär att projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor och att sådana i stället bör avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2018/19:1216 (M) yrkande 6. Ett gemensamt europeiskt luftrum Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att öka takten i genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum. Utskottet pekar på vidtagna och pågående initiativ för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. Jämför reservation 8 (M). Det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), syftar till att öka effektiviteten i flyglednings- och flygtrafiktjänsten genom att minska splittringen i det europeiska luftrummet. Arbetet inleddes med att kommissionen lämnade ett förslag till en förordning om en ram för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Rådet och parlamentet godkände förslaget . Därefter trädde ett andra paket med SES-regler i kraft (SES II), och lämnade kommissionen ett tredje paket med förslag (SES II Plus) till och rådet i avsikt att påskynda genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet för att hjälpa luftrummets användare i en besvärlig global konkurrensutsatt miljö och främja ekonomisk utveckling. Förhandlingarna mellan rådet och om SES II Plus är ännu inte avslutade. m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2018/19:2895 behovet av att driva på för att påskynda genomförandet av Single European Sky (yrkande 16). Motionärerna pekar på de höga kostnader som uppstår till följd av ineffektivitet inom det europeiska luftrummet. Flygtrafiken växer , och detta kräver enligt motionärerna en mer effektiv användning av luftrummet. Motionärerna pekar på att EU:s program Single European Sky bidrar till ett effektivt och miljömässigt bättre användande av luftrummet genom att möjliggöra för ett gemensamt europeiskt luftrum där flygbolag kan frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Detta skapar kortare väntetid i luften innan flygen kan landa. Genom att ha ett gemensamt luftrum skulle flygets utsläpp enligt motionärerna kunna minska . Enligt motionärerna är det oroande att arbetet med att få systemet på plats drar ut . I stället bör genomförandet av Single European Sky prioriteras. Utskottet vill inledningsvis påminna om att regeringen i den svenska flygstrategin som presenterades framhåller att ska fortsätta att vara ledande i effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. beslutade om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet (bet. 2017/18:TU10, rskr. 2017/18:198). Utskottet pekade bl.a. på att arbetet med att få till stånd ett gemensamt europeiskt luftrum går alltför långsamt och att tempot behöver öka för att undanröja nuvarande hinder och bromsklossar. Utskottet framhöll vikten av att ska fortsätta att vara ledande i effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Utskottet pekade även på att med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kapaciteten i luftrummet kunna öka och bränsleförbrukningen minska, vilket också innebär lägre utsläpp och kostnader. Med anledning av tillkännagivande understryker regeringen i skrivelse 2018/19:75 som överlämnades till att ett fullt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), är en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. Regeringen pekar vidare på att jämfört med andra EU-stater i hög grad uppnår målen som är överenskomna på EU-nivå (PRB Annual Monitoring Report and Recommendations 2017). Regeringen pekar även på att ett led i uppfyllandet av de europeiska målen är att tillsammans med har inrättat ett geografiskt funktionellt luftrumsblock och erbjuder unikt integrerade och operationella undervägstjänster till luftrumsanvändarna genom den gemensamma organisationen (). Inom det svensk-danska gemensamma luftrummet och tillsammans med , , och erbjuds fri ruttplanering för att möjliggöra kortast möjliga flygväg mellan två orter (FRA – Free Route Airspace). Enligt regeringen skulle en s.k. prestationsplan för det svenska luftrummet för perioden –2024 (även kallad RP3 – Referensperiod 3) tas fram och början av 2019. Transportstyrelsen ledde arbetet och andra berörda myndigheter samt luftrumsanvändarna hade insyn i det. Prestationsplanen ska vara vägledande för tillhandhållandet av tjänster inom och avgifter för den flygtrafikledning som kommer att tillhandahållas . Regeringen redovisar avslutningsvis att tillkännagivande inte är slutbehandlat utan att ärendet bereds vidare. Utskottet finner mot bakgrund av vad som redovisas ovan inte anledning att ta något ytterligare initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2018/19:2895 (M) yrkande 16. Minskad klimatpåverkan från luftfarten Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder för att minska luftfartens klimatpåverkan. Utskottet pekar på att insatser på nationell och internationell nivå för att främja och stimulera användningen av biodrivmedel och insatser för att minska luftfartens klimatpåverkan har mycket stor betydelse för den pågående och framtida utvecklingen. Utskottet välkomnar även den utredning som regeringen har låtit genomföra om ökad användning av biodrivmedel för flyget liksom regeringens ställningstagande att bör vara pådrivande i internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå blir så effektiva och optimala som möjligt för att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD) och 11 (KD) samt särskilt yttrande 2 (C) och 3 (L). Åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor och fortsatt övergång till förnybara bränslen berör flera olika politikområden och utskott. Inom trafikutskottets beredningsområde faller främst olika åtgärder i trafikens infrastruktur inklusive tillgång till alternativa drivmedel samt vissa fordonsfrågor. har berett motioner som tar upp frågor relaterade till minskade utsläpp från luftfarten. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten (bet. 2015/16:TU9, rskr. 2015/16:193). framhöll att en väl fungerande luftfart är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. Utskottet framhöll vidare betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringar.