bet · H601SfU17 · 2019-04-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om anhöriginvandring. Yrkandena handlar bl.a. om uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning och försörjningskrav vid anhöriginvandring. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, KD) och två särskilda yttranden (C, L). Ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) 2.Anhöriginvandring, punkt 1 (V) 3.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (SD, KD) 4.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (C) 5.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (V) 6.Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 3 (M) 7.Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 3 (SD) 1.Anhöriginvandring, punkt 1 (C) 2.Anhöriginvandring, punkt 1 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 34–36 och 38, 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2018/19:2322 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkande 4, 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4–8 samt 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkande 37, 2018/19:1475 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 29 samt 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD, KD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2985 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (C), (M), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (SD), (V), (L) och (S). I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden om anhöriginvandring från allmänna motionstiden /19. Betänkandet omfattar frågor om bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning och försörjningskrav vid anhöriginvandring. En redovisning av de behandlade motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning och försörjningskrav vid anhöriginvandring. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V), 3 (SD, KD), 4 (C), 5 (V), 6 (M) och 7 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). Uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas en utlänning som är anhörig till en person som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Enligt 5 kap. 18 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, ska en utlänning som vill ha uppehållstillstånd som huvudregel ha ansökt om och beviljats tillståndet före inresan i . En ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i ska ges in till och utredas av en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat i hemlandet eller i det land där utlänningen annars är stadigvarande bosatt, vilket framgår av 4 kap. 20 § utlänningsförordningen (2006:97). () får meddela föreskrifter om att en ansökan om uppehållstillstånd får ges in till och utredas av en annan myndighet (4 kap. 26 § UtlF). Bestämmelser om uppehållstillstånd för anhöriga finns framför allt i utlänningslagen och i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjlig-heten att få uppehållstillstånd i , kallad tillfälliga lagen. Tillfälliga lagen ska tillämpas framför utlänningslagen i den utsträckning som lagens bestämmelser avviker från utlänningslagen (1 kap. 1 a § UtlL och 1 § tillfälliga lagen). Uppehållstillstånd ska ges till en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 3 § första stycket 1 UtlL). Är någon part under får uppehållstillstånd vägras (5 kap. 17 a § andra stycket 3 UtlL). Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges (5 kap. 3 a § första stycket 1 UtlL). Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i bl.a. om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i eller om det är sannolikt att äktenskapet har ingåtts under tvång (1 kap. 8 a § lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap). Detta gäller dock inte om det finns synnerliga skäl att erkänna äktenskapet. Ett äktenskapshinder enligt svensk lag är om en av parterna är (2 kap. 1 § ). Uppehållstillstånd ska ges till ett utländskt barn som är ogift och har en förälder som är bosatt i eller har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i . Även ett utländskt barn som är ogift och som har adopterats eller avses bli adopterat ska ges uppehållstillstånd (5 kap. 3 § första stycket 2 och 3 UtlL). En utlänning som är förälder till ett ensamkommande, ogift, utländskt barn som är flykting eller skyddsbehövande ska ges uppehållstillstånd (5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL). Även en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande ska ges uppehållstillstånd, om utlänningen befinner sig i och beslutet om hans eller hennes asylansökan fattas i samband med beslutet om barnets asylansökan (5 kap. 3 § första stycket 5 UtlL). Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet (5 kap. 3 a § första stycket 2 UtlL). När det finns synnerliga skäl får enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 2 UtlL uppehållstillstånd beviljas en utlänning som är anhörig till en utlänning som är flykting eller annan skyddsbehövande. Vidare får, när det finns synnerliga skäl och enligt tredje stycket 3, uppehållstillstånd beviljas en utlänning som på något annat sätt har särskild anknytning till . Enligt 5 § tillfälliga lagen ska som huvudregel ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande vara tidsbegränsat. I 6 och 7 §§ finns särskilda bestämmelser om möjligheten till uppehållstillstånd för anhöriga till den med uppehållstillstånd som tidsbegränsats enligt 5 §. När anknytningspersonen är flykting med tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 § tillfälliga lagen ska make, sambo och barn beviljas uppehållstillstånd endast om flyktingen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd (6 §). Uppehållstillstånd får vägras om någon av makarna eller samborna är . Uppehållstillstånd ska inte beviljas bl.a. för den som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en flykting som har ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen. Av 7 § tillfälliga lagen framgår att om anknytningspersonen är ett ensamkommande barn som är alternativt skyddsbehövande, och som fick sin ansökan om uppehållstillstånd registrerad , ska uppehållstillstånd beviljas en förälder till barnet enligt 5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL och i samma utsträckning som enligt 6 § tillfälliga lagen. Uppehållstillstånd kan alltså inte beviljas när anknytningspersonen är alternativt skyddsbehövande och har ett uppehållstillstånd som tidsbegränsats enligt 5 § tillfälliga lagen och där ansökan är registrerad efter . Detta gäller dock inte när anknytningspersonen är ett barn och den anhöriga är förälder, och både barnet och föräldern befinner sig i . Uppehållstillstånd ska då beviljas i enlighet med 5 kap. 3 § första stycket 5 UtlL. I 16 a § tillfälliga lagen finns bestämmelser om uppehållstillstånd med längre giltighetstid för den som bedriver gymnasiestudier. Reglerna om uppehållstillstånd för anhöriga i 6 och 7 §§ tillfälliga lagen gäller även när anknytningspersonen har ett uppehållstillstånd enligt 16 a §. Uppehållstillstånd som beviljas makar, sambor och blivande makar och sambor ska vara tidsbegränsade vid första beslutstillfället, såvida inte utlänningen sammanbott utomlands med sin make eller sambo eller det på något annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat (5 kap. 8 § UtlL). Fortsatt uppehållstillstånd får beviljas endast om förhållandet består, och för permanent uppehållstillstånd förutsätts att utlänningen har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd eller att det finns särskilda skäl. Har ett förhållande upphört får uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till , förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd (5 kap. 16 § UtlL). Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd där parterna har för avsikt att gifta sig eller flytta ihop och förhållandet är väl etablerat ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd (5 kap. 17 § UtlL). Enligt 2 kap. 1 § (1962:700) döms för brott som begåtts här i riket efter svensk lag och vid svensk domstol. Enligt 2 kap. 4 § anses brott begånget där den brottsliga handlingen företogs. Enligt 5 kap. 3 b § UtlL får uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person enligt 3 eller 3 a § UtlL beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Undantag finns i 3 c–e § som innebär att kraven inte gäller om – anknytningspersonen är ett barn – sökanden är ett barn som åberopar anknytning till förälder – barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet – anknytningspersonen är medborgare i , en annan EES-stat eller – anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som, eller senare förklarats vara, flykting eller alternativt skyddsbehövande eller har tagits emot genom vidarebosättning – anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning eller – det finns särskilda skäl. Utlänningslagens försörjningskrav har ändrats genom 9 § tillfälliga lagen. Enligt den bestämmelsen får uppehållstillstånd beviljas endast om anknytningspersonen kan försörja sig och utlänningen samt har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Detta gäller dock inte vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Av 10 § tillfälliga lagen framgår att kravet inte gäller om anknytningspersonen är ett barn. Om den person som utlänningen åberopar anknytning till har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande gäller kraven i 9 § tillfälliga lagen endast om ansökan om uppehållstillstånd görs senare än efter att den person som utlänningen åberopar anknytning till har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande, familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har en särskild anknytning till, eller utlänningen och den person som utlänningen åberopar anknytning till inte har sammanbott utomlands och det inte heller på något annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. I partimotion 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om en hållbar och självförsörjande anhöriginvandring. Motionärerna anser att anhöriginvandringen inte på ett orimligt sätt ska belasta svenska skattebetalare eller leda till ett ökat utanförskap. Äktenskap ska endast godkännas om de följer svensk lagstiftning och med säkerhet har ingåtts frivilligt. Missbruk måste beivras. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2018/19:2985 yrkande 2 ett tillkännagivande om att stoppa missbruk av anhöriginvandring. Enligt motionärerna har problemet med kedjetillstånd eller serietillstånd ökat. En utlänning bör därför inte kunna ansöka om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som själv kommit till som anhörig till en person. Det bör i dessa fall finnas en viss karenstid. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en 24-årsregel vid äktenskap utom EU. Motionärerna anser att det är svårt att ge ett fullgott skydd mot tvångsäktenskap som har ingåtts utomlands under utländsk lagstiftning, och därför bör en regel införas, med inspiration från , som innebär att båda parter måste vara för att utlänningen ska kunna ansöka om uppehållstillstånd på grund av anknytning. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om utökade DNA-tester för att styrka släktskap. Motionärerna anger att många länder fortfarande saknar fungerande folkbokföringssystem och följden blir att det går att lura att det finns ett släktskap mellan en anknytningsperson i och en utlänning. Den rätt till DNA-test för att styrka släktskap som finns bör bli norm i de fall det inte framstår som uppenbart obehövligt. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om oanmälda hembesök vid anhöriginvandring. För att förhindra skenäktenskap, tvångsäktenskap och våld i relationer bör det vara möjligt för att genomföra oanmälda hembesök i enligt med EU:s familjeåterföreningsdirektiv. Motionärerna begär i yrkande 7 ett tillkännagivande om återförening i hemlandet eller ett tredje land. För att minska incitamenten för familjer att skicka iväg sina barn på riskfyllda resor bör familjeåterförening där minderåriga är inblandade generellt ske i hemlandet eller i ett tredje land där det finns familj. bör i större utsträckning utreda om det verkligen är barnets bästa att återförenas i . I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om närmsta levande släkting. Motionärerna anser att det finns anledning att utreda möjligheten till utvidgning ett steg i rakt uppåt- eller nedåtstigande släktled samt sidledes i de fall personen som söker uppehållstillstånd är i behov av särskild tillsyn och anknytningspersonen utgör närmsta levande släkting och kan åta sig fullt försörjningsansvar. Även i kommittémotion 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel för att motverka tvångsäktenskap. I finns en regel om att den som bor där måste ha fyllt innan den kan gifta sig med en person utanför EU och på så sätt ge den rätt att flytta till och få uppehållstillstånd. Också i kommittémotion 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel med inspiration av den danska modellen. I kommittémotion 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att alla skyddsbehövande ska ha rätt till familjeåterförening. Alla familjer som splittrats på grund av krig ska ha rätt till familjeåterförening, inklusive alternativt skyddsbehövande. m.fl. (V) begär i partimotion 2018/19:297 yrkandena 34–36 tillkännagivanden om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rätten till familjeåterförening kan stärkas, om borttagande av 18-årsregeln i utlänningslagen och om ett återinförande av sista-länken-bestämmelsen i utlänningslagen. Motionärerna anför att anhöriginvandring är en av få lagliga vägar till och att tillfälliga lagen har begränsat denna väg avsevärt, något som fått stora konsekvenser för människor på flykt, asylsökande och nyanlända. Att ge syrier möjlighet att ansöka om familjeåterförening elektroniskt eller vid ambassader i andra länder som de kan ta sig till skulle säkerställa att rätten till familjeåterförening respekteras. Vidare anger motionärerna att relationen mellan förälder och barn är livslång och det är orimligt att kräva att den ska avslutas när barnet fyller . En utvidgning av rätten till återförening skulle även ge fler människor möjlighet till skydd utan att behöva riskera livet. Motionärerna anger också att sista-länken-bestämmelsen innebar att om en enda familjemedlem fanns kvar i hemlandet kunde den personen få uppehållstillstånd i för att leva med familjen här. Motionärerna anser att det finns åtskilliga exempel på kvarvarande, åldriga föräldrar som separerats från sina vuxna barn och därför bör bestämmelsen återinföras. I yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på en lagändring som avser rätten till familjeåterförening så att barn behåller den rätten när de blir svenska medborgare. I partimotion 2018/19:2322 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att alla som beviljas uppehållstillstånd i ska ha rätt och möjlighet att återförenas med sin familj. Enligt motionärerna orsakar tillfälliga lagens begränsningar av rätten till familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande och de strikta bostads- och försörjningskraven stort lidande för många familjer. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2018/19:2985 yrkande 3 ett tillkännagivande om skydd för utsatta kvinnor. Motionärerna anför att kvinnor som kommit till på grund av anknytning i vissa fall känner sig nödgade att stanna i en relation där de utsätts för våld av rädsla att skickas tillbaka till hemlandet. Regelverket rörande våld i anknytningsärenden bör utredas. Exempel på åtgärder kan vara förebyggande användning av automatiserade kontroller av anknytningspersonens belastningsregister och historik för att kunna informera utlänningen om riskfaktorer. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2018/19:2843 yrkande 23 att nolltolerans mot våld i nära relationer ska gälla alla som bor i , även personer i anknytningsrelationer med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Tvåårsregeln vid anknytningsförhållanden i utlänningslagen gör att utländska kvinnor pressas att stanna kvar i en relation där misshandel förekommer. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att ändra tvåårsregeln så att kvinnor som behandlas illa i ett förhållande ska kunna lämna förhållandet utan att riskera att förlora sitt uppehållstillstånd. I motion 2018/19:1475 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda ett avskaffande av den s.k. tvåårsregeln och därmed underlätta för kvinnor som lämnat sin make att få ett permanent uppehållstillstånd tidigare. Det bör utredas om tvåårsregeln fått avsedd effekt eller om den tvärtom bidragit till att förvärra utsatta kvinnors situation. I yrkande 2 begär motionären ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter så att nolltolerans mot våld mot kvinnor ska gälla alla kvinnor i . Ett aktivt samarbete krävs för att identifiera och kartlägga förekomsten av ”fruimport” och det missbruk av tvåårsregeln som serieimportörer gör sig skyldiga till. m.fl. (V) begär i partimotion 2018/19:297 yrkande 37 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på förändringar av bestämmelserna om anhöriginvandring i syfte att värna utsatta kvinnors situation, både i tillfälliga lagen och i utlänningslagen. Tvåårsregeln innebär att kvinnor ser sig tvingade att stanna kvar i förhållanden trots misshandel och den tillfälliga lagen innebär att relationen kan behöva bestå för förlängt uppehållstillstånd. Valet kan stå mellan att skickas tillbaka till landet personen kom ifrån eller att leva med misshandel. I kommittémotion 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att anknytningspersonen kan komma att förgripa sig på sökanden bör ett utdrag ur brottsregistret hämtas in för anknytningspersoner. Sökanden bör informeras muntligt om eventuell förekomst i brottsregistret, och information lämnas om rättigheter, möjlighet till skydd och tvåårsregeln. Vidare bör kontroll utifrån folkbokföringsregistret och register göras, vilket kan ge en bild av om någon tidigare ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personen i fråga. I partimotion 2918/19:2594 av m.fl. (L) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om möjlighet till fortsatt uppehållstillstånd för offer för brott med hedersmotiv. Enligt dagens regelverk ska domstolen vid beslut om utvisning på grund av brott ta hänsyn till den dömdes anknytning till det svenska samhället, exempelvis om utlänningen har barn i . Huvudregeln bör, enligt motionärerna, vara att utlänningen utvisas och att de anhöriga ska kunna få fortsatt uppehållstillstånd även om en ursprunglig grund för de anhörigas uppehållstillstånd skulle upphöra. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2018/19:2921 yrkande 7 ett tillkännagivande om att ett skarpt försörjningskrav vid anhöriginvandring ska ingå i en ny migrationslagstiftning. Enligt tillfälliga lagens försörjningskrav ska anknytningspersonen ha en tillräcklig bostad och kunna försörja både sig och den anhörige. Arbete med stabil inkomst ska enligt motionärerna vara grunden för att försörjningskravet ska anses uppfyllt. Inkomsten ska ha funnits och inte komma från en subventionerad anställning eller utgöras av bidrag, t.ex. arbetslöshetsersättning. Nivån på inkomstkravet bör utredas. I kommittémotion 2018/19:2985 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om skärpt försörjningskrav på anknytningspersonen. Motionärerna anser att de försörjningskrav som uppställs i tillfälliga lagen bör permanentas och att alla kvarvarande undantag ska tas bort. Försörjningskravet bör dessutom utvidgas i enlighet med EU:s familjeåterföreningsdirektiv, särskilt när det gäller att familjemedlemmen ska ordna heltäckande sjukförsäkring för den i . Stabil inkomst ska kunna uppvisas och inte innefatta bidrag eller subventionerad anställning. Enligt statistik från beviljades drygt 48 000 och drygt 44 800 förstagångsuppehållstillstånd till anhöriga. Om även anhöriga till arbetskraftsinvandrare och gäststuderande inkluderas uppgår antalet till drygt 62 000 personer och till ca 64 000 . har så många beviljats uppehållstillstånd i i egenskap av anhörig som . En del av förklaringen till detta torde vara att fler än 160 000 personer sökte asyl i . Utskottet kan konstatera att det stora antalet asylsökande som kom till medförde stora utmaningar för asyl- och mottagningssystemet, men skapade även utmaningar för andra centrala samhällsfunktioner. För att möta detta och som ett led i att förmå andra EU-medlemsstater att ta ett större ansvar för flyktingmottagandet ändrades de svenska reglerna om uppehållstillstånd, bl.a. för anhöriga, genom tillfälliga lagen (prop. 2015/16:174, bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303). Tillfälliga lagen trädde i kraft och upphör . Till följd av ett flertal faktorer i omvärlden och tillfälliga lagen har antalet asylsökande som söker sig till nu minskat markant. En konsekvens av att många redan tidigare hade sökt asyl och beviljats uppehållstillstånd i är dock, som nämns ovan, att antalet anhöriginvandrare har ökat . Utskottet konstaterar att enligt den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, ska tillfälliga lagen förlängas och alternativt skyddsbehövande ska ges samma möjlighet till familjeåterförening som flyktingar. Vidare framgår av överenskommelsen att en parlamentarisk kommitté ska tillsättas för att utreda hur den framtida migrationspolitiken ska se ut. Utskottet ser därför inte något behov av att föreslå att ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att vare sig inskränka eller utvidga reglerna för anhöriginvandring eller att reglerna i tillfälliga lagen ska införas permanent.