bet · H701NU4 · 2019-12-19 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Skrivelsen innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande och beaktar utvecklingen för statliga företag . Motionsyrkandena innehåller förslag som rör såväl förvaltningen som ägandet av statliga företag. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och tre särskilda yttranden (SD, V). I en reservation förordas att gör ett tillkännagivande om och kärnkraft (M, SD, KD, L). Skrivelse 2018/19:140 redogörelse för företag med statligt ägande. Tre yrkanden i följdmotioner. Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om statens ägande och förvaltning av företag Förvaltningen av vissa statligt ägda företag Statens ägande av vissa företag 1.Statens långsiktiga ägande och förvaltning av företag, punkt 2 (M, C, KD, L) 2.Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag, punkt 3 (SD) 3.Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag, punkt 3 (C) 4.Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag, punkt 3 (V) 5.Ekonomiska mål för , punkt 4 (SD, V) 6.Genomförande av förändrat avkastningskrav för , punkt 5 (V) 7.Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 6 (M) 8.Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 6 (SD) 9.Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 6 (V) 10.Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 6 (KD) 11.Vattenfall AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 7 (SD) 12.Vattenfall AB:s uppdrag och verksamhet, punkt 7 (V) 13.Vattenfall AB och kärnkraft, punkt 8 (M, SD, KD, L) 14.Vissa övriga statligt ägda företags uppdrag och verksamhet, punkt 9 (SD) 15.Statens ägande av , punkt 10 (M, SD, L) 16.Statens ägande av , punkt 11 (SD) 1.Ekonomiska mål för , punkt 4 (SD) 2.Ekonomiska mål för , punkt 4 (V) 3.Statens ägande av , punkt 11 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Tabell över företag med statligt ägande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om statens ägande och förvaltning av företag lägger skrivelse 2018/19:140 till handlingarna. Statens långsiktiga ägande och förvaltning av företag 2019/20:45 av Per Schöldberg m.fl. (C), 2019/20:54 av m.fl. (KD), 2019/20:55 av m.fl. (M), 2019/20:1965 av (L) och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 30–32. Reservation 1 (M, C, KD, L) Övrigt om förvaltningen av statligt ägda företag 2019/20:388 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:924 av och (båda S), 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2019/20:2306 av m.fl. (S), 2019/20:2712 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Förvaltningen av vissa statligt ägda företag 2019/20:385 av m.fl. (SD), 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del. Reservation 5 (SD, V) Genomförande av förändrat avkastningskrav för 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del. Reservation 6 (V) – villkorad Sveaskog AB:s uppdrag och verksamhet 2019/20:21 av (SD), 2019/20:540 av m.fl. (SD), 2019/20:561 av (S), 2019/20:1019 av (M), 2019/20:1549 av (MP) yrkandena 1–4, 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 7–10, 2019/20:2133 av och (S, C), 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 62. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) AB:s uppdrag och verksamhet 2019/20:549 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1139 av (M), 2019/20:1333 av (M) och 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) 2019/20:549 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6. Reservation 13 (M, SD, KD, L) Vissa övriga statligt ägda företags uppdrag och verksamhet 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:1564 av (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 14 (SD) Statens ägande av vissa företag 2018/19:2011 av (M) och 2019/20:3047 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 15 (M, SD, L) 2019/20:390 av m.fl. (SD), 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:3141 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 16 (SD) Statens ägande av vissa övriga företag 2019/20:2375 av (M), 2019/20:2376 av (M) och 2019/20:3141 av och (båda SD) yrkandena 1, 2 och 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2018/19:140 redogörelse för företag med statligt ägande, tre motioner som väckts med anledning av skrivelsen, 55 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden och en motion från allmänna motionstiden . Utskottet beslutade att ta emot den sistnämnda motionen från kulturutskottet. Under beredningen av detta ärende fick utskottet information av näringsminister om frågor som rör . I bilaga 1 finns en förteckning över behandlade förslag. I bilaga 2 finns en tabell över företag med statligt ägande. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens bolagsägande och för verksamheten i de bolag som förvaltade /19. I skrivelsen berörs också den verksamhet som bedrivs i , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Övergripande om statens ägande och förvaltning av företag Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare avslår motionsyrkanden som rör statens långsiktiga ägande av företag och övergripande frågor om förvaltning av statliga företag. Utskottet hänvisar bl.a. till de grundläggande principer som är styrande för statens bolagsförvaltning och det pågående utvecklingsarbetet när det gäller förvaltningen av de statligt ägda företagen. Jämför reservation 1 (M, C, KD, L), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens bolagsägande och för verksamheten i de bolag som förvaltade /19. I skrivelsen berörs också den verksamhet som bedrivs i , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Redogörelsen för de statliga bolagens verksamhet återfinns i verksamhetsberättelsen där det redovisas hur förvaltningen av statens bolagsägande har utvecklats . Förändringar av styrelseledamöter redovisas t.o.m. . I verksamhetsberättelsen redogör regeringen även för statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande. Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 beslutades och är därmed oförändrade sedan 2017 års redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2016/17:140). Regeringen avser att inom ramen för statens ägarpolicy fortsätta att utveckla regeringens bolagsstyrning och att vid behov revidera statens ägarpolicy. I skrivelsen anger regeringen att den aktivt ska förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga givet ett balanserat risktagande samt se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta uppges att det är viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Vidare anges att det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. I skrivelsen anför regeringen vidare att en ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . För staten som ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Enligt regeringen motiverar samhällsuppdrag i ett flertal av bolagen dock att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. bemyndigades regeringen att avyttra statens aktier i (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1), och bemyndigades regeringen att som alternativ avveckla bolaget (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25). Vid årsstämman i Bostadsgaranti beslutades att bolaget skulle likvideras. Likvidationen av bolaget avslutades . I skrivelsen anges att informationsgivningen till har stärkts i verksamhetsberättelsen . ingår t.ex. en beskrivning av omvärldsfaktorer och branschspecifika riskfaktorer som kan påverka den statligt ägda bolagsportföljen. Förändringen uppges ha skett mot bakgrund av granskning och rapport om regeringens hantering av risker i statliga bolag (RiR 2015:15). Regeringen anger i skrivelsen att den avser att fortsätta utvecklingen av informationsgivningen för att säkerställa att får en god bild av den statligt ägda bolagsportföljen. ingår i verksamhetsberättelsen exempelvis en sammanställning över de globala mål enligt Agenda 2030 som bolagen har identifierat som mest väsentliga för sina respektive verksamheter. Mot bakgrund av granskning och rapport om omvandlingen av och – bristande underlag hos regeringen och (RiR 2017:34) framför regeringen att en mer ingående redogörelse har lämnats för och den pågående samhällsomvandlingen, inklusive information om bl.a. ansvarsförhållanden, risker och riskhantering. Även en tydligare sammanställning över måluppfyllnad av uppdragsmålen har inkluderats, bl.a. mot bakgrund av granskning och rapport om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag (RiR 2017:37). I verksamhetsberättelsen beskrivs också processen för att nominera styrelseledamöter. I andra avsnitt behandlas bolagens ekonomiska mål. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i bolagen med statligt ägande, och en återrapportering görs av AB:s utveckling i förhållande till de s.k. 2020-målen. I ett avsnitt redogörs för arbete med att fastställa s.k. uppdragsmål (mål för de särskilt beslutade samhällsuppdragen). Könsuppdelad statistik redovisas för styrelse, vd och ledningsgrupp. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som betalats ut från bolagen presenteras också. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning. Det finns även en sammanfattande redovisning över beslutade utdelningar från och anslag till bolag med statligt ägande. finns i verksamhetsberättelsen bolagsöversikter som innehåller en kortfattad ekonomisk redovisning, en presentation av bolagets verksamhet och mål samt måluppföljning. För att tydliggöra motiven till att staten äger bolaget inleds varje bolagsöversikt med en ingress som ger en översiktlig bild av bolagets uppdrag och verksamhet. Som ett komplement till denna översikt finns en förteckning över de förslag som regeringen har lämnat till och som behandlar de aktuella bolagen. I bolagsöversikterna finns även information om bolagens styrelseledamöter och deras arvoden. Av översikten framgår också om bolaget redovisar enligt redovisningsstandarden IFRS (International Financial Reporting Standards) och om bolaget lämnar en hållbarhetsredovisning enligt internationella organisationen riktlinjer (Global Reporting Initiative) eller något annat internationellt ramverk för hållbarhetsredovisning. I verksamhetsberättelsen finns vidare information om statens förvaltningskostnader, bl.a. interna kostnader och kostnader för köpta tjänster. I motion 2019/20:924 av och (båda S) anförs att regeringen som en aktiv förvaltare bör utreda möjligheten att via ägardirektiv ge de statliga bolagen i uppdrag att exempelvis ställa praktikplatser till förfogande eller på andra sätt jobba för att personer som står långt från arbetsmarknaden får möjlighet till arbete eller praktik. I motion 2019/20:2306 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör verka för en bättre geografisk representation i statliga bolags styrelser jämfört med vad som är fallet . I kommittémotion 2019/20:55 av m.fl. (M) anförs bl.a. att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Enligt motionen bör staten därför minska eller avveckla sitt ägande om förändringar av det statliga ägandet leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Detta resonemang förs även i kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) (yrkande 30). I den nyssnämnda motionen framhålls även att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer (yrkande 31). Motionärerna framhåller vidare att staten bör vara ett föredöme för hållbart företagande och utveckla arbetet på området när det gäller de statliga företagen samt att staten i sin roll som ägare ska vara ett föredöme även vad gäller hållbarhetsredovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative), CSR (Corporate Social Responsibility), affärsetik, transparens och ansvarstagande (yrkande 32). och (båda M) framför i motion 2019/20:2712 att staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör se över de statligt ägda bolagen och deras vd:ars roll med syftet att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning (yrkande 2). Av kommittémotion 2019/20:388 framgår att m.fl. (SD) är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang i bolag för att bibehålla statens inflytande genom ägande. Utförsäljningar av statens egendom ska inte vara ett ideologiskt självändamål utan ska i stället kunna ske i vissa fall när ägandet inte kan motiveras med nytta för medborgarna. I motionen framförs att inflytande över statens bolag bör utövas med varsamhet och att god lönsamhet bör prioriteras högt (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare att de är kritiska till alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön. Hållbarhetsmålet för de statliga bolagen om att det i varje styrelse ska vara av varje kön bör enligt motionen därför tas bort (yrkande 2). Av kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) framgår att motionärerna vill att regeringen ser över hur det regionala ansvaret hos statliga bolag kan tydliggöras och stärkas (yrkande 24). I motion 2019/20:45 av Per Schöldberg m.fl. (C) framförs bl.a. att staten, när förutsättningarna finns, ska pröva sitt ägande av de statliga bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag eller som är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. Dock anförs att eftersom staten är en stor bolagsägare och kommer att fortsätta att vara det är det viktigt att bolagen drivs på ett långsiktigt professionellt, värdeskapande och hållbart sätt. I kommittémotion 2019/20:1842 av m.fl. (V) framförs att de statliga bolagens egentliga ägare är alla som bor i . Dessa bolag har därför ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service och andra samhällsviktiga funktioner, skriver motionärerna. I de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav bör målsättningen i ägarstrategin därför ses över (yrkande 1). Vidare uppges i motionen att möjligheterna till vidareförädling inom svensk industri är generellt stora och att statliga bolag därför bör verka för en ökad förädling i syfte att skapa arbetstillfällen och öka exportvärdet (yrkande 2). Motionärerna anför vidare att förtroendet för de statliga institutionerna är avgörande för att skapa legitimitet för den demokratiska processen och att detta även gäller de statliga bolagen. bör enligt motionärerna uppträda neutralt och ska därför inte vara medlemmar i intresseorganisationen eller liknande intresseorganisationer (yrkande 3). I motionen lyfts även könsfördelningen inom de statliga bolagen fram som en viktig fråga. Det anförs att engagemanget för ett jämställt näringsliv inte får stanna vid ledningsgrupperna i de statliga bolagen utan att man även bör kartlägga hur könsfördelningen inom hela bolaget ser ut. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att de statligt ägda bolagen, senast /21, ska återkomma till regeringen med en kartläggning av könsfördelningen på alla nivåer i bolaget och utifrån denna komma med förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet (yrkande 4). I kommittémotion 2019/20:54 av m.fl. (KD) anförs bl.a. att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Enligt motionen bör staten därför minska eller avveckla sitt ägande om förändringar av det statliga ägandet leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. I motion 2019/20:1965 anför (L) att konkurrensen snedvrids om staten konkurrerar med privata företag. Motionären menar därför att regeringen bör utreda konsekvenserna av försäljning eller avveckling av statens ägande i samtliga bolag som konkurrerar med eller skulle kunna drivas av privata aktörer. m.fl. (MP) anför i motion 2019/20:2853 att intäkter till staten från naturresurser i Sápmi i högre grad bör återföras till utveckling av det samiska samhällslivet. Därför bör statliga bolag som hämtar sina intäkter i Sápmis naturresurser avsätta en andel av sin vinst för att finansiera förvaltningen och utvecklingen av samiskt samhällsliv, språk och kultur (yrkande 3). Den statliga bolagsportföljen består av 46 bolag (39 helägda och 7 delägda) och har enligt regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande ett sammanlagt värde på ca . Företagen i portföljen finns inom sektorerna basindustri/energi, telekom, tjänst, fastighet, finans, konsument, infrastruktur och transport. Basindustri/energi är den dominerande sektorn med av portföljens värde, följt av de tre sektorerna fastighet, telekom och tjänst. Flera av bolagen har startat som affärsverk, affärsverksamhet inom myndighet eller statliga monopol. verkar de flesta av bolagen på affärsmässiga grunder på fullt konkurrensutsatta marknader. 22 av de statligt ägda bolagen har emellertid ett samhällsuppdrag som har beslutat särskilt om, vilket innebär att bolagen ska uppnå andra mål än ekonomisk avkastning. Grunder för förvaltningen av statliga företag beslutar om grunderna för hur statens tillgångar ska förvaltas och förfogas över, vilket innefattar de statligt ägda bolagen. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångs-punkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regeringsformen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag, eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Riksdagsbeslut krävs däremot inte för t.ex. utdelningar, eftersom dessa ingår i den löpande förvaltningen. Regeringens årliga skrivelse till har beslutat att regeringen ska lämna en årlig redogörelse för bolag med statligt ägande (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i bolag med statligt ägande. Verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör regeringens årliga redogörelse. Under beredningen av regeringens nyssnämnda skrivelse de senaste riksmötena har ett enigt utskott framhållit vikten av att regeringen lämnar skrivelsen till . Utskottet har i sammanhanget påpekat att skrivelsen är ett viktigt underlag för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de statliga företagen. Liksom framförde utskottet vid den senaste behandlingen, (bet. 2018/19:NU4), att det välkomnar att regeringen har utvecklat innehållet i skrivelsen så att på ett bättre sätt ska kunna få en bild av utvecklingen i de statliga bolagen. Utskottet underströk även vikten av att detta arbete fortsätter. I Statens ägarpolicy för bolag med statligt ägande redogörs för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor när det gäller bolags-styrningen av bolag med statligt ägande. I ägarpolicyn ingår också regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Ägarpolicyn ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande. När det gäller övriga bolag där staten är delägare anges i ägarpolicyn att staten verkar i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Även regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare ingår i ägarpolicyn. Den ägarpolicy som är aktuell – Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 – fattade regeringen beslut om . Policyn ska tillämpas fr.o.m. och ersätter den tidigare ägarpolicyn . Övergripande om styrning av de statliga företagen Liksom privata aktiebolag regleras statliga aktiebolag av aktiebolagslagen (2005:551). I sin egenskap av företrädare för det statliga ägandet lyder regeringen således under samma regler som andra bolagsägare. Innebörden av detta är bl.a. att ägarinflytandet utövas i bolagets beslutande organ, bolagsstämman (7 kap. 1 § aktiebolagslagen). Bortsett från arbetstagarrepresentanterna utser stämman styrelsens ledamöter, vilka i ett helägt statligt företag representerar staten som ägare. Styrelsen utser i sin tur verkställande direktör. Genom bl.a. valet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningen föra in särskilda bestämmelser kan statens representanter påverka inriktningen av bolagets verksamhet på bolagsstämman. ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. I detta ingår att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation och att se till att bolaget har en betryggande internkontroll. Den löpande verksamheten sköts av bolagets ledning. Styrelsen i bolag med statligt ägande ska genom styrelseordföranden sam-ordna sin syn med företrädare för ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden (ägarsamordning). Vid regelbundna möten mellan företrädare för bolag respektive ägare (ägardialog) följs bl.a. målen för bolagen upp. Av ägarpolicyn framgår även att förvaltningen styrs av om statligt stöd samt redovisning av allmänna medel, konkurrenslagstiftningen, lagen om offentlighet och sekretess samt riktlinjer för statligt ägda företag. De sistnämnda riktlinjerna ger staten som ägare och de statligt ägda bolagen ett förutsebart ramverk att förhålla sig till och innebär att statens roll som ägare tydligt avskiljs från statens övriga roller. Riktlinjerna är rekommendationer som riktas till regeringar för att säkerställa att statligt ägda företag verkar effektivt, transparent och ansvarstagande. De är en internationell standard som syftar till att undvika att staten agerar som en passiv ägare eller som en överdrivet ingripande ägare. Enligt ägarpolicyn ska styrningen av bolagen främst utövas på bolagsstämmor, genom en professionell och strukturerad styrelsenomineringsprocess samt genom dialog med styrelseordföranden. Uppföljning och utvärdering av bolagen ska ske bl.a. genom ekonomiska analyser, branschanalyser och olika typer av rapporter från bolagen. Även mål utöver ekonomiskt värdeskapande ska följas upp och utvärderas.