bet · H601KU20d3 · 2019-01-01 00:00:00 — Det ligger liksom i sakens natur. Skånberg (KD): Tack, statsrådet, för svaren så här långt! Statsrådet är ju noga med att markera var han var och inte var beredande statsråd, men jag skulle vilja vidga den här utfrågningen till lite generellt om Lagrådets roll. Statsrådet tillhör ju de av regeringens ledamöter som har arbetat allra längst, haft flest propositioner och har störst erfarenheter av att ha med Lagrådet att göra. Statsrådet nämnde också tidigare att trots en inrådan från Lagrådet gick statsrådet ändå till med en proposition. Vi har att utreda, inom ramen för det här ärendet, också Lagrådets roll och interaktionen med regeringen. Skulle statsrådet vilja nämna hur han ser på ett yttrande från Lagrådet när det gäller de här frågorna? : Ett lagrådsyttrande väger alltid tungt för regeringen och ska göra det. I de allra, allra flesta fall justerar vi lagförslagen efter det att vi har fått synpunkter eller invändningar från Lagrådet. Men ibland kan man hamna i situationer där man helt enkelt gör olika bedömningar om vad som fungerar och vad som inte fungerar, exempelvis. Det jag nämnde var id-kontrollerna, där vi fick ett avstyrkande från Lagrådet. Men ni vet, det här var också en situation då det kom 10 000 . Jag gjorde då bedömningen att enda möjligheten för oss att klara den här krissituationen som vi var i var att hitta ett sätt så att man faktiskt sökte sig till andra länder än . Jag var seriöst rädd för en situation där tiotusentals människor skulle fortsätta söka sig mot . Vi hade kunnat ha en situation där folk frös ihjäl på gatorna i snödrivor, för vi hade ju knappt möjlighet att hantera att ge folk tak över huvudet och mat för dagen. Vi klarade 114 000 människor , vilket ju är en enorm bedrift att ta emot. Alla fick tack över huvudet, och alla fick mat för dagen. Men hade det fortsatt hade det inte gått. Där gjorde jag den bedömningen: Nej, jag måste gå till med den här lagstiftningen ändå. Jag försvarade den i , och vi fick med nöd och näppe, som sagt, att besluta om den. Men det är ändå undantagen i de här situationerna. När det gäller det här ärendet som vi pratar om nu fick man också lagrådskritik. Regeringen valde då att gå vidare med förslaget, men man valde också när man riksdagsbehandlade ärendet att komplettera beredningen. Det var en process som hanterades av finansutskottet. Om ni läser Migrationsöverdomstolens yttrande så noterar de just det. De ser att här finns lagrådsyttrandet, men sedan ser de också att här har gjort ytterligare beredning av ärendet. Det är sedan ett av skälen till att de säger: Vi anser att här har inte gjorts några avsteg så att man inte ska kunna tillämpa den här lagstiftningen. Migrationsöverdomstolen, som i slutänden är den som avgör det här, gick ändå på linjen att den här lagstiftningen höll, helt enkelt. Skånberg (KD): Ja, så är det ju. Slutordet från överdomstolen blev att den sammantagna beredningen höll. Men i propositionen, s. 22, skriver regeringen: ”Regeringen anser mot den bakgrunden att beredningskravet i regeringsformen är tillgodosett i tillräcklig utsträckning.” Det var innan hade gjort sin prövning, och det var innan man hade vägt in de synpunkter som Lagrådet hade haft. Det var alltså den första delen, den som låg till grund i propositionen. Delar statsrådet att man kan bedöma det som att det var tillgodosett i tillräcklig utsträckning redan vid tillfället när proppen lades? : Ja, det gör jag naturligtvis. Den bedömningen står vi naturligtvis fast vid. Jag bara konstaterar att sedan tillkom ytterligare beredning när behandlade frågan och att Migrationsöverdomstolen då ser till båda dessa processer. Skånberg (KD): Då är frågan: När var beredningen tillräckligt fylld? Var den redan fylld i det att proppen lades, eller tillkom det sådant som gjorde att den fylldes? Därom kan vi samtala. Vi kan ju konstatera att Lagrådets kritik vid det tillfället var oerhört kraftfull. Man talade om att det över huvud taget inte dög som underlag för lagstiftning. Då skulle jag vilja fråga statsrådet: Hur skarpt menar statsrådet att Lagrådet ska formulera sig för att regeringen ska erkänna att det var inte tillräckligt berett? Kan Lagrådet över huvud taget formulera en kritik så skarpt att regeringen medger att det här inte var tillräckligt berett? : Ja, Lagrådet kan ju rakt upp och ned avstyrka våra lagförslag, vilket de har gjort . Jag kan ge Skånberg flera exempel på detta. Vi gick fram med lagstiftning om det grova vapenbrottet, där ju Lagrådet också ifrågasatte beredningen och också avstyrkte den delen. Vi valde då att gå till ändå med den och fick en stor uppslutning bland riksdagspartierna för att gå fram med den, vilket nu har varit oerhört effektivt för att kunna få undan en del av dem som tidigare sprang runt med vapen på stan. De sitter i buren , så att säga. Den frågan prövades sedan av , huruvida beredningskravet var uppnått. Man konstaterade att regeringens beredning var till fyllest i den delen. Och var det ändå ett läge där Lagrådet faktiskt rakt upp och ned hade avstyrkt det här. Så det här är väl i så fall en diskussion som ni naturligtvis får föra när det gäller beredningskravets tillämplighet här, vilket ni har gjort tidigare. Men min uppfattning är ju den att i det här ärendet var det till fyllest. Sedan alla detaljfrågor kring hur många remissinstanser och vilket beredningsunderlag som min efterträdare hade i slutänden får ni ställa till min efterträdare. (L): Tack, statsrådet, för de avgivna svaren! Jag skulle vilja fortsätta och hänga kvar lite vid frågan om tidpunkten och vilka åtgärder som diskuterades på och departementet i förhållande till den svåra situation som då rådde och att den här 18-årsgränsen är en vital gräns för hur både myndigheter och enskilda personer bör agera och agerar. Ord som ”ordnad migration” och ”rättssäker process” är ju det som vi alla står fast vid på något sätt i den här diskussionen. Statsrådet har ju redogjort för när det i officiella rapporter har framkommit när ärendebalansen blir för stor. Men ändå: Diskuterades den här vitala gränsen tidigare under processen? Det var ju som sagt många som kom , och beslut kom ju senare, men när gick det upp för ? När började statsrådet bli orolig för att här kommer just 18-årsgränsen att kunna bli ett framtida bekymmer? Skedde det före de officiella rapporterna i diskussionen med myndigheten, eller var det inte förrän det var , så att säga, som den diskussionen kom? : Jag inledde ju inte någon beredningsprocess. Jag såg naturligtvis problemet när handläggningstiderna drog ut , men här är det ju i slutänden en bedömningsfråga: När tycker man att det är humanitärt försvarbart att de här handläggningstiderna går att dra ut så länge ? Det var –när de nya prognoserna kom, när det visade sig att inte skulle klara av alla sina ärenden års utgång. Men jag fick heller inte, ska jag säga, några påstötningar från om att här måste ni se till att gå fram med någon ny lagstiftning för att hantera detta, utan det var ett initiativ som regeringen sedan tog. Men det tror jag i huvudsak handlar om ett politiskt avgörande, helt enkelt: När har det gått så pass långt i handläggningstid att vi måste ha något slags speciallösning för den här gruppen? Vissa vill ju inte, det vet vi, ha någon speciallösning över huvud taget, så att säga. Andra kanske hade velat ha det lite tidigare. Men det var som beredningen inleddes. (MP): Tack, ministern, för de svar som har getts på frågorna som ställts! Genom dem har jag faktiskt fått mina frågor besvarade och har ingen kompletterande fråga. (M): Bara så att jag har förstått statsrådet rätt: När stod det klart för statsrådet att de här handläggningstiderna var långa på ? Att de var långa? (M): Ja, att de var långa. : I sina prognoser både och säger man att den genomsnittliga handläggningstiden för de ärenden de fattar beslut om ligger på månader och månader. I samma prognoser sa man också att vi kommer att klara alla ärenden års utgång. Det var med ledning av den informationen som jag valde att inte dra igång någon beredning av någon särskild speciallagstiftning, utan det kom först när de nya prognoserna kom. (M): Tack så mycket för förtydligandet, statsrådet! för att jag ska förstå riktigt rätt: Då menar också statsrådet att just gruppen ensamkommande, som sedan lagen avser, innefattas i samma information, så att säga? : Om vi tittar på just gruppen ensamkommande drog tiden ut också där. Man gjorde olika bedömningar och . Men beskedet var fortfarande att man kommer att klara alla fram till . Jag vill återkomma till statsrådet i frågan om 18-årsåldern. Om statsrådet förlitade sig på den bedömning gjorde, att det fanns kapacitet att klara bedömningarna , undrar jag varför man i regleringsbrevet 2016 gav ett särskilt uppdrag. Det handlar om en delredovisning av arbetet med åldersbedömningar, en analys av varför andelen åldersuppskrivningar ökar eller minskar , samt antal beslut där åldern på ett ensamkommande asylsökande barn har skrivits upp antingen efter eller utan en medicinsk åldersbedömning, eller varför åldern inte har skrivits upp. Jag vet inte om jag tolkar fel, men det fanns tydligen en medvetenhet om problemet . Jag vill veta varför man begär in mer underlag om man ändå förlitar sig på den bedömning verket har gjort. : Fru ordförande! Jo, det gör vi. Vi förlitar oss på den bedömning verket gör. har vi en skyldighet att se till att man upprätthåller kvaliteten i bedömningarna. Det är därför skrivningarna finns. Det här var före det att det fanns ett system med medicinska åldersbedömningar. De kom först därefter. Här fick man utgå från det man fick till sig muntligt när man träffade ungdomarna, och det var svårt. Därför var det viktigt för oss att markera att systemet fungerade på ett bra och tillfredsställande sätt. Ordföranden: tackar justitie- och migrationsministern för att du kom till KU. KU ajournerar sig till . Bilaga B2 F.d. generaldirektör vid Granskningsärende 15 Regeringens styrning av (se avsnitt 3.1) Ordföranden: är 11 och återupptar sitt öppna sammanträde. Jag vill börja med att hälsa före detta generaldirektören välkommen till . Vi uppskattar att du har hörsammat vår inbjudan att delta i utfrågningen. Det ärende vi ska hantera är regeringens styrning av , G15. Utfrågningen kommer att gå till på följande sätt: Först kommer att få möjlighet att göra en inledning, och därefter kommer anmälande parti – i det här fallet – att börja med att ställa frågor. Därefter finns det möjlighet för partierna i storleksordning att ställa sina frågor. Jag vill också understryka att granskningen alltså handlar om att granska regeringen och statsrådens tjänsteutövning. Det handlar alltså inte om att granska myndigheten eller myndighetens chefer. Därmed ger jag ordet till . : Min inledning blir väldigt kort. Som gammal parlamentariker är det ganska självklart att jag hörsammar utskottets önskemål om att få träffa mig. Sedan återstår det att se hur mycket jag har att bidra med. Svenska kraftnäts tillkortakommanden och de missgrepp som har utspelats är ganska allvarliga, men precis som ordföranden säger är utskottet inte inriktat på att granska myndigheten utan på att granska regeringen. I den utsträckning jag, som tidigare myndighetschef , kan bidra till att sprida ljus över hur myndigheten arbetar och hur myndighetens relationer med regeringen och har sett ut är det väl bra då. Jag står till utskottets förfogande. Ordföranden: är ju en moderat anmälan, så jag ger mig själv ordet. I Svenska kraftnäts risk- och sårbarhetsanalys för anges följande i kapitlet som heter Beskrivning av identifierade sårbarheter och brister i krisberedskapen: •”Brister i analyser av sådana risker och sårbarheter inom tjänsteleverantörers verksamheter och/eller outsourcade verksamheter som har bäring på den egna verksamheten. •Avsaknad eller bristfällig informationsklassning, vilket kan medföra att säkerhetsklassificerad information blandas med icke-klassificerad information i de viktiga systemen. •Brister i regelverk för och kontroll av åtkomst till viktiga system och tillträde till anläggningar.” Som kommentar till analyserna har departementet svarat: Miljö- och har bedömt att några särskilda åtgärder inte varit nödvändiga med anledning av de aktuella risk- och sårbarhetsanalyserna. Då blir min fråga till : När gav dessa signaler om brister i arbetet med säkerhetsskydd och informationssäkerhet till departementet, gavs det då några instruktioner från departementet angående säkerhetshöjande åtgärder? : Nej, inte vad jag kan erinra mig. Vi fick ju regleringsbrev i uppdrag att göra en mer fördjupad redovisning, och det är den som kommer till uttryck i den risk- och sårbarhetsanalys som utfördes . Men säkerhetsfrågorna har alltid stått i fokus för . Även när totalförsvaret lades ned var fortfarande landets elberedskapsmyndighet. Man har jobbat väldigt mycket med säkerheten för de verksamhetskritiska systemen, inte minst driftövervakningssystem, driftdatanät och drifttelenät. Det är en väldigt kritisk infrastruktur. Det pågick ett kontinuerligt arbete här, bland annat med frågor om informationsklassning, delvis som ett resultat av att vi vid den här tidpunkten, 2014–2015, jobbade igenom just dessa frågeställningar i syfte att upprätta en ny säkerhetsanalys. Det visade sig nämligen att den säkerhetsanalys som man måste upprätta enligt säkerhetsskyddslagen och som ska lämnas till Säkerhetspolisen var och helt obsolet. drog jag därför igång ett ganska omfattande internt arbete just för att kartlägga vilken information som var känslig, vilken information som var särskilt känslig och hur vi internt klassade den. Detta ledde till att vi fattade beslut om en ny säkerhetsanalys och lämnade över den till Säkerhetspolisen. Ordföranden: så mycket! I ett dokument som har rubriken för bedömning av statliga myndigheters generella krisberedskap anges angående informationssäkerhet att myndigheten saknade rutiner för att identifiera och hantera kritiska beroenden till system och tjänster för informationshantering som är av central betydelse för myndighetens verksamhet. Vet om den uppgiften utlöste någon reaktion från departementet? Det är något som departementet måste svara på. Men generellt skulle jag säga att det har funnits en betydande naivitet inom svensk statsförvaltning. Många myndigheter har inte tagit informationssäkerhetsfrågorna på tillräckligt stort allvar. Det har nog funnits brister även inom . Men givet Svenska kraftnäts uppdrag har säkerhetsfrågorna där alltid varit starkt närvarande. Jag tror att graden av tillkortakommanden har varit betydligt mindre inom än i flertalet andra statliga myndigheter. (S): Givet det just sa ställer man sig ändå frågan hur det kom sig att man inte gjorde någon ny Är det inte anmärkningsvärt i en myndighet som ska ha hög beredskap när det gäller säkerhetsfrågorna? : Jo, den säkerhetsanalysen borde ha gjorts tidigare. Arbetet med den formella säkerhetsanalys som sedan inlämnades drogs igång, vill jag erinra mig, på en anmodan av Säkerhetspolisen, som konstaterade att den säkerhetsanalys som de hade tillgång till var ganska gammal. Men frånvaron av det formella dokumentet innebar ju inte att vi inte arbetade med säkerhetsfrågorna. Jag kan väl ta för att beskriva detta. En del av de tillkortakommanden som har uppmärksammats av har ju handlat om säkerhetsskydd för det nya driftövervakningssystem som upphandlats från och tagits i bruk. installerade ett driftövervakningssystem, benämnt , vid . Driftövervakningssystemet är ett omfattande SCADA-system som driver och övervakar hela elsystemet, hela stamnätet i . Detta började bli gammalt, vilket ledde till att vi 2010 tog beslut om att investera i ett nytt driftövervakningssystem. Det var en satsning på , och det gjordes en upphandling. I den upphandlingen stod just säkerhetsaspekterna i fokus, och väldigt rigorösa säkerhetskrav ställdes. Efter lite turbulens vann franska Alstom upphandlingen. Då utbröt en ganska omfattande turbulens. Vi behövde säkerhetspröva fransk personal. Det behövde göras av den franska säkerhetsmyndigheten. För detta krävdes avtal mellan kungariket och republiken. Något sådant fanns inte. Vi kontaktade Must, den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, som är Point of Contact i sådana frågor. De hänvisade till UD, och UD hänvisade tillbaka. Jag hade samtal med dåvarande chefen för . Vi hade också sammanträden om detta i Högkvarteret. Det ledde fram till ett avtal som gjorde det möjligt för franska myndigheter att säkerhetspröva personalen. Sedan behövde vi, eftersom det hanterades sekret information och utbyttes data över internet, upprätta skyddade förbindelser mellan en skyddad miljö hos Alstom i och Svenska kraftnäts kontrollrum i . Kryptolösningar och annat behövde komma på plats. Det förutsatte att det fanns ett signalskyddsavtal mellan och . Något sådant avtal fanns inte. Must var behjälpliga, och ett avtal upprättades. Ändå kunde inte Alstom leverera det nya driftövervakningssystem som uppfyllde de säkerhetskrav vi ställde inom rimlig tid. Det blev stora förseningar. Det ledde till att jag tog det ganska drastiska beslutet, senare bekräftat av Svenska kraftnäts styrelse, att häva kontraktet med Alstom. Det skickade av elkundernas pengar ”down the drain”, men det var viktigare för oss att få en säker lösning på plats. Efter tillkortakommandet med Alstom och deras driftövervakningssystem bestämde vi i stället att direktupphandla en uppgradering av det befintliga Det är detta som sedermera har installerats, dock tydligen utan erforderliga säkerhetsskyddsavtal när systemet togs i drift. Säkerhetsfrågorna har varit extremt mycket i centrum för Svenska kraftnäts verksamhet. Det gäller även tillträdesskydd. fick inte ens tonåriga sommarpraktikanter, som aldrig har sett något hemligare än kaffeapparaten, sätta sin fot innanför skalskyddet på innan Säkerhetspolisen var färdig med sin registerkontroll. (S): då man inte gjorde någon ny säkerhetsanalys, efterfrågades det då någon ny säkerhetsanalys av ? : Nej, det gjorde det inte. Som jag minns det var det ett påpekande från Säkerhetspolisen att de ville ha in en ny säkerhetsanalys därför att den som fanns var så pass gammal. (S): kom det från in en rapport där det står: Huvuddelen av Svenska kraftnäts datahantering sker i verkets egen datormiljö. Det gäller alla verksamhetskritiska system och sådana som innehåller uppgifter som är känsliga med hänsyn till rikets säkerhet. Vissa i sammanhanget mindre viktiga system har till viss del outsourcats. Det gäller bland annat system som hanterar verksamhetsplanering, resursplaneringssystem och incidentrapporteringssystem, men dessa system innehåller inga uppgifter som är känsliga för rikets säkerhet. Jag får inte riktigt ihop detta som inrapporterats från med avtalet med om en ganska central del där det inte finns någon säkerhetsprövning. Hur korresponderar de med varandra? : Jag kan mest överblicka upphandlingen av Alstom och den misslyckade leveransen av driftövervakningssystemet, som vi kallade HUDS. Där var det olika känslighetsgrad. Under själva uppbyggnadsskedet kom vi, efter många om och men, till slutsatsen att det datautbytet hade ett lägre skyddsvärde och kunde skyddas med kommersiella . Men för den skarpa drifttagningen av driftövervakningssystemet är det korrekt att allt utspelas i kontrollrummet i och på en reservplats på hemlig ort. Men det fanns också ett datautbyte med som krävde en högre skyddsnivå, och därför var det angeläget att vi fick till stånd ett signalskyddsavtal mellan och . I vilken utsträckning som data måste lämna och med det nuvarande driftövervakningssystemet för att behöver göra något slags handpåläggning vet jag ärligt talat inte. Men i huvudsak stämmer säkert chefsjuristens konstaterande att de verksamhetskritiska systemen hanteras i Svenska kraftnäts egen datormiljö. (SD): Fru ordförande! Tack, före detta generaldirektören, för dina svar ! Du har varit inne mycket på säkerhetsfrågorna. Men jag tänkte ta upp detta med att det eventuellt har funnits en viss form av myndighetsaktivism. Som praxis informerar , före augusti månads slut, elbolagen om kommande förändringar av priserna i stamnätet. Detta skedde inte , utan prishöjningen offentliggjordes först , före valet. Anser före detta generaldirektören att detta är anmärkningsvärt, och finns det några särskilda skäl till att man gjorde så just ? : Svaret på frågan är ja och nej. Om det alltså skulle vara så som DN-artiklarna har indikerat – att man avsiktligt har hållit på uppgifter i avvaktan på valet – så är det klart att det är anmärkningsvärt. I övrigt är det inte anmärkningsvärt. Jag har gått tillbaka och tittat på det här. Under mina fem första år så gjorde vi en höjning av stamnätstariffen. Och de höjningarna offentliggjordes – det femte året först . Sedan har det varit oförändrade avgifter eller till och med en viss sänkning , 2014, 2015 och 2016. Det har offentliggjorts av – oktober. Och 2017 offentliggjordes uppgifterna om tariffhöjning den Det här datumet, eller efter valet, är egentligen inte onormalt sent. Men i generella termer kan man säga att strävan, i alla fall , var att ha en så transparent process som möjligt och att låta marknaden så snabbt som möjligt få reda på vilka tariffplaner hade och så snabbt som möjligt fatta beslut och kommunicera beslutet. Skälet till det är att stamnätstariffen är ett viktigt ingångsvärde när regionnätsföretagen ska sätta sina tariffer. Och regionnätsföretagens tariffbeslut är sedan ingångsvärden när de lokala nätföretagen ska sätta sina tariffer. Det är liksom repet på råttan och råttan på repet. Därför är det viktigt för marknaden att är på framkant och snabb med att kommunicera verkets överväganden och verkets beslut till marknaden. (SD): Tack för svaret! Och tack för ordet, fru ordförande! Jag tänkte: Vi är inte här för att ställa före detta generaldirektören till svars, men vi vill ju ändå ställa frågor om det som har hänt i och med all den här rapporteringen. Då tänkte jag gå in lite på det här med de jävssituationer som Under före detta generaldirektörens tid så anlitade en god vän som konsult, vars mål skulle vara att driva ett förändringsarbete för att säkerställa den nya avdelningens vision, målbild och kultur. Fakturor från denna konsult uppgår till 1,5 miljoner och har attesterats av själv. Företaget som denna konsult arbetade på har totalt fakturerat för . säger att hon förankrat beslutet hos före detta generaldirektören. Efter att före detta generaldirektören avgått så har ytterligare jävssituationer uppdagats. Min fråga blir då hur ledningen för , under före detta generaldirektörens tid, arbetade med frågor om jäv. : Vi bedrev ett ganska omfattande arbete. Det är lättförklarligt, därför att gör väldigt omfattande Det handlar om många miljarder . gör man inga arbeten i egen regi, vilket i någon mening kan sägas göra att är en enda stor upphandlingsorganisation. Följaktligen är det extremt mycket fokus på upphandlingslagstiftningens regelverk, och vi arbetade ständigt med de frågorna och försökte se till att det fanns tydliga regler, tydliga rutiner och en noggrann uppföljning. så arbetade vi också successivt fram en delegationsordning som var väldigt tydlig med vilka befogenheter och vilket ansvar man hade som chef på olika nivåer i organisationen – vad man fick göra och vad man inte fick göra. Jag kan bestämt dementera att jag skulle ha givit något underhandsgodkännande till någon avdelningsdirektör att handla upp konsulttjänster av en polare. Jag har över huvud taget under hela min tid på arbetat ganska mycket med att försöka begränsa konsultanvändningen. Det kan lätt bli en lite lättsinnig atmosfär i en organisation som utför väldigt lite i egen regi och handlar upp väldigt mycket. Och när jag kom till så fanns det en kultur att kostnader som belastar resultatet är av ondo och personal ska vi inte ha i onödan. Det där ledde till en kultur inom som gjorde att man inte fick anställa folk för att utföra arbetsuppgifter.