bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — Per Åsling och (båda C) anser i motion 2018/19:2720 att bör ges i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresemål som är starkt säsongsbundna. I kommittémotion 2018/19:2734 yrkande 33 anser m.fl. (KD) att investeringarna i väg- och järnvägsunderhåll på landsbygden behöver öka. Motionärerna menar att detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. I kommittémotion 2018/19:2735 lyfter m.fl. (KD) fram att goda kommunikationer är en förutsättning för att vårt avlånga land ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. Motionärerna framför därför att resurserna till upprustning och underhåll av vägar och mindre järnvägsspår på landsbygden bör öka (yrkande 11), att basindustrins rälskapacitet bör prioriteras i den nationella infrastrukturplaneringen (yrkande 12), att möjligheten till kombiterminaler och kombitransporter bör tas med i planeringen för regional tillväxt (yrkande 13) och att staten bör initiera ett samtal mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för bättre nyttjande av befintlig infrastruktur (yrkande 17). m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2018/19:2901 yrkande 44 på vikten av att säkerställa att infrastrukturen till och från hamnarna fungerar väl. Motionärerna framhåller att godstransporter i låga hastigheter till sjöss ger mindre klimatpåverkan än vägtransporter och att en utveckling av sjöfarten är en viktig del för att uppnå våra miljömål. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 10 att skogs- och gruvindustrins behov av nya järnvägsspår i bör utredas. Motionärerna framhåller att stora mängder gods skulle kunna flyttas från väg till järnväg. I motionen pekar man på att en sådan utbyggnad måste vara ekonomiskt försvarbar och ställas mot andra investeringar. I yrkande 23 lyfter motionärerna fram att större hänsyn bör tas till trafikintensitet vid nyinvesteringar. I yrkande 25 framhåller motionärerna att en optimering och utbyggnad av person- och godstrafiken skulle möjliggöra fler transporter och att detta vore till gagn för såväl medborgarna som miljön och näringslivet. I motionen yrkas därför att man ser över vilka sträckningar man snabbt kan åtgärda för att få till ökad kapacitet. I yrkande 27 framhåller motionärerna vikten av att skapa förutsättningar för snabbregionaltåg mellan regioner. I motion 2017/18:2136 framhåller och (båda S) att man i infrastrukturplaneringen tydligare bör prioritera säkerhetsaspekter. I motionen anges bl.a. att ett problem har varit att olika mål står mot varandra. Motionärerna påtalar att åtgärder som skulle kunna öka säkerheten och minska antalet olyckor då kan få stå tillbaka för exempelvis miljöhänsyn. I motionen anges att prioriterar miljömålen på bekostnad av t.ex. trafiksäkerhet. Ett jämställt och tillgängligt transportsystem m.fl. (L) understryker i kommittémotion 2017/18:3462 yrkande 3.2 vikten av ett jämställt transportsystem. I motionen lyfts fram att mäns och kvinnors färdsätt skiljer sig åt. Män använder bil i högre utsträckning, medan kvinnor gör en större andel av sina resor till fots, med cykel eller kollektivtrafik. Motionärerna anser att jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar till exempelvis arbetspendling. I motionen anges att för att uppnå detta krävs det att både kvinnor och män deltar i samtal om transportsystemets tillkomst, utformning, förvaltning och nyttjande. Vidare pekar motionärerna på att det är av stor vikt att ha ett jämställdhetsperspektiv redan på planeringsstadiet av ny transportinfrastruktur. I kommittémotionerna 2017/18:3758 yrkande 15 och 2018/19:2427 yrkande 15 lyfter m.fl. (C) fram att kvinnor och män måste ha samma möjlighet att påverka planeringen av transporter och transportinfrastruktur. Motionärerna anser därför att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att påverka transportsystemets tillkomst, utformning, förvaltning och nyttjande. Ett sätt att göra detta, menar motionärerna, är att redan i planeringsprocessen i grupper med makt och inflytande över transportsystemet tillförsäkra att det finns en jämn fördelning mellan män och kvinnor. I motionen framhålls vidare att jämställdhetsbegreppet i detta sammanhang också bör definieras bredare än jämställdhet mellan könen och även ses i ett mångfaldsperspektiv där även personer med funktionsnedsättning blir synliggjorda och ges full tillgänglighet. I kommittémotionerna 2017/18:3758 yrkande 17 och 2018/19:2427 yrkande 16 lyfter samma motionärer fram vikten av att beakta trygga och tillgängliga trafikmiljöer i planeringsarbetet för infrastrukturinvesteringar. Motionärerna framhåller att kvinnor i högre grad än män föredrar trygga trafikmiljöer, vilket bör beaktas i planeringsarbetet när det gäller allt från utformning och ljussättning av gångtunnlar till återvändsgränder, grönområden och andra platser med begränsad insyn. I kommittémotion 2017/18:2340 yrkande 3 framhåller m.fl. (V) att det bör finnas en lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnader. Motionärerna klargör att gröna res- och transportplaner innebär att t.ex. arbetsgivare, byggherrar och fastighetsägare tar ett helhetsgrepp om att resandet och godsleveranserna till och från den egna verksamheten ska bli mer hållbara. Motionärerna pekar vidare på att regeringen i budgetpropositionen aviserade en översyn om lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på transportplaner i samband med nyetableringar. Mot bakgrund av att regeringen ännu inte har kommit med något konkret förslag på området, och inte heller aviserat något sådant i planerade skrivelser och propositioner, trots att ett flertal rapporter och utredningar lyft förslaget, anser motionärerna att det behövs ett tillkännagivande om detta. m.fl. (V) yrkar i kommittémotion 2018/19:20 att regeringen bör ge i uppdrag att återkomma med ett nytt förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 som utgår från en utveckling av klimatpåverkande utsläpp från transportinfrastrukturen som ligger på nivåer som är förenliga med klimatmål. Motionärerna framhåller bl.a. att det enda rimliga är att underlag och förslag till planering för transportsystemet ska ha beslutade klimatmål som utgångspunkt, och inte oönskade trafikökningar på vägarna. I kommittémotion 2018/19:26 yrkande 4 framhåller m.fl. (M, C, KD, L) att det krävs en effektiv klimatpolitik för att nå de riksdagsbeslutade klimatmålen. Motionärerna pekar på att för att minska de svenska utsläppen behövs en genomgripande teknisk utveckling och omställning av samhället. är det viktigt att denna omställning sker utan att konkurrenskraft försvagas. (M) framför i motion 2018/19:898 yrkande 4 att man bör överväga att låta trafikavgifter spegla samhällsnytta och hållbara och klimatsmarta transportsystem. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:1121 yrkande 44 att minskat globalt koldioxidläckage ska premieras och i yrkande 45 att miljöforskning ska premieras. I partimotion 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del anges att infrastruktur spelar en viktig roll i arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle. Motionärerna framhåller att genom att satsa på klimatsmarta lösningar kan utvecklas och behålla sin konkurrenskraft på ett hållbart sätt. I yrkande 9 framhåller motionärerna att den svenska fordonsflottan måste bli mer hållbar och utsläppen från sektorn måste minska. För att minska miljöpåverkan men behålla mobilitet måste transporterna bli effektivare och såväl användningen av biodrivmedel som forskning och introduktion av ny teknik öka. I partimotion 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 12 lyfter motionärerna fram att för att fler ska välja tåg krävs kompletterande stråk och nya spår för att lösa upp flaskhalsar och öka effektiviteten. Motionärerna framhåller att om fler väljer tåg i stället för flyg eller bil kan utsläppen minska. Vidare pekar motionärerna på att det finns många exempel på sträckor där mindre åtgärder kan ge ökade transportmöjligheter och betydlig klimatnytta. I motion 2018/19:2192 framhåller (S) att förutsättningarna för cykelbanor på en större andel av alla bilvägar i bör ses över. Motionären pekar bl.a. på att det är viktigt att möjligheten att cykla inte tas bort när nya mer trafiksäkra vägar byggs. (MP) framför i motion 2018/19:2337 att bra cykelinfrastruktur är avgörande för ökad och säkrare cykling. Motionären anser att det är av nationellt intresse att öka cykeltrafiken för såväl minskade utsläpp som ökad folkhälsa. Motionären vill därför att cykling ska få en tydligare plats i kommande nationella plan (yrkande 2), att mer resurser avsätts specifikt för investeringar i cykelinfrastruktur i den nationella plan som arbetas fram (yrkande 3), att det i den nationella planen regleras en lägsta nivå för länsplaneupprättarnas investeringar i cykelinfrastruktur (yrkande 4) och att det avsätts resurser för ett nationellt stomvägnät för cykel (yrkande 5). I kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) framhålls i yrkande 6 att klimatpåverkan från transportsektorn ska minska genom ökad användning och produktion av biodrivmedel, utökad elektrifiering och mer effektiva transportlösningar. Motionärerna framhåller att det skapar möjligheter till mer hållbara transportmodeller och transportsystem där utsläppen och miljöpåverkan från transporterna minskar – men inte mobiliteten. I yrkande 17 efterfrågar motionärerna en nationell plan för elektrifiering i transportsektorn. Motionärerna framhåller att en sådan plan kan inkludera satsningar på alternativa drivmedelsstationer i hela landet, förenklade byggregler för laddstolpar vid nya parkeringar och bostadshus, satsningar på forskning och demonstration av elvägar och elektrifiering av godstrafik och busstrafik. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2018/19:2427 yrkande 1 att det behövs starkare incitament för en omställning av alla transporter för att nå målet om minskade utsläpp från transportsektorn till 2030. Motionärerna pekar bl.a. på att många olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras, för alla trafikslag, och att fler transporter behöver elektrifieras. I yrkande 10 framhåller motionärerna att det behövs en nationell strategi för en ökad elektrifiering av den svenska fordonsflottan. Motionärerna framhåller att eldrivna fordon och elektrifierade vägar kommer att behövas för att nå målet om minskade utsläpp från transportsektorn till 2030. m.fl. (MP) efterfrågar i partimotion 2018/19:2733 yrkande 13 ett tydliggörande av vilken myndighet som har huvudansvar för sektorsmålet för transporter. Motionärerna framhåller bl.a. att arbetet med att minska transportsektorns klimatpåverkan i hög grad handlar om att göra alternativ med låga utsläpp så attraktiva som möjligt. I motionen konstateras även att grundprincipen är att klimatvänliga alternativ ska löna sig, som det ska kosta mer att släppa ut. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2018/19:2734 yrkande 2 fram vikten av att prioritera arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045. Motionärerna pekar bl.a. på att det krävs en omställning och smart utformning av infrastrukturen, satsningar på forskning och utveckling av fossilfria bränslen och fordonstyper såsom elbilar och elhybrider samt mer gång- och cykeltrafik. I kommittémotion 2018/19:2764 framhåller m.fl. (KD) i yrkande 10 att arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2050 måste prioriteras. Motionärerna pekar på att transportsektorn står inför stora utmaningar med att kraftigt minska utsläppen av bl.a. koldioxid, och betonar att arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik måste fortsätta. m.fl. (MP) önskar i kommittémotion 2018/19:2779 yrkande 25 att kommuner ska kunna införa s.k. transportplaner för ökad möjlighet att strukturerat planera för minskad negativ klimatpåverkan. I yrkande 29 framhåller motionärerna att investeringar i cykelinfrastruktur, spårvägar och annan kapacitetsstark kollektivtrafik ska fortsätta genom stadsmiljöavtalen. (KD) anser i motion 2018/19:2916 yrkande 3 att den nationella infrastrukturbudgeten bör fördelas om så att cykeltrafiken ges en större andel av budgeten än . Motionären pekar bl.a. på att behovet av framkomliga regionala cykelvägar är stort, liksom av drift och underhåll av dem . m.fl. (L) understryker i kommittémotion 2017/18:3462 yrkande 8 vikten av att följa teknikutvecklingen inom infrastrukturområdet. Motionärerna framhåller att det behövs nya innovativa lösningar för att skapa förutsättningar för klimatsmarta transporter som leder till minskade koldioxidutsläpp och minskat traﬁkbuller. I motionen anges vidare att bör delta i utvecklingen av framtidens lösningar genom att sprida kunskap, uppmuntra innovativa lösningar och stötta entreprenörskap. I kommittémotion 2017/18:3833 yrkande 4 anser m.fl. (M) att bör få i uppdrag att utreda möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera nya transporttekniker i den framtida infrastrukturplaneringen. Motionärerna framhåller att teknikutvecklingen inom transportområdet går med rasande fart och att vårt sätt att förflytta oss troligen kommer att se annorlunda ut om bara något eller några decennier jämfört med . Motionärerna understryker att det är av stor vikt att ligger i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. Motsvarande önskemål framförs i kommittémotion 2018/19:2901 yrkande 3 av m.fl. (M). Vidare anförs i yrkande 37 framförs att framväxten av delningsekonomin inom transportsektorn bör främjas. I motion 2018/19:1545 önskar (M) att möjligheterna till att göra ett fullskaletest med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer övervägs. Motionären pekar bl.a. på att ligger i framkant när det gäller moderna transporter och att det betyder mycket för företag och jobb att tar vara på möjligheterna. m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2018/19:2427 yrkande 33 att det behövs åtgärder som främjar autonomi, teknikutveckling inom transportsystemet och förbättrade mobilitetstjänster samt att lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas på funktionalitet framför teknikspecifika krav. I motionen framhålls att dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för planeringen av transportinfrastrukturen. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 47 att forskningen om nya byggmetoder för järnväg bör öka. I yrkande 50 efterfrågar motionärerna ökad forskning och utveckling inom sektorn förarlösa tåg. Motionärerna anser vidare i yrkande 51 att utvecklingen av maglevtåg bör bevakas. I motionen anges även i yrkande 52 att utvecklingen av hyperloop bör bevakas. I kommittémotion 2018/19:3001 framhåller samma motionärer att rutiner för handläggning av de anslagsmedel som myndigheten disponerar för forskning och innovation bör skärpas och följas upp. Motionärerna instämmer i den kritik som har riktat mot och konstaterar att verkets rutiner måste skärpas. och (båda L) framhåller i motion 2017/18:149 yrkande 1 att förutsättningarna för gränshandel kan bli bättre genom att man förbättrar infrastrukturen mellan och . Motionärerna menar att gränshandeln och transporterna av gods och passagerare över gränsen vidgar arbetsmarknadsregionen och gör att västra och de östra delarna av , inklusive huvudstadsregionen , växer samman till en funktionell region. I motionerna 2017/18:440 yrkande 1 och 2017/18:496 yrkande 1 av (L) och motion 2018/19:515 yrkande 1 av och (båda L) anförs att snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut bör göras till en del av . I motion 2017/18:739 i denna del av och (båda S) framförs att man i infrastrukturplaneringen bör studera möjligheten att utarbeta en nationell strategi för att möta den ökade utrikeshandeln österut. Motionärerna pekar bl.a. på att östutvidgningen av EU och stärkandet av ekonomierna i öst innebär en kraftig ökning av godstransporter genom sydöstra . I motionen lyfts fram att godsflödet mot dessa områden enligt kan komma att överstiga det som går mot i absoluta tal . I motion 2017/18:1283 av framhålls att bör verka för att stråket –ges ökad prioritet inför nästa programperiod för TEN-T. Motionären pekar på att handeln mellan och har ökat med som infrastrukturen i form av både järnväg och väg är starkt belastad. m.fl. (S) påminner i motion 2017/18:1794 yrkande 5 om vikten av gränsöverskridande samarbete och infrastruktur. I motionen framförs att närheten till är oerhört viktig för näringslivet, och för att få än mer positiva synergieffekter behövs ett utökat samarbete och en gemensam syn på hur våra länder kan bidra till ökad tillväxt. I motion 2017/18:2132 av och (båda S) framhålls i yrkande 2 att målet med det nordiska samarbetet är både att göra det attraktivt att bo, arbeta och bedriva verksamhet i och att stärka de nordiska länderna internationellt. Motionärerna pekar på att infrastrukturen är viktig för utveckling av samtliga näringar. Exempelvis är råvaror och produkter som exporteras, förädlas och importeras beroende av snabba och effektiva transporter. I motion 2017/18:2633 av m.fl. (S) anförs att förutsättningen för att ta fram en strategi kring Fehmarn bält-förbindelsen bör studeras. Motionärerna pekar bl.a. på att genom en god förbindelse med kan bli en del av mest kunskapsintensiva regioner och hela får avsevärt bättre förbindelser för både gods- och persontransporter med norra . m.fl. (M) lyfter i motionerna 2017/18:3050 yrkande 7 och 2018/19:1216 yrkande 7 fram att tillsammans med bör inrätta en infrastrukturkommission för att säkerställa en samlad gränsöverskridande planering av infrastrukturen i . Motionärerna pekar bl.a. på att infrastrukturplaneringen i och fungerar på mycket olika sätt. Motionärerna anser att genom att inrätta en dansk-svensk infrastrukturkommission kan det säkerställas att planeringen för infrastruktur sker utifrån gemensamma förutsättningar och prognoser. I motionen framhålls vidare att en svensk-dansk infrastrukturkommission kan bli en plattform för informations- och idéutbyte mellan de båda länderna. m.fl. (L) anger i partimotion 2017/18:3194 yrkande 23 att det finns behov av infrastruktur och transportlösningar som knyter samman med våra grannländer och övriga . Motionärerna pekar på att den gränsöverskridande infrastrukturen inom EU är viktig för unionens tillväxt och EU-medborgarnas möjligheter till smidig transport mellan landgränserna. I kommittémotion 2017/18:3462 av m.fl. (L) framhålls i yrkande 4 att det finns behov av infrastruktur och transportlösningar som knyter samman med våra grannländer. Motionärerna anser att den gränsöverskridande infrastrukturen till , och behöver utvecklas och att det behövs fler vägar söderut till . Motionärerna understryker att den gränsöverskridande infrastrukturen är viktigt för tillväxten både regionalt och nationellt. m.fl. (M) menar i kommittémotion 2017/18:3833 yrkande 3 att för att infrastrukturen ska användas så effektivt som möjligt och för att investeringar i densamma ska få största möjliga effekt bör infrastrukturplaneringen med våra grannländer vara gränsöverskridande när så krävs. Motionärerna framhåller att de vägar och järnvägar som vi delar med våra grannländer i största möjliga mån bör upprustas och byggas ut i samverkan med det berörda grannlandet. I motionen anges att det finns behov av ett mer systematiserat arbete för att undvika att exempelvis enskilda järnvägssträckor stängs av på grund av underhållsarbete på olika sidor av de nordiska nationsgränserna. (SD) påtalar i motion 2018/19:97 att den analys av –förbindelsen som ska göras även bör innefatta Europaspåret mellan och . Motionären pekar bl.a. på att en fördel med en tågtunnel är att den även kan användas för trafik med godståg. m.fl. (S) anser i motion 2018/19:1609 yrkande 2 att en nordisk transportplan bör tas fram. Motionärerna framhåller att i när människor i allt större utsträckning reser över gränserna måste infrastrukturen hålla ihop. I motion 2018/19:1776 av och (båda S) framhålls i yrkande 1 att man i infrastrukturplaneringen bör studera förutsättningarna för att i samverkan med EU, och utveckla och säkerställa de öst-västliga förbindelserna mellan och Mo i , inkluderat Kvarkentrafiken. I yrkande 3 framhålls att det nordiska samarbetet i infrastrukturfrågor bör öka av näringslivsskäl. Motionärerna pekar bl.a. på att ett ökat nordiskt samarbete utgör en viktig del i utvecklingen och är ett starkt tillväxtområde. m.fl. (L) pekar i partimotion 2018/19:2040 yrkande 34 på att det behövs infrastruktur och transportlösningar som knyter samman med grannländerna och övriga . Motionärerna menar att den gränsöverskridande infrastrukturen inom EU är viktig för unionens tillväxt och EU-medborgarnas möjligheter till smidig transport mellan landgränserna. I motion 2018/19:2110 i denna del lyfter och (båda S) fram att det bör utarbetas en nationell strategi för att möta den ökade utrikeshandeln österut. Motionärerna pekar på att det kommer att bli en kraftig ökning av godstransporter genom sydöstra . framhåller i motion 2018/19:2665 yrkande 3 att man i infrastrukturplaneringen bör studera förutsättningarna för att möta behovet av en paneuropeisk järnväg. m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2018/19:2901 yrkande 2 på att man ska verka för en gränsöverskridande infrastrukturplanering med grannländer. Motionärerna framhåller att det finns behov av ett mer systematiserat arbete för att undvika att exempelvis enskilda järnvägssträckor stängs av på grund av underhållsarbete på olika sidor av de nordiska nationsgränserna. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 18 att en strategi bör tas fram för förbättrade järnvägskommunikationer –och –. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande transportpolitiska målet om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Utskottet vill understryka att transporter knyter ihop landet och är en central förutsättning för en växande ekonomi, ökad befolkning och förbättrade möjligheter till pendling, besök och ökad sysselsättning. Ett väl fungerande transportsystem är också en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet. Utskottet instämmer därför med det som regeringen framförde i den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) om att väl fungerande transporter bidrar till en fungerande arbetspendling och därmed till en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Utskottet delar även regeringens bild av att investeringar i bl.a. järnvägar och vägar sysselsätter många människor och i förlängningen leder till sänkta kostnader för företagen. I regeringens beslut om den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 framhålls att planen bl.a. ska bidra till omställning till världens första fossilfria välfärdsland, ett ökat bostadsbyggande, förbättrade förutsättningar för näringslivet, ökad sysselsättning, digitalisering samt ett inkluderande samhälle. Regeringen bedömer vidare att investeringarna bidrar till att inkludera fler människor i vidgade bostads- och arbetsmarknader och ger förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Utskottet välkomnar uttalandena. Utskottet vill vidare framhålla att det i regeringens skrivelse om den nationella planen framförs att satsningar på infrastrukturen i sig skapar jobb i de direkt berörda bygg- och anläggningsbranscherna, men att det framför allt ger bättre förutsättningar för företag och näringsliv.