bet · H701AU2 · 2019-12-12 00:00:00 — Utskottet anser vidare att gör fel avvägningar genom att avvisa bl.a. förslaget om etableringsjobb. Utskottet är övertygat om att regeringens breda angreppssätt med konkreta och välriktade förslag är mest lämpat för att nå dem som står långt från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har spelat en central roll för att genomföra arbetsmarknadspolitiken. Utskottet kan dock konstatera att genomförandet har brustit i effektivitet. I linje med vad som överenskommits i januariavtalet ska Arbetsförmedlingen därför reformeras för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Staten ska genom Arbetsförmedlingen fortsätta att ha myndighetsansvaret för arbetsmarknadspolitiken, men ett nytt system ska utvecklas där fristående aktörer matchar och rustar arbetssökande för de lediga jobben. Arbetet med att lägga grunden för reformeringen av Arbetsförmedlingen har påbörjats, och lämnade myndigheten i enlighet med ett regeringsuppdrag rapporten förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen (dnr. Af-2019/0021 5123). Rapporten innehållet bl.a. analyser av vissa grundläggande förutsättningar för reformeringen. Utskottet noterar att regeringen också tillsatt en utredning om kommunernas roll i den statliga arbetsmarknadspolitiken (dir. 2019:86). Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill vara tydligt med att det är avgörande att omställningen av Arbetsförmedlingen sker under ordnade former. De personalneddragningar som har genomförts och kommer att genomföras bottnar i den budget som beslutat om . Utskottet välkomnar att regeringen vill öka förvaltningsresurserna 2021 och 2022 för att ge myndigheten möjlighet att upprätthålla takten i reformeringen, prioritera långsiktighet och undvika ytterligare neddragningar. Utskottet gör vidare samma avvägning som regeringen att det upphandlade tjänsteutbudet behöver utvecklas för att man ska kunna ta steg för att successivt och ordnat genomföra reformeringen av Arbetsförmedlingen. Det är således välkommet att resurser tillförs 2020 för att öka antalet deltagare i upphandlade matchningstjänster som svarar mot inriktningen i reformeringen av myndigheten. Det är klokt att pröva upphandlade matchningstjänster och dra lärdomar för att väl förbereda det reformerade system som ska sjösättas framöver. Inte minst är det viktigt att det skapas förutsättningar för fristående aktörer att förbereda sig inför reformeringen och successivt öka kapaciteten. Vidare noterar utskottet det nya besked som regeringen lämnade om inriktningen för det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen. Tidsplanen för reformeringen förtydligas och justeras. Reformen skjuts fram , vilket ger mer tid för att kvalitetssäkra reformen. Vissa regelförändringar kan behöva finnas på plats , men det huvudsakliga regelverket ska beslutas för ikraftträdande . Regeringen understryker också att reformeringen av Arbetsförmedlingen inte ska vila på lagen om valfrihetssystem. Det är den eller de upphandlingsformer som är mest ändamålsenlig för respektive tjänst som ska användas. Regeringen framhåller att en gedigen kontrollfunktion för reformen ska finnas på plats innan implementeringen. Det ska finnas en mångfald av aktörer men det ska inte vara fler aktörer än att det går att säkerställa kontroll av kvalitet och resultat. Utskottet välkomnar dessa nya besked. Utskottet kan konstatera att det finns stora skillnader i de alternativa anslagsförslagen både när det gäller hur Arbetsförmedlingen ska organiseras och vilka medel myndigheten ska tilldelas. Utskottet anser att den väg framåt som regeringen stakat ut för att reformera myndigheten och förslagen om vissa tillskott 2020 och ökade förvaltningsresurser 2021 och 2022 är rätt väg att gå. Vidare anser utskottet i likhet med regeringen att en väl fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna bidrar till att fler personer kan få en anställning eller påbörja en utbildning som stärker deras ställning på arbetsmarknaden. En väg som har visat sig fungera väl för att bidra till att utveckla lokal samverkan är att låta Delegationen för unga och nyanlända (Dua) fördela främjandemedel. En strukturerad samverkan, bl.a. genom lokala jobbspår, är viktig för många arbetslösa som behöver insatser från både Arbetsförmedlingen och kommunen. Utskottet välkomnar att Dua tilldelas medel för statsbidrag till kommunerna så att samverkan kan fortsätta att utvecklas. För att underlätta omställning på arbetsmarknaden föreslår regeringen också att det införs en möjlighet för anställda att utveckla sin kompetens eller utveckla ny kompetens i syfte att stärka sin fortsatta anställningsbarhet, s.k. utvecklingstid. kan man såväl utbilda sig som starta en näringsverksamhet. Enligt regeringen bör utbildning vara fokus , och den ska bl.a. ge möjlighet och incitament för individer att utbilda sig till yrken inom branscher där det råder brist på arbetskraft. Utskottet välkomnar denna satsning. Utskottet delar regeringens uppfattning att arbetslöshetsförsäkringen har en central roll i arbetsmarknadspolitiken. Det är välkommet att försäkringens utformning nu ses över med inriktning mot en ny effektivare arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (dir. 2018:8). Det är också välkommet att utredningen i enlighet med vad som slås fast i januariavtalet fått i uppdrag att analysera hur arbetslöshetsersättningen kan trappas ned tydligt i takt med arbetslöshetens längd i linje med en flexicuritymodell (dir. 2019:34). Utskottet ser positivt på att regeringen på detta sätt tar ett helhetsgrepp om den framtida utformningen av arbetslöshetsförsäkringen med målet att få till stånd ett system som är inriktat på omställning och trygghet för så många som möjligt. Mot regeringens helhetsgrepp står ett antal spretiga förslag i de alternativa anslagsförslagen. och förespråkar bl.a. i olika form en mer frikostig arbetslöshetsersättning medan och bl.a. vill strama åt ersättningsnivåerna. Utskottet anser att goda arbetsvillkor och en bra arbetsmiljö är avgörande för en väl fungerande arbetsmarknad. Ingen som arbetar i ska ha ett arbete där man blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska heller riskera att dö eller skadas allvarligt i sitt arbete. Som regeringen framhåller medför det moderna arbetslivet nya utmaningar som mer traditionella arbetsmiljöproblem kvarstår. Det är viktigt att arbetslivspolitiken utformas så att såväl de som arbetar inom nya branscher och under nya former som de som är yrkesverksamma inom traditionella yrken garanteras goda arbetsvillkor och en bra arbetsmiljö. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att vi har en regering som är tydlig med att prioritera arbetslivspolitiken i allmänhet och arbetsmiljöpolitiken i synnerhet. Utskottet delar regeringens uppfattning att tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Arbetet för att hindra att vissa företag på olika sätt bryter mot arbetsmiljöreglerna och andra regelverk för att uppnå konkurrensfördelar är centralt. Utgångspunkten måste vara att en bristfällig arbetsmiljö aldrig ska få vara ett konkurrensmedel, vare sig nationellt eller inom EU. Utskottet välkomnar därför att regeringen fortsätter att stärka denna del av arbetsmiljöarbetet och att ytterligare resurser satsas på inspektioner som ska förebygga fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Mot regeringens väl avvägda prioriteringar finns ett antal vitt skilda förslag på arbetslivsområdet i de alternativa anslagsförslagen. Som exempel vill minska anslaget till både och Myndigheten för arbetsmiljökunskap, för att i det senare fallet helt lägga ned myndigheten vid utgången av 2020. verkar däremot även göra samma bedömning som utskottet i fråga om betydelsen av att prioritera arbetsmiljön och ansluta sig till regeringens prioriteringar. Utskottet anser att regeringens förslag på arbetslivsområdet sammantaget utgör det mest balanserade. Det förvånar utskottet att inte prioriterar arbetsmiljön på samma sätt som regeringspartierna och övriga partier. Såväl tillsyn av arbetsmiljön som en förbättrad kunskap om vilka arbetsmiljöinsatser som fungerar kan bidra till att skapa ett mer hållbart arbetsliv. Utskottet anser således att det finns starka skäl för att stå bakom den anslagsfördelning som regeringen föreslår inom arbetslivspolitiken. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 14 , liksom förslaget om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag till anslag och bemyndiganden överensstämmer med regeringens förslag som finns sammanställda i bilaga 2 respektive 3. Ändring i lagen om vissa försvarsmaktsanställningar Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i lagen om vissa försvarsmaktsanställningar. I propositionen Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt (prop. 2018/19:91) föreslog regeringen bl.a. att en bestämmelse ska flyttas från 33 § andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd till en ny paragraf i samma lag, 4 a §. Bestämmelsen reglerar hur en arbetsgivare kan få en arbetstagares anställning att upphöra i samband med att arbetstagaren får rätt till hel sjukersättning. Det föreslogs också att nuvarande 5 b §, där det framgår att 5 a § om övergång till tillsvidareanställning inte tillämpas för arbetstagare över en viss ålder, ska betecknas 33 d §. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (rskr. 2018/19:276), och ändringarna träder i kraft . Regeringen noterar att det i propositionen inte föreslogs någon följdändring i 4 § lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen en ändring av rättelsekaraktär i den aktuella bestämmelsen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 14 förslagspunkt 1). Enligt regeringen är förslaget författningstekniskt och även i övrigt sådant att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Därför har regeringen inte begärt in något yttrande från Lagrådet. Det har inte väckts någon motion som går emot regeringens förslag. Utskottet anser att av de skäl som anges i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 enligt reservanternas förslag i bilaga 4. 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 6, 9 och 10, 2019/20:824 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:2651 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2019/20:1 utgiftsområde 14 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:2424 av (M), 2019/20:2690 av m.fl. (V), 2019/20:2989 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 8–10, 12–15, 24, 28, 29 och 31, 2019/20:3298 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2019/20:3300 av m.fl. (M) yrkande 5. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden har i sin partimotion om budgeten (2019/20:2682) lagt fram förslag om utgiftsram för statsbudgetens utgiftsområden och pekat ut de fokusområden som har varit avgörande för partiets prioriteringar i budgeten, bl.a. satsningar på småföretagande och ett stärkt rättsväsen. För utgiftsområde 14 innebär förslag en betydligt snävare ram än vad som föreslås av utskottet. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar (bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det nämnda betänkandet. Ett beslut enligt förslag skulle innebära bättre hushållning med statens resurser än vad som kommer att bli följden av utskottets förslag. Vi kan konstatera att det inte finns något hinder mot att vi , under det andra steget i beslutsprocessen, ställer oss bakom förslag om anslagen inom utgiftsområde 14 som omfattar arbetsmarknad och arbetsliv. När det gäller situationen på arbetsmarknaden konstaterar vi att har en tudelad arbetsmarknad där utrikes födda har en alarmerande hög arbetslöshet jämfört med inrikes födda. Situationen påverkar våra kommuner på ett ohållbart sätt. Detta har påtalat , och vill vi därför fokusera på en ökad sysselsättning på ett sätt som präglas av långsiktighet. Vår arbetsmarknadspolitik vilar på pragmatisk grund och följer inga dogmer i form av klassisk höger- eller vänsterpolitik. Den svenska modellen har visat sig framgångsrik i att reglera villkoren mellan arbetstagare och större företag, men vi vill se en större flexibilitet och bättre villkor för små och medelstora företag och som förenas med en trygg arbetsmiljö. Vi anser att en väl fungerande arbetsmarknadspolitik bör innehålla få men effektiva insatser som syftar till att arbetssökande får reguljära anställningar. Kvalitet och processäkring bör vara ledorden för vårt välstånd, och därför måste vi sluta att använda kortsiktiga, ineffektiva och kostsamma lösningar som baseras på ideologiska övertygelser. Arbetsmarknadspolitiken måste därför reformeras på så vis att mindre pengar går till arbetsmarknadsåtgärder medan företagen ska ges bättre villkor, i synnerhet småföretagen. Att matchningen mellan utbildning, arbetssökande och arbetslivet fungerar är avgörande för att tillgodose de behov som finns på arbetsmarknaden. I vårt budgetförslag föreslår vi satsningar som kan stärka matchningen på arbetsmarknaden. har efterfrågat en reformering av Arbetsförmedlingen och dess roll på arbetsmarknaden, och vi ser positivt på att någon form av reformering nu har satt igång. Vi anser att Arbetsförmedlingen ska avvecklas i dess nuvarande form och att matchningen på arbetsmarknaden öppnas upp för privata aktörer. En sådan förändring måste dock ske under sträng kontroll och kontinuerlig utvärdering. Det är också centralt att i det sammanhanget värna landsbygden och t.ex. påbörja avvecklingen av kontor i storstäder där det finns bättre förutsättningar för att upprätthålla kvalitet och tillgänglighet. Därför anser vi att det finns utrymme för att göra besparingar inom anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Vi har naturligtvis noterat det nya besked som regeringen har lämnat om inriktningen för det fortsatta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen och välkomnar att regeringen har lyssnat på den kritik som bl.a. har framfört. Vidare anser vi att det finns goda skäl att flytta resurser från många av de kostsamma och ineffektiva program och insatser som Arbetsförmedlingen administrerar. Utfallet i form av reguljära anställningar är alldeles för lågt, och därför vill vi att anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser halveras 2020 och att det därefter avvecklas helt. Vi anser att inriktningen måste vara att de subventionerade anställningarna ska avvecklas och ersättas av utbildningsinsatser som syftar till att rusta individen så att denne på egen hand kan få en reguljär anställning. Mot den bakgrunden avvisar vi nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Det innebär att stora besparingar kan göras inom anslaget 1:12 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Anslaget bör halveras 2020 för att därefter avvecklas helt. bör anslagen till kommunerna höjas för att öka incitamenten för matchning mot riktiga jobb. När det gäller anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare anser vi att det finns skäl att dra in anslaget i sin helhet. Enligt vårt budgetförslag får kommunerna kompensation för detta inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i form av en avsevärt större ökning av det kommunala utjämningsbidraget. Vidare föreslår vi att anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. ökas jämfört med regeringens förslag. De extra resurserna ska användas för att återställa budget till föregående års nivå. Vi anser att det är viktigt att alla ska kunna delta på arbetsmarknaden utifrån sin funktionsförmåga. har framfört behovet av att utreda möjligheten att införa en form av lärlingsanställningar. Internationellt finns flera olika varianter av framgångsrika former för lärlingar. Vi anser att det nu är dags att på allvar se över om det är möjligt att skapa en svensk modell av lärlingsanställningar, efter de förutsättningar som finns på den svenska arbetsmarknaden. Arbetet bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Utgångspunkten för oss är att de som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna sättas in efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. För denna satsning bör ett nytt anslag sättas upp inom utgiftsområde 14. Anslaget ska således ligga till grund för att utreda om det är möjligt att inrätta lärlingsanställningar som kombinerar studier och arbete och för att förverkliga dem. I vårt budgetförslag prioriterar vi vidare vikten av en stärkt arbetslöshetsförsäkring. För att öka den ekonomiska tryggheten för den anställde anser vi att ersättningsnivåerna för de första hundra dagarna i arbetslöshet bör höjas. På den moderna arbetsmarknaden stannar arbetstagare inte på en arbetsplats som tidigare med följden att vi har en rörligare arbetsmarknad där behovet av ekonomisk trygghet vid omställning är tydligt. Vi anser också att arbetslöshetsförsäkringen bör övergå till att bli helt statligt finansierad och administrativt övertas av . Kraven för att få ersättning ska kvarstå i sin nuvarande form men kravet på medlemskap i arbetslöshetskassa ska avvecklas. Våra förslag om att höja ersättningsnivån och förstatliga arbetslöshetsförsäkringen innebär att vi vill se en högre nivå än regeringen för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. När det gäller arbetsmiljöpolitiken fortsätter att prioritera resurser till området. Vi vill särskilt betona den viktiga roll som har för att kontrollera arbetsmiljön på våra arbetsplatser. I vårt förslag avsätter vi klart mer medel inom anslaget 2:1 än vad regeringen gör. Vi vill se fler arbetsplatsinspektioner för att kunna motverka utvecklingen med ett ökat antal dödsolyckor på svenska arbetsplatser. Det är vår uppfattning att behöver ytterligare resurser för att kunna upprätthålla och utveckla sitt viktiga inspektionsarbete. Att vi prioriterar arbetsmiljöområdet mer än regeringen framgår även av att vi vill se en högre nivå än regeringen för anslaget 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Vi är övertygade om att myndigheten spelar en viktig roll i att sammanställa och sprida aktuell forskning inom arbetsmiljöområdet. En höjning av anslaget bör göra det möjligt för arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden att utvecklas och förbättras. Slutligen ser vi behov av en ökning inom anslaget 2:6 Regionala skyddsombud. De regionala skyddsombuden utses och anställs av arbetstagarorganisationerna. Finansieringen sker dock till stor del av skattemedel som betalas ut av . Vi vill i stället se oberoende arbetsmiljörådgivare som är underställda , helt fristående från arbetstagarorganisationerna. Ökningen av anslaget ska därför användas till att flytta skyddsombudsverksamheten i sin helhet till . Vårt anslagsförslag för utgiftsområde 14 finns sammanställt i bilaga 4. Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I partimotionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för (mot. 2019/20:3060) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 14. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd. När tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den. När svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar. Då krävs kloka prioriteringar. I budgetmotion prioriteras därför det som är viktigast för . Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar inte minst också om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp kring bidragen, och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. reformer skulle ta tag i största problem. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 14 läggs fram i kommittémotion 2019/20:3298. Övergripande för vårt förslag är en tydlig inriktning på att ändra den dyra och ineffektiva arbetsmarknadspolitik som regeringen bedriver. Vi har en arbetsmarknad där många lever på bidrag i utanförskap som många arbetsgivare har svårt att rekrytera eftersom de inte hittar rätt kompetens. Arbetsmarknadspolitiken måste anpassas och effektiviseras för att hantera denna utmaning. är det viktigt att säkerställa att de ekonomiska incitamenten att gå från bidrag till arbete fungerar tillfredsställande. anslagsförslag är ett betydligt bättre alternativ än regeringens förslag i fråga om att rikta in arbetsmarknadspolitiken på rätt spår. Arbetsförmedlingen har uppvisat dåliga resultat, som anslagen ökat kraftigt. I och budget 2019 togs ett första steg mot en effektivisering och förvaltningsanslaget minskades till en nivå som motsvarar den som gällde 2015. Vi anser att denna linje bör ligga fast. Det är inte mer pengar och nya uppdrag till Arbetsförmedlingen som krävs . Arbetsförmedlingens verksamhet behöver reformeras och effektiviseras. I betänkande 2019/20:AU4 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen behandlas bl.a. ett yrkande från om att reformera Arbetsförmedlingen. Vi anser att det finns skäl att även här ta upp en del av det som lyfts fram i reservation 7 i det nämnda betänkandet. I reservationen framhåller bl.a. att vi har föreslagit att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden. Vi påpekar också vilken struktur ett framtida mer renodlat system bör ha. Vidare framhåller vi att vi välkomnar regeringens nya inriktning för reformarbetet som innebär att reformen skjuts fram och att regeringen backar från att utforma ett system som helt bygger på lagen om valfrihetssystem. förslag är dock inte helt tillgodosett med den nya inriktningen. Det är bl.a. viktigt att förbereda ett system där ett mindre antal etablerade aktörer upphandlas så att kvalitet och kontroll kan säkerställas. I reservationen konstateras också att Arbetsförmedlingen inte har förbrukat alla medel ; enligt regeringens beräkningar har ca inte använts. Vidare anser vi att arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring behöver värnas. Därför bör antalet ersättningsdagar begränsas till och taket för ersättningsnivån samt ersättningens avtrappning utformas för att tydligt uppmuntra till att söka och skaffa jobb. Andra åtgärder som vi bedömer som lämpliga är att återinföra den tidigare karensdagen och att avskaffa deltidsbegränsningen och rätten till arbetslöshetsersättning i nystartsjobben. Med förslag på detta område kan stora besparingar göras. De offentliga finanserna skulle även stärkas av vårt förslag om att låta aktivitetsstödet upphöra vid arbetslöshet längre än . Det är en rimlig avvägning att fler arbetslösa än ska få möta en avtrappning av stödet. Ersättningen vid arbetslöshet påverkar de arbetslösas drivkrafter till att söka arbete.