bet · H601KU25 · 2019-04-11 00:00:00 — Förslaget innebar i den delen en uttrycklig bestämmelse i den dåvarande sekretesslagen (1980:100) som klargjorde att sekretess gällde för uppgift om hur en väljare har röstat, om uppgiften framkommit då en valfunktionär har lämnat biträde åt väljaren vid röstning eller om uppgiften framgår av innehållet i ett avgivet valkuvert som inte har lagts ned i en valurna och som därmed efter ett val kan avslöja hur en viss väljare har röstat. Meddelarfrihet skulle inte gälla i dessa avseenden. Åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen I skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen med anledning av tillkännagivande (se ovan) att den som ett led i arbetet bl.a. haft ett möte med då olika alternativ diskuterats för att förbättra förutsättningarna för personer med synnedsättning att personrösta självständigt med t.ex. hjälpmedel eller digital teknik. Regeringen har i propositionen Snabbare omval (prop. 2017/18:38) ansett att frågan om att vidta åtgärder för att ytterligare stärka valhemligheten bör övervägas ytterligare. Regeringen angav i skrivelsen att den hade för avsikt att tillsätta en utredning som bl.a. skulle ges i uppdrag att utreda hur personer med synnedsättning kan ges förutsättningar att personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Regeringen angav också att tillkännagivandet inte var slutbehandlat. I motsvarande skrivelse om åtgärder anges att det är regeringens avsikt att tillsätta en utredning som bl.a. ges i uppdrag att utreda hur personer med synnedsättning kan ges förutsättningar att personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (skr. 2018/19:75). Regeringen anger också att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. anser i sin rapport från valen 2018 att en översyn av valsedelssystemet även är en viktig fråga ur ett tillgänglighetsperspektiv (s. 23). har exempelvis vid tidigare val mötts av kritik för att det röstningsmaterial på blindskrift som myndigheten producerar endast innehåller partivalsedlar och inte namnvalsedlar. Därmed har väljare med synnedsättning inte kunnat personrösta utan att ta hjälp av någon annan. Med nuvarande system är det praktiskt omöjligt att producera motsvarande material för alla namnvalsedlar. Efter valet har haft ett möte med organisationen (delaktighet, handlingskraft och rörelsefrihet) som påtalade behovet av att öka tillgängligheten för alla till valen. Den viktigaste frågan som lyftes var valsedlarnas tillgänglighet. Enligt vallagen ska kommunerna se till att det finns lämpliga lokaler som bl.a. i fråga om tillgänglighet ger väljarna goda möjligheter att rösta. För bl.a. personer med funktionsnedsättning finns också möjlighet att lämna sina röster till ambulerande röstmottagare eller genom bud. När det gäller möjligheterna för personer med synnedsättning att rösta med bibehållen valhemlighet noterar utskottet att frågan bereds inom . Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl för att ta något initiativ i fråga om möjligheterna för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning att rösta. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om valinformatörer. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2018/19:31 av och (båda SD) föreslås att det införs nationella riktlinjer avseende utbildning och kontroll av kommunala s.k. valinformatörer. Motionärerna anför att flera kommuner anställer s.k. valinformatörer inför riksdagsvalen för att höja valdeltagandet i grupper där valdeltagandet är lågt. Vidare anför motionärerna att en valinformatör kan ha varit inblandad i ett försök att sälja röster. På Kommuner och Landstings webbplats anges att valinformatörer är lokalt etablerade personer som rekryteras och utbildas av kommuner för att informera opolitiskt om hur valet går till. De är tänkta att representera en så stor mångfald som möjligt vad gäller bakgrund, ålder och kön för att kunna kommunicera med en bred allmänhet. Flera kommuner som , , och har arbetat, eller kommer att arbeta med, informatörer i samband med valen. började t.ex. och har därmed lång erfarenhet. genomför man satsningarna i samarbete med föreningslivet, men det kan också vara föreningslivet som tar egna initiativ. I 3 kap. 1 § vallagen anges att det ska finnas en central valmyndighet som har det övergripande ansvaret för frågor om val. Enligt 3 kap. 2 § är regional valmyndighet med ansvar i länet för frågor om val och för utbildning av valnämnderna. I varje kommun ska enligt 3 kap. 3 § finnas en valnämnd, som är lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. I förarbetena till vallagen anfördes att ett lågt valdeltagande riskerar att urholka den representativa demokratins legitimitet (prop. 2004/05:163 s. 104). Ett ökat valdeltagande är därför viktigt för att de valda församlingarna ska kunna göra anspråk på att företräda folkviljan och för att medborgarna ska vara delaktiga i de olika samhällsfrågorna. Regeringen anförde vidare i propositionen att den hade redovisat sin syn på roll i den s.k. demokratipropositionen (prop. 2001/02:80). Som framgår där är det regeringens uppfattning att en valmyndighet endast ska genomföra åtgärder som kan upplevas som opartiska och sakliga. En valmyndighet får aldrig riskera att bli försatt i en situation där väljarna kan få uppfattningen att myndigheten har gjort ett politiskt ställningstagande eller på annat sätt försöker påverka väljarna i deras val. En valmyndighet bör därför inte agera t.ex. genom utbildnings- eller folkbildningsverksamhet i demokratifrågor utöver den utbildning som sker av valfunktionärer. Vidare anfördes i propositionen att vad som sagts inte utesluter att en valmyndighet har en viktig funktion när det gäller att sakligt och opartiskt informera väljarna om de allmänna valen. Detta kan bidra till att väljare använder sin rösträtt. Den informativa verksamheten kan handla om hur den representativa demokratin fungerar och att de fria och allmänna valen är en del av denna. Den kan också handla om att beskriva och förklara de administrativa rutinerna kring valen, t.ex. personvalet. Denna informationsuppgift gäller självklart inte bara för den centrala valmyndigheten utan för alla delar av valadministrationen – inte minst när kommunerna får en viktig funktion att fylla på detta område. Vidare anfördes i propositionen att det i vallagen inte behövs någon uttrycklig bestämmelse om den centrala valmyndighetens informationsansvar. Det följer av allmänna principer att en myndighet på lämpligt sätt ska informera allmänheten och andra berörda om verksamheten inom dess ansvarsområde En viktig funktion för valmyndigheterna är att informera väljarna om de allmänna valen. En förutsättning är att informationen är saklig och opartisk. Även kommunerna kan ha en viktig roll att lämna information om valen. Utskottet finner dock inte skäl för att ta något initiativ för att reglera på vilket sätt de lokala valmyndigheterna inom kommunerna lämnar information om de allmänna valen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rösträtt och valbarhet. Jämför reservation 6 (V). I kommittémotion 2018/19:187 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att rösträtten till ska följa rösträtten i kommunalvalen. Motionärerna anför att det finns många människor som är permanent bosatta i och som enbart har möjlighet att påverka sin vardag genom demokratiska val till kommun- och . De invånare som nekas att utöva en demokratisk påverkan i folkomröstningar, riksdagsval och EU-parlamentsval är bl.a. de som kommit till som flyktingar, som är makar till svenska medborgare eller som invandrat till för att exempelvis studera eller arbeta. Dessa personer bör enligt motionärerna ges rösträtt även i riksdagsvalen, valen till och i folkomröstningar. m.fl. (M) föreslår i motion 2018/19:1820 att rösträtt och valbarhet i allmänna val bör kopplas till medborgarskapet. Motionärerna anför att det är fel att ge människor rättighet att rösta om de inte förvärvat kunskap om det svenska språket eller om det svenska samhället, och att samma sak gäller för valbarheten. Motionärerna anser att såväl rösträtt som valbarhet i samtliga allmänna val, dvs. riksdagsval, landstingsval och kommunalval, ska kopplas till det svenska medborgarskapet. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för en ledamot. Frågan om någon har rösträtt avgörs, enligt tredje stycket i samma paragraf, på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. I 1 kap. 4 § vallagen (2005:837) anges att den som har rösträtt vid val till också har rösträtt vid val till . Medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) som har rösträtt vid val till landstings- och kommunfullmäktige och som vid val till inte röstar i någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, har rösträtt vid ett sådant val i . I 5 § anges att var och en som har rösträtt enligt 4 § är valbar till .. En unionsmedborgare som inte är svensk medborgare är dock valbar endast under den ytterligare förutsättningen att han eller hon i sin hemstat inte förlorat sin valbarhet vid val till . Enligt 5 § folkomröstningslagen (1979:369) har den som är röstberättigad vid val till rösträtt vid folkomröstning. Enligt 1 kap. 7 § kommunallagen (2017:725) tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är svensk medborgare eller annan unionsmedborgare, är medborgare i eller , eller varit folkbokförd i i följd före valdagen. Rösträtt har också unionsmedborgare som är bosatta i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. Enligt 1 kap. 8 § kommunallagen tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i den som är röstberättigad vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i en kommun inom . Enligt 9 § i samma kapitel avgörs frågor om rösträtt enligt 7 och 8 §§ på grund-val av en röstlängd som upprättas före valet. Enligt 4 kap. 3 § kommunallagen väljs ledamöter och ersättare i fullmäktige bland dem som har rösträtt enligt 1 kap. 7 och 8 §§. Av 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar framgår att rösträtten vid kommunala folkomröstningar överensstämmer med den vid val till kommunfullmäktige. Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har också en unionsmedborgare som är bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen, inte ska folkbokföras där. Rösträtt vid en folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom . har övervägt frågor om rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till . Utredningen gjorde bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte borde brytas. Utredningen föreslog därför ingen ändring när det gäller rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till (SOU 2008:125 s. 192). I från valen 2018 föreslås att det regleras i författning att de unionsmedborgare som är bosatta i en kommun men inte ska folkbokföras där, själva måste anmäla sig för att få rösträtt och vara valbara (s. 20). Ett sådant förfarande skulle enligt rapporten öka tydligheten för de aktuella EU-medborgarna och innebära att inte behöver lägga stora resurser på att söka efter nödvändiga uppgifter. pekade utskottet på att det hade ingått i uppdrag att överväga om det fanns anledning att ändra de kriterier som gäller för bl.a. rösträtt i riksdagsval och val till (bet. 2009/10:KU19). hänvisade till att dubbelt medborgarskap nu godtas fullt ut och ansåg att ett av de påtalade problem som man avsett att lösa med boenderösträtt nu torde ha fått sin lösning. Utskottet gjorde inte någon annan bedömning och avstyrkte följaktligen de då aktuella motionsyrkandena. Utskottet behandlade en motion om att endast personer med enbart svenskt medborgarskap skulle kunna vara valbara till i betänkande 2011/12:KU15. Utskottet fann inte skäl att förorda en översyn av frågan om ytterligare behörighetsvillkor för statsråd och ledamöter i . Utskottet vidhöll därmed sitt tidigare ställningstagande och avstyrkte motionerna. Vid sin behandling av yrkanden om rösträttens anknytning till medborgarskap vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gäller sambandet mellan medborgarskap och rösträtt samt såg inte skäl att överväga andra förändringar som gäller rösträttens anknytning till medborgarskap (bet. 2011/12:KU3). reserverade sig även då. I betänkande 2015/16:KU13 vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning om sambandet mellan medborgarskap och rösträtt, och avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena. och reserverade sig. Utskottet ansåg i betänkande 2016/17:KU22 att det inte fanns skäl för någon förändring av villkoren för valbarhet till eller till landstings- och kommunfullmäktige. I samma betänkande avstyrktes i förenklad ordning motioner om rösträtt och medborgarskap. avstyrkte utskottet återigen motioner om rösträtt och valbarhet (bet. 2017/18:KU35). Utskottet fann inte skäl för någon förändring av villkoren för rösträtt och valbarhet till eller till landstings- och kommunfullmäktige. Utskottet finner liksom inte skäl för någon förändring av villkoren för rösträtt och valbarhet och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rösträtt från det kalenderår man fyller och om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till . Jämför reservation 7 (C, V) och 8 (V). m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2018/19:187 dels att vallagen ändras så att rösträtten gäller fr.o.m. det år den enskilde fyller (yrkande 2), dels att det införs en försöksverksamhet, i en eller flera kommuner, med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige (yrkande 3). Motionärerna anför att åldern för rösträtt sammanfaller med myndighetsåldern. Röstberättigad är den som senast på valdagen fyller . Det innebär att alla som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val. De som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet utan måste vänta tills nästa ordinarie val. Vidare anför motionärerna att valdeltagandet är lägre bland förstagångsväljare än i resten av befolkningen och att den politiska informationen som kan ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av ungdomsförbund och partier därför är värdefull. Men effekten av informationen försvagas när en del av eleverna måste vänta innan de får rösta. Motionärerna anför också att en sänkt rösträttsålder kan vitalisera demokratin och ger fler möjlighet att vara aktiva i demokratin. Ungdomsorganisationer, forskare, myndigheter och flera statliga utredningar, års demokratiutredning (SOU 2016:5), har föreslagit sänkt rösträttsålder. I motion 2018/19:525 av (L) föreslås en försöksverksamhet med rösträtt kommunalval i de kommuner som vill vara en del av en sådan försöksverksamhet. Motionären hänvisar till att i betänkande SOU 2016:5 föreslog ett försök med rösträtt vid kommunalvalen. (C) föreslår i motion 2018/19:2351 att rösträttsåldern vid kommunalval sänks till fr.o.m. kommunalvalen 2022. Motionären hänvisar till förslag. Motionären menar också att kommunerna ska ges möjlighet att bestämma en lägre rösträttsålder vid kommunala folkomröstningar. och (båda C) föreslår i motion 2018/19:2531 att rösträtten vid allmänna val ska omfatta alla som fyller under det kalenderår ett val hålls. Motionärerna anför att dagens system gör att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen med konsekvensen att man får vänta på att rösta . Eftersom forskning visar att benägenheten att rösta sjunker åren efter 18-årsdagen är det viktigt för den demokratiska förankringen och valdeltagandet att alla i en årskull får rösta, anser motionärerna. måste man ha fyllt senast på valdagen för att få rösta. Det gäller vid alla val och vid kommunala folkomröstningar. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Den som har rösträtt vid val till har rösträtt också vid val till enligt 1 kap. 4 § vallagen (2005:837). När det gäller de kommunala valen regleras rösträttsåldern i 1 kap. 7 § kommunallagen (2017:725) och när det gäller kommunala folkomröstningar i 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande, även kallad , föreslår i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till vid valen till kommunfullmäktige 2018 och 2022. Enligt förslaget ska försöksverksamheten genomföras i kommuner som ansöker till regeringen om detta, och därefter ska den följas upp och utvärderas. En sänkning av rösträttsåldern till innebär enligt utredningen att genomsnittsåldern för förstagångsväljare blir , jämfört med nuvarande . Det skulle innebära ett incitament för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed motivera fler att vilja ta ett förtroendeuppdrag. Genom att rösträttsåldern infaller då en person fortfarande går i skolan ökar också samhällets möjligheter att påverka ett röstningsbeteende på . ger det skolan ett konkret tillfälle att undervisa om demokratifrågor. En försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder är dessutom, anför utredningen, i linje med det nationella målet för ungdomspolitiken som innebär att unga ska ha inflytande över samhällsutvecklingen. Försöksverksamheten ska enbart gälla kommunala val och folkomröstningar, i vilka flera frågor som direkt berör ungas vardag avgörs. När det gäller val till anser utredningen att det är viktigt att rösträtten även fortsättningsvis är knuten till myndighetsåldern. överlämnade sitt betänkande . Betänkandet bereds inom . I budgetpropositionen anges om ungdomspolitiken att målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 17 s. 130). I propositionen anförs att flera åtgärder har genomförts i arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande i de allmänna valen 2018 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 1 s. 46). Utgångspunkten i arbetet har varit att öka medvetenheten om rösträttens betydelse samt intresset för, och deltagandet i, valet . Insatserna har främst riktats mot grupper av röstberättigade med lågt deltagande i tidigare val, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning samt mot socioekonomiskt svaga områden. Motioner om rösträttsålder behandlades av utskottet (bet. 2011/12:KU3); senare under samma valperiod behandlades motsvarande yrkanden i förenklad ordning. Vid sin behandling av motionerna noterade utskottet att gjort bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte bör brytas. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning när det gäller 18-årsgränsen för rösträtt. Även i betänkande 2015/16:KU13 behandlades motionsyrkanden om en ändrad rösträttsålder. Utskottet noterade att föreslagit en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder i kommunala val och folkomröstningar, och att det förslaget var under beredning. Yrkanden om att en försöksverksamhet skulle övervägas och om en sänkning på prov av rösträttsåldern till fick därför anses helt eller delvis tillgodosedda när det gäller kommunala val och folkomröstningar. Utskottet ansåg att den fortsatta beredningen av förslag borde avvaktas. I övrigt vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gällde 18-årsgränsen för rösträtt. I betänkande 2016/17:KU22 anförde utskottet att beredningen av betänkande inte borde föregripas och avstyrkte därför motionsyrkanden om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till . I samma betänkande avstyrktes i förenklad ordning motionsyrkanden om 18-årsgränsen för rösträtt. avstyrkte utskottet motioner om 18-årsgränsen för rösträtt och om rösträtt i kommunalval (bet. 2017/18:KU35). Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning. och reserverade sig. betänkande bereds inom , och utskottet anser liksom tidigare att beredningen inte bör föregripas. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena om sänkt rösträttsålder till . Utskottet anser inte heller att det i övrigt finns skäl att ta något initiativ när det gäller rösträttsåldern. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om personval. Jämför reservation 9 (L). I motion 2018/19:493 av (L) föreslås att personvalsspärrarna avskaffas i valen till (yrkande 1), kommunfullmäktige (yrkande 2), (yrkande 3) och regionfullmäktige (yrkande 4). Motionären anför att partiernas makt är alltför omfattande och att systemet för personval därför bör ses över. Boriana (M) föreslår i motion 2018/19:1017 yrkande 2 i denna del att personvalet stärks. Motionären anför att de flesta medborgare sannolikt inte vet vem som representerar dem i och att detta skulle kunna åtgärdas genom ett väsentligt starkare inslag av personval. I motion 2018/19:1922 av (C) föreslås att man utreder ett införande av enmansvalkretsar eller fullt personval vid val till . Motionären anför att det är ett demokratiskt problem att riksdagsledamöterna har en så svag ställning i förhållande till sitt parti och att det borde vara väljarens önskan om företrädare som står över partiernas val av kandidater. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2018/19:2588 yrkande 6 en översyn av personvalssystemet. Motionärerna anför att personvalssystemet har funnits , och att tiden är mogen att göra en bredare översyn. Utgångspunkten ska enligt motionärerna vara att personvalssystemet ska behållas, men översynen bör i övrigt göras förutsättningslöst. Några tänkbara alternativ som skulle kunna prövas i en sådan utredning skulle kunna vara att sänka procentspärren för personkryss eller att ge väljaren möjligheten att lämna flera personröster. Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid ett sådant val genomförs röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Grundlagsregleringen gäller endast val till , men principen regleringen ger uttryck för gäller även för övriga allmänna val (prop. 1993/94:115 s. 11). Personvalsmodellen påverkar inte mandatfördelningen mellan partierna utan endast platsfördelningen inom ett parti. Syftet med personvalsinslaget är dels att väljarna ska ges bättre möjlighet att påverka vilka som ska representera dem, dels att förstärka kontakterna mellan väljare och valda. För att göra en avvägning mellan partiernas och väljarnas inflytande över vilka kandidater som ska bli valda på de mandat som partiet har vunnit i valkretsen har det införts en spärr för personrösterna. I riksdagsvalet gäller att personrösterna ska motsvara av partiets röster i valkretsen. Bestämmelser om hur ledamöter ska utses finns i 14 kap. vallagen. Enligt 9 § första stycket ska ordningen mellan kandidaterna, när det gäller riksdags-valet, i första hand bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Personligt röstetal ska fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster som motsvarar av partiets röstetal i valkretsen. Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöter utses på grundval av ett personligt röstetal ska ordningsföljden mellan återstående kandidater bestämmas genom att jämförelsetal beräknas på ett sätt som närmare anges i 10 §. I 11 § finns bestämmelser om dubbelvalsavveckling vid riksdagsval. Där framgår bl.a. att kandidater som har fått mandat i fler än en valkrets eller för mer än ett parti ska tillträda det mandat för vilket deras personliga röstetal är störst i förhållande till antalet röster för partiet. Vad gäller val till landstings- och kommunfullmäktige gäller enligt 14 kap. 13 § vallagen att personligt röstetal ska fastställas bara för kandidater som fått särskilda personröster motsvarande av det antal röster som partiet fått i valkretsen, dock minst vid val till : 100 röster vid val till kommunfullmäktige: 50 röster.