bet · H701SfU1 · 2019-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 10, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens lagförslag och ett förslag om bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Lagförslagen föreslås träda i kraft . I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i de särskilda yttrandena. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 10 1.Statens budget inom utgiftsområde 10 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 10 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 10 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 10 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens lagförslag Bilaga 4 yttrande 2019/20:SoU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 10 anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 10 punkt 6 och avslår motionerna 2019/20:2257 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2655 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2796 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5 och 16, 2019/20:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 15, 17 och 19, 2019/20:3013 av m.fl. (V), 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2019/20:3300 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 6. antar regeringens förslag till 1. lag om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter, 2. lag om ändring i patientskadelagen (1996:799), 3. lag om ändring i patientdatalagen (2008:355), 4. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 10 punkterna 1–4 och avslår motionerna 2019/20:2655 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2989 av m.fl. (KD) yrkande 7. c) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 10 punkt 5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (SD)*, Kadir Kasirga (S), (KD)*, (L), (MP), (M)*, (S), (M)*, (V)*, (SD)* och (S). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Regeringens lagförslag finns i bilaga 3. Utskottet har gett socialutskottet tillfälle att yttra sig över lagförslagen samt de motionsyrkanden som anknyter till lagförslagen. yttrande (2019/20:SoU2y) finns i bilaga 4. Under beredningen av ärendet har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till 95 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 10 samt ett bemyndigande. Vidare behandlas regeringens förslag till införande av lag om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter och följdändringar i annan lagstiftning samt motionsyrkanden som rör koordineringsinsatser. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 har beslutat om målet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning: Frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. För att redovisa resultaten inom utgiftsområdet används följande indikatorer: – Ohälsotalet – antalet nettodagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjukpenning, rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. – Sjukpenningtalet – antalet nettodagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjuk- eller rehabiliteringspenning. – Antalet pågående sjukfall. – Antalet nybeviljade sjukersättningar och aktivitetsersättningar. – Observerat och standardiserat medelantal sjukpenningdagar per person i åldern 16–i respektive län. Regeringen konstaterar att sjukfrånvaron inte har varit så låg som den är nu sett till indikatorn ohälsotal. Regeringen bedömer att ohälsotalet med största sannolikhet kommer att fortsätta att minska, eftersom antalet försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning förväntas minska ytterligare. Sjukfrånvaron – sett till indikatorn sjukpenningtal – har fortsatt att minska. Sjukpenningtalet uppgick till 9,7, vilket kan jämföras med en genomsnittlig nivå om 11,5 –2017. I ett historiskt perspektiv är utvecklingen stabilare i den bemärkelsen att förändringstakten varit relativt låg. Sjukpenningtalet minskade 2018, vilket kan jämföras med den genomsnittliga förändringstakten som varit . Dessutom har sjukpenningtalets absoluta nivå i princip varit oförändrad . Dessa tecken på stabilisering ligger enligt regeringen i linje med målet om en stabil sjukfrånvaro. Den senaste minskningen av sjukpenningtalet har till skillnad från tidigare nedgångar sammanfallit med mycket låga nivåer på nybeviljande av sjukersättning. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning har fortsatt att minska . Enligt regeringen är det hur många sjukfall som startar och hur långa dessa sjukfall blir som avgör hur sjukfrånvaron förändras. har förändringen varit liten både när det gäller startade sjukfall och varaktighet, vilket har lett till det senaste årets lägre minskningstakt. anser regeringen att det är bekymmersamt att kvinnors sjukfrånvaro är så hög och att det finns så stora skillnader i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män. Vid utgången av 2018 var kvinnors sjukpenningtal högre än mäns. Enligt regeringen kan skillnaden bero på arbetsförhållanden och dubbelarbete, dvs. kombinationen av att förvärvsarbeta och ha huvudansvaret för barn och hem. Vidare är det bekymmersamt att sjukfrånvaron i allt högre utsträckning beror på psykisk ohälsa. fortsatte andelen sjukfall för personer som har en psykiatrisk diagnos att öka. Att dessa diagnoser leder till längre sjukskrivning är enligt regeringen väl känt. Variationerna i sjukfrånvaro mellan länen, inom enskilda län och mellan vårdenheter är enligt regeringen fortsatt oförklarade. Skillnaderna tycks dessutom vara större för kvinnor än för män. Skillnaderna i beviljandefrekvens mellan kvinnor och män i arbetsskadeärenden har inte heller förändrats. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Enligt utskottet utvecklas resultatredovisningen i positiv riktning och har en överlag logisk och tydlig struktur. Redovisningen innehåller även t.ex. tidsserier för att det ska gå att analysera utvecklingen . Enligt utskottet behöver utvecklingen av den ekonomiska styrningen fortsätta. Framför allt anser utskottet att regeringens redovisning bör förbättras så att den stärker möjligheter att bedöma utvecklingen i förhållande till det riksdagsbundna målet. Utskottet har i tidigare betänkanden angett att det är svårt att av budgetpropositionen närmare utläsa effekterna av insatserna och att det försvårar bedömningen av anslagens resursbehov. Vidare är regeringens resultatredovisning inte heltäckande i förhållande till anslagen på området. Regeringens redovisning koncentreras fortfarande i huvudsak till utgiftsområdets två största poster, anslagen 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Resultatredovisningen som rör anslaget 1:6 Bidrag till sjukskrivningsprocessen är nu mer utförlig och hålls samman på ett bättre sätt men saknar fortfarande i stora delar en resultatbedömning. Effekterna av gjorda insatser redovisas inte. Även om sjukfrånvaron är mer stabil nu är utgiftsriskerna enligt utskottets mening fortfarande höga. Framför allt ställer ökade sjukskrivningar och diagnoser för psykisk ohälsa nya krav. Skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukfrånvaro är också fortsatt . Utskottet anser att det är angeläget att tillämpningen av sjukförsäkringens bestämmelser om rätt till ersättning kombineras med ett starkt stöd till individen i olika skeden i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Statens budget inom utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 enligt regeringens förslag, antar regeringens förslag till lagändringar och lämnar det bemyndigande som regeringen begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 10 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bestäms till 36 . Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin och det särskilda högriskskyddet enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel som avser studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Regeringen anger att inflödet har utvecklats mer stabilt och att denna utveckling väntas fortsätta . Allt fler sjukfall avslutas omkring rehabiliteringskedjans bedömningstidpunkter, vilket sannolikt beror på arbete med att förstärka och förbättra utrednings- och bedömningsarbetet. Vidare har andelen försäkrade som får rehabiliteringspenning successivt minskat och sannolikt har den förändring av tillämpningen som infördes bidragit till att förstärka utvecklingen. Vidare har behov av att köpa medicinska underlag och utlåtanden för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilitering minskat. Behovet av sådana kompletterande underlag och utlåtanden tillgodoses i stället inom ramen för den allmänna hälso- och sjukvården via en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL, numera Kommuner och Regioner, SKR). Reformen för etableringsjobb (utg.omr. 14) påverkar anslaget för sjukpenning eftersom fler personer förväntas komma i arbete och får en sjukpenninggrundande inkomst. Vidare ökar anslaget eftersom åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas höjs från 61 till och den s.k. LAS-åldern höjs från 67 till . Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bestäms till 42 . Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättningar, bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning samt kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- eller sjukersättning enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Regeringen anger att utgiftsutvecklingen för aktivitetsersättning och sjukersättning i hög grad påverkas av att många inte längre kommer att få sjukersättning på grund av att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för merkostnadsersättning och handikappersättning enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. avskaffades ersättning för merkostnader inom vårdbidraget (utg.omr. 12 anslaget 1:6 Omvårdnadsbidrag och vårdbidrag), och merkostnader för barn med funktionsnedsättning belastar nu i stället detta anslag. Anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för arbetsskadeersättning enligt 40, 41, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Arbetsskadeersättning kan lämnas i form av bl.a. livränta till den skadade, ersättning för tandvård samt begravningshjälp och livränta till efterlevande. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Regeringen anger att antalet arbetsskadelivräntor har minskat till följd av att antalet tillkomna ärenden varit betydligt lägre än antalet upphörda ärenden. Även antalet yrkesskadelivräntor och övriga ersättningar har minskat . Anslaget förväntas öka eftersom åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas höjs från 61 till och den s.k. LAS-åldern höjs från 67 till . Anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet och för utgifter för krigsskadeersättning till sjömän (7, 43, 44, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning). Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Regeringen anger att de sammanlagda anslagsutgifterna förväntas minska , vilket främst beror på att ersättningar enligt äldre regler fasas ut. Anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivningsprocessen, bidrag till arbetsgivare för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd samt bidrag till företagshälsovården för medicinsk service. Medlen avser även kostnader för rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, försäkringsmedicinska utredningar enligt lagen (2018:744) om försäkringsmedicinska utredningar, finansiell samordning genom samordningsförbund samt vissa förvaltningsutgifter. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen och åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. och Arbetsförmedlingen samarbetar för att försäkrade personer som är sjukskrivna ska återfå arbetsförmågan och kunna återgå i arbete. avser regeringen att vidta åtgärder för att förenkla och öka flexibiliteten i ersättningen vid arbetslivsinriktad rehabilitering. Utgifterna för aktivitetsstöd för personer som deltar i rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen bedöms därför minska med ca . Utgifterna beräknas till . Av resurserna till samordningsförbunden ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen. Regioner och kommuner ska bidra med var sin fjärdedel. uppgick de statliga medlen till och dessa bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Regeringen bedömer att det finns behov av en överenskommelse med SKR om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess . Utgifterna beräknas till . trädde lagen (2018:774) om försäkringsmedicinska utredningar i kraft. Lagen anger att ett regioner ska tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av . Regionerna har rätt till ersättning från staten för sina kostnader. Utredningarna behövs för att tillgodose behov av att i rätt tid få tillgång till kvalificerade medicinska underlag för beslut i vissa mer svårbedömda ärenden. beräknas utgifterna för detta till . är arbetsgivare skyldiga att upprätta en plan för återgång i arbete för arbetstagare som varit frånvarande på grund av sjukdom , om det kan antas att arbetstagarens arbetsförmåga kommer att vara nedsatt under minst (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SfU1, rskr. 2017/18:124). Denna lagreglerade skyldighet för arbetsgivare att planera och genomföra rehabiliteringsåtgärder kombineras med ett utökat ekonomiskt stöd vid användande av expertresurser. Utgifterna för detta beräknas till . I förordningen (2017:117) om bidrag till företagshälsovården för köp av medicinsk service finns bestämmelser om bidrag till anordnare av företagshälsovård för dennes kostnader för köp av medicinsk service från offentliga eller privata vårdgivare. beslutar om utbetalning av bidrag till anordnare av företagshälsovård. Utgifterna beräknas till . ansvarar för ett försäkringsmedicinskt beslutsstöd. Beslutsstödet innehåller rekommenderade sjukskrivningstider för ett stort antal diagnoser. Beslutsstödet är i första hand avsett som ett stöd för läkare men används också av handläggare. har tidigare tillförts för uppföljning, utveckling och utvärdering av det försäkringsmedicinska beslutsstödet. För detta ändamål tillförs ytterligare 2020. infördes den nya förmånen merkostnadsersättning, som ersätter handikappersättning. I propositionen aviserar regeringen att kommer att få ta fram ett nationellt metodstöd för bedömningen av vad som utgör skäliga merkostnader inom merkostnadsersättningen. I detta arbete behöver bistå med uppgifter om vad som utgör normala kostnader för personer utan funktionsnedsättning. tillförs därför 2020 från detta anslag. I övrigt minskas anslaget med 2020 till följd av finansieringen av ökade anslag i denna proposition. Lag om koordineringsinsatser för sjukskrivna patienter I propositionen föreslås att det införs en lagstadgad skyldighet för regionerna att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter för att främja återgång till eller inträde i arbetslivet. Förslagen är en del av regeringens arbete med att stärka stödet till individen inom sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Regeringen anger att många sjukskrivna patienter, utöver medicinsk vård och behandling, behöver stöd och vägledning genom sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen inom sjukvården. Enligt regeringen har det visat sig att rehabiliteringskoordinatorer inom vården kan tillgodose det behovet. För att främja en jämlik behandling av enskilda anser regeringen att samma krav bör gälla för alla regioner, vilket skapar förutsebarhet. Enligt regeringen är lagförslaget proportionerligt utifrån kraven i 14 kap. 3 § regeringsformen om den kommunala självstyrelsen i och med att det sätter ramar för regionernas skyldighet i form av en beskrivning av vilka insatser som ska erbjudas och i vilket syfte, som det lämnar utrymme för regionerna att utforma insatserna utifrån sina egna förutsättningar. Regeringen anser att ansvarsgränserna i rehabiliteringsarbetet ska vara tydliga och avskilda från varandra; och regionerna ska alltså inte ha ansvar för samma eller liknande stödinsatser till den enskilde. Regeringen föreslår därför att skyldigheten för regionerna att erbjuda koordineringsinsatser inte ska avse sådana insatser som andra aktörer ansvarar för, utan inriktas på de behov som ska tillgodoses av regionerna inom hälso- och sjukvårdsverksamheten. Regeringen understryker att de koordineringsinsatser som regionerna enligt förslaget ska bli skyldiga att erbjuda avgränsas till regionernas ansvar i rehabiliteringsprocessen, dvs. koordineringsinsatser för vård och behandling. Insatserna ska omfatta personligt stöd, intern samordning och samverkan med andra aktörer. Denna avgränsning görs för att undvika otydlighet när det gäller gränsen mellan och hälso- och sjukvårdens respektive ansvar. Regeringen noterar att samverkansskyldigheten inte är ett samordningsansvar. Vidare föreslår regeringen att koordineringsinsatserna bara ska ges om patienten samtycker till det och så långt som möjligt utformas och genomföras i samråd med den enskilde. Patientsäkerhetslagen och patientskadelagen föreslås gälla i fråga om koordineringsinsatser. Även patientdatalagen föreslås vara tillämplig. Dessutom föreslås vissa regler om informationsöverlämning från regionerna till . Regeringen anger att den kommer att se till att koordineringsinsatserna följs upp och utvärderas. Till följd av förslagen anser regeringen att regionerna bör kompenseras med enligt den kommunala finansieringsprincipen för att täcka kostnaderna för de obligatoriska uppgifter som koordineringsinsatserna kommer att innebära för regionerna (utg.omr. 25 anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning). minskas därför anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen med . Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. finns en ersättning som kompenserar arbetsgivare som har höga sjuklönekostnader. Det är främst de allra minsta arbetsgivarna (med en lönesumma ) som har fått ersättning. Regeringen anger att i en kvalitetsuppföljning har redovisat en relativt hög risk för felaktiga utbetalningar och därmed ett behov av utvecklingsinsatser (S2017/03474/SF). Kvalitetsförbättringar har delvis genomförts och ytterligare insatser kommer att påbörjas. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till 8 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för forskning inom socialförsäkringens område. Regeringen föreslår reformer inom det arbetsmarknadspolitiska området som påverkar administration. För snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända och långtidsarbetslösa föreslår regeringen etableringsjobb (utg.omr.