bet · H701AU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om uppdrag. Enligt utskottet ska regeringen göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som bl.a. handlar om omställning och kompetensutveckling, Arbetsförmedlingen, arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, V, KD, L) och 16 särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fler vägar till jobb Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning och översyn av uppdrag Särskilt om insatser för utsatta EU-medborgare 1.Fler vägar till jobb, punkt 1 (M) 2.Fler vägar till jobb, punkt 1 (L) 3.Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (M) 4.Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (SD) 5.Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (KD) 6.Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (L) 7.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (M) 8.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (KD) 9.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (M) 10.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (V) 11.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (KD) 12.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (M) 13.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (SD) 14.Särskilt om insatser för utsatta EU-medborgare, punkt 7 (V) 15.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (M) 16.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (SD) 1.Fler vägar till jobb, punkt 1 (SD) 2.Fler vägar till jobb, punkt 1 (C) 3.Fler vägar till jobb, punkt 1 (V) 4.Fler vägar till jobb, punkt 1 (KD) 5.Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (C) 6.Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (V) 7.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (M, KD) 8.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (SD) 9.Arbetsförmedlingen, punkt 3 (V) 10.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (SD) 11.Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m., punkt 4 (C) 12.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (KD) 13.Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (L) 14.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (V) 15.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (KD) 16.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fler vägar till jobb 2019/20:245 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:2799 av Gulan Avci m.fl. (L), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 6, 2019/20:3114 av (M), 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 23, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 1 (M) Reservation 2 (L) 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2739 av Gulan Avci m.fl. (L), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 20, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) 2019/20:12 av (KD), 2019/20:327 av (S), 2019/20:1046 av (S), 2019/20:1415 av m.fl. (S), 2019/20:2152 av och (båda M), 2019/20:2333 av m.fl. (S), 2019/20:3127 av (S), 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 7 (M) Reservation 8 (KD) Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. 2019/20:167 av (C), 2019/20:407 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 12, 2019/20:1113 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1855 av m.fl. (S) yrkande 7, 2019/20:2171 av m.fl. (M, KD), 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 30 samt 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 9 (M) Reservation 10 (V) Reservation 11 (KD) Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkandena 22, 24 och 25, 2019/20:1714 av (M), 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkandena 16 och 17, 2019/20:2777 av (SD) och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del. Särskilt om insatser för utsatta EU-medborgare 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkandena 15–18 och 24. Reservation 14 (V) 2019/20:197 av (C) yrkande 2, 2019/20:407 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:1402 av och (båda S), 2019/20:2138 av (S), 2019/20:2172 av (M), 2019/20:2272 av m.fl. (S), 2019/20:2451 av (MP), 2019/20:2960 av (M) och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 65 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20 inom områdena arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Information med bäring på detta ärende har lämnats till utskottet av • regeringen genom statsrådet • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör • genom biträdande avdelningschef • Utredningen om ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete (Fi 2018:01) genom den särskilda utredaren . Fler vägar till jobb Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. reformer för företagande och om att tillsätta en långtidsutredning om vilka förändringar som kan krävas på svensk arbetsmarknad . Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningsarbete och arbetet med att införa etableringsjobb. Jämför reservation 1 (M) och 2 (L) samt särskilt yttrande 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (KD). anför i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. att reformer behövs för att fler ska våga prova på att starta företag eller bli egenanställda (yrkande 23). Partiet anser att sänkta trösklar för att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och förbättra möjligheten till omställning. Förändringar behövs inom en rad områden för att fler företag ska kunna starta och växa i . anför i partimotion 2019/20:3108 av m.fl. att det bör ses över hur fler ska ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden till en lite lägre lön (yrkande 6). Det måste enligt partiet gå att börja till en något lägre lön i stället för att fastna i bidrag. Om inte etableringsjobben som förhandlats fram av arbetsmarknadens parter ger tillräcklig effekt anser partiet att det bör lagstiftas om en ny form av lärlingsjobb med en lägre ingångslön. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. lyfter fram vikten av att verka för att öka möjligheten till lärlingsjobb som även småföretag kan erbjuda (yrkande 16). Liberalerna förespråkar i kommittémotion 2019/20:2799 av Gulan Avci m.fl. att det ska tillsättas en långtidsutredning med uppdrag att överblicka vilka förändringar som kan krävas på svensk arbetsmarknad . I kommittémotion 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. lyfter Liberalerna fram behovet av en arbetsmarknad som öppnas för fler (yrkande 5). Partiet vill se en liberaliserad arbetsmarknad inklusive arbetssätt och åtgärder som gör det billigare och enklare att anställa. (M) förespråkar i motion 2019/20:3114 att en försöksverksamhet genomförs i för en ny arbetsmarknadsreform med s.k. mini-jobs på svensk arbetsmarknad. och (båda C) vill i motion 2019/20:245 se en utredning om insatser för att göra det lättare för företagare att anställa (yrkande 2). Motionärerna framhåller särskilt besöksnäringen som en sysselsättningsmotor som skapar jobb över hela landet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden har varit god . Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet har stigit och ligger på historiskt sett höga nivåer, både hos kvinnor och män. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att utvecklingen var mer dämpad, med något minskande siffror för sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att de reviderade siffror för Arbetsmarknadsundersökningarna () som () presenterade inte återspeglar den bilden. Enligt säsongsrensade och utjämnade data har sysselsättningsgraden snarare legat på en jämn nivå medan arbetskraftsdeltagandet ökat något. När det gäller arbetslöshetssiffrorna konstaterar utskottet att arbetslösheten har minskat tydligt , men att nedgången stannade av . Den bilden stämmer också överens med SCB:s reviderade data. Enligt de nya siffrorna har arbetslösheten visat en svag men ökning . För en fortsatt positiv utveckling på den svenska arbetsmarknaden är det centralt att arbetsmarknadspolitiken tar sin utgångspunkt i väl genomtänkta politiska reformer. Det är viktigt att vara medveten om att de förutsättningar som gällt inte kommer att vara konstanta utan snabbt kan förändras. Trots den positiva utvecklingen finns betydande utmaningar på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är fortfarande hög inom vissa grupper där många saknar den kompetens och arbetslivserfarenhet som arbetsgivarna efterfrågar. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda är också alltjämt för stor, särskilt gäller det kvinnor. som många arbetssökande med svag ställning på arbetsmarknaden har svårt att hitta ett arbete har efterfrågan på arbetskraft varit stark. som upplevde brist på arbetskraft ökade kraftigt till slutet av 2017 men har därefter dämpats något. Enligt såväl konjunkturbarometer som Arbetsförmedlingens arbetsgivarundersökning kvarstår dock bristtalen på höga nivåer. Inom den offentliga sektorn är bristen på arbetskraft mycket hög, även om den även här har dämpats något . För att möta arbetsgivarnas behov av utbildad arbetskraft, och underlätta anställning av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, behöver såväl utbildnings- som arbetsmarknadspolitiken utvecklas. Drivkrafterna att arbeta måste enligt utskottet vara starka och matchningen mellan arbetsgivare och arbetssökande fungera väl. Utskottet kan konstatera att förhållandena på arbetsmarknaden liksom i övriga samhället påverkas av bl.a. globalisering, digitalisering och teknisk utveckling. Utskottet delar givetvis Liberalernas utgångspunkt att det är angeläget att hantera och möta den omställning som detta innebär, men ser inte behov av att tillsätta en långtidsutredning i linje med vad Liberalerna förespråkar. pågår flera omfattande statliga utredningar inom det arbetsmarknadspolitiska området, t.ex. Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (A 2018:01) och Utredningen om en moderniserad arbetsrätt (A 2019:01). Detta utredningsarbete bör enligt utskottet avvaktas. När det gäller åtgärder för att fler ska ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, som tas upp av bl.a. och Liberalerna, uppmärksammar utskottet att regeringen nu förbereder för att införa etableringsjobb. Syftet med etableringsjobben är att öka möjligheterna för nyanlända och långtidsarbetslösa kvinnor och män att etablera sig på arbetsmarknaden samt att underlätta arbetsgivarnas framtida behov av kompetensförsörjning. Etableringsjobb innebär en helt ny modell för staten att stimulera anställningar. Under anställningen ska individen enligt modellen få en kombination av lön från arbetsgivaren och ersättning från staten. Etableringsjobben bygger på ett förslag från parterna, men avsikten är att de ska utvidgas också till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag på ett sätt som gör att fördelarna med etableringsjobben inte går förlorade. Utskottet noterar att ett intensivt arbete med att införa etableringsjobb pågår inom . Därutöver aviserar regeringen i budgetpropositionen att den har för avsikt att införa ett s.k. ingångsavdrag som innebär att arbetsgivare som anställer en person som är ny på arbetsmarknaden eller som varit borta från arbetsmarknaden länge får kraftigt nedsatta arbetsgivaravgifter (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.8). Syftet med ingångsavdraget är att underlätta etableringen på arbetsmarknaden och minska arbetslösheten bland såväl unga som nyanlända. Det kommande förslaget bör enligt regeringen träda i kraft , och föreslås bli ansvarig myndighet för ingångsavdraget. Utskottet välkomnar dessa exempel på åtgärder för att fler ska komma i arbete. I likhet med regeringen förväntar sig utskottet att såväl etableringsjobben som ingångsavdraget i förlängningen kan leda till reguljära anställningar. Utskottet kommer att noga följa utvecklingen på området, och vill betona vikten av att följa upp att åtgärderna får avsedd effekt. lyfter i sin motion fram behovet av sänkta trösklar för att starta och driva företag och framhåller s.k. egenanställning som en bro in i företagande. Utskottet vill framhålla att framgångsrika och växande företag som anställer är viktiga för att skapa fler jobb i och säkra välfärden. Utskottet anser därför att fortsatta insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investeringar och som stärker incitamenten att starta företag, är rätt väg framåt. Utskottet noterar att regeringens förslag i budgetpropositionen om s.k. utvecklingstid även är avsett att kunna användas för start av näringsverksamhet. Syftet med utvecklingstiden är att stärka anställdas position på arbetsmarknaden och främja rörlighet i när kraven på omställning ökar. Utskottet återkommer närmare till förslaget om utvecklingstid i avsnittet Omställning och kompetensutveckling. Utskottet kan konstatera att frågor om företags och företagares villkor, arbetsmarknadens strukturomvandling och framväxten av nya arbetsformer varit föremål för regeringens intresse . Regeringen har bl.a. tillsatt en rad statliga utredningar på området, och utskottet finner skäl att särskilt nämna det arbete som Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation avslutade (SOU 2019:41). Utredningens uppdrag var att kartlägga hur företagandet utvecklats och vilka drivkrafter som legat bakom utvecklingen. I uppdraget ingick att analysera frågor som rör företagarnas villkor och förutsättningar i de allmänna trygghetssystemen med fokus på sjuk- och föräldraförsäkringen. På temat konkurrenskraft och jobbskapande noterar utskottet vidare bl.a. det arbete som det nationella innovationsrådet bedriver under ledning av statsministern. inrättades av regeringen och har till uppgift att med innovation bidra med lösningar på de stora samhällsutmaningarna och verka för ett långsiktigt konkurrenskraftigt och hållbart . Innovation på olika områden kan bidra till att de samhällsutmaningar som och världen står inför kan hanteras och även omvandlas till möjligheter. Utskottet noterar också regeringens föreslagna exportsatsning för att skapa fler jobb i hela landet. Insatser till och och stöd till individer så att de kan gå från arbetslöshet till arbete i eget företag med stöd av Arbetsförmedlingens program är andra exempel på betydelsefulla åtgärder för att främja företagandet i . Vidare uppmärksammar utskottet den förenklingsresa som näringsministern genomför för fler och växande företag, där alldeles fått ett regeringsuppdrag att lämna förslag till förenklingar för företagare. När det gäller besöksnäringen som sysselsättningsmotor, som tas upp i en enskild motion, noterar utskottet att regeringen fattat beslut om en nationell strategi för en hållbar turism och besöksnäring. Med strategin vill regeringen skapa långsiktiga förutsättningar för en hållbar växande besöksnäring som har en självklar roll som export-, jobb- och integrationsmotor i . Mot bakgrund av det ovan anförda ser utskottet inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av de förslag som behandlas i detta avsnitt. Utskottet anser att genomförandet av bl.a. reformerna med etableringsjobb och ingångsavdrag bör avvaktas innan det är läge att överväga ytterligare åtgärder. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nationell studie- och jobbrådgivning, vidareutbildning och omställning i arbetslivet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredning. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (KD) och 6 (L) samt särskilt yttrande 5 (C) och 6 (V). föreslår i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. att det ska prövas om en nationell studie- och jobbrådgivning ska inrättas (yrkande 20). Partiet menar att utformningen skulle kunna vara en digital plattform där individen kan söka både jobb och utbildning samt få information om i vilken grad olika utbildningar leder till jobb. Avsikten är att underlätta rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden. Liknande förslag har i kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (yrkande 7). I kommittémotion 2019/20:2718 av m.fl. anser att trepartssamtalen mellan staten och arbetsmarknadens parter bör återupptas i syfte att hitta en modell för kompetensutveckling som främjar omställning och ett livslångt lärande i offentlig såväl som privat sektor (yrkande 1). framhåller i kommittémotion 2019/20:386 av m.fl. att svensk industris viktigaste tillgång är arbetskraften. Partiet vill se åtgärder för att säkra den roll som vidareutbildning i arbetslivet och utlandsrekrytering kommer att spela för kompetensförsörjningen (yrkande 7). menar i partimotion 2019/20:3108 av m.fl. att det krävs åtgärder för att underlätta omställning och kompetensutveckling (yrkande 1). Enligt partiet behöver arbetsmarknaden bli mer flexibel och rörlig. Kombinationen flexibilitet-utbildning-omställning behövs för att möta de nya kompetensbehov som uppstår på arbetsmarknaden. lyfter även i kommittémotion 2019/20:3250 av m.fl. fram behovet av en flexibel arbetsmarknad med bättre system för omställning (yrkande 5). vill i kommittémotion 2019/20:3334 av m.fl. att möjligheten till ett digitalt kunskapslyft ses över (yrkande 7). Partiet menar att den digitala kompetensen behöver öka hos befolkningen för att antalet arbetstillfällen ska kunna öka både i förorter och på landsbygden. Liberalerna framhåller i kommittémotion 2019/20:2739 av Gulan Avci m.fl. att det behöver skapas fler vägar till kunskap under arbetslivet och att det livslånga lärandet bör uppmuntras. Partiet anser att en utredning bör tillsättas för att undersöka hur det offentliga kan underlätta för företag att investera i personalens kompetensutveckling. Den framtida kompetensförsörjningen är ett mycket angeläget område och utskottet välkomnar det stora intresse för frågan som visas av motionärerna i detta avsnitt. Utskottet kan konstatera att den svenska arbetsmarknaden är i förändring genom bl.a. den snabba utvecklingen inom digitalisering och artificiell intelligens och framväxten av den s.k. plattformsekonomin. För att möta framtidens förändrade behov är satsningar på utbildning, att attrahera och behålla kompetens inom landet och möjligheten till vidareutbildning och kompetensutveckling genom hela arbetslivet viktiga delar i politiken för stärkt konkurrenskraft. När arbetsmarknaden förändras behöver vi se till att människor kan ställa om. Brist på arbetskraft med rätt kompetens är ett av de mest akuta problemen på svensk arbetsmarknad. Ska kunna utveckla sin konkurrenskraft och öka välfärd och tillväxt krävs insatser inom en rad olika politikområden. En viktig del i arbetet med kompetensförsörjning är att positionera sig och rusta för en kommande lågkonjunktur. Utskottet anser att det är viktigt ur både ett samhällsperspektiv och ett individperspektiv att skapa förutsättningar för kompetensutveckling och omställning i arbetslivet. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har varit och är en förutsättning för att ska kunna prestera väl när det gäller såväl sysselsättning som tillväxt. En av grundpelarna i modellen är en arbetsmarknad som underlättar omställning med en aktiv arbetsmarknadspolitik och starka parter. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit åtgärder inom ett antal politikområden i syfte att förbättra kompetensförsörjningen. Åtgärder har presenterats inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken och näringspolitiken. Inom arbetsmarknadspolitiken kan arbete framhållas. I ett delbetänkande (SOU 2017:82) föreslås bl.a. att en digital plattform för livslång vägledning ska inrättas. Utskottet noterar att förslag om nationell studie- och jobbrådgivning till stor del liknar utredningens förslag i denna del. Frågor om kompetensförsörjning har en framträdande roll även i utredningens slutbetänkande (SOU 2019:3). Ytterligare en relevant utredning på området är Utredningen om ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete som överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2019:10). Motivet till utredningen var att långsiktigt stärka konkurrenskraft och svensk industri samt värna sysselsättningen i hela landet, både i hög- och lågkonjunktur. Utredningen har bl.a. lämnat förslag om att den som får stöd vid korttidsarbete ska kunna erbjuda personalen utbildning eller validering under delar av den frigjorda tiden och då få ekonomiskt stöd från staten av utbildningskostnaden. Den särskilda utredaren informerade om utredningens arbete och förslag vid utskottets sammanträde . Betänkandet bereds inom . Utskottet konstaterar vidare att behovet av att stärka kompetensutvecklingen ingår som en del i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . framhålls att möjligheterna till omställning ska förstärkas och arbetsgivarnas behov av arbetskraft med rätt utbildning förbättras. Det ska uppnås bl.a. genom att byggs ut, möjligheterna att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna införs. Utskottet noterar att det av budgetpropositionen framgår att en möjlighet till s.k. utvecklingstid ska införas i syfte att bidra till anställdas behov av att utveckla sin kompetens eller utveckla ny kompetens för att stärka sin fortsatta anställningsbarhet. Genom att anställda får möjlighet till utvecklingstid stärks enligt propositionen deras position på arbetsmarknaden som rörligheten främjas i då kraven på omställning ökar. Avsikten är att utvecklingstid ska införas som ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program hos Arbetsförmedlingen. Innehållet kan vara utbildning, men även start av näringsverksamhet. Utbildning bör vara fokus och ska bl.a. ge möjlighet och incitament för individer att utbilda sig till yrken inom branscher där det råder brist på arbetskraft. En utgångspunkt i utformningen är att en ersättare anställs för den som får del av utvecklingstid. Arbetet med att utforma en modell för utvecklingstid pågår inom . Utskottet kommer att följa detta arbete med intresse. Utskottet noterar också det arbete som bedrivs av dels Utredningen om en moderniserad arbetsrätt (dir. 2019:17), dels Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (dir. 2018:8, 2019:34). I båda dessa utredningar aktualiseras frågor om omställning och kompetensutveckling. Utskottet konstaterar att ett av deluppdragen till Utredningen om en moderniserad arbetsrätt är att utarbeta författningsförslag för att inom ramen för anställningen stärka arbetsgivarnas ansvar för kompetensutveckling och anställdas omställningsförmåga. Som anges i direktivet ställer internationell konkurrens och teknisk strukturomvandling, inklusive digitalisering, krav på snabb utveckling, och nya kvalifikationskrav uppkommer ständigt.