bet · H701CU1 · 2019-11-29 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 18, som uppgår till ca 3, . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Övriga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns två reservationer (SD, V) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Elva yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 18 1.Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (V) 2.Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 18 anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 18 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:2628 av m.fl. (SD), 2019/20:2691 av m.fl. (V), 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:3328 av m.fl. (M) yrkandena 1–4. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 , 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 18 punkterna 1 och 3. 2019/20:1621 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) 2019/20:250 av och (båda C) och 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 13. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), Momodou (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (L), (SD)*, (M)* och (S). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. Propositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Det har inte väckts någon motion om beställningsbemyndigandena. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik till 3 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår civilutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropo-sitionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 18 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 18. Sedan behandlas motionsförslag om det bostadspolitiska respektive det konsumentpolitiska målet. Slutligen behandlas två motionsförslag om statliga kreditgarantier som väckts under allmänna motionstiden /20. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden: Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet samt Konsumentpolitik. har beslutat om ett övergripande bostadspolitiskt mål och ett konsumentpolitiskt mål för utgiftsområdet. Målet för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Regeringen anger i propositionen att med utgångspunkt från det övergripande målet har bedömningsgrunder och resultatindikatorer tagits fram för delområdena samhällsplanering, hållbar stadsutveckling, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. Resultat redovisas för varje delområde. När det gäller delområdet hållbar stadsutveckling noterar utskottet att bedömningen görs utifrån en målbeskrivning. Vidare anges tre etappmål i miljömålssystemet. Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. För resultatbedömningen används indikatorer och andra bedömningsgrunder. Det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts har en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Som utskottet framhållit i tidigare budgetbetänkanden (senast i bet. 2018/19:CU1) är det önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och de beslutade anslagen tydligt framgår. När det gäller området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet redovisas resultat för delområdena samhällsplanering, hållbar stadsutveckling, bostadsmarknad, byggande och lantmäteri-verksamhet. Bedömningsgrunder och resultatindikatorer anges för delområdena samhällsplanering, byggande och lantmäteriverksamhet. Utskottet noterar att bedömningsgrunderna för dessa områden i tidigare budgetpropositioner har benämnts delmål. Några innehållsmässiga förändringar har inte gjorts i förhållande till förra årets budgetproposition, och bedömningsgrunderna har i praktiken i vissa fall använts som delmål vid resultatredovisningen (se t.ex. delområdet lantmäteriverksamhet avsnittet Analys och slutsatser). För delområdet hållbar stadsutveckling anges en målbeskrivning och tre etappmål i miljömålssystemet. Målbeskrivningen har i de senaste två årens budgetpropositioner benämnts delmål respektive övergripande mål. Målet är dock innehållsmässigt detsamma. Några uttryckliga resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder finns inte för delområdet. Regeringen anger i budgetpropositionen att uppföljningen av etappmålen görs inom utgiftsområdena 20 och 22. För delområdet bostadsmarknad anger regeringen ett särskilt mål för området. De nya resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder som användes för delområdet i förra årets budgetproposition har kortats ned och omformulerats och kallas nu enbart resultatindikatorer. För delområdet byggande har indikatorn Utsläpp av växthusgaser från bygg- och fastighetssektorn utvidgats till att omfatta både inhemska utsläpp och import. Utskottet har i tidigare budgetbetänkanden även framhållit vikten av tydliga indikatorer. Som utskottet påpekat ovan saknas indikatorer inom delområdet hållbar stadsutveckling. För delområdet bostadsmarknad har indikatorerna ändrats i förhållande till förra årets budgetproposition, där bl.a. kommunernas bedömningar i bostadsmarknadsenkät nämnts som ett exempel att utgå från vid bedömningen. Utskottet anser att den nya indikatorn Kommunala bedömningar av läget på bostadsmarknaden, som i praktiken främst verkar avse bedömningarna i bostadsmarknadsenkäten, är för allmänt hållen och borde ha exemplifierats. När det gäller delområdet samhällsplanering är de indikatorer som används helt inriktade på länsstyrelsernas och kommunernas arbeten med plan- och bygglovsärenden och överensstämmer inte helt med de bedömningsgrunder som anges för delområdet. Indikatorerna kan därför inte användas för att fullt ut mäta uppfyllelsen av det övergripande målet. Utskottet vill betona att det är viktigt att resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder utformas så att de kan användas . Om resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ändras ofta försvåras bedömningen av måluppfyllelse och möjligheten att göra jämförelser . Utskottet har i de senaste årens budgetbetänkanden påpekat behovet av att resultatredovisningen när det gäller området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet renodlas och att tyngdpunkten läggs på uppnådda resultat av statliga insatser. I förra årets budgetbetänkande ansåg utskottet att resultatredovisningen i vissa delar hade en tydligare struktur (detta gällde t.ex. området bostadsmarknad). Enligt utskottets uppfattning fanns det dock behov av fortsatt arbete för att tydliggöra vilka resultat som har uppnåtts. Utskottet anser därför att det är positivt att årets resultatredovisning i den bostadspolitiska delen delvis har en ny och tydligare struktur med ett inledande avsnitt där det görs en bedömning av måluppfyllelsen av det övergripande målet för området och där analyser och slutsatser redovisas i separata avsnitt för varje delområde, vilket underlättar läsbarheten. Fler bedömningar av resultat redovisas. Den inledande bedömningen av måluppfyllelsen av det övergripande målet är dock allmänt hållen, och i de enskilda avsnitten för delområdena görs det endast i mindre utsträckning eller i vissa fall inte alls någon bedömning utifrån det övergripande riksdagsbundna målet. I propositionen (avsnittet 3.5.3 Resultat – bostadsmarknad) anför regeringen att civilutskottet framhållit att resultatredovisningen bör renodlas och att ett utvecklingsarbete med denna inriktning har påbörjats inom . Utskottet ser fram emot resultatet av detta arbete och utgår från att utvecklingsarbetet bedrivs inom området i stort. Under den förra valperioden beslutade om ett antal stora satsningar inom den bostadspolitiska delen av utgiftsområde 18, t.ex. om investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande, stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, stöd för innovativt och hållbart byggande och stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande. Utskottet har i flera budgetbetänkanden understrukit vikten av att regeringen återkommer till med en tydlig redovisning av hur medlen använts och vilka resultat som uppnåtts. När det gäller investeringsstödet redogör regeringen i budgetpropositionen relativt detaljerat för antalet beviljade projekt, utbetalade medel, färdigställda bostäder och stödens geografiska fördelning. Även den genomsnittliga handläggningstiden redovisas. Vidare lämnar regeringen uppgifter om antalet ansökningar, beviljade medel och hur medel fördelar sig i fråga om stödet till utemiljöer i vissa bostadsområden. Uppgifter lämnas även om om antalet beviljade projekt, utbetalade medel och exempel på projekt som beviljats medel när det gäller stödet för innovativt och hållbart byggande. I fråga om stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus lämnas uppgifter om storleken på beviljade medel. Samtliga av dessa stöd utom investeringsstödet är under avveckling. I budgetpropositionen lämnas även uppgifter om antalet kommuner som sökt och beviljats stöd och utbetalade medel enligt stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande. Stödet är avvecklat . Den redogörelse som regeringen lämnar för de fyra sistnämnda stöden är mer kortfattad. Utskottet anser att det dessutom hade varit önskvärt att regeringen generellt lämnat utförligare redovisningar när det gäller sin bedömning av de resultat som uppnåtts genom stöden. I sammanhanget anser utskottet att det finns anledning att uppmärksamma att har granskat stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande. När det gäller stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus bedömer bl.a. att regeringen inte i tillräcklig utsträckning har säkerställt en ändamålsenlig uppföljning och rapportering av stödets resultat och måluppfyllelse (RIR 2019:25). bedömning när det gäller stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande är bl.a. att stödet inte är utformat på ett sådant sätt att det går att följa upp användning och resultatet av stödet på ett meningsfullt sätt. Det är därför inte heller möjligt att rapportera resultatet av stödet till (RIR 2019:20) Utskottet kommer att behandla regeringens skrivelser med anledning av granskningsrapporterna . beslutade att höja anslaget till Lantmäteriet med (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:CU1, rskr. 2018/19:83). Syftet med anslagshöjningen var att möjliggöra en utökning av antalet arbetstillfällen i . I resultatredovisningen nämns inte vilka åtgärder som vidtagits med anledning av anslagshöjningen. När det gäller området Konsumentpolitik anser utskottet att årets resultatredovisning har en i huvudsak tydlig form och struktur med en klar koppling till det riksdagsbundna målet. Avsnittet 4.4.3 Analys och slutsatser skulle dock ha tjänat på att ha haft informativa underrubriker. Resultatredovisningen görs med utgångspunkt från angivna resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. I förhållande till förra årets budgetproposition har vissa resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder formulerats om och förtydligats. I resultatredovisningen redovisas både insatser och resultat och görs en bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet vill även tillägga följande. Resultatredovisningen för utgiftsområde 18 innehåller relativt många tidsserier. Tidsserierna går dock i flera fall som längst . För att få en tydlig bild av utvecklingen kan tidsserier som går längre tillbaka i tiden vara att föredra, om sådana uppgifter finns att tillgå. Statens budget inom utgiftsområde 18 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 18 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) föreslår regeringen att ramen för utgiftsområde 18 ska uppgå till 3 2020, varav 3 för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet och för området Konsumentpolitik. Nedan redogörs i korthet för regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet. Under vissa anslag redovisas även förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Anslaget får användas för utgifter för insatser inom det bostadspolitiska området. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner med en svag bostadsmarknad för undsättning eller omstrukturering av kommunala bostadsföretag med ekonomiska svårigheter och för statsbidrag till kommuner med en svag bostadsmarknad för stöd till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera anslaget. Stödet för omstrukturering av kommunala bostadsföretag regleras i förordningen (2018:111) om statsbidrag till kommuner med svag bostadsmarknad. För att finansiera andra reformer i propositionen föreslår regeringen att anslaget minskas med 2020. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier). Stödet till kommuner som går i borgen för en-skilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad regleras i förordningen (2007:623) om statligt bidrag för kommunala hyresgarantier. För att öka möjligheterna att utveckla bostäder som passar för olika typer av hushåll avser regeringen att införa ett startbidrag för byggemenskaper som avser att uppföra flerbostadshus. Av den anledningen föreslår regeringen att anslagets ändamål ändras så att det tydliggörs att anslaget även får användas för utgifter för statsbidrag till byggemenskaper. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för internationellt arbete. Regeringen anför att den avser att föreslå att det införs krav på redovisning av en klimatdeklaration vid uppförande av byggnader fr.o.m. . För att skapa goda förutsättningar för genomförande och tillsyn av ett sådant krav behöver vissa åtgärder genomföras av . Mot denna bakgrund anser regeringen att anslaget bör ökas med 2020–2022. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . I anslutning till förslaget om anslag redovisas även uppgifter om det system med kreditgarantier som administreras av . Kreditgarantierna är försäkringar som långivare kan teckna för lån till ny- och ombyggnad av bostäder och vid förvärv av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt. Garantierna ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Bestämmelserna om kreditgarantier finns i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. och förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Dessa garantier finansieras utanför statens budget genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. Avgifterna ska också täcka finansieringen av sådana fastighetsförvärv som undantagsvis får göra för att skydda statligt garanterade lånefordringar. I budgetpropositionen föreslås att regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 . Dessutom föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2023. Anslaget får användas för () förvaltningsutgifter. SGI bedriver även avgiftsbelagd verksamhet. Intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten består av uppdragsverksamhet och disponeras av SGI. Myndighetens uppdragsverksamhet har som ekonomiskt mål att den ska bidra till att täcka verksamhetens kostnader För att finansiera en stärkt samordning av arbetet med stranderosion, som förutses öka med klimatförändringarna, föreslår regeringen att anslaget ökas med . Ökningen finansieras från anslaget 1:10 Klimatanpassning inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Anslaget får användas för Lantmäteriets förvaltningsutgifter. Lantmäteriet bedriver även avgiftsbelagd verksamhet. De offentligrättsliga avgifterna består dels av avgifter för lantmäteriförrättningar, som Lantmäteriet disponerar, dels av expeditionsavgifter för inskrivning enligt jordabalken m.m., som Lantmäteriet inte disponerar. Regeringen föreslår i propositionen att anslaget även får användas för ändamålet att finansiera arbete med översyn av mellan och . För att finansiera arbete föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020. Den föreslagna ökningen finansieras från anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, som minskas med motsvarande belopp. För att åstadkomma en ökad digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen föreslås vidare att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus upplåtna med hyresrätt samt för statsbidrag till förnyelse av utomhusmiljöer. Anslaget får även användas för merkostnader för att administrera anslaget. Stödet för renovering och energieffektivisering av flerbostadshus regleras i förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Stödet till förnyelse av utomhusmiljöer regleras i förordningen (2016:398) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att anordna nya hyresbostäder och bostäder för studerande. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera anslaget. Stödet regleras i förordningen (2016:880) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande och i förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. Regeringen anför i propositionen att den avser att förändra investeringsstödet så att det blir effektivare och mer ändamålsenligt för att bygga hyresrätter i hela landet. För att förbättra förutsättningarna för att bygga fler hyresbostäder till rimliga hyresnivåer föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020. Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget . Dessutom föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2021–2023. 1:9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till åtgärder mot radon i byggnader. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera anslaget.