bet · H701UU2 · 2019-12-06 00:00:00 — krävs dock stora insatser från de rika länderna för att komma till rätta med den fortfarande alltför höga barnadödligheten och den undermåliga mödrahälsan i många fattiga länder, främst i söder om . För förbättrad mödrahälsa krävs långsiktigt arbete. ”Snabba lösningar”, som t.ex. fler utbildade barnmorskor på plats i dessa länder, avhjälper en del av problemen. Men för verklig förändring av kvinnors och flickors situation krävs i många fall förändrade strukturer och värderingar. Många svåra skador och dödsfall i samband med förlossning sker för att modern varit alltför ung för att kroppen skulle klara av en graviditet och förlossning. Sedvänjan att gifta bort unga flickor måste aktivt motverkas på ett kulturellt och värderingsmässigt plan för att mödradödligheten ska minska. Det handlar till syvende och sist om barn och om att upprätthålla barnens rätt till liv och hälsa. har en lång tradition av arbete för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), oavsett regering. Tack vare detta har vi blivit en ansedd aktör inom området. SRHR är således ett område där har ett tydligt mervärde och som är avgörande för att nå de globala målen 2030. Regeringen bör intensifiera insatserna med SRHR i det humanitära biståndet och inom det långsiktiga utvecklingssamarbetet för att motverka barnäktenskap. Det är inte rimligt att barn ska behöva mista livet i relativt enkla sjukdomar som diarré och lunginflammation. Vi har alla möjligheter att minska barnadödligheten, som till stor del beror på basala och förhållandevis enkelt avhjälpta brister i miljön runt barnen. Arbetet måste fortsätta. Just vaccinationsprogram har visat sig vara ett mycket effektivt bistånd då en relativt billig punktinsats bokstavligen kan rädda liv. saknar 2,1 miljarder människor tillgång till rent vatten i vår värld. Det har förödande konsekvenser för människors hälsa, och barn drabbas särskilt hårt. En av de sjukdomar som sprids i förorenat vatten är kolera, som enligt uppgifter från skördar mellan 20 000 och 130 000 människoliv. I det krigshärjade ser vi nu det största kolerautbrottet i modern tid; där har över 1 miljon människor insjuknat i kolera . Det här är en av många sjukdomar som inte borde finnas i vår värld 2019. Jag anser därför att stödet till den globala fonden och till vaccinalliansen bör höjas. I tider då miljontals människor flyr från korrupta och diktatoriska regimer måste vi börja fråga oss vad dessa länders regeringar är skyldiga att göra för att bistå den egna befolkningen. Demokratikämpar och humanitära organisationer är framför allt i diktaturer i stort behov av omvärldens bistånd, och det är av största vikt att dessa medel främst kanaliseras via civilsamhällesorganisationer eller internationella multilaterala organisationer och inte via korrupta regimer. bör utarbeta strategier för att sätta press på mottagarländer så att de tar ansvar för sina medborgare och lever upp till ratificerade konventioner. När regeringen erkände som stat ställdes inga motkrav. var kritiska då, liksom , och anser att erkännandet skedde på ett både förhastat och ogenomtänkt sätt. Vi ser hur de palestinska områdena fortsätter att utvecklas i fel riktning. Uppvigling till våld, indoktrinering och hatpropaganda är fortfarande vardagsmat i regionen. måste bilateralt och via EU ställa hårdare krav på den palestinska ledningen. De allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter måste upphöra. Att biståndspengar dessutom går till institutioner som ger ekonomiskt stöd till terrordömda eller sprider antisemitism är förkastligt och måste få konsekvenser. Det är angeläget att stödja den palestinska civilbefolkningen. Självklart ska tillsammans med EU och andra internationella aktörer arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter i palestinska områden; det ligger även i intresse. Men när biståndsmedel motverkar sitt eget syfte och i själva verket bidrar till fördjupade motsättningar är det hög tid att agera. kräver att politiken gentemot – och biståndet till – den palestinska myndigheten görs om i grunden och att inget bistånd ges till den palestinska myndigheten så länge myndigheten och dess företrädare ägnar sig åt terrorhyllningar och uppvigling till våld mot och kränker de mänskliga rättigheterna. Hårdare krav på kontroll måste också ställas på andra organisationer inom de palestinska områdena som mottar svenskt bistånd. Vidare har kritiserat för palestinska flyktingar, Unrwa, som inte långsiktigt bidragit till att lösa palestiniernas problem. I stället har Unrwa institutionaliserat ett system med ärvd flyktingstatus och permanenta flyktingläger. I en internationellt uppmärksammad granskningsrapport har även allvarliga anklagelser riktats mot organisationens högsta ledning som enligt rapporten ägnat sig åt ”nepotism, repressalier och andra övertramp för personlig och för att tysta legitim kritik”. Flera länder har redan fryst sina bidrag till FN-organet, däribland , , och . Förtroendekrisen kommer när redan brottas med svåra problem. drog den största bidragsgivaren, , tillbaka sitt ekonomiska stöd på motsvarande . Beslutet föregicks av omfattande kritik mot ineffektivitet, korruption och det faktum att Unrwa i delar av sin verksamhet legitimerar och sprider antisemitism. Utan omfattande reformering av ledning och verksamhet och utan klara förändringar av de strukturer som legitimerar antisemitism och terrorstöd anser jag att även bör frysa biståndet till Unrwa. , som en av Unrwas största givare, måste ta sitt ansvar och arbeta för en reformering av FN:s bistånd till palestinska flyktingar med sikte på att överföra verksamhet och ansvar till flyktingkommissariatet UNHCR. Övriga frågor inom biståndet, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 15. godkände FN:s medlemsländer Agenda 2030 med 17 globala mål och 169 delmål för hållbar utveckling. Agendan innebär att alla medlemsländer förbundit sig att arbeta för att uppnå en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar värld till 2030. vill därför att all biståndsverksamhet ska präglas av hjälp till självhjälp samt av en nollvision – att utvecklingsbiståndet inte ska behövas. Vi strävar efter att genomföra Agenda 2030 och verkar för att de över 190 länder som förbundit sig att uppnå dessa mål också kopplar ambitionerna till en vision om hur bistånd kan utvecklas efter att målen uppnåtts. Exempelvis skulle man kunna fokusera stöd till humanitära krisinsatser, kärnstöd till internationella organisationer och stärkande av mänskliga rättigheter och demokratiska institutioner. Vi vill att all biståndsverksamhet ska präglas av hjälp till självhjälp samt av en nollvision – att utvecklingsbiståndet inte ska behövas. Övriga frågor inom biståndet, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 15 samt 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 5. En viktig målbild framåt är att bistånds- och utvecklingspolitiken ska sträva efter att göra områden och länder biståndsoberoende efter 2030. Välstånd och hållbar utveckling måste formas holistiskt. Ett gott investeringsklimat i utvecklingsländer och givarländer främjar handel och driver utveckling och är således fördelaktigt för båda parter. Det är därför viktigt att utveckla goda förutsättningar för entreprenörskap. Egenförsörjning är nyckeln till minskad fattigdom, frihet och ökat välstånd såväl för individer som för samhällen. Men än är många länder inte biståndsoberoende, och på många håll i världen ser vi en utveckling i fel riktning, inte minst vad gäller demokratisk utveckling. Utrymmet för civilsamhället och minoriteter minskar i flera länder – även i länder som får bistånd. har principen ”mer för mer” varit gällande, dvs. utveckling i rätt riktning ger mer bistånd. Det är nu dags att också diskutera hur biståndet kan utformas för att inte understödja regimer som tar sitt land i fel riktning. Att biståndet gör skillnad och går till rätt saker är viktigt för dess legitimitet. På samma sätt ger det legitimitet till biståndet att det är transparent och går att följa upp. De globala hållbarhetsmålen ska vara uppnådda 2030. Det är viktigt att hävda ansvarsutkrävande då varje land numera har ansvar för att uppfylla målen nationellt. Det svenska biståndet ska fokusera på det vi gör bäst för att därmed ge störst mervärde. Ett omtag bör också göras så att det biståndspolitiska ramverket kan uppgraderas i överensstämmelse med Agenda 2030. Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (M) (M), (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 7. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. I motionen Återupprätta samhällskontraktet – en budget för (mot. 2019/20:3060) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd, när tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den, när svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar – då krävs kloka prioriteringar. I budgetmotion prioriteras därför det som är viktigast för . Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar om att förbättra sammanhållningen mellan både stad och land och över generationer. I budgetmotion sänks skatten på bensin och diesel med som skatten för pensionärer sänks dubbelt så mycket och för dubbelt så många, som i regeringens budgetproposition. Det handlar inte minst också om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp om bidragen och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning. Dessutom är elektrifieringen central i vår klimatomställning. I budgetmotion föreslås ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bl.a. fjärde generationens kärnkraft. Alla ungdomar ska kunna möta framtiden med rätt kunskaper. I vår budgetmotion utökas därför också undervisningstiden i skolan. Det är reformer som skulle ta tag i största problem. förespråkar en ny budgeteringsprincip för ett effektivare såväl som mer fokuserat bistånd där det humanitära biståndet samt satsningar på hälsa, klimat, jämställdhet och institutionsbyggande prioriteras, i enlighet med vad som anförs i motion 2019/20:3321. Dagens modell med ett utbetalningsmål som följer tillväxten i skapar ryckighet, försvårar långsiktig planering och bidrar till försämrad kvalitet i biståndsinsatserna. Konsekvenserna för såväl samarbetsparter som mottagare blir stora. Kravet på att nå utbetalningsmålet ett enskilt år innebär också att det i slutet av finns risk att utbetalningstrycket blir akut och pengar spenderas på saker som inte gör nytta. Det är inte ett ansvarsfullt sätt att hantera skattebetalarnas pengar och leder inte till resultat. I stället för ett enprocentsmål vill se en fyraårig biståndsram, vilken ska föreslås till i en proposition på samma sätt som infrastruktur- eller forskningspropositionen. Biståndsramen ska framöver inkludera kostnader för bl.a. mottagande av asylsökande, EU-bistånd och UD:s förvaltningskostnader. Biståndet bör också koncentreras till färre FN-organisationer och mottagarländer för att öka möjligheter till specialisering, effektivisering och påverkan. Det multilaterala biståndet via olika FN-organ bör ses över och förmodligen koncentreras och reduceras, med tanke på de risker som tidigare identifierats vad gäller bristande kvalitet. Krav på tydliga reformer för FN-organ med dokumenterade problem bör införas. Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 2 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 7 inte får överstiga 2020 (bet. 2019/20:FiU1, rskr. Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 7. tar i sin budgetmotion – En plan för jämlikhet och grön omställning – ett helhetsgrepp om de växande klyftorna. Vi vill att åter ska bli världens mest jämlika land. Vi vet att ekonomisk jämlikhet är bra för ett lands utveckling. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större, den ekonomiska tillväxten högre. Även skolresultat och kreativitet påverkas positivt och jämställdheten mellan kvinnor och män har kommit längre. Under har ojämlikheten i samhället ökat. har skattesystemets omfördelning kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än . har den ekonomiska eliten fått det allt bättre i . I det läget lägger regeringen fram en budget som främst gynnar rika män, på välfärdens bekostnad. Personer med inkomster får sänkt skatt i och med att värnskatten tas bort . De nödvändiga satsningarna på välfärden uteblir, trots att det runt om i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. har andra prioriteringar. Därför lägger vi fram en plan med reformer för att öka jämlikheten i samhället. vill satsa på den generella välfärden, satsningar som är centrala för ett jämlikare samhälle. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter de ekonomiskt mest utsatta och miljön och klimatet i fokus. Förslagen finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom höjd skatt för höginkomsttagare. Regeringens budget däremot vidgar klyftorna i samhället och leder till underfinansiering av välfärden i ett läge där behoven är stora. Inte heller den nödvändiga klimatomställningen klarar regeringen. förslag inom utgiftsområde 7 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. Vi vill se följande förändringar inom utgiftsområdet. strävar efter klimaträttvisa. Med det menar vi att vi tittar specifikt på klimatförändringarna utifrån ett rättviseperspektiv och på vem som påverkar respektive drabbas av klimatförändringarna. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån ett klimaträttviseperspektiv. Kapitalismen fördelar jordens resurser extremt ojämlikt, mellan klasser, mellan rika och fattiga länder och – i samspel med patriarkala strukturer – mellan kvinnor och män. Världens rika människor har orsakat klimatförändringarna och har fortfarande störst påverkan på klimatet. De som drabbas värst är däremot världens fattiga människor. Utifrån ett klimaträttviseperspektiv är det, vilket även slås fast i , de rika länderna som har det historiska ansvaret för klimatförändringarna och som även har det största ansvaret för att minska sina utsläpp. Dessutom måste de rika länderna ge stöd till de fattiga länderna, som drabbas av klimatförändringarna, Både för att de skall kunna ställa om sin produktion och sina transporter så att de blir mer hållbara och för att de skall kunna hantera effekterna av utsläppen från den rika delen av världen. vill se ett nytt klimatbistånd som ska användas till förebyggande klimatåtgärder som motverkar konsekvenserna av de klimatförändringar vi redan ser. Klimatmålen måste gå före kortsiktiga vinstintressen, och den rika delen av världen måste ta sitt historiska ansvar. Det klimatbistånd vi föreslår ska bestå av nya additionella medel, dvs. vara ytterligare medel utöver det utlovade biståndet enligt enprocentsmålet och trappas upp . Pengarna kan t.ex. användas för omställning till ekologiskt hållbara jordbruk, teknikutveckling eller utbyggnad av förnybar energi. För detta ändamål införs ett nytt anslag som uppgår till , och . I övrigt när det gäller inriktningen av biståndspolitiken hänvisar jag till min reservation vad gäller prioriteringar inom utgiftsområdet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 7: 1.Riksdagen fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 (avsnitt 2.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 15 (avsnitt 2.8.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), som innebär att –2027 ska betala in högst 1 till AfDB (avsnitt 2.8.1). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier till Afrikanska (AfDB) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 2 913 000 000 Units of Account (UA) (avsnitt 2.8.1). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till (avsnitt 2.8.1). 6.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1. 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 8.Riksdagen anvisar ett ramanslag för under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:16 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphöra med allt bistånd till den palestinska myndigheten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:86 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa allt bistånd till den palestinska myndigheten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:209 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i huvudsak neka bistånd till länder som inte tecknar återtagandeavtal i enlighet med svenska önskemål och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:320 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ge humanitärt bistånd till behövande via kyrkor i och och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:371 av Amineh Kakabaveh (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , om en kurdisk stat i bildas, i sin biståndsverksamhet och andra sammanhang bör stödja det kurdiska folket i dess strävan att skapa en rättsstat med ett folkligt och demokratiskt styrelseskick och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:440 av och (båda SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa statliga medel till Islamic Relief och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:552 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utgå från jämställdhetsklassificering av bistånd samt förbättra arbetet med återrapporteringskraven för att på så sätt säkerställa att medlen faktiskt används för att stärka jämställdheten, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör integrera analys av civilsamhällets villkor och förslag för att främja civilsamhällets demokratiska utrymme i samtliga strategier som rör utvecklingssamarbetet och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för effektiv finansiering till civilsamhället i multilaterala organisationer och i den internationella givarsamordningen och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur mänskliga rättigheter i arbetslivet och Decent Work-agendan tydligare kan prioriteras i svenskt utvecklingssamarbete och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:757 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhetsperspektivet måste omsättas i praktiken genom hela den svenska utvecklingspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder utifrån Sidas kartläggning av myndighetens arbete med barnrättsperspektivet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör verka för att stärka barnrättsperspektivet inom det humanitära biståndet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur stödet till hbtq-organisationer i mottagarländerna kan förstärkas och göras mer flexibelt och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda effekterna av kraven på egeninsatser inom biståndet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör slå fast att aldrig som enskilt land eller som medlem i EU ska medverka till att bistånd används för att stoppa människor på flykt och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbete med vatten och sanitet behöver fokusera på att långsiktigt stärka och bygga nationella system och institutioner som kan tillhandahålla hållbara vatten- och sanitetstjänster och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att de fattigaste länderna får totala och villkorslösa skuldavskrivningar, och detta tillkännager för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för en global skuldrevision enligt norsk modell för att undersöka vilka fordringar som är legitima och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som i EU och FN bör agera för att uppmärksamma frågan om den växande skuldbördan och ta fram en strategi för att förebygga kommande skuldkriser och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att allt utvecklingsbistånd ska följa biståndseffektivitetsagendan, utgå från respektive mottagarlands egna behov, respektera dess suveränitet och inte förknippas med ekonomiska villkor, och detta tillkännager för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ha som mål att av biståndet ska gå till flickor och kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU, relevanta FN-organ, och de regionala utvecklingsbankerna förstärker sitt jämställdhetsarbete med målet att av allt utvecklingssamarbete ska gå till flickor och kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka andelen bistånd som avsätts för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) till av den totala biståndsbudgeten samt verka inom EU och FN för att övriga biståndsgivare följer exempel, och detta tillkännager för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka stödet till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i det humanitära biståndet och tillkännager detta för regeringen.