bet · H601FiU23 · 2019-04-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2018. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning och godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär att levererar in till statens budget. Pengarna ska betalas in senast efter beslut. Framställning 2018/19:RB1 Årsredovisning för riksbank 2018. Framställning 2018/19:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. Redogörelse /19:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2018. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Framställning 2018/19:RB1 Framställning 2018/19:RB2 Bilaga 2 Balansräkning och resultaträkning 2018 Tabell 1 resultat 2014–2018 Tabell 2 balansräkning 2018 och 2017 Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen Tabell 5 Utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Diagram 1 Omslutningen av balansräkning 2007–2018 Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2018 lägger redogörelse /19:RR2 till handlingarna. b) Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . c) Ansvarsfrihet för direktion beviljar direktionen ansvarsfrihet för förvaltningen av . d) resultat- och balansräkning 2018 fastställer resultat- och balansräkningen för enligt bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2018/19:RB1. e) Disposition av vinst beslutar att vinst på ska fördelas så att levereras in till statens budget enligt vinstdelningsprincipen, förs till och förs från samt att pengarna ska levereras in till statens budget senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2018/19:RB2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), i (M), (S), (SD) och (L). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , och riksbanksfullmäktige. Fullmäktige ska lämna förslag till disposition av vinst till och . ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin redovisning. uppgift är att förbereda beslut om – ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret – fastställande av resultat- och balansräkning – hur vinst för verksamhetsåret ska disponeras. Utskottets underlag för beredningen är Årsredovisning för riksbank 2018 (2018/19:RB1), Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera (2018/19:RB2) och redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2018 (2018/19:RR2). Inga motioner har lämnats med anledning av RB1, RB2 eller RR2. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2018. fastställer resultat- och balansräkning . godkänner också riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär bl.a. att levererar in till statens budget, och att pengarna ska betalas in senast efter beslut. Sammanfattning av årsredovisning 2018 • Den svenska ekonomin fortsatte att växa , och inflationen mätt enligt KPIF låg kring inflationsmål på . låg inflationen lite under målet, men låg inflationstakten stadigt över målet. Även inflationsförväntningarna i samhället låg runt inflationsmålet . • För att hålla uppe inflationen kring inflationsmålet bedrev en fortsatt starkt expansiv penningpolitik under större delen av året. Reporäntan hölls kvar på –0,. Direktionen beslutade att upphöra med nya nettoköp av svenska statsobligationer, men beslutade att återinvestera de stora förfall av obligationer och kupongbetalningar som skulle komma . Det innebar att innehav av statsobligationer ökade med ca , vilket bidrog till att hålla penningpolitiken expansiv. • , , signalerade att tidpunkten för en höjning av reporäntan närmade sig. beslutade direktionen att höja reporäntan till –0,. Det var den första räntehöjningen . bedömde direktionen att reporäntan skulle fortsätta att höjas i små steg om den svenska och internationella ekonomin utvecklades i enlighet med prognoser. • genomförde bl.a. fördjupade analyser av sambandet mellan arbetsmarknaden och prisutvecklingen och effekterna på den svenska ekonomin av framtida räntehöjningar samt analyser av kronans effekter på inflationen. I en analys i Penningpolitisk rapport reviderade sin prognos av den reala kronkursens långsiktiga nivå. Enligt den nya bedömningen förväntades den långsiktiga reala handelsvägda kronkursen ligga lägre än den senaste bedömning som gjordes 2013. • bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade bra. Den största risken i det finansiella systemet var enligt banken hushållens höga och stigande skuldsättning. Banken rekommenderade flera åtgärder för att hantera skuldsättningen, bl.a. inom bostads- och skattepolitiken. För att minska risker och sårbarheter i det svenska banksystemet förordade bl.a. stärkta likviditetsreserver i både kronor och utländsk valuta. Den finansiella infrastrukturen fungerade enligt bra , men banken bedömde att de operativa riskerna i infrastrukturen var förhöjda bl.a. på grund av risken för s.k. cyberangrepp. • fortsatte att analysera möjligheterna att ge ut en digital krona, s.k. e-krona. Bland annat publicerade banken en andra delrapport om e-kronaprojektet som gick ut på remiss till ett antal remissinstanser. beslutade direktionen att genomföra en s.k. e-kronapilot, dvs. att ta fram en teknisk lösning för en e-krona samt genomföra en fördjupad juridisk översyn. • är världens äldsta centralbank och firade 350-årsjubileum . Bemärkelsen firades bl.a. genom en jubileumskonferens och öppet hus i lokaler . • verksamhet gav en redovisad vinst på , en nedgång med jämfört med . • Omslutningen av balansräkning ökade med ca till bl.a. till följd av en svagare krona och tidigareläggning av återinvesteringar av obligationsförfall och kupongbetalningar. • Värdet av guld- och valutareserven steg med till till följd av den svagare kronan. verksamhet gav en redovisad vinst före bokslutsdispositioner på , vilket är lägre än resultatet . redovisade resultat visar det realiserade resultatet av ränte- och valutautvecklingen, bankens handel med värdepapper samt kostnaderna för personal, administration och avskrivningar. Skillnaden mot 2017 förklaras till en stor del av att skrev av gamla mynt som inte längre gick att lösa in till ett värde av , vilket höll uppe resultatet (ingår i posten Övriga kostnader/intäkter i tabell 1). gjordes ingen sådan omfattande avskrivning. Som framgår av tabell 1 gav innehav av räntebärande värdepapper ett resultat på (ränteintäkter minus räntekostnader plus nettot av realiserade kursförluster och kursvinster och nedskrivningar av orealiserade kursförluster). Till skillnad från försvagades den svenska kronan mot framför allt dollarn under, vilket gav en positiv valutaeffekt på resultatet på 2018 (ju svagare krona, desto högre värde på valutareserven i kronor räknat). Posten övriga kostnader/intäkter i tabellen innehåller framför allt personal- och administrationskostnader och övriga mindre intäkter i verksamheten. Personal- och administrationskostnaderna uppgick till , vilket var något lägre än . Tabell 1 resultat 2014–2018 ¹ Summan av realiserade kursförluster och kursvinster och orealiserade kursförluster. Omslutningen av balansräkning har ökat mycket kraftigt , från till (se vidare nedan i avsnittet Kompletterande information under rubriken ). Som framgår av tabell 2 ökade balansomslutningen med jämfört med . Uppgången förklaras till största delen av ett högre värde på valutareserven i kronor räknat till följd av kronans försvagning och av tidigareläggning av återinvesteringar av obligationsförfall och kupongbetalningar för att öka likviditeten i den svenska ekonomin. beslutade direktionen att upphöra med de tidigare stora nettoköpen av svenska nominella och reala statsobligationer som ett led i en normalisering av de senaste årens extremt expansiva penningpolitik. beslutade direktionen att återinvestera de stora förfall och kupongbetalningar som kommer . Tabell 2 balansräkning 2018 och 2017 banktillgodohavanden, lån och värdepapper Värdepapper (svenska kronor) Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Valutaskulder (till ) Skulder till centralbanker och internationella organisationer Övriga skulder och avsättningar Summa skulder och eget kapital En stor del av tillgångar utgörs av guld- och valutareserven som sammanlagt uppgick till . Jämfört med 2017 är det en ökning med . Uppgången förklaras till stor del av att värdet på innehav av utländska värdepapper ökade till följd av att kronan försvagades gentemot flertalet valutor i valutareserven. Syftet med valutareserven är bl.a. att snabbt ska kunna ge tillfälliga likviditetsstöd i utländsk valuta till svenska banker, att ska kunna fullgöra åtagandena gentemot IMF och att ska kunna intervenera på valutamarknaden. För att banken med kort varsel ska kunna ge likviditetsstöd är reserven placerad i tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel och i valutor som kan bli aktuella vid ett eventuellt stöd. Av den anledningen är reserven framför allt placerad i statsobligationer och i dollar och euro. uppgick tillgångarna i dollar och euro till av guld- och valutareserven. Värdet av guldet i valutareserven uppgick till (125,). Det är en uppgång med jämfört med . Guldpriset i dollar sjönk visserligen , men eftersom kronan försvagades mot dollarn gav guldinnehavet en avkastning på . Nära hälften av den svenska guldreserven förvaras i , nära världens största kommersiella guldmarknad, . Därmed kan en stor del av guldreserven med kort varsel omvandlas till likvida medel om det skulle finnas behov av det. Övriga delar av guldreserven förvaras i , Federal Reserve, och i . Värdepapper i svenska kronor tillgångar i svenska statsobligationer uppgick till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Uppgången förklaras av tidigareläggningen av återinvesteringen av obligationsförfall och kupongbetalningar . Övriga tillgångar i balansräkningen på ca utgörs i huvudsak av upplupna ränteintäkter och förutbetalda kostnader. De upplupna intäkterna på den svenska obligationsportföljen uppgick till ca , vilka har återinvesterats och därmed är en del av innehav av svenska statsobligationer. Den största skuldposten i balansräkningen är de penningpolitiska skulderna. De svarade för av balansomslutningen och består av inlåning från banksystemet via s.k. finjusterade transaktioner och riksbankscertifikat. Inlåningen uppgick till ca , vilket är en ökning med jämfört med , och den motsvaras i stor utsträckning av köp av svenska statsobligationer i penningpolitiskt syfte. Ökningen förklaras till stor del av tidigareläggningen av återinvesteringarna av obligationsförfall och kupongbetalningar . Eftersom reporäntan var negativ gav inlåningen från banksystemet ränteintäkter till på . Den näst största posten på skuldsidan är de lån i utländsk valuta som lånade upp via för att förstärka valutareserven. Värdet av lånen uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med året innan. Uppgången förklaras uteslutande av att kronan har försvagats i förhållande till dollarn och euron. Värdet i utländsk valuta var oförändrat. Räntekostnaden för riksgäldslånen uppgick till 2018 (redovisas under resultaträkningen). Sedlar och mynt (sedelmängden) ökade den utestående sedelmängden , från 2017 till . Sedelmängden nådde sin topp 2007 då värdet på utelöpande sedlar och mynt uppgick till . Sedelmängdens andel av balansomslutningen har minskat från 2018, vilket till en viss del beror på den minskade sedelmängden men framför allt på att balansomslutningen ökat med . Uppgången beror främst på att mängden 500-kronorssedlar ökat. Eget kapital och värderegleringskonto Det egna kapitalet utgörs av en grundfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ) och reserver. Reserverna består av en reservfond, en dispositionsfond samt en resultatutjämningsfond. Reservfonden ska enligt riksbankslagen uppgå till . Som framgår av tabell 3 uppgick reserverna till sammanlagt , vilket är en ökning med jämfört med . Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Förändringen av reserverna mellan åren förklaras av hur resultat disponeras, i det här fallet disponeringen av resultat . Vinsten uppgick till . Utifrån riktlinjerna för vinstdisposition och fullmäktiges förslag beslutade att skulle levereras in till statens budget, och skulle föras till resultatutjämningsfonden medan skulle tillföras dispositionsfonden. På värderegleringskontot redovisas orealiserade vinster och förluster, t.ex. skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde för ett värdepapper eller ett valutainnehav. Vid slutet av uppgick värdet på kontot till , vilket är en ökning med jämfört med . Som framgår av tabell 4 kan förändringar på kontot delas upp i priseffekt (kursförändringar på värdepapper), valutaeffekt och guldvärdeeffekt. Ökningen berodde till stor del på en svagare krona och orealiserade kursvinster på både inhemska och utländska värdepapper. Priseffekten på innehavet av inhemska värdepapper uppgick till , en ökning med jämfört med . Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen Det egna kapitalet inklusive värderegleringskonto och årets vinst uppgick till , en ökning med jämfört med . Även i detta fall berodde ökningen på en svagare krona och orealiserade kursvinster. Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen har olika åtaganden, ansvarsförbindelser och olika avtal om in- och utlåning som inte räknas in i balansräkningen men som redovisas i en not i anslutning till balansräkningen (i redovisningen betecknas detta som ”inom linjen förda poster”). De största åtagandena utanför balansräkningen är bankens åtaganden gentemot IMF. Åtagandena gentemot IMF som inte redovisas i balansräkningen redovisas i tabell 5. Som framgår av tabellen uppgick de till , en ökning med jämfört med . Tabell 5 Utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF Särskilda dragningsrätter (SDR) Åtagandet Särskilda dragningsrätter (SDR) förklaras av att enligt är skyldig att vid begäran köpa SDR motsvarande sammanlagda nettotilldelning av SDR. I åtagandet ingår också att tillsammans med ett tiotal andra länder är s.k. market maker i SDR. Innebörden av det är att gentemot IMF har åtagit sig att köpa alternativt sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann på 50–av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Nettotilldelningen uppgick vid utgången av 2018 till nästan . Åtagandet betyder att ett land som i sin valutareserv har SDR men behöver utländsk valuta för olika betalningar kan begära att växlar landets SDR mot dollar eller euro (inom de angivna gränserna, mellan ca 12 och ). Åtagandet Reservposition i tabellen förklaras av att enligt IMF-stadgarna också har en skyldighet att vid anmodan växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Saldot på IMF:s kronkonto uppgick till . Åtagandena gentemot IMF:s lånearrangemang New Arrangement to Borrow (NAB) och General to Borrow () innebär att är skyldig att till IMF låna ut högst 2 256 miljoner SDR, vilket motsvarade ca . utlåning via NAB uppgick till . Det återstående åtagandet uppgår därmed till , vilket framgår av tabellen. Bilaterala kreditavtal avser det avtal om en kredit till IMF på ca 7,4 miljarder SDR som efter godkännande tecknade med IMF . För att IMF ska få utnyttja kreditavtalet krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger 100 miljarder SDR och att de långivare som tillsammans håller av de utlovade låneresurserna godkänner att avtalen aktiveras. Avtalet gäller som längst till . avser det avtal om en kredit till IMF på motsvarande som efter godkännande tecknade med IMF för vidareutlåning till s.k. låginkomstländer via IMF:s fond Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). har ett åtagande gentemot att ställa medel till förfogande för administrationskostnader och utdelning av priset i ekonomisk vetenskap till minne. uppgick kostnaden för åtagandet till . godkände att ingick ett nytt avtal med täcka stiftelsens kostnader för utdelning av ekonomipriset. I redovisningen anger att kostnaden för det nya åtagandet uppgick till 2018, vilket var mer än . resultatanalys – risk för betydande förluster framöver I likhet redovisar i årsredovisningen en analys av bankens resultatutveckling. har banken i penningpolitiskt syfte och stabilitetssyfte utökat sin balansräkning kraftigt (se nedan under avsnitt Kompletterande information under rubriken ). Det har ökat risken i verksamheten, dvs. utrymmet har ökat för både större vinster och större förluster. resultat beror till stor del på kronans och de internationella och svenska räntornas utveckling. Räntorna är låga och kronan är svag. räknar i analysen med att räntorna kommer att stiga framöver som kronan kommer att stärkas. Det innebär visserligen att bankens ränteinkomster kommer att öka efter hand i takt med att värdepapper förfaller och ersätts med nya, men framför allt innebär högre räntor att värdet på bankens innehav av utländska och svenska obligationer kommer att minska. En starkare krona betyder att värdet av tillgångarna i valutareserven minskar i svenska kronor räknat. har köpt stora mängder svenska statsobligationer i penningpolitiskt syfte. Köpen finansieras genom att ökat sin inlåning från bankerna (via riksbankscertifikat). Kostnaden för inlåningen bestäms av reporäntan. Reporäntan är negativ, vilket innebär att bankerna har fått betala för inlåningen, vilket i sin tur har bidragit positivt till resultat. Om och när reporäntan stiger ytterligare efter räntehöjningen ökar kostnaden för att finansiera obligationsinnehavet, vilket försämrar resultat. slutsats är att bankens resultat kommer att vara väsentligt lägre än . Om kronan stärks kraftigt och/eller räntorna stiger kraftigt kan komma att redovisa betydande förluster. Det kommer att minska bankens möjligheter att lämna utdelning till staten. I analysen skriver banken att de buffertar i form av orealiserade vinster som byggts upp kan användas om räntorna stiger. I årsredovisningen görs bedömningen att bankens egna kapital är tillräckligt stort för att genomföra redan beslutade penningpolitiska åtgärder och eventuella framtida åtgärder utan att finansiella oberoende äventyras. förändrades inte direktion, utan den bestod av (riksbankschef), (förste vice riksbankschef) samt vice riksbankscheferna . Sammanfattning av Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition och fullmäktiges verksamhet • Fullmäktige sammanträdde vid tio tillfällen . • Vid sitt sammanträde beslutade fullmäktige att förlänga mandat som vice riksbankschef fr.o.m. . beslutade fullmäktige också om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tog ställning till deras sidouppdrag. • lämnade fullmäktige och direktionen en gemensam framställning till om att få ingå nytt avtal med täcka stiftelsens kostnader för utdelning av ekonomipriset. • Fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete genom att delta vid direktionens alla sammanträden och en del andra informella möten. • Direktionen har normalt deltagit i fullmäktiges sammanträden och informerat om bl.a. den aktuella penningpolitiken, arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet inklusive cybersäkerhet, informationssäkerhetsfrågor och den ekonomiska och finansiella utvecklingen i och globalt. Fullmäktige har också informerats om budget och verksamhetsplaner, uppföljning av finansiella och operativa risker samt resultatet i kapitalförvaltningen. • Fullmäktige fick löpande information om arbetet med och resultatet av sedel- och myntutbytet samt inlösen av ogiltiga sedlar. • Fullmäktige har granskat verksamhet genom sin revisionsfunktion. Revisionsuppdraget har genomförts av . har rapporterat om sina granskningar av styrningsmodell, efterlevnaden av arbetsordningen samt användningen av mobiltelefoni. Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Fullmäktige föreslår att levereras in till statens budget. Förslaget bygger vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts . Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Till dispositionsfonden förs: – av det genomsnittliga justerade resultatet Från resultatutjämningsfonden förs: – av det genomsnittliga justerade resultatet – orealiserad priseffektvinst på värdepapper – Årets justerade resultat minskat med genomsnittligt resultat Inleverans till statens budget Källa: /19:RB2. Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. Detta ger följande beräkning: verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Enligt vinstdelningsprincipen ska valutakurs- och guldvärderingseffekter räknas bort. redovisas endast valutakursvinster på . Någon guldvärderingseffekt redovisas inte eftersom inte sålt något guld (se not 29 RB1). Det ger ett resultat på (– ). Vidare läggs till underlaget en orealiserad prisvinst på värdepapper om (se not 24 RB1). Det ger ett underlag för inleverans och vinstdisposition på (+ ). När sedan läggs till de senaste fyra årens resultat efter valutakurs- och guldvärderingseffekter fås ett genomsnittligt resultat på . Enligt fullmäktiges förslag ska av det resultatet, motsvarande (avrundat till jämnt 100-tal ), levereras in till statens budget. Fram till bestod fullmäktige av (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , , ClasGöran , , och . bestod fullmäktige av (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter från samma datum var , , , , , , , ClasGöran , (t.o.m. ), och (fr.o.m. ). Sammanfattning av redogörelse om årsredovisningen Enligt har i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt riksbankslagen (1988:1385) och i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. bedöms också ha gett en rättvisande bild av bankens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Dessutom bedöms ha lämnat en förvaltningsberättelse och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. tillstyrker därför att fastställer balans- och resultaträkningen . uttalar sig även om fullmäktiges och direktionens förvaltning av . Utifrån genomförda revisionsåtgärder tillstyrker att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . I enlighet med kraven i riksbankslagen har lämnat ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. Enligt har det i revisionen inte framkommit något som skulle tyda på att ledningen i sin bedömning av intern styrning och kontroll inte har följt riksbankslagen. direktion beslutade att successivt minska guld- och valutareserven med , från totalt (ca enligt valutakursen ) till (ca ). Enligt direktionen har behov av att hålla utländsk valuta minskat något bl.a. på grund av att bankernas behov av likviditet i utländsk valuta i kris minskat. Dessutom har Nordeas huvudkontor flyttat från till , vilket innebär att huvudansvaret för Nordea i det här sammanhanget flyttat från till (). har via lånat upp för att förstärka valutareserven. Den aktuella minskningen går till så att inte förlänger de valutalån från om ca som förfaller , .