bet · H601SfU16 · 2019-04-03 00:00:00 — 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6, 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 13, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 19, 20, 54 och 55, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 8 och 15, 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 5–7, 11, 12 och 19, 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3–5, 14 och 22–24. Asylrätten ska värnas genom att vi inför en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som erbjuder en för människor på flykt. har ett moraliskt ansvar för att hjälpa medmänniskor i nöd, men det är inte möjligt att ha asylregler som kraftigt avviker från andra medlemsstaters. bör inrätta asylansökningsområden i närheten av de stora gränsövergångarna, för en första registrering och bedömning och för ett första boende. Detta skulle leda till snabbare handläggning samt en rättssäker och effektiv beslutsprocess. Möjligheterna att hindra personer från att avvika skulle också öka. Ett snabbt avvisningsbeslut skulle kunna fattas i de fall sökanden inte medverkar till att styrka sin identitet, kommer från ett säkert land, kan få ansökan prövad i ett annat land eller bedöms utgöra en säkerhetsrisk. I utlänningslagen bör en huvudregel införas om tidsbegränsade treåriga uppehållstillstånd för den som beviljas asyl. ska rätten till familjeåterförening gälla. Om skyddsbehovet sedan kvarstår eller personen kan försörja sig själv ska permanent uppehållstillstånd kunna ges. Återkallelse av uppehållstillstånd, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 14–16 och 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14 samt 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkande 11. Den möjlighet som finns att återkalla ett uppehållstillstånd till följd av oriktiga uppgifter bör användas i större utsträckning. bör alltid genomföra en utredning efter att ha tagit emot information som kan ge anledning att misstänka att oriktiga uppgifter har förekommit. bör vidare ges i uppdrag att särskilt driva och prioritera återkallelseärenden. Om en person vistas i än krävs synnerliga skäl för en återkallelse. Det innebär i praktiken en rätt att stanna om uppgifterna inte upptäcks inom . En översyn bör göras av reglerna om återkallelse av uppehållstillstånd och då bör bl.a. övervägas att förlänga tiden innan det ska krävas synnerliga skäl för att återkalla ett uppehållstillstånd. Återkallelse av uppehållstillstånd, punkt 2 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14 samt 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 14–16. Om grunden för ett beviljat uppehållstillstånd inte kvarstår bör tillståndet återkallas. Det kan gälla t.ex. om den som har fått uppehållstillstånd på grund av anknytning avslutar relationen efter ankomsten till eller om en skyddsbehövande reser hem. Viss flexibilitet bör gälla om det finns särskilda skäl. Uppehållstillståndet ska dock alltid återkallas om personen har farit med osanning, annars har förvanskat omständigheter eller dömts för grövre brott mot person. För att kontrollera omständigheter som gällde vid och var en förutsättning för beslutet om uppehållstillstånd, bör regelbundna och automatiserade kontroller göras. Detta kan gälla t.ex. utbetald lön, bidrag och ersättningar samt slagningar i folkbokföringsregistret för att kontrollera att omständigheter som gällde, eller förmodades gälla, vid beslutstillfället fortfarande gäller. Om så inte är fallet bör det leda till en förnyad prövning. Vidare bör möjligheter till förenklat utbyte av data på internationell nivå utredas, inte minst när det gäller resehandlingar. har små möjligheter att kontrollera om det finns grund för återkallelse. Kommunikationen med t.ex. och bör därför underlättas. Vidare bör ett förenklat utbyte av data på internationell nivå utredas, t.ex. i fråga om resehandlingar. bör även tillföras resurser. Hela regelverket för återkallelse av uppehållstillstånd bör ses över. Kvotflyktingsystemet, punkt 3 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:436 av och (båda SD) och 2018/19:516 av och (båda L) yrkande 2. Den migrationspolitik som har förts har orsakat stora påfrestningar, och belastningen som följde av krisen har ännu inte kompenserats. Vidarebosättningen av flyktingar bör därför pausas tills problemen har åtgärdats. När vidarebosättningen sedan återupptas bör ett jämställdhetsperspektiv beaktas, och möjligheten att prioritera personer med hbt-grund och kristna minoritetsgrupper bör ses över. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 57, 58, 63 och 64 samt 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 20–27 och 31–33, 2018/19:1992 av (S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkandena 16 och 17, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 29–31, 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkandena 1–3 och 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkandena 5, 7 och 9. Drivkraften att ta sig till kan antas bestå . Några få länder, bl.a. , har fått ta ett oproportionerligt stort ansvar för flyktingsituationen. måste därför fortsätta driva på för ett fungerande gemensamt asylsystem där fattade beslut efterlevs. Om ett medlemsland bryter mot EU-gemensamma åtaganden måste det få konsekvenser. Ekonomiska incitament i EU-samarbetet bör användas i större utsträckning. Dagens regelverk kan kompletteras med ett system där ersättningar eller bidrag dras in om ett land inte följer EU-gemensamma beslut. Även höjda eller sänkta medlemsavgifter skulle kunna användas utifrån hur väl besluten genomförs. Regeringen bör ställa krav på att alla EU:s medlemsstater deltar i och utökar sitt deltagande i FN:s kvotflyktingsystem. Kvotflyktingsystemet är det mest rättvisa och säkra system som finns för ett lands mottagande av människor med skyddsbehov. EU:s asylprövning bör göras utanför EU och det yttre gränsskyddet i EU bör stärkas. Målet ska vara att förhindra att människor dör på , stoppa människosmuggling och få kontroll över vilka som befinner sig i . För att öka möjligheten till lagliga vägar bör det bli lättare att arbetskraftsinvandra till EU. Samarbetet med länder utanför om återvändandet behöver stärkas, och bistånd, visumavtal och handel ska sättas i relation till hur väl återvändandet fungerar. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 20–27 och 31–33 samt 2018/19:1992 av (S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkandena 16 och 17, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 29–31, 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 57, 58, 63 och 64 samt 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkandena 5, 7 och 9. EU:s flyktingpolitik är i behov av reformer, bl.a. bör fler lagliga vägar för att söka asyl i införas. bör inom EU verka för en flyktingpolitik som värnar asylrätten och grundläggande mänskliga rättigheter. bör samarbeta med de medlemsstater som vill ha en mer välkomnande och human migrationspolitik. bör också verka för att EU:s gemensamma ramverk för vidarebosättning drivs igenom och att avtalet mellan och sägs upp. Regeringen bör verka för att relationerna med bygger på full respekt för asylrätten och mänskliga rättigheter och att genom EU och () agerar för en snabb evakuering och vidarebosättning av asylsökande från . Regeringen bör verka för att situationen i lägret i i förbättras och att asylsökande som befinner sig i lägret omfördelas inom EU. EU:s lista över visumpliktiga länder bör förkortas, och visumkrav ska inte användas för att stänga ute flyktingar. EU bör göra det möjligt att införa asylvisum som komplement till det traditionella sättet att söka asyl, vilket skulle vara en viktig möjlighet att skapa lagliga vägar till EU. Vidare bör regeringen verka för att transportörsansvaret avskaffas eftersom det medför att flyktingar tvingas vända sig till smugglare för att resa över , med livet som insats. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 29–31 och 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 20–27 och 31–33, 2018/19:1992 av (S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkandena 16 och 17, 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 57, 58, 63 och 64 samt 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkandena 5, 7 och 9. Regeringen bör i EU driva på för en reformering av Dublinförordningen. Utgångspunkten bör vara att personer som vill söka asyl i EU gör det vid gemensamma EU-beskickningar före inresa eller vid unionens yttre gräns och därefter fördelas mellan EU:s medlemsstater baserat på en specifik s.k. fördelningsnyckel. Hänsyn bör då tas till befolkningsstorlek, ekonomisk styrka och tidigare ansvarstagande på asylområdet. Regeringen bör vidare verka för att alla EU:s medlemsstater ska ta emot kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram. Många ser sig nu hänvisade till flyktingsmugglare. Gemensamma steg bör därför tas av medlemsstaterna för att i samarbete med UNHCR möjliggöra ett system för s.k. nödvisering. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 14, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 9 samt 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 20–27 och 31–33, 2018/19:1992 av (S), 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 16, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 29–31, 2018/19:2839 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 57, 58, 63 och 64 samt 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 7. EU behöver en gemensam migrationspolitik, där alla EU-länder tar ansvar för att hjälpa asylsökande som söker skydd i . Regeringen bör driva på för att de som tar sitt ansvar ska få finansiellt och praktiskt stöd, medan de som vägrar ta sitt ansvar inte ska kunna räkna med lika generösa bidrag från EU:s budget som annars. Fler lagliga vägar till EU är nödvändigt för att människor inte ska behöva riskera livet på väg till säkerhet, och EU:s familjebegrepp bör utvidgas till att inbegripa hbtq-personer. Regeringen bör i internationella kontakter uppmana fler länder att samarbeta med UNHCR för att ta emot kvotflyktingar, eftersom ett utökat kvotflyktingsystem ökar möjligheten för fler utsatta flyktinggrupper att få ett liv i frihet. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2866 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 66 och 2018/19:362 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2473 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16. Den fria rörligheten inom EU bör värnas. Detta sker bl.a. genom att missbruk av den fria rörligheten beivras. tillåter att ett medlemsland vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att skydda sig mot personer vars beteende sannolikt utgör ett verkligt och allvarlig hot mot allmän ordning eller säkerhet. Dagens bestämmelse behöver förtydligas. Även en persons tidigare beteende bör kunna beaktas vid bedömningen av om det nuvarande beteendet utgör ett verkligt och allvarligt hot. Vidare behöv en översyn av hur reglerna om uppehållsrätten och den fria rörligheten tillämpas i kopplat till EU/EES-medborgare som kommer till för att tigga. Syftet med den fria rörligheten har aldrig varit att människor och utan möjlighet till egen försörjning ska kunna uppehålla sig i andra EU-länder. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 5 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16 samt 2018/19:362 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2473 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 23, 2018/19:2866 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 66. För att komma till rätta med missbruk av den fria rörligheten bör kravet på registrering av EES-medborgare som kommer till återinföras. På så vis kan polisen få möjlighet att kontrollera vistelsetid i och utvisa de personer som missbrukar den fria rörligheten. Eftersom majoriteten av de missbruk som uppdagas av EES-medborgares fria rörlighet härrör från vissa enskilda EU-medlemsstater bör EU sätta press på dessa stater så att de följer sina åtaganden inom ramen för den fria rörligheten. ska också kunna vidta åtgärder som att häva den fria rörligheten mot sådana stater. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2473 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:362 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 23, 2018/19:2866 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 66 och 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16. De EU-medborgare som tillfälligt vistas i lever oftast under svåra förhållanden. Det är viktigt att värna den fria rörligheten inom EES. För att den ska fungera är det viktigt att det ramverk som finns efterföljs och att varje land ser till att dess medborgare får ett rimligt social skydd. Därför bör bl.a. nationella riktlinjer fastställas för utsatta EU-medborgare i , sanktioner införas mot EU-länder som kränker sina medborgares eller minoriteters rättigheter och ett sändebud utses med initiativrätt och ansvar för frågan om romers situation i och . Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2018/19:362 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2473 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2018/19:2866 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 66 och 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16. Den fria rörligheten inom EU måste gälla fullt ut även för samkönade par. har i en dom slagit fast att termen maka eller make inkluderar samkönade par och att den fria rörligheten inom EU gäller alla medföljande makar. Det är viktigt att arbetar i EU för att denna banbrytande dom ska få fullt genomslag. Fri rörlighet och de sociala trygghetssystemen, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (SD), i (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 67. för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen bör stramas upp. Den som är i för att arbeta och är medborgare i ett annat EU-land bör t.ex. inte få utbetalt mellanskillnaden mellan barnbidrag i och i hemlandet för barn som bor i hemlandet tillsammans med den andre föräldern. Asylprocessen, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 10–12, 36 och 38 samt 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 10, 14–17 och 19, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 20, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 20. Identitetsfrågan hänger samman med säkerhet, allmän ordning och trovärdigheten till asylsystemet och ska vara central i asylprocessen. Identiteten ska börja utredas då en person anländer, och där asylansökan görs ska bl.a. dokument äkthetsgranskas. För att underlätta identitetsutredningar ska och kunna dela information i asylprocessen i större utsträckning än . Asylsökande ska ha skyldigheter som tydligt anges i lag, och det ska leda till konsekvenser om skyldigheterna inte fullgörs. Bland annat ska personen söka asyl utan dröjsmål, lämna identitetshandlingar, komma vid kallelser, medverka till att identiteten utreds, till DNA-prov och till medicinsk åldersbedömning. Om personen nekar ska detta kunna leda t.ex. till nedsättning av ersättning, och ytterst ska ansökan kunna avslås. ska ges i uppdrag att förbättra kvaliteten i asylutredningarna. En analysrapport från visar att var femte utredning har brister och inte är tillräckligt omfattande. Detta riskerar rättssäkerheten. Verksamheten hos måste ses över för att stärka den grundläggande uppgiften att upprätthålla en reglerad invandring. Bevisvärderingen och riskbedömningarna bör förbättras och de medicinska åldersbedömningarna och återvändandet ges större utrymme. För- och nackdelar med att dela i flera myndigheter behöver också övervägas. Asylprocessen, punkt 7 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 20 samt 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 10, 14–17 och 19, 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 20, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 10–12, 36 och 38 samt 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 10. Handläggningstiderna hos är långa, och olika enheter inom verket har olika praxis. Regeringen bör därför ta initiativ till tydligare struktur och likvärdiga beslutsprocesser och se till att köbildning i ett ärendeslag inte drabbar hela verksamheten. Uppföljning och kontroller av beslut måste säkerställas. bör prioritera arbetet med att utreda om en asylsökande innebär ett hot mot allmän säkerhet. Vid behov bör utbildningar och kompetenshöjningar genomföras. Biometriska data bör samlas in och användas i större utsträckning för att identifiera sökande som rört sig utan tillstånd inom . Inte bara fingeravtryck bör samlas in vid en asylansökan. För familjer bör DNA-test vara obligatoriskt för att fastställa släktskap. Högre krav bör ställas på asylsökande att medverka och samarbeta i asylprocessen. Asylprocessen, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 10, 14–17 och 19 samt 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 20, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 10–12, 36 och 38, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 20. Det finns brister i handläggningen av asylärenden om barn. Lagar, förordningar, rättsliga ställningstaganden och andra föreskrifter följs inte på ett tillfredsställande sätt. En särskild inspektion bör därför inrättas för att säkerställa att rutiner och riktlinjer tillämpas på ett rättssäkert och enhetligt sätt. Vidare måste det säkerställas att ambitionerna att korta handläggningstiderna inte påverkar rättssäkerheten och kvaliteten i asylutredningarna. Regelverket och utbildningskraven för tolkar i asylprocessen bör ses över och det måste säkerställas att bristande kunskap hos tolken inte drabbar den asylsökande på ett orättfärdigt sätt. Det begränsade antalet tolkar med relevanta kunskaper är ett problem. En stor del av uppdragen utförs av icke auktoriserade tolkar, och det drabbar sökandena. Enligt asylprocedurdirektivet är det som har ansvaret. Möjligheten att stärka rätten till offentligt biträde för asylsökande som väntas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande bör utredas. tolkning att asylsökande med bifallspresumtion saknar rätt till offentligt biträde kan drabba den som ges uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande. Rätten bör utvidgas till denna grupp på grund av de osäkerheter som tillfälliga lagen innebär och då frågan om skyddsgrund är betydelsefull för framtiden och möjligheten till familjeåterförening. I övrigt bör det införas krav på biträdenas kunskaper. Högre krav bör ställas än , antingen i form av ett visst antal ärenden för att förordnas nya klienter eller ett krav på fortbildning. anmäler misstankar mot asylsökande om folkmord, krigsbrott och brott mot mänskligheten till krigsbrottskommission. Misstankar om andra grova brott i utlandet anmäler verket till åklagare. När det finns goda skäl att tro att en person har gjort sig skyldig till något av dessa brott, eller utgör en fara för rikets säkerhet, ska han eller hon inte få uppehållstillstånd av skyddsskäl. finns det stora brister i hanteringen av dessa s.k. exkluderingsärenden när det gäller misstänkta krigsförbrytare. tillbaka har det skett en förskjutning från en alltför tillåtande bedömning till en som är alltför hård, och de team med experter som ska följa samtliga dessa utredningar verkar inte fungera som det var avsett. Rättssäkerheten i exkluderingsärendena måste stärkas. Asylprocessen, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 20 samt 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 10, 14–17 och 19, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 10–12, 36 och 38, 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2990 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 20. Drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs bör stärkas. För att göra beslutsunderlaget så komplett som möjligt ska information om anhöriga lämnas vid ansökan. Detta är viktigt bl.a. för att öka möjligheten att styrka sökandens identitet. En inspektion för migrationsfrågor bör inrättas. Den ska verka för rättssäkerhet och effektivitet, upptäcka systembrister samt säkerställa korrekt tillämpning och ett fungerande samarbete mellan myndigheterna på migrationsområdet. Straff och kontrollåtgärder, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 32 samt 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 9 och 10. Pass och andra identitetshandlingar ska kunna tas i beslag i asylprocessen i större utsträckning än för att säkerställa att den som nekats uppehållstillstånd lämnar landet.