bet · H601SoU14 · 2019-03-19 00:00:00 — om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår följdmotionerna. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre (RiR 2018:24). har i rapporten granskat det investeringsstöd som –lämnades till byggherrar för att bygga särskilda boenden för äldre och bl.a. undersökt om investeringsstödet var utformat på ett ändamålsenligt sätt. Utskottet delar regeringens bedömning vad gäller den problemformulering som återges av och instämmer i konstaterandet att den stora kostnaden för de särskilda boendena snarare återfinns i driften av de särskilda boendena än i byggandet. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning om behovet av att följa upp tillgången till särskilt boende samt behovet av att analysera alternativa lösningar för att stimulera byggande av fler platser i särskilda boenden. I betänkandet finns 7 reservationer (M, SD, C, V, KD). Skrivelse 2018/19:34 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre. Nio yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre 1.Ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg, punkt 2 (M, C) 2.Ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg, punkt 2 (SD) 3.Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet, punkt 3 (M) 4.Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet, punkt 3 (C) 5.Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet, punkt 3 (KD) 6.Uppföljning av avvecklade platser i särskilda boenden, punkt 4 (SD) 7.Statistik över behovet av särskilda boenden, punkt 5 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2018/19:34 till handlingarna. Ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg 2018/19:3020 av och (båda C) yrkande 1, 2018/19:3021 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M, C) Reservation 2 (SD) Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet 2018/19:3019 av m.fl. (KD), 2018/19:3020 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 3 (M) Reservation 4 (C) Reservation 5 (KD) Uppföljning av avvecklade platser i särskilda boenden 2018/19:3021 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 6 (SD) Statistik över behovet av särskilda boenden 2018/19:3022 av m.fl. (V). Reservation 7 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (S), (SD), (MP), (KD), (S), (SD), (SD) och (L). Ärendet och dess beredning har granskat investeringsstödet 2007–2014 till byggande av särskilt boende för äldre. Resultatet av granskningen samt slutsatser och rekommendationer har redovisats i rapporten effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre (RiR 2018:24). överlämnade till regeringen . Regeringen återkom till med skrivelse 2018/19:34 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre. informerade riksrevisor med medarbetare utskottet om rapporten. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse och nio motionsyrkanden som har väckts med anledning av skrivelsen, se bilagan. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre (RiR 2018:24). Regeringen välkomnar granskningen av investeringsstödet och delar problemformulering och bedömningar. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2018/19:34 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre till handlingarna och avslår motionerna. Jämför reservation 1 (M, C), 2 (SD), 3 (M), 4 (C), 5 (KD), 6 (SD) och 7 (V). har granskat det investeringsstöd som –2014 gick till byggherrar för att bygga särskilda boenden för äldre. Med särskilt boende menas boende enligt 5 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) som anger att kommuner har ansvar för att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. har undersökt om investeringsstödet var utformat på ett ändamålsenligt sätt, dvs. om det stimulerade byggande av fler platser i särskilt boende för äldre och ledde till att antalet platser totalt sett blev fler. Inom ramen för granskningen har bl.a. undersökt hur den kommunala behovs- och byggplaneringen går till, vilka hinder som kommunerna kan stöta på och vilken roll investeringsstödet spelar som lösning för dessa hinder. har även granskat det nya investeringsstöd som infördes och lämnar också rekommendationer kring det. Enligt var det vid tiden för investeringsstödets införande få kommuner som hade brist på boenden. avvecklades ett stort antal platser i särskilt boende, och hälften av kommunerna kunde inte verkställa sina beslut om särskilt boende på grund av platsbrist. konstaterar att det inte var investeringskostnaden för byggandet som höll tillbaka utvecklingen av särskilda boenden utan kostnaden för den långsiktiga driften av verksamheten. framhåller även att det är oklart om investeringsstödet fungerat utifrån dess syfte och anser att det är svårt att mäta stödformens effekter. När det gäller kommunernas möjligheter att ta ansvar för framförhållning och planering av byggande redovisar bl.a. att det är svårt för kommunerna att göra en stabil prognos över situationen. Det finns problem med kommunernas bedömning både när det gäller enskilda äldres behov och när det gäller kommunernas behov, samt huruvida särskilda boenden är rätt resurs för äldreomsorgen . Vidare skriver att investeringsstödet inte har varit avgörande för att bygga boenden och att stödet har olika betydelse för olika kommuner eftersom de utformar äldreomsorgen på olika sätt. skriver även att särskilda boenden sannolikt möter ett unikt behov och att det kommer att finnas anledning att fortsätta bygga dem. När det gäller byggprocessen varierar det mellan kommunerna vilka aktörer som är inblandade i byggande och drift, men byggherren har i de flesta fall varit ett kommunalt eller privat bolag. är det kommunerna som ansvarar för driften av boendena, vilket indikerar att kommunerna inte nödvändigtvis har fått ta del av resurserna. konstaterar att investeringsstödet tekniskt sett var utformat så som man kan förvänta sig av ett sådant stöd. Investeringsstödet har även syftat till att stärka äldreomsorgen, vilket gör att stödet får ytterligare en dimension. anser att regeringen genom investeringsstödet har valt ett beprövat sätt att stötta byggherrar men använt det i en kontext där det inte fullt ut passar. framhåller att ett särskilt boende inte endast är ett boende utan även ett sätt att organisera vård och omsorg för äldre. Vidare konstaterar att det inte går att fastställa nettotillgången på platser som stödet fanns, eftersom ingen vet hur många platser som avvecklades. Det går inte heller att veta hur många av de platser i särskilt boende som byggdes som skulle ha byggts även utan investeringsstöd. Det finns enligt mycket som talar för att stödets utformning lett till att stödet finansierat platser i särskilt boende som skulle ha byggts oavsett investeringsstödet, men som på grund av stödet har byggts med en större ekonomisk vinst för byggherren. Av detta drar slutsatsen att investeringsstödet till övervägande del inte var ändamålsenligt utformat. har identifierat två huvudsakliga skäl till att stödet infördes: dels att många platser i särskilt boende försvunnit efter att kommunerna tog över ansvaret för långvarig service, vård och omsorg om äldre från landstingen 1992, den s.k. ädelreformen, dels att antalet ej verkställda beslut om särskilt boende hade ökat. Stödet innebar att staten subventionerade platser i särskilt boende, trots att det var få kommuner som rapporterade brist på platser. slutsats är att stödet inte var ändamålsenligt utformat utifrån tillgänglig kunskap om investeringsstöd och kommunernas behov. konstaterar även att det granskade investeringsstödet ligger till grund för det nya nu gällande investeringsstödet, även om det nya stödet har förändrats i vissa delar. Granskningen visar att drygt en tredjedel av landets kommuner inte har tagit del av stödet, bl.a. eftersom de inte har haft något behov av att bygga nya särskilda boenden. Vidare är det enligt svårt för kommunerna att göra en prognos över behovet, vilket innebär att beslutet om att bygga kan baseras på ett osäkert underlag. Förutom svårigheterna att planera finns det även andra faktorer som är kopplade till byggande som investeringsstödet inte kan påverka, t.ex. tillgången på mark som varierar mellan kommunerna. Det har även skett en ökning av antalet aktörer i både byggprocessen och i driften av omsorgen, vilket i vissa fall har förändrat kommunens roll jämfört med då stödet infördes. har stödet i stort sett samma utformning . anser att det med en oförändrad utformning av investeringsstödet i ett förändrat sammanhang finns risk för att stödet ännu mindre än tidigare kan fungera som stimulans och att stödet därför blir mindre relevant. är även kritisk till att binda upp medel i ett stöd som inte nyttjas i särskilt hög grad. lämnar följande rekommendationer till regeringen: – Överväg att tillföra de medel som aviseras till investeringsstödet som ett mer allmänt ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg och fördela dem utifrån antalet äldre, förslagsvis kronor per invånare i kommunerna. – Följ utvecklingen av särskilt boende och skapa en samsyn om läget med kommunerna. Även om möjligheten att veta hur många platser som investeringsstödet bekostat går förlorad om stödet omvandlas till ett bredare riktat statsbidrag till äldreomsorgen, anser att det är viktigt att regeringen följer utvecklingen av särskilt boende i kommuner och mäter avvecklade boenden. bör ges i uppdrag att följa upp antalet avvecklade platser. Regeringen välkomnar granskning av investeringsstödet och instämmer i den problemformulering som återges i rapporten. Regeringen instämmer även i konstaterandet att den stora kostnaden återfinns i driften av boendena och inte i byggandet av dem. Utöver investeringsstödet, som även omfattar ombyggnation, har regeringen lämnat förslag om boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende (prop. 2017/18:273, bet. 2018/19:SoU4, rskr. 2018/19:11) samt genomfört andra satsningar på äldreomsorgen, som exempelvis bemanningssatsningen där sammanlagt avsatts till kommunerna för åren 2015–2018. Vidare ökade det generella statsbidraget till kommunsektorn med i statsbudgeten . Regeringen delar bedömning att utvecklingen av behovet och tillgången till särskilt boende behöver följas upp så att det finns en gemensam bild av läget med kommunerna. Det kan även finnas behov av att analysera om det finns alternativa lösningar för att stimulera byggande av fler platser i särskilt boende. Regeringen anser att rapporten genom skrivelsen är slutbehandlad. Ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg I kommittémotion 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att huvudinriktningen ska vara generella statsbidrag. Det är viktigt att staten dels är återhållsam med att införa nya riktade statsbidrag, dels tar fram en nationell strategi och plan för att få till stånd mer systematiska processer i samband med beslut om riktade statsbidrag. I kommittémotion 2018/19:3021 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att fördela ett mer allmänt ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 2 ett tillkännagivande om att utreda om stödet bör fördelas utifrån antalet äldre. Motionärerna anser att det inte är bra att medel binds upp i ett stöd som inte utnyttjas i särskilt hög grad och att det därför är bättre att fördela ett mer allmänt ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg utifrån antalet äldre. I motion 2018/19:3020 av och (båda C) föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande om att omvandla investeringsstödet till ett generellt statsbidrag. Utöver ett generellt statsbidrag krävs också en inriktning för bostadspolitiken som präglas av färre regler och skatter, vilka enligt motionärerna bromsar byggandet . Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet I kommittémotion 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs ett tillkännagivande om att regeringen ska säkerställa att investeringsstöd och statsbidrag riktade till äldreomsorgens verksamheter följs upp och utvärderas. Det är enligt motionärerna inte rimligt att det saknas systematiska processer för uppföljning och utvärdering i samband med att regeringen och beslutar om investeringsstöd för exempelvis särskilda boenden eller riktade statsbidrag för att öka kvaliteten inom äldreomsorgen eller vården. I motion 2018/19:3020 av och (båda C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en uppföljning av utvecklingen av särskilda boenden. Det finns enligt motionärerna ett behov av att bättre följa utvecklingen av särskilda boenden. En tydlig bild av var det finns behov av nya platser är en förutsättning för att insatserna ska kunna ske där de gör mest nytta. I kommittémotion 2018/19:3019 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av investeringsstödet till särskilda boenden och trygghetsboenden för äldre i syfte att göra stödet mer träffsäkert och så att fler kan ta del av det. Om investeringsstödet inte har gett avsedd effekt är det enligt motionärerna viktigt att anpassa stödet så att effekten blir den avsedda. Uppföljning av platser i särskilda boenden I kommittémotion 2018/19:3021 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen ska följa upp antalet avvecklade platser i särskilt boende. Statistik om behovet av särskilda boenden I kommittémotion 2018/19:3022 av m.fl. (V) föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att genom en inventering bland kommuner säkerställa statistik över behovet av särskilda boenden. Enligt motionärerna är en samsyn om kommunernas behov när det gäller boendeformer för äldre nödvändig för att kunna tillföra mer riktade insatser som gör skillnad på riktigt. Utskottet välkomnar om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre och instämmer, i likhet med regeringen, dels i den problemformulering som återges i rapporten, dels i konstaterandet att den stora kostnaden återfinns i driften av boendena snarare än i byggandet av dem. Utskottet delar också regeringens och bedömning att utvecklingen av behovet och tillgången till särskilda boenden behöver följas upp så att det finns en gemensam bild av läget med kommunerna. Utskottet ställer sig vidare bakom regeringens bedömning att det även kan finnas behov av att analysera om det finns alternativa lösningar för att stimulera byggande av fler platser i särskilt boende. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelse 2018/19:34 till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg, punkt 2 (M, C) av (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3020 av och (båda C) yrkande 1 och 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:3021 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi anser att den övervägande delen av alla statsbidrag ska utformas som generella bidrag riktade till välfärdens verksamheter. Riktade investeringsstöd och statsbidrag behövs i sammanhang där det finns goda skäl för staten att ta ansvar, agera och prioritera i syfte att t.ex. försöka minska de regionala skillnaderna vad gäller kvalitet och väntetider i vården och äldreomsorgen. Det breda utbudet av riktade statsbidrag bör dock rensas upp, och tydliga prioriteringar bör ske. Det är vidare viktigt att staten framöver är återhållsam när det gäller att införa nya riktade statsbidrag. Vi instämmer även i slutsats att det vore bättre om investeringsstödet kunde omvandlas till ett mer generellt stöd till kommunernas äldreomsorg. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör vidta åtgärder för att fler statsbidrag ska utformas som generella bidrag. Ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3021 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:3020 av och (båda C) yrkande 1 och 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 1. har i sin rapport kommit fram till att investeringsstödet till övervägande del inte är ändamålsenligt utformat. Vidare är det ingenting som pekar på att investeringsstödet var den avgörande faktorn för att byggandet av särskilt boende för äldre skulle påbörjas. Både och har också framfört att det vore bättre att ge stöd till själva verksamheten, då den verkligt stora kostnaden uppstår i den långsiktiga driften av äldreboende. Precis som anser vi att det inte är bra att pengar binds upp i ett stöd som inte utnyttjas i särskilt hög grad. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör fördela ett mer allmänt ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg. Att fördela stödet utifrån antalet äldre anser vi vore en mycket bättre väg att gå. Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:3019 av m.fl. (KD) och 2018/19:3020 av och (båda C) yrkande 2. om statliga satsningar och styrning via investeringsstöd till särskilda boenden för äldre är viktig, och vi delar i väsentliga delar analyser och rekommendationer. Vi anser däremot att det inte är rimligt att det saknas systematiska processer för uppföljning och effektutvärdering i samband med att regeringen och fattar beslut om investeringsstöd för t.ex. särskilda boenden för äldre eller riktade statsbidrag för att öka kvaliteten inom äldreomsorgen eller vården. Det är allvarligt att regeringen inte ställer krav på långsiktig uppföljning efter att statsbidragen avslutats. Detta får till följd att det uppstår brister i möjligheterna att upptäcka effekter av statsbidragen, som framkommer först . Därutöver blir det svårt att avgöra om effekterna består eller försvinner när statsbidrag eller investeringsstöd har avskaffats. Allt detta pekar på betydelsen av mer ändamålsenlig uppföljning och utvärdering. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att investeringsstöd och statsbidrag till äldreomsorgens verksamheter följs upp och utvärderas. Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3020 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:3019 av m.fl. (KD) och 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 2. har i sin rapport granskat effekterna av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre. Syftet med investeringsstödet var att stimulera byggandet av nya särskilda boenden för äldre. pekar dock på att det saknats – och fortfarande saknas – en tydlig bild av tillgången på särskilda boenden och att det vid tiden för införandet av stödet fanns flera kommuner som inte rapporterade brist på särskilda boenden. Jag ställer mig bakom slutsats att det finns ett behov av att följa utvecklingen av särskilda boenden i kommunerna på ett bättre sätt. En tydlig bild av var behoven av nya platser finns är en förutsättning för att insatserna ska kunna ske där de gör mest nytta. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör genomföra en uppföljning av utvecklingen av särskilda boenden. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet, punkt 3 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3019 av m.fl. (KD) och 2018/19:3020 av och (båda C) yrkande 2 och 2018/19:3023 av m.fl. (M) yrkande 2. visar att grundtanken med ett investeringsstöd för äldreboenden är alldeles rätt. har inte investeringsstödet i någon högre grad bidragit till att öka byggnadstakten. Att olika regeringar vill stödja kommunerna är vällovligt, men lika viktigt är att olika åtgärder granskas och effekterna utreds. Med den kunskap som granskning gett är det enligt vår mening viktigt att regeringen gör en översyn av dagens investeringsstöd till både särskilda boenden och trygghetsboenden i syfte att göra stödet mer träffsäkert och så att fler kan ta del av det. Uppföljning av avvecklade platser i särskilda boenden, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3021 av m.fl. (SD) yrkande 3. framför i sin rapport om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre att det inte går att fastställa nettotillgången på platser som stödet fanns eftersom man inte vet hur många platser som avvecklades. Mot den bakgrunden anser vi att det är viktigt att regeringen följer upp antalet avvecklade platser i särskilda boenden för äldre. Statistik över behovet av särskilda boenden, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3022 av m.fl. (V). I om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre finns flera indikationer på att utformningen av stödet inte har åtgärdat de problem som var intentionen med stödet. Det blir i rapporten tydligt att marknaden inte kan avhjälpa välfärdens behov och utmaningar och att stödet varit felriktat och därmed inte möjligt för kommunerna att nyttja. Kommunerna har med gällande lagstiftning stora möjligheter att utforma särskilda boenden efter olika behov. kan skillnaderna i riktlinjer och handläggning variera kraftigt. I likhet med anser jag att en samsyn om nuvarande och kommande behov i kommunerna gällande boendeformer för äldre är nödvändig för att kunna tillföra mer riktade insatser som gör skillnad på riktigt. Enligt min mening bör regeringen därför uppdra åt lämplig myndighet att genom en inventering bland kommuner säkerställa statistik över behovet av särskilda boenden i . I utredningen bör antal bifall och avslag jämföras mellan kommunerna och även vilka motiv som anges i besluten vid avslag på ansökningar om särskilt boende. Det bör också jämföras i vilken omfattning avslag överklagas och om det finns socioekonomiska skillnader och könsskillnader bland dem som överklagar samt i vilka fall besluten ändras av domstolarna. I utredningen bör det också belysas om det finns andra aspekter som påverkar möjligheten att få plats i särskilt boende. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:34 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre. 2018/19:3019 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av investeringsstödet till särskilda boenden och trygghetsboenden för äldre i syfte att göra stödet träffsäkert och så att fler kan ta del av det, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:3020 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omvandla investeringsstödet till ett generellt statsbidrag och tillkännager detta för regeringen.