bet · H601SfU18 · 2019-04-03 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:2256 av m.fl. (L) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att attrahera och behålla fler utländska studenter som har utbildat sig i . Motionärerna anser att ska vara en kunskapsnation och att vi därför måste locka hit utländska studenter och forskare. För att det ska lyckas måste hög akademisk kvalitet stå i fokus. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd för att söka jobb efter avslutade studier ska kunna ges efter avslutad utbildning. Av de utländska studenter som vi lyckas attrahera stannar alltför få i efter examen. Uppehållstillstånd för att söka arbete efter avslutade studier ska ges i princip per automatik. I kommittémotion 2018/19:2919 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att ska ges i uppdrag att förstärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Motionärerna vill se ett särskilt regeringsuppdrag till som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring utifrån gällande regelverk. Vidare anser de att regeringen måste återkomma med lagförslag för att ge direktåtkomst till vissa uppgifter hos bl.a. , t.ex. antal anställda, omsättning, resultat samt inbetalda skatter och avgifter för att mer effektivt kunna kontrollera att regelverken efterlevs. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om skärpta straff för den som missbrukar reglerna för arbetskraftsinvandring genom att ett helt nytt brott införs – arbetskraftsmissbruk. Som skäl anförs att straffnivåerna för befintliga straffbelagda handlingar är otillräckliga. Motionärerna är även beredda att utöka det straffrättsliga området, t.ex. ska en arbetsgivare som inte uppfyller de anställningsvillkor som legat till grund för ett arbetstillstånd kunna straffas. Vidare vill motionärerna se hur sanktioner såsom näringsförbud eller företagsbot kan användas i ökad utsträckning. I motion 2018/19:2480 av Boriana (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot missbruk av regelverket för arbetskraftsinvandring. Enligt motionären förekommer det bl.a. olaglig försäljning av arbetstillstånd och att personer beviljas arbetstillstånd i yrken med lägre kvalifikationer för att väl på plats i i stället söka asyl. Regeringen bör skärpa åtgärderna för att beivra missbruk av systemet. (M) begär i motion 2018/19:874 yrkande 3 ett tillkännagivande om att se över straffskalorna för brott avseende utnyttjande av olaglig arbetskraft. För att det ska kunna vara en fri och öppen arbetsmarknad i måste ett aktivt arbete bedrivas med att se till att de som inte följer lagar och regler får kännbara straff för sina brott. I kommittémotion 2018/19:2984 av m.fl. (SD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om ökad kontroll och mer samarbete mellan myndigheter. Motionärerna anser att det krävs att ansvariga myndigheter kontinuerligt utför väl utformade kontroller av utbetald lön och inbetald skatt enligt anställningsavtal, tecknade försäkringar och liknande för att minimera risken för missbruk av systemet. Dessa bör så långt som möjligt ske automatiskt, t.ex. genom direkta slagningar i system. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om arbetsplatsinspektioner. För att utesluta skenavtal och säkerställa att arbetsvillkor efterlevs måste administrativa kontroller kompletteras med oanmälda arbetsplatsinspektioner. Effektiviteten i sådana inspektioner förtas till stor del om de begränsas till enstaka definierade riskbranscher. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om påföljder vid missbruk av regelverken. Motionärerna menar att det vid grövre eller upprepade fel ska finnas olika former av sanktioner och straff, bl.a. bör det vara möjligt att återkalla arbetstillstånd och förbjuda anlitandet av utländsk arbetskraft. Endast den som orsakat felet ska bestraffas; i de fall både arbetsgivare och arbetstagare bedöms ha missbrukat systemet ska båda drabbas av påföljder. I kommittémotion 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om krafttag mot tillståndslös arbetskraft. Motionärerna anser att lagstiftningen kring anställning av utlänningar utan tillstånd i måste skärpas. Företag som medvetet eller av otillbörlig oaktsamhet anställer tillståndslös arbetskraft måste drabbas av mycket kännbara påföljder, inklusive kraftiga viten och eventuellt näringsförbud. , och andra myndigheter måste tillföras resurser för att bekämpa det tillståndslösa arbetet, och informationskampanjer behövs för att sprida kunskap om vad som gäller samt om konsekvenserna av sådant arbete. I kommittémotion 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att stärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Motionärerna anser att regeringen måste lägga fram lagstiftning för att ge direktåtkomst till vissa uppgifter hos bl.a. , t.ex. antal anställda, omsättning, resultat samt inbetalda skatter och avgifter, för att kontroll av regelefterlevnaden ska kunna göras på ett mer effektivt sätt. Motionärerna pekar på att färdiga utredningsförslag finns. I motion 2018/19:2727 av m.fl. (MP) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att införa en möjlighet för arbetstagaren att få skadestånd om arbetsgivaren avsiktligt inte levt upp till kollektivavtalsenliga villkor. Motionärerna anser att arbetstagaren bör ha rätt till kränkningsersättning i dessa fall. Attrahera högkvalificerad arbetskraft m.m. Nya och utvidgade regler för arbetskraftsinvandring infördes för att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeländer. Utskottet har därefter återkommande uttalat sig om betydelsen av den svenska arbetskraftsinvandringen. Svenska företag agerar i stor omfattning på en global marknad där arbetskraftens kompetens och kunskaper avgör företagens förmåga att konkurrera. En allt större andel av arbetskraften blir alltmer rörlig, och förmåga att attrahera arbetskraftsinvandrare är en avgörande framtidsfråga. befolkning blir allt äldre, och många äldre har lämnat arbetslivet. står inför en situation där antalet pensionärer ökar i förhållande till den arbetande befolkningen. Behovet av vård och omsorg kommer också att öka till följd av att befolkningen blir allt äldre. När pensionärerna blir fler måste fler arbeta för att välfärden ska kunna upprätthållas. Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring, som ett komplement till åtgärder för att ta till vara arbetskraft, kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta denna utmaning. råder det brist på arbetskraft inom flera yrken och sektorer på arbetsmarknaden. Om ska stå sig i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs enligt utskottets mening ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. Enligt uppgifter från inkom över 49 000 arbetsmarknadsärenden (förstagångsansökningar) till verket, och över 40 000 tillstånd beviljades. Arbetskraftsinvandringen konstateras därmed fortfarande ligga på en hög nivå, och detta ser utskottet positivt på. Således konstaterar utskottet att arbetskraftsinvandringen fortsätter att öka. ökade antalet beviljade förstagångsansökningar jämfört med och antalet beviljade förlängningsansökningar ökade . Ett flertal motionsyrkanden pekar dock på behovet av att särskilt underlätta för högkvalificerad arbetskraft att arbetskraftsinvandra till , bl.a. genom att förenkla myndighetskontakten men framför allt genom att införa särskilda visum för den som vill invandra till för att söka arbete eller för att starta företag. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, anges bl.a. att ett särskilt visum för högkvalificerade som vill söka jobb eller starta företag ska införas. Det anges att en utredning ska tillsättas och att nya regler ska vara på plats . I ett flertal motionsyrkanden begärs även att reglerna ses över i syfte att förhindra utvisning till följd av mindre brister i villkoren . Specifikt nämns att praxisändringen inte är tillräcklig och att det bör införas en möjlighet att rätta fel även efter att uppmärksammat dem såväl som en möjlighet för arbetstagaren att själv kontrollera regelefterlevnaden. Även en servicefunktion för företagare som anställer utländsk arbetskraft föreslås. Vid en förstagångsansökan eller vid en ansökan om förlängning av arbetstillstånd måste vissa villkor vara uppfyllda. För det första finns ett generellt krav på att anställningsvillkoren gör det möjligt för arbetstagaren att försörja sig. Vidare får lönenivån och övriga villkor inte vara sämre än som gäller i branschen i övrigt (6 kap. 2 § UtlL). Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete kan också återkallas om förutsättningarna för arbetstillståndet av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda (7 kap. 7 e § UtlL). gäller att ett tillstånd inte behöver återkallas om arbetsgivaren har avhjälpt den aktuella bristen utan att har vidtagit någon åtgärd. I samband med beredningen av det lagförslaget gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att utvisning under vissa omständigheter inte ska ske trots att uppmärksammat bristen. Migrationsöverdomstolen har därefter i ett antal vägledande avgöranden slagit fast att en helhetsbedömning av arbetsvillkoren ska göras för att avgöra om förutsättningarna för arbetstillstånd har varit uppfyllda (MIG 2017:24, MIG 2017:25, MIG 2018:12). Utskottet kan konstatera att praxis har ändrats vad gäller bedömningen av villkorsuppfyllnad vid bl.a. förlängning av arbetstillstånd. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, anges dessutom att problemet med kompetensutvisningar måste lösas. Mot bakgrund av att en utredning som behandlar en ny typ av visum och frågan om s.k. kompetensutvisningar ska tillsättas, och att det dessutom finns ett datum, , för när nya regler ska vara på plats, anser utskottet att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande i frågan. Även åtgärder för att minska handläggningstiderna begärs. Utskottet noterar att den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda förstagångsansökningar i form av arbetsmarknadsärenden uppgick , enligt årsredovisning . Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda förlängningsansökningar uppgick . Därmed minskade handläggningstiderna , jämfört med . Utskottet noterar även att produktiviteten inom handläggningen av arbetsmarknadsärenden ökade , dels till följd av s.k. certifieringsärenden, dels till följd av åtgärder för att öka produktiviteten – bl.a. vidareutveckling av it-stödet och införande av ett indikationsbaserat kontrollsystem som effektiviserat handläggningen av förlängningsärenden. Vidare konstaterar utskottet att det finns en digitaliserings- och utvecklingsplan, med syftet att ta hänsyn till de behov och förutsättningar som finns i handläggningsprocesserna. Den strategiska planen innehåller avvägningar kring vilka delar av verksamheten som bör digitaliseras, samt i vilken omfattning och i vilken prioriteringsordning. Planen avser tidsperioden –2023. Eftersom handläggningstiderna minskade och har en strategisk plan för handläggningsprocessen anser utskottet inte att det i detta läge är motiverat med ett tillkännagivande om ytterligare åtgärder i fråga om handläggningstider. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte bör göras något tillkännagivande med anledning av motionerna 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 19, 2018/19:2919 (M) yrkandena 1, 5, 8 och 10, 2018/19:1549 (M) yrkandena 1 och 3, 2018/19:1671 (M), 2018/19:2480 (M) yrkande 1, 2018/19:2984 (SD) yrkandena 10 och 11, 2018/19:434 (SD) yrkande 2, 2018/19:2839 (C) yrkande 12, 2018/19:2768 (KD) yrkande 27, 2018/19:2256 (L) yrkandena 3, 4 och 6, 2018/19:2234 (S) och 2018/19:2727 (MP) yrkandena 1 och 7. Motionerna avstyrks därmed. 30-dagarsgaranti och digital hantering I ett antal yrkanden framställs krav på en garanti om att kompletta ansökningar om arbetstillstånd ska behandlas hos , och att möjligheterna till digital hantering ska utökas. verksamhet påverkas av inströmningen av ärenden, som bl.a. beror på omvärldsfaktorer som det är svårt att råda över, och inströmningen påverkar i sin tur handläggningstiderna. Det är i ljuset av detta rimligt att verket självt har möjlighet att styra hur handläggningsresurserna ska användas. Därmed anser utskottet att det inte bör göras något tillkännagivande om en 30-dagarsgaranti för handläggning av arbetstillstånd. En sådan garanti riskerar även att påverka rättssäkerheten i bedömningarna. Mot bakgrund av att det finns en digitaliserings- och utvecklingsplan hos anser utskottet inte heller att det bör göras något tillkännagivande om digital hantering. Med det anförda avstyrks motionerna 2018/19:2919 (M) yrkande 6, 2018/19:2984 (SD) yrkande 8 och 2018/19:2768 (KD) yrkande 26. Arbetskraftsinvandringen fortsätter att ligga på en hög nivå, vilket utskottet har konstaterat tidigare i detta betänkande och ser positivt på. Utskottet har också konstaterat att ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta utmaningen med välfärdens finansiering. Som tidigare nämnts står det i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, att bl.a. ett särskilt visum för högkvalificerade som vill söka jobb eller starta företag ska införas och att en utredning ska tillsättas . Mot bakgrund av det anser utskottet att utredningsarbetet ska inväntas och att inte bör göra något tillkännagivande om ytterligare åtgärder för att attrahera investerare. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:2919 (M) yrkande 13, 2018/19:1549 yrkande 4, 2018/19:1901 (M) yrkande 9, 2018/19:2573 (M) yrkande 5 och 2018/19:2574 (M) yrkande 5. I ett antal motionsyrkanden begärs en översyn av myndighetsansvaret för arbetskraftsinvandringen. Dels anförs att det bör utredas vilken myndighet som är bäst lämpad att hantera ansökningar om arbetstillstånd, dels anförs att ett myndighetssamarbete krävs för att minska antalet myndigheter en arbetskraftsinvandrare behöver ha kontakt med. Det anförs även att delar av anslaget till bör öronmärkas för hantering av arbetstillstånd. Som utskottet noterat har handläggningstiderna för arbetstillstånd minskat och har också en digitaliserings- och utvecklingsplan, med syftet att ta hänsyn till de behov och förutsättningar som finns i handläggningsprocesserna. Utskottet noterar därmed att situationen har förbättrats och anser därför att det inte bör göras något tillkännagivande om myndighetsansvaret för arbetskraftsinvandring. Utskottet noterade i detta betänkande att verksamhet påverkas av faktorer som det är svårt att råda över och att det därför är rimligt att verket självt har möjlighet styra hur handläggningsresurserna ska användas; därför anser utskottet inte heller att anslag ska öronmärkas för handläggningen av arbetstillstånd. är huvudansvarigt för en webbportal med information på engelska om vad som krävs för att arbeta eller starta företag i . Portalen riktar sig till utländska arbetstagare, arbetsgivare och egenföretagare och innehåller sammanställd information från Arbetsförmedlingen, , , , , och , där respektive myndighet ansvarar för kvalitetsgranskning av informationen på sidan utifrån sina respektive uppdrag. Mot bakgrund av det anser utskottet att det i detta läge inte är nödvändigt med ett tillkännagivande om ytterligare förtydliganden av reglerna för arbetstillstånd, utökad service eller om en förenkling av ansökningsprocessen. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2919 (M) yrkandena 7 och 9, 2018/19:2984 (SD) yrkande 7 och 2018/19:2727 (MP) yrkandena 4 och 5. Arbetstillstånd ges endast om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom Europeiska unionen. har av den anledningen ansett att samtliga personer bosatta inom EU/EES och i måste få kännedom om en aktuell vakans, och att den därför måste utannonseras via platsportalen Eures (vilket sker automatiskt när Arbetsförmedlingens Platsbanken används), eller på ett sätt som motsvarar Eures. Migrationsöverdomstolen har i ett vägledande avgörande prövat ett fall där arbetsgivaren inte använt sig av Eures (MIG 2018:2). Domstolen fann att det inte kan krävas att varje tjänst utannonseras genom kanaler som riktar sig till samtliga personer i EU/EES och . Domstolen fann att den databas som använts för utannonsering var en naturlig kanal för rekrytering av den krets av personer som kunde komma i fråga för tjänsten och att annonsen fått tillräcklig spridning, varför rekryteringsförfarandet bedömdes som förenligt med åtaganden. När det gäller det s.k. försörjningskravet anges i proposition 2007/08:147 (s. 27) att inkomsten inte får vara så låg att den anställde behöver försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (2001:453) för att klara bostad och uppehälle. utgår av den anledningen i sina bedömningar från riksnormen för beräkning av skäliga kostnader för försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen med tillägg av en rimlig schablonkostnad för boende, hushållsel, resor till och från arbetet, hemförsäkring samt avgift till fackförening och a-kassa. En bruttolön som uppgår till bedöms vara tillräcklig för att uppfylla försörjningskravet. Migrationsöverdomstolen har slagit fast denna princip för bedömningen (MIG 2015:11). Utskottet anser att en tydlig gräns för försörjningskravet ska finnas, eftersom det annars skulle uppstå tillämpningssvårigheter. Utskottet anser även att den nuvarande gränsen är både logisk och rimlig att ha som utgångspunkt vid bedömningen av en ansökan om arbetstillstånd. Ytterligare ett krav för arbetstillstånd är att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Utskottets mening är att det saknas skäl att ändra den ordningen. När ett arbetstillstånd beviljas kopplas det till ett visst slag av yrke och till en viss arbetsgivare . Därefter kopplas det endast till ett visst slag av yrke. Regelverket utgår dessutom från att arbetstagaren har endast en anställning. Detta ligger i linje med att arbetstillstånd beviljas för att avhjälpa en enskild arbetsgivares svårighet att rekrytera och att det är mot en viss anställning som villkoren för tillståndet prövats. underlättar detta även kontroll och bidrar till att upprätthålla en reglerad invandring. Att ändra på kravet om endast en anställning skulle leda till att handläggningen blir mer komplicerad och tar . Utskottet ser inte skäl för att göra något tillkännagivande om en ändring i regelverket i dessa avseenden. Utskottet kan konstatera att har ett generöst system för arbetskraftsinvandring. Utskottet har även noterat att handläggningstiderna har minskat, vilket därmed har minskat problemen kopplade till in- och utresor . Utskottet ser ingen anledning för att göra ett tillkännagivande om in- och utresor en förlängningsansökan behandlas eller att förlänga tiden som en utlänning kan söka arbete efter att ett ärende om återkallelse av arbetstillstånd har inletts eller en anställning har upphört. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2919 (M) yrkandena 2–4, 2018/19:1855 (M), 2018/19:2984 (SD) yrkandena 9 och 13, 2018/19:434 (SD) yrkande 3, 2018/19:2350 (C), 2018/19:2256 (L) yrkande 5 och 2018/19:2727 (MP) yrkandena 2, 3, 6 och 9. De nu gällande reglerna för arbetskraftsinvandring trädde i kraft . Genom dessa regler infördes ett system som syftar till att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeländer. Regeländringarna innebar bl.a. att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphörde att gälla. I stället gäller alltsedan ändringarna genomfördes att utgångspunkten vid prövningen av ansökningar om arbetstillstånd är arbetsgivarens egen bedömning av behovet av rekrytering av arbetskraft från tredjeländer. I ett flertal motioner behandlas systemet för arbetskraftsinvandring. I ett antal yrkanden påtalas vikten av arbetskraftsinvandringen för svensk ekonomi, men även för ekonomin i EU som helhet, och vikten av arbetskraftsinvandring för såväl hög- som lågutbildade, där bättre förutsättningar för arbetskraftsinvandrare och fler lagliga vägar in i och EU behövs. Ett antal motionsyrkanden påtalar tvärtom vikten av en hårdare reglerad arbetskraftsinvandring, där varje arbetsmarknad bör sträva efter en intern balans och komplettera med utländsk arbetskraft endast vid behov och där arbetstillstånd för anställning i lågkvalificerade yrken som huvudregel inte ska ges. Som tidigare nämnts konstaterar utskottet att det är viktigt med ett öppet och flexibelt regelverk för arbetskraftsinvandring för att ska stå sig i den internationella konkurrensen. Arbetskraftsinvandringen fortsätter att ligga på en hög nivå, och utskottet ser positivt på detta, eftersom arbetskraftsinvandring vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin samt tillför kunskap och erfarenhet till . Utskottet noterar att den näst största kategorin arbetstagare som beviljades tillstånd omfattar it-arkitekter, systemutvecklare, testledare m.fl. och att den tredje största kategorin utgörs av civilingenjörsyrken. Utskottet är av uppfattningen att det nuvarande systemet för arbetskraftsinvandring övergripande och sett till helheten är väl avvägt. Enligt utskottets mening saknas det därmed skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2018/19:2921 (M) yrkande 65, 2018/19:2986 (SD) yrkande 17, 2018/19:78 (SD) yrkande 5, 2018/19:2984 (SD) yrkandena 1–3 och 6, 2018/19:434 (SD) yrkande 1, 2018/19:2768 (KD) yrkande 24, 2018/19:2040 (L) yrkande 11 samt 2018/19:2256 (L) yrkandena 1 och 2. Uppehållstillstånd för studier och forskning I ett flertal motionsyrkanden föreslås att reglerna för uppehållstillstånd och arbetstillstånd för studenter och forskare samt deras medföljande utvärderas och att åtgärder vidtas vid behov för att fler ska stanna och arbeta i . Utskottet konstaterar att EU har antagit ett nytt student- och forskardirektiv med regler om inresa och vistelse för bl.a. studenter och forskare från länder utanför EU och att ett arbete pågår inom för att genomföra detta i svensk rätt. Förslag finns i promemorian Genomförande av student- och forskardirektivet (Ds 2018:37). Enligt utskottets mening bör detta arbete avvaktas. Utskottet konstaterar vidare att det finns en möjlighet för utländska studenter att i anslutning till att studierna avslutats stanna kvar i för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här – detta i syfte att öka attraktionskraft. Utskottet ser inte skäl att förlänga till . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2919 (M) yrkande 11, 2018/19:2832 (M) yrkande 7, 2018/19:1116 (M), 2018/19:1549 (M) yrkande 2, 2018/19:1668 (M), 2018/19:1901 (M) yrkande 8, 2018/19:2984 (SD) yrkandena 4 och 5, 2018/19:2768 (KD) yrkande 25, 2018/19:2057 (L) yrkande 5 och 2018/19:2256 (L) yrkandena 7 och 8. Utskottet anser att det är positivt att arbetskraftsinvandringen fortsätter att ligga på en hög nivå, eftersom den fyller viktiga behov på den svenska arbetsmarknaden och bidrar till att stärka ekonomin. Det är därför väsentligt att även i fortsättningen har ett generöst system för arbetskraftsinvandring. Systemet får emellertid inte öppna för olika typer av missbruk, t.ex. i form av dåliga villkor, falska anställningar och handel med anställningsavtal. Alla former av missbruk måste motverkas. Utskottet noterar att det inom pågår en beredning som syftar till att lägga fram förslag som ska förstärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. I beredningen hanteras förslagen i betänkandet Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2016:91) om direktåtkomst för hos . Regeringen anger att en dialog förs löpande med för att uppnå syftet att informationsutbytet mellan myndigheterna ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Regeringen anger även att beredningen syftar till att lägga fram förslag som ska förstärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring.