bet · H601NU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen redan lanserat bl.a. en strategi för svensk industri – Smart industri – för att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Utskottet vill även påminna om Industriklivet som regeringen lanserade 2018 och vars syfte är att stödja industrin till genomgripande åtgärder för att kraftigt minska processutsläppen. Utskottet ser mot denna bakgrund inte behov av något riksdagsuttalande. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:2426 (C) och 2018/19:2819 (M, C, KD, L) i berörda delar. I motionerna 2018/19:1918 (C) och 2018/19:2694 (C) förordas tillkännagivanden om att regeringen bör dels främja digitalisering och automatisering, dels ta fram en strategi för mer innovationsvänlig lagstiftning. Utskottet noterar att regeringen presenterade en digitaliseringsstrategi, och som nämnts i det föregående behandlades strategin av . Vidare noterar utskottet att regeringen i strategin anger att det digitala samhället behöver långsiktigt hållbar lagstiftning som stöder utveckling och effektiviseringspotential. I strategin anges även att lagar och förordningar behöver ge tillräckligt stöd för den digitala utvecklingen och det finns behov av samverkan mellan aktörer. Av skrivelsen framgår att även regeringen anser att reformtempot behöver öka och att lagstiftning som i onödan hindrar digitalisering behöver anpassas. Även utskottet ser detta behov. Utskottet anser mot bakgrund av den samstämmighet som finns i frågan att det inte finns något behov för att göra tillkännagivanden i enlighet med vad som förordas i de aktuella motionerna, som därmed avstyrks i berörda delar. Tillkännagivanden om olika åtgärder för att främja företagsklimatet förs fram i motioner av företrädare för flera olika partier (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Förslagen i motionerna handlar bl.a. om bättre villkor för entreprenörer, bättre stöd för små och nystartade företag, olika generella åtgärder för att främja företagsklimatet, digitalisering, innovationssystemet samt svensk industris konkurrenskraft. Utskottet vill inledningsvis påminna om att regeringens politik framöver ska bygga på den sakpolitiska överenskommelse som har slutits mellan Socialdemokraterna, för att handlingskraftigt möta aktuella utmaningar. Samarbetet gäller budgetår för budgetår, så länge som partierna är överens om dess fortsättning, med inriktningen att samarbetet ska löpa hela mandatperioden. I överenskommelsen anges vidare att svensk ekonomi ska stärkas genom att ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv främjas och att möjligheterna att bli, verka och lyckas som företagare ska underlättas. Några av de åtgärder som ska genomföras är enligt överenskommelsen bättre villkor för företagande och entreprenörer, en exportsatsning för fler jobb i hela landet och en gynnsam beskattning av växande företag. Utskottet vill även här framföra att det är utskottets uppfattning att näringspolitiken ska stödja företagen genom att utveckla företagsklimatet och stärka förutsättningarna för att fler ska vilja starta företag, och få företagen att växa och exportera. Små och medelstora företag är de viktigaste jobbskaparna, och behöver fler högpresterande, innovativa och snabbväxande företag i alla delar av landet. Stora företag är också viktiga för sysselsättningen och för ett fortsatt konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv. För att företagen ska kunna utvecklas krävs därtill även offentliga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. Utskottet konstaterar att det inom ramen för den nämnda sakpolitiska överenskommelsen även ingår att regeringen ska bygga vidare på de strategiska samverkansprogrammen med näringslivet samt att det nationella innovationsrådet under ledning av statsministern ska fortsätta sitt arbete. Enligt utskottets uppfattning krävs ett väl utvecklat samarbete mellan politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, myndigheter, fackliga organisationer, intresseorganisationer och industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor för att driva på utvecklingen i . Det är vidare angeläget att det offentliga stöder samverkansformer mellan olika aktörer som främjar innovation, export och framväxten av fler och växande företag. Utskottet vill även framhålla betydelsen av att det befintliga innovationssystemet utnyttjas mer effektivt. Utskottet noterar att regeringen vidtagit flera åtgärder för att stärka förutsättningarna för ett utökat samarbete inom innovationssystemet, bl.a. genom satsningar på Testbädd och samt uppdrag att stärka samordningen mellan myndigheter för en sammanhållen innovationsprocess. Med anledning av ovannämnda motioner vill utskottet även framhålla vikten av att villkoren för entreprenörskap och innovationer i är ändamålsenliga, effektiva och även fortsättningsvis internationellt konkurrenskraftiga. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen anger att en stor andel av de förslag i som presenterats av (SOU 2016:72) har tagits om hand genom bl.a. inrättandet av , de fem samverkansprogrammen, den nationella upphandlingsstrategin och Testbädd . Utskottet noterar att ett återkommande förslag i utredningen var mål för och uppföljning av insatser inom näringspolitiken. Utskottet noterar att Tillväxtanalys på uppdrag av regeringen presenterade rapporten till förbättrad utvärderingen av näringspolitiska insatser (PM 2018:13). I rapporten ger myndigheten förslag på hur utvärdering av näringspolitiska insatser kan utvecklas för bättre uppföljning och förståelse av insatsernas effekter. Utskottet vill också betona att digitalisering är ett viktigt verktyg för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Som redogjorts för i det föregående presenterade regeringen en digitaliseringsstrategi, som även behandlats av . Det övergripande målet som anges i strategin är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Utskottet noterar att ett av delmålen i strategin rör digital innovation, vilket innefattar förutsättningar för att skapa och sprida nya eller bättre lösningar som ger värde för miljö, samhälle, företag och individer. Regeringen anger bl.a. att det är angeläget för ett förbättrat innovationsklimat att utöka möjligheter att testa olika lösningar, vilket kan handla om att under kontrollerade former inom ramen för exempelvis en testbädd pröva en digital innovation. I strategin pekar regeringen även på vikten av att verksamheter effektiviseras, utvecklas och får högre kvalitet genom styrning, mätning och uppföljning. Vidare framhåller regeringen digital kompetens i offentlig verksamhet och i bolag med statligt ägande. Vad gäller svensk industri och dess konkurrenskraft konstaterar utskottet att regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att stärka svensk industris konkurrenskraft med den nyindustrialiseringsstrategi som regeringen lanserade 2016. Utskottet vill här påminna om att regeringen beslutade om en andra handlingsplan för Smart industri med 37 nya åtgärder. Handlingsplanernas totalt 82 åtgärder innefattar insatser inom strategins fyra fokusområden digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning, forskning och innovation samt även horisontella åtgärder. Bland de åtgärder som anges i handlingsplanen återfinns t.ex. Industriklivet och Robotlyftet, som ska främja introduktionen av nya automations- och robotiseringslösningar inom små och medelstora företag i industrin. Med anledning av motionerna 2018/19:1056 (S) och 2018/19:2432 (C) om åtgärder för att underlätta generationsskiften i företag konstaterar utskottet att regeringen i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen överlämnade propositionen Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag till . I propositionen föreslår regeringen att det ska vara samma skatt vid en överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. Utskottet ser inte något skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av det som sägs i motion 2018/19:405 (V) om innovationssamarbetet med . I motionerna 2018/19:728 (M), 2018/19:2160 (M) och 2018/19:2783 (M) efterfrågas en översyn av konkurrenslagen och om reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) följs av bl.a. kommuner och myndigheter. I likhet med vad utskottet konstaterade (bet. 2017/18:NU12) noterar utskottet att KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, landsting eller stat hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. Vidare följer upp tillämpningen av bestämmelserna om offentlig säljverksamhet för att bl.a. konstatera vilka effekter besluten har för marknadens aktörer. Utskottet noterar därtill att gjort en uppföljning av ärenden som rört offentlig säljverksamhet, och i sin rapport konstaterar bl.a. att dess tillsynsarbete effektivt bidrar till ökad regelefterlevnad och faktiska förändringar på marknaden. Utskottet förutsätter att regeringen bevakar frågan, och behöver således inte uppmärksamma regeringen på detta. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktade insatser för att främja företagandet bland kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund samt om socialt företagande. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår för att stärka socialt företagande och regeringens målsättning att alla företag och företagare ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärda villkor. Jämför reservation 9 (M, C, L), 10 (M), 11 (C) och 12 (KD). I motion 2018/19:2027 av m.fl. (S) anförs att arbetsintegrerande företag har en stor samhällsnytta och att dessa företag som drivs av personer som ställts utanför den reguljära arbetsmarknaden blir allt fler. ser motionärena ett behov av att stärka kompetensen kring dessa företag hos bl.a. myndigheter och finansiella aktörer (yrkande 3). Motionärerna ser även ett behov av att överväga att se över förutsättningarna för kapitalförsörjning för att bättre svara mot arbetsintegrerande sociala företags särskilda behov (yrkande 5). I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) framhålls att företagande är en väg in på arbetsmarknaden för många utrikes födda. Därför är det prioriterat att skapa fler och enklare vägar till egenföretagande för utrikes födda och nyanlända. Motionärerna vill se över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. Enligt motionärerna görs det inte någon systematisk resurskartläggning av nyanländas erfarenhet av företagsamhet, vilket motionärerna ser som ett problem. Motionärerna anser således att bör uppmana regeringen att fördjupa samverkan mellan staten och civilsamhällets organisationer och med det som grund inrätta en samordningsfunktion för att ytterligare främja entreprenörskapet hos nyanlända (yrkande 16). Vidare anges att utrikes födda kvinnor har särskilt svårt att etablera sig på svensk arbetsmarknad och att företagande kan vara en väg in. Motionärerna föreslår därför att det skapas ett integrationsspår för kvinnors företagande (yrkande 14). I motion 2018/19:849 av (M) framhålls att välfärdssektorn är ett område där många företag drivs av kvinnor. Motionären anför att det är en strategisk tillväxtfråga att öka kvinnors företagande, men att om det införs begränsningar av vinster i välfärden drar man undan mattan för många kvinnliga företagsledare. Motionären menar att ett jämställt företagande och att öka kvinnors företagande är viktigt ur ett tillväxt- och rättviseperspektiv (yrkande 2). I motion 2018/19:961 av och (båda M) framhålls vikten av att kvinnor och män har lika förutsättningar att etablera sig som företagare och innovatörer. Motionärerna föreslår därför att det ska skapas förutsättningar för att öka antalet kvinnliga innovatörer. Kvinnor bör bl.a. erbjudas stöd och coachning i hur de kan bygga upp och förvalta nätverk, och förutsättningarna för tjänsteinnovationer behöver bli bättre. I motion 2018/19:1417 av (M) anför motionären att andelen kvinnor som är företagare är låg. Motionären vill därför att ger regeringen i uppdrag att såväl sätta upp konkreta mål som vidta åtgärder för att öka andelen kvinnor som är företagare i . I motion 2018/19:2169 av (M) framförs att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i egenskap av företagare och innovatörer är ett viktigt led i att uppnå ett jämställt samhälle. Kvinnor och män bör därför ha lika förutsättningar att etablera sig som företagare och innovatörer. Motionären anför vidare att om kvinnors innovationskraft ska öka behöver förutsättningarna för tjänsteinnovationer bli bättre. Motionären menar att regeringen bör skapa bättre förutsättningar för att öka antalet kvinnor som är innovatörer. I motion 2018/19:2276 av (M) framförs att behöver fler entreprenörer och att unga människor som vill starta eget bör uppmuntras, för att på så sätt skapa jobb åt sig själva och andra. Motionären anser därför att resurser bör styras om till ökade satsningar på Drivhuset (yrkande 1). Vidare anser motionären att Drivhusets verksamhet även ska omfatta studenterna på (yrkande 2) samt att Drivhusets verksamhet ska etableras på fler orter (yrkande 3). I motion 2018/19:432 av (SD) framhåller motionären vikten av att underlätta för unga entreprenörer, och motionären föreslår därför att en nationell företagsfond för ungdomar bildas och drivs i regi i samarbete med näringslivet (yrkande 5). I motion 2018/19:637 av (SD) anförs att nyutexaminerade ungdomar ofta är mer benägna att ta risker för att kunna genomföra sina företagsidéer, men väljer ändå många att avstå på grund av den privatekonomiska osäkerhet som ett nystartat företag innebär. Motionären anser därför att bör tillkännage för regeringen att ett statligt starta-eget-lån till unga vuxna bör införas för att stimulera egenföretagandet. I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) framhåller motionärerna vikten av att barn och ungdomar får en chans att lära sig vad entreprenörskap och företagsamhet innebär och föreslår därför att möjligheten att tillgängliggöra kurser inom entreprenörskap t.ex. genom Ung Företagsamhet (UF) för fler gymnasieprogram ses över (yrkande 18). Motionärerna framhåller också att programmet Investera i invandrarkvinnor som genomfördes –2014 visade på goda resultat och föreslår därför att möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor ses över (yrkande 20). Avslutningsvis anför motionärerna att med tanke på att andelen kvinnor som startar och driver företag i hela landet bör öka, bör en erfaren förening som Winnet vara en viktig del i det fortsatta arbetet för ökad jämställdhet. Motionärerna föreslår därför att får i uppdrag att utvärdera och se över möjligheten att återetablera stödet till Winnet (yrkande 21). I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) anför motionärerna att de vill stärka kvinnors möjligheter att starta och driva företag och att fler kvinnor genom ett jämställt samhälle ges möjlighet att anta höga positioner i näringslivet. När ledningsgrupper och styrelser blir mer jämställda förändras maktstrukturerna i näringslivet även utanför styrelserummen. Motionärerna vill arbeta för fler kvinnor på ledande positioner genom goda förutsättningar för kvinnors företagande (yrkande 5). Motionärerna föreslår även att regeringen ser över kriterierna för de generella företagsstöden för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor (yrkande 6). I motion 2018/19:2432 av (C) framförs att den kooperativa företagsformen är den snabbast växande företagsformen och har högt förtroende hos allmänheten, men att den trots det är omgärdad av okunskap och mytbildning. För att samhället ska kunna dra nytta av de specifika fördelar som finns med kooperativt företagande anser motionären att kunskapen om associationsformen behöver öka (yrkande 1). Motionären anför vidare att om kommunala och statliga medel går till företagsrådgivning lokalt bör den åtminstone vara heltäckande och neutral i förhållande till de olika associationsformerna, vilket den inte är (yrkande 3). I motion 2018/19:2527 av (C) anför motionären att föråldrad lagstiftning och gynnande av privata och offentliga företag har gjort att i jämförelse med omvärlden hamnat i bakvattnet när det gäller idéburet företagande. Motionären vill därför att regeringen påbörjar ett arbete med en nationell handlingsplan för utveckling av kooperativt företagande. I kommittémotion 2018/19:2735 av m.fl. (KD) anförs att den sociala ekonomin huvudsakligen bedrivs i föreningar, kooperativ och stiftelser och har allmännytta eller medlemsnytta som främsta drivkraft. Enligt motionärerna bidrar den sociala ekonomin till samhällets utveckling på en rad olika sätt, exempelvis genom att stärka det sociala kapitalet lokalt och regionalt, vilket i sin tur bidrar till en hållbar samhällsutveckling för en större mångfald, jämställdhet, god miljö och näringsverksamheter. Motionärerna föreslår därför att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin (yrkande 19). I kommittémotion 2018/19:2913 av m.fl. (KD) anför motionärerna att de tror på en mångfald av utförare inom vård och omsorg och skolan. Motionärerna anser att aktiebolag såväl som kooperativ och allt däremellan ska få plats och möjlighet att bedriva verksamheter för personer med olika behov. Motionärerna vill därför att regeringens överenskommelse med civilsamhället bör arbeta mer för att öka mångfalden av utförare inom hälso- och sjukvård samt omsorg (yrkande 12). I motion 2018/19:462 av (L) anförs att i måste det vara lika självklart att vara anställd som att vara självanställd. Denna inställning börjar redan i skolan, där Ung Företagsamhet har en mycket viktig roll. Motionären anser därför att regeringen bör undersöka Ung Företagsamhets långsiktiga finansiering (yrkande 1). I motion 2018/19:1398 av m.fl. (MP) anför motionärerna att de vill bygga ett samhälle som främjar och tillvaratar företagarandan. De vill vidare frigöra kraften hos nyanlända entreprenörer och se till att fler får chansen att bygga starkare. Motionärerna vill därför se företagsförberedande insatser redan under asylfasen (yrkande 2). Vidare anger motionärerna att myndighetssvenska kan vara svår att förstå för nyanlända och ser därför ett behov av att översätta företagarinformation och blanketter för företagare till fler språk (yrkande 3). Motionärerna framhåller även den tidigare regeringens snabbspår för nyanlända och anser att permanenta strukturer hjälper fler än tillfälliga projekt och att ju längre en myndighet arbetar med en fråga eller ett arbetssätt, desto bättre blir sannolikt myndigheten. Motionärerna anser utifrån den bakgrunden att det är viktigt att regeringen även fortsätter insatserna för att ta till vara den kunskap om och de idéer för företagande som många som kommit till bär med sig och att snabbspåren för nyanlända ska permanentas (yrkande 5). Strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor tog 2015 fram en nationell strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor 2015–2020. Strategins syfte är att bidra till en utveckling av statens företagsfrämjande på nationell, regional och lokal nivå för att nå det långsiktiga målet att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Insatser för kvinnors företagande och företagare med utländsk bakgrund Regeringens utvecklingsprogram för Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering och innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska införlivas i allt beslutsfattande. Utvecklingsprogrammet startade med 18 pilotmyndigheter och har sedan utökats till att omfatta 58 myndigheter och en organisation. Bland de myndigheter som ingår i utvecklingsprogrammet återfinns Tillväxtanalys, och . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera JiM (S2017/05461/JÄM). En slutrapport ska lämnas . Statskontoret lämnade till regeringen en delrapport . I delrapporten av regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (2018:17) har Statskontoret valt ut 16 myndigheter, däribland . Statskontorets undersökning visar att JiM har stärkt myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering i varierande utsträckning och att de 16 myndigheterna har nått varierande resultat. Statskontoret konstaterar att det finns exempel på myndigheter som uppvisar mer långtgående resultat och att några myndigheter har omsatt ny kunskap och nytt material i förändrade arbetssätt. Dessa är , och . Statskontoret anför att JiM-arbete har lett till att utfallet av myndighetens forskningsfinansiering har ändrats i flera avseenden. Ett exempel är att andelen kvinnor som leder Vinnovafinansierade projekt inom området små och medelstora företag ökade från våren . Ett annat exempel är att det ingår ett jämställdhetsperspektiv i samtliga projekt inom programmet Utmaningsdriven innovation. I budgetpropositionen anges att arbetar med att i större utsträckning nå målgruppen kvinnor som sökande till myndighetens utlysningar (prop. 2018/19:1 utg.omr. Detta beror på att betydligt fler projekt leds av män än av kvinnor; likaså är kvinnor underrepresenterade bland de sökande som tar del av utlysningar. erbjuder företagare rådgivning och finansiering. IFS Rådgivning är integrerat i . I ägaranvisning står att ett särskilt fokus ska riktas mot kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Målnivån är att fokusgrupperna ska vara överrepresenterade bland kunder jämfört med motsvarande andel i företagsstocken och nyföretagandet som helhet. har i rapporten i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering (RiR 2019:7) granskat om regeringens och arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet. Granskningen är avgränsad till låneverksamhet –2017. övergripande slutsats är att och dess dotterbolag strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt. Dock konstaterar att det råder otydligheter i regeringens styrning av uppdraget och i återrapportering till regeringen. Vidare menar att det finns en risk för målkonflikter, eftersom det inte framgår av regeringens ägaranvisning till hur målet om kvinnors företagande ska uppnås i relation till övriga uppdrag, och för att uppnå ett uppdragsmål kan tvingas nedprioritera ett annat uppdrag. menar vidare att förhållandet till marknadskompletterande roll är särskilt otydligt. konstaterar att trots att regeringens styrning är otydlig har uppdraget fått genomslag i styrning av dotterbolagen och i hur dotterbolagen utför uppdraget. Vidare menar att det finns flera brister i återrapportering av uppdraget till ägaren. sätt att redovisa kön för låneansökande företagare är otydligt och inkonsekvent. Det framgår inte tydligt att andelen kvinnor av låntagarna i redogörelser egentligen är en summering av kvinnor och s.k. mixade team, som består av både kvinnor och män. Summeringen resulterar i ett mer fördelaktigt utfall i förhållande till målet än andra sätt att räkna. Mot bakgrund av granskningens iakttagelser rekommenderar regeringen att bl.a. låta analysera behoven av marknadskompletterande lån utifrån ett jämställdhetsperspektiv i syfte att kunna förtydliga principerna för uppdrag om kvinnors företagande, att överväga att formulera om uppdragsmål så att det bättre avspeglar de jämställdhetspolitiska målen och att efterfråga mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor. –2014 fick bidrag av regeringen för insatser för att främja kvinnors företagande (N2011/472/ENT). Projektet i invandrarkvinnor hade som syfte att få fler kvinnor med utländsk bakgrund att starta och utveckla företag i .