bet · H601CU11 · 2019-04-04 00:00:00 — För att förtydliga kommunernas ansvar för att säkerställa tillgången till skyddade boenden och jourlägenheter föreslås i yrkande 19 ett tillkännagivande om att lagstiftningen om kommunernas ansvar för jourlägenheter och skyddade boenden ska förtydligas. Motionärerna anser bl.a. att det vore lämpligt att skärpa bostadsförsörjningslagen så att det tydligt framgår att kommunerna i sina riktlinjer ska analysera behovet av tillfälliga boenden för våldsutsatta och deras anhöriga. I motion 2018/19:243 av (L) föreslås ett tillkännagivande om att det i lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska införas en skyldighet att ge förtur åt människor som är i behov av skyddat boende till följd av hot, våld eller andra övergrepp. Förturen ska gälla oavsett var den skyddsbehövande har sin folkbokföringsadress. Kommunernas ansvar för att ordna boende till våldsutsatta Kommuner är enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar skyldiga att planera för bostadsförsörjningen och redovisa detta i antagna riktlinjer. Riktlinjerna ska bl.a. bygga på en analys av bostadsbehovet för särskilda grupper. De ska även innehålla uppgifter om hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. och andra kommuner och regionala organ ska ges möjlighet att yttra sig över kommunens planering av bostadsförsörjningen. Om en kommuns riktlinjer inte motsvarar kraven kan regeringen förelägga kommunen att arbeta fram nya. bostadsmarknadsenkät visar att de allra flesta kommuner tar fram riktlinjer för bostadsförsörjningen i kommunen (). Av dessa uppger att de har mål eller uttalade ambitioner i riktlinjerna som är särskilt inriktade mot de grupper som har låga inkomster eller som på annat sätt har en svag ställning på bostadsmarknaden. De kommunala allmännyttiga bostadsbolagen är ett verktyg för kommunernas bostadsförsörjning. Genom ägardirektiven kan kommunen styra de allmännyttiga bostadsbolagen så att bostadsförsörjningen i kommunen säkerställs. Kommunerna kan i ägardirektiven ställa krav på att deras bostadsbolag ska göra riktade insatser till särskilda grupper, exempelvis erbjuda förtur i bostadskön till personer som lever med en allvarlig hotbild. Kommunernas ansvar för att ge stöd till brottsoffer och deras närstående regleras i socialtjänstlagen (2001:453). I förarbetena till socialtjänstlagen framgår att socialnämnden ska erbjuda skyddat boende till våldsutsatta. har därtill utfärdat föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer, som b.la. innehåller föreskrifter om tillfälligt boende och allmänna råd om skyddat boende. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redovisa utvecklingen av skyddade boenden utifrån de indikatorer som myndigheten tagit fram. I rapporten i skyddade boenden redovisas bl.a. uppgifter om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar. noterar att det finns behov av olika anpassningar av boendet beroende på vilken funktionsnedsättning den skyddsbehövande har, t.ex. rörelsenedsättning, syn eller hörselnedsättning, kognitiv eller psykisk funktionsnedsättning. I redovisas endast uppgifter om skyddade boenden som är anpassade för personer med rörelsenedsättningar. Uppgifterna visar att boenden som bedrivs i regi i högre grad är anpassade för personer med rörelsenedsättningar än boenden som bedrivs i privat eller ideell regi. gav regeringen ett flertal uppdrag till som handlar om att genomföra den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (S2018/03516/JÄM). Inom ramen för ett av uppdragen ska kartlägga omfattningen av och kvaliteten på skyddade boenden för våldsutsatta personer och göra en fördjupad granskning av tillgängligheten för personer med fysiska och psykiska funktionsnedsättningar. Uppdraget ska slutredovisas till . Förslag om åtgärder för att stärka insatsen skyddat boende lämnade Utredningen om stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende sitt betänkande Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende (SOU 2017:112). Utredningen föreslår dels att insatsen skyddat boende regleras i socialtjänstlagen, dels att insatsen definieras i socialtjänstförordningen. Utredningen föreslår att det i socialtjänstlagen ska införas en bestämmelse om att skyddat boende är en tillfällig boendeinsats för personer som behöver stöd och skydd till följd av hot, våld eller andra övergrepp. Barn ska endast få tas emot i ett sådant skyddat boende tillsammans med en vuxen vårdnadshavare. En definition av vad ett skyddat boende är och vilka krav som gäller för verksamheter som bedriver skyddat boende bör enligt utredningen införas i socialtjänstförordningen. Utredningen menar att en uttrycklig reglering och en juridisk definition av begreppet skyddat boende kommer att förtydliga socialnämndens ansvar att tillhandahålla skyddat boende till enskilda som är i behov av insatsen. Vidare föreslår utredningen en bestämmelse i socialtjänstlagen om att kommunen är ansvarig för att det finns tillgång till skyddade boenden i den omfattning som motsvarar behoven. Det ska emellertid inte innebära att kommunen ska vara skyldig att driva ett skyddat boende i egen regi utan skyldigheten ska kunna fullgöras genom att kommunen samverkar med andra kommuner om skyddat boende eller genom att kommunen köper plats i skyddat boende som bedrivs av en enskild verksamhet. Betänkandet bereds inom . Utskottet har i betänkande 2016/17:CU14 behandlat och avstyrkt motionsförslag om tillgången till jourlägenheter och skyddade boenden för våldsutsatta och deras anhöriga. Utskottet hänvisade bl.a. till att kommunerna har en möjlighet att ge våldsutsatta förtur i kommunala bostadsköer och att kommunerna i ägardirektiv kan ställa krav på att deras bostadsbolag gör riktade insatser till särskilda grupper. följde utskottets förslag. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att samhället erbjuder stöd till personer som utsätts för våld och hot om våld. En insats som samhället vid behov ska erbjuda våldsutsatta personer är möjligheten att flytta till ett skyddat boende. har frågan om behovet av att stärka kommunernas ansvar för insatsen skyddat boende utretts. Som nämnts ovan föreslås i betänkandet Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende (SOU 2017:112) ändringar i socialtjänstlagen och socialtjänstförordningen i syfte att förtydliga kommunernas ansvar för insatsen skyddat boende. Utredningens betänkande bereds inom . Regeringen har också gett i uppdrag att göra en kartläggning av omfattningen av och kvaliteten på skyddade boenden, som även inbegriper en fördjupad granskning av tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Utskottet anser därmed att det inte finns anledning för att ta ett initiativ i frågan. Motionerna bör därför avslås. Planering för ökad trygghet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om planering för ökad trygghet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 16 (SD). I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda hur kommunerna kan arbeta med att förändra områdesplaneringen för att möjliggöra en tryggare och säkrare – och därmed också ökad – närvaro för polisen i vissa bostadsområden. I yrkande 2 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan med åtgärder för att identifiera och arbeta med otrygga områden i landet. Den nationella handlingsplanen ska fungera som en . Liknande förslag finns i kommittémotion 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 23 och yrkande 24 samt i kommittémotion 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 8. presenterade regeringen ett nytt nationellt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:26). I programmet framhålls att brottsförebyggande aspekter ska beaktas i fysisk planering liksom vid ny- eller ombyggnation av bostäder och offentlig miljö. gav regeringen i uppdrag att ta fram och sprida en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i samhällsbyggnadsprocesser. I uppdraget ingår att se över om och hur en tolkning av (2010:900) kan utvecklas när det gäller trygghetsskapande och brottsförebyggande aspekter. Uppdraget ska redovisas . I propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110) lyfter regeringen också fram betydelsen av trygghet i våra gemensamma miljöer. Utskottet har i betänkande 2016/17:CU14 behandlat och avstyrkt motionsförslag om områdesplanering för tryggare och säkrare bostadsområden. Utskottet hänvisade till genomförda och pågående insatser för att främja tryggare utomhusmiljöer samt att den närmare utformningen av bostadsområden främst ska hanteras lokalt och inte av staten. följde utskottets förslag. Utformningen av den fysiska miljön har betydelse för vår faktiska och upplevda trygghet. Det är viktigt att stadens miljöer är utformade på ett sätt som gör att människor kan känna sig trygga och säkra. Regeringen har gjort flera insatser för att främja och sprida goda exempel som bidrar till tryggare bostads- och utomhusmiljöer. Utskottet anser att trygghetsfrågor bör utgöra en naturlig del i planerings- och byggprocessen. Som redovisats ovan arbetar med att ta fram en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i samhällsbyggnadsprocesser. Vägledningen kommer att innehålla exempel på hur brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv kan tillvaratas och vilka åtgärder som kan vidtas i utformningen av fysiska miljöer. Med hänsyn till att det pågår ett arbete som ligger i linje med motionsförslagen anser utskottet att det saknas skäl att föreslå ytterligare åtgärder från sida. Motionerna bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bosparanden för unga. Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningstagande. Jämför reservation 17 (SD). I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att utreda olika finansieringsmöjligheter vid köp av bostad. Motionärerna anser att det behövs en utredning om olika finansieringsmöjligheter vid köp av bostad för att sänka tröskeln till bostadsmarknaden. Det kan t.ex. handla om ungdomar som varken hunnit spara ihop eget kapital eller har andra tillgångar för att kunna finansiera ett bostadsköp. Motionärerna nämner bl.a. startlån till förstagångsköpare och avdragsgillt bostadssparande. I kommittémotion 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslår motionärerna att det införs ett grönt bosparkonto som ska kunna användas till det första bostadsköpet. I motion 2018/19:447 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om bolån riktade mot unga. Motionären föreslår en bosparandemodell liknande den som finns i . Utskottet har , i betänkande 2016/17:CU14, behandlat och avstyrkt motioner om bosparande för unga. Utskottet ansåg inte att det fanns skäl att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna. följde utskottets förslag. Utskottet anser i likhet med tidigare ställningstagande att det inte finns skäl att föreslå något tillkännagivande från sida med anledning av motionerna. Motionerna bör därför avslås. Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om innovativt, miljövänligt och hållbart byggande. Utskottet hänvisar till pågående och planerat arbete. Jämför reservation 18 (M) och 19 (SD). I partimotion 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör anta ett nationellt mål om att hälften av alla byggnader ska byggas med trästomme 2025. Ett liknande yrkande framförs i kommittémotion 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 20. I sistnämnda motion framförs även ett förslag om att införa styrmedel och stödsystem för att fasa ut farliga kemikalier i byggmaterial (yrkande 17) och ett förslag om att regeringen bör anta ett nationellt mål om att minimera skadliga kemikalier i nybyggda bostäder, förskolor och skolor till 2025 (yrkande 18). I kommittémotion 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om ett ökat byggande i trä. Motionärerna vill se en ökad satsning på forskning och utveckling av modern träbyggnadsteknik, liksom en anpassning av byggregler till nya material och byggmetoder. I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) föreslås en ökad användning av livscykelanalyser vid om- och nybyggnation (yrkande 3). I motion 2018/19:333 av (SD) yrkande 3 föreslår motionären ett tillkännagivande om att miljöpåverkan i byggprocessen ska redovisas tydligare. I motion 2018/19:839 av och (båda S) och i motion 2018/19:1794 av och (båda S) samt i motion 2018/19:1810 av och (båda S) begärs tillkännagivanden om ett ökat bostadsbyggande i trä. Ett liknande yrkande om att underlätta för industriellt modernt träbyggande framförs i motion 2018/19:1039 av (M). Ett yrkande om att öka byggandet av bostadshus i trä samt att öka användningen av trämaterial vid byggandet av offentliga utemiljöer framförs även i motion 2018/19:460 av (L). I motion 2018/19:1469 av (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om fördelarna med ett byggande som är bioekonomiskt motiverat och uppmuntrar till ökat byggande med trä. I yrkande 4 i samma motion föreslår motionären ett tillkännagivande om att främja cirkulär ekonomi inom nybyggnad och renovering. I yrkande 2 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om att livscykelanalyser bör användas för att verifiera en energi-, klimat- och miljöpåverkan . I motion 2018/19:1476 av (C) föreslår motionären ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att det genomförs fler pilotprojekt med fokus på omställning till cirkulära energisystem för byggnaders värme-, kyl- och elförsörjning. Informationscentrum för hållbart byggande På uppdrag av driver ett informationscentrum för hållbart byggande (ICHB). Syftet med informationscentret är att främja energieffektivt byggande och användning av hållbara material med låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Informationscentret har i uppdrag att samla in, granska, kvalitetssäkra och sprida information till målgrupper inom bygg- och fastighetsbranschen. Utredningar om hållbart byggande med minskad klimatpåverkan Som redovisats ovan tillsatte regeringen en kommitté som fick i uppdrag att genomföra en grundlig och systematisk översyn av vissa kapitel i (2010:900), plan och byggförordningen (2011:338) samt av byggregler och föreskrifter. Kommittén, som har antagit namnet byggregler, lämnade sitt andra delbetänkande Resurseffektiv användning av byggmaterial (SOU 2018:51). Uppdraget i denna del var att utreda behovet av reglering för att minska klimat- och miljöpåverkan, inklusive spridning av särskilt farliga ämnen, under byggprocessen och vid valet av byggmaterial. I betänkandet identifierar kommittén två huvudsakliga hinder för en resurseffektiv byggmaterialanvändning: dels bristen på information om innehåll i byggprodukter, dels bristen på ekonomiska incitament att återanvända eller återvinna byggprodukter. Kommittén presenterar två konkreta förslag som syftar till att komma till rätta med ovan nämnda brister. Ett förslag handlar om innehållsförteckningar för byggprodukter och ett förslag om ett främjandepaket för resurseffektiva byggmaterialval i . När det gäller förslaget om krav på innehållsförteckning för byggprodukter föreslår kommittén att regeringen ska verka för en reglering på EU-nivå. Bestämmelser om krav på att lämna information om innehållet i byggprodukter finns i EU:s byggproduktförordning, i den s.k. CLP-förordningen och i EU:s kemikalieförordning (Reach-förordningen). De två senare förordningarna innehåller bestämmelser som syftar till att skydda människors hälsa och miljö i fråga om farliga kemikalier. Kommittén lämnar i betänkandet ett förslag till hur huvuddragen i kravet på innehållsförteckningar för byggprodukter i EU:s byggproduktsförordning kan utformas. De informationskrav som gäller enligt den nuvarande byggproduktförordningen är enligt kommittén inte tillräckliga för att åstadkomma en resurseffektiv byggmaterialanvändning eftersom det fullständiga innehållet i byggprodukter inte behöver redovisas enligt förordningen. Den information om farliga ämnen som ska redovisas enligt Reach-förordningen är inte heller tillräcklig enligt kommittén eftersom förordningen omfattar alltför få ämnen. En innehållsförteckning med krav på redovisning av samtliga beståndsdelar i byggprodukter skulle enligt kommittén göra det möjligt att bedöma vilka byggproprodukter som kan återanvändas och återvinnas vid renovering och rivning och vilka byggprodukter som bör fasas ut på grund av att de innehåller farliga ämnen. Det andra förslaget som kommittén presenterar är ett nationellt främjandepaket för resurseffektiva byggmaterialval för minskat bygg- och rivningsavfall. Kommittén föreslår att regeringen ger Verket för innovationssystem () i uppdrag att och framåt • skapa en eller flera grupper med aktörer som har avgörande inflytande på val av de byggmaterial som ingår i byggnader och som vill göra resurseffektiva byggmaterialval (beställargrupper) • lämna bidrag till utvecklings- och forskningsstudier i syfte att åstadkomma nära-nollavfallsbyggnader genom återanvändning och återvinning av byggprodukter och material • sprida information om erfarenheterna från beställargruppernas arbete och utvecklings- och forskningsstudier till andra beställare, arkitekter, tekniska konsulter och övriga relevanta mottagare. Betänkandet har remitterats, och remisstiden gick ut . Beredning pågår inom . fick regleringsbrev i uppdrag att utreda förutsättningarna för att styra mot ett mer hållbart byggande där man använder hållbara material i syfte att åstadkomma en minskad klimatpåverkan, allt inom ramen för byggprocessen enligt . Uppdraget redovisades i rapporten byggande med minskad klimatpåverkan (2018:5). I rapporten framför att bristande kunskap i byggbranschen om byggnaders klimatpåverkan utgör ett hinder för att minska utsläppen från bygg- och fastighetssektorn. lämnar därefter ett antal förslag på styrmedel som är avsedda att främja hållbara materialval i byggprocessen. Ett av förslagen är att ska ta fram vägledande information om livscykelanalyser för byggnader. En sådan vägledning presenterades första gången och har uppdaterats. Syftet med vägledningen är att uppmuntra och motivera fler att efterfråga och beställa en livscykelanalys vid ny- och ombyggnad. Vägledningen ger mer kunskap om metoden för att beräkna en miljöpåverkan under hela dess livslängd, alltifrån utvinning av råvaror till byggande, förvaltning samt återvinning och avfallshantering när byggnaden rivs. Vägledningen revideras och byggs på allteftersom ny information finns tillgänglig. Den riktar sig i första hand till privata och offentliga byggherrar som vill veta mer om, eller ska beställa, livscykelanalyser för ett byggprojekt samt till projektörer och byggnadsentreprenörer som ska göra livscykelanalysberäkningar. Vägledningen kan också användas som kunskapsunderlag för beslutsfattare och andra intresserade. Ett annat förslag går ut på att tillsammans med får i uppdrag att ta fram kriterier för livscykelanalyser vid offentlig upphandling. Kriterierna ska enligt förslaget utgöra ett komplement till frivilliga kriterier som offentliga upphandlare kan använda för att ställa miljökrav vid upphandlingar. I rapporten av byggnader – förslag på metod och regler (2018:23) lämnar förslag till en lag om klimatdeklarationer av byggnader samt förslag till en förordning om klimatdeklarationer. Syftet med förslagen är initialt att öka medvetenheten och kunskapen om byggnaders klimatpåverkan genom att identifiera, kvantifiera och räkna på klimatpåverkan och därmed styra mot ett ökat lärande om livscykelanalyser. Enligt förslaget ska alla byggnader (med vissa undantag) som uppförs omfattas av kravet på klimatdeklaration. Befintliga byggnader som ändras omfattas inte av förslaget. föreslår ett genomförande i etapper för olika byggnadstyper. Klimatdeklarationerna kommer i ett första skede att avse en begränsad del av en livscykel, nämligen byggnadsskedet och en begränsad del av byggnaden. Framöver kan det bli aktuellt att lägga till fler livscykelskeden och fler byggnadsdelar till klimatdeklarationen. I rapporten för byggprodukter (2018:22) lämnar ett förslag om loggbok för nya byggnader och anläggningar. Syftet med ett loggbokssystem är att samla produktinformation om byggprodukter som ingår i ett byggnadsverk. Genom att dokumentera vilka byggprodukter som finns i ett byggnadsverk och vad dessa produkter innehåller kan återanvändning och återvinning av byggprodukter underlättas. Inom Europeiska kommissionen pågår också ett arbete med att ta fram en europeisk loggbok. Rapporterna om dokumentationssystem för byggprodukter och klimatdeklaration av byggnader har remitterats tillsammans med det ovan nämnda delbetänkande Resurseffektiv användning av byggmaterial (SOU 2018:51). Remisstiden gick ut . Beredning pågår inom . antog regeringen en strategi för nationella skogsprogram (dnr N2018/03142/SK). En handlingsplan som utgår från strategin presenterades . Av handlingsplanen framgår att regeringen avser att främja ett industriellt bostadsbyggande i trä baserat på en hållbart producerad skogsråvara. Ett ökat byggande i trä ses som en viktig del i omställningen till ett mer hållbart byggande med minskad klimatpåverkan. beslutade regeringen även om en inriktning för industriellt träbyggande (dnr N2018/03796/BB). Inom ramen för det nationella skogsprogrammet har regeringen –2018 beviljat föreningen bidrag i syfte att genomföra kunskapsinsatser och stimulera innovation och utveckling inom industriellt träbyggande. Under det svenska ordförandeskapet i påbörjades ett projekt för ett ökat nordiskt samarbete inom industriellt träbyggande. En kartläggning av hinder för träbyggande i presenterades på det nordiska bygg- och bostadsministermötet . Regeringen har inrättat fem strategiska samverkansprogram för att möta stora samhällsutmaningar. Den övergripande målsättningen med programmen är att gemensamt kraftsamla kring innovationsinsatser och stärka globala innovations- och konkurrenskraft. Ett av samverkansområdena är Cirkulär och biobaserad ekonomi och ett annat är Smarta städer. Inom samverkansområdet Cirkulär och biobaserad ekonomi har bl.a. byggande i trä, utvecklingen av cirkulära affärsmodeller och materialåtervinning lyfts fram som prioriterade områden. Inom samverkansområdet Smarta städer har en nationell plattform för smarta och hållbara städer skapats, vars uppgift är att presentera lösningar och bidra med goda exempel på hållbar statsutveckling. I den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) anges att minimikrav ska ställas vid byggande utifrån ett livscykelperspektiv. Byggandet i trä ska öka, och det ska införas ett krav på klimatdeklarationer för klimatbra byggnader. Ett kompletterande uppdrag ska lämnas till , och de nya kraven ska gälla från . Utskottet har i betänkande 2016/17:CU14 behandlat motionsförslag om innovativt, miljövänligt och hållbart byggande, inbegripet förslag om ökat byggande i trä och krav på livscykelanalyser. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till pågående arbete. följde utskottets förslag. Utskottet anser att det är viktigt att bostadsbyggandet ökar och effektiviseras, men måste bostadsbyggandet vara hållbart ur ett miljö- och klimatperspektiv. Miljö- och klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn utgör en betydande del av samhällets miljöpåverkan. har ansträngningar för att minska utsläppen från byggsektorn koncentrerats till driftsfasen av en livscykel. I takt med att energianvändningen i byggnader blivit mer effektiv är det därför dags att fokusera på byggprocessens och byggmaterialens miljöpåverkan. Som redovisats ovan bedriver regeringen ett aktivt arbete på området.