bet · H601TU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet noterar att vissa bussbolag i har genomfört tester med en sådan teknik på sina bussar. Utskottet anser sammanfattningsvis att ny teknik ger en möjlighet att öka säkerheten i trafiken. Ytterligare utveckling av förarstödsystem, t.ex. auto-broms med fotgängarigenkänning, digitalisering och automatisering i bilarna, är viktig för att nollvisionen ska kunna nås. Utskottet vill peka på att det redan nu finns försöksverksamhet med självkörande fordon och att säkra transport-tjänster kan bli verklighet . Utskottet välkomnar detta. Med hänvisning till de insatser som genomförs och den inriktning som uttalas för det fortsatta arbetet för att öka trafiksäkerheten på vägarna menar utskottet att syftet i motionsförslagen kan förutsättas bli helt eller delvis tillgodosett. Utskottet finner därför inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2018/19:139 (KD), 2018/19:1121 (SD) yrkandena 32–34 och 39, 2018/19:1635 (M), 2018/19:2686 (S) och 2018/19:2730 (MP) yrkandena 6 och 7. Vissa frågor om vägars utformning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vägars utformning och användning. Utskottet hänvisar till de insatser som genomförs och framhåller att det är viktigt att ta hänsyn till de olika färdsätten och de oskyddade trafikanterna när vägar utformas. Utskottet understryker vikten av att fortsätta inriktningen på att trafikmiljön utformas även med motorcyklister i åtanke och betonar bl.a. vikten av att fortsätter sitt arbete med att se över befintliga vägräcken och vilka krav som bör ställas på dem. Utskottet betonar även vikten av arbete med att minska viltolyckor. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (C) och 5 (KD). (KD) framför i motion 2018/19:6 att det bör sättas upp fler viltstängsel vid vägar med hög olycksfrekvens. Motionären pekar på att vid analyser som gjorts av viltstängslens effekt framträder en tydlig bild av att dessa viltstängsel är det effektivaste sättet att förhindra viltolyckor. Viltstängslen bör kombineras med viltvarningssystem och lösningar som gör att vilt kan ta sig både över och under vägarna. Med anledning av de stora samhällskostnader som viltolyckor genererar borde det enligt motionären vara samhällsekonomiskt lönsamt att investera i viltstängsel. I kommittémotion 2018/19:736 av m.fl. (SD) begärs en översyn av vägmärkens placering. Regeringen bör enligt motionärerna ge i uppdrag att tillsammans med SKL (Kommuner och Landsting) inventera beståndet av vägmärken. De skyltar som är placerade i strid mot gällande regelverk eller som kan anses vara överflödiga bör åtgärdas. Vägskyltar som är felaktigt placerade utgör enligt motionärerna en icke obetydlig skaderisk. I kommittémotion 2018/19:1121 av m.fl. (SD) framförs att Europavägarna i bör hålla lägst fyrfältsstandard (yrkande 6). Motionärerna anser att vägar med två-plus-ett-sträckning inte är lika säkra som två-plus-två-vägar. Exempelvis skapar två-plus-ett-vägar fler farliga situationer i samband med omkörningar och köbildning. Motionärerna menar vidare att säkra ytor för mopeder och cyklister bör skapas vid anpassade vägar (yrkande 7). Motionärerna konstaterar att det finns mycket litet eller inget utrymme för cyklister och mopedister vid vissa två-plus-ett-vägar, vilket ökar olycksrisken. Motionärerna framför även att vägräcken ska vara säkra för alla trafikanter, även motorcyklister (yrkande 30). Vajerräcken är t.ex. bra för bilar och lastbilar, men mycket farliga för motorcyklister. Motionärerna anser att hänsyn ska tas till alla i trafiken, även till motorcyklister, när nya vägräcken planeras. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 8 efterfrågas säkra räcken för mc-förare. Motionärerna konstaterar att antalet olyckor som leder till dödsfall eller allvarliga skador bland motorcyklister är stort. En av orsakerna till detta är vägräcken med vajer. Motionärerna föreslår att ska ta fram en åtgärdsplan för att byta ut dessa vajerräcken mot traditionella moderna vägräcken för att minska antalet dödade och allvarligt skadade motorcyklister. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2018/19:2901 yrkande 31 att motorcykeltrafik bör inkluderas tydligare i arbetet med nollvisionen. I motionen framhålls att fokus i trafiksäkerhetsarbetet har varit på att minska bilisternas olyckor. Tyvärr har detta lett till att säkerheten på vägarna ofta har utformats på ett sätt som är anpassad efter bilisternas behov, men inte efter mc-förarnas. Ett exempel är att vajerräcken kan vara trafiksäkra för bilar, men direkt farliga för mc-förare. Trafiksäkerhet för motorcyklister m.fl. Utskottet vill inledningsvis understryka att en av de stora framtidsutmaningarna är att motverka dödliga och invalidiserande skador bland oskyddade trafikanter, inte minst när det gäller mc-förare. En del av dödsolyckorna med motorcykel sker med motorcyklister som inte har gjort medvetna fel och som följt alla regler. Utskottet kan dock också konstatera att en stor andel av dödsolyckor med mc är förknippade med omständigheter utanför de begränsningar som gäller för vägtransportsystemet. Det rör sig enligt oftast om en kombination av felbeteenden: ofta förekommer kombinationer av hastigheter långt över hastighetsbegränsningen, föraren saknar rätt behörighet, är drogpåverkad (alkohol eller narkotika) och har fel skyddsutrustning. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att öka säkerheten för motorcyklister och vill betona vikten av att arbetet vidareutvecklas. Utskottet vill särskilt peka på att 2012 tog fram en gemensam motorcykel- och mopedstrategi tillsammans med Transportstyrelsen, Moped- och , , , (), Kommuner och Landsting (SKL), Motorcyklister () och . Målet med strategin var att visa hur antalet dödade motorcyklister och mopedister kan halveras och hur antalet mycket allvarligt skadade kan minska . I strategin lyftes fram att prioriterade insatsområden för ökad motorcykelsäkerhet är att öka andelen motorcyklister som håller hastighetsgränsen, minska extremt beteende på motorcykel, säkrare motorcyklar, säkrare vägar och gator och att öka fokus på synbarhet och uppmärksamhet. Utskottet ser vidare positivt på att myndigheter, intresseorganisationer och andra aktörer samarbetar för att öka trafiksäkerheten på vägarna, bl.a. Gruppen för nollvisionen i samverkan inom trafiksäkerhetsområdet (GNS Väg) som träffas och hanterar aktuella trafiksäkerhetsfrågor som rör vägtrafik samt målstyrning av trafiksäkerhet på väg. GNS Väg har utsett sex expertgrupper som ska påverka trafiksäkerheten i positiv riktning. En av expertgrupperna är inriktad på oskyddade trafikanter. Gruppens arbete ska visa hur trafiksäkerhetsmålen kan nås genom att ha gemensamma strategier och handlingsplaner för områdena. Syftet är att öka säkerheten för trafikanter på mc, moped och fyrhjuling samt att systematisera säkerhetsarbetet och öka samverkan inom området. Målet är att visa hur antalet dödade motorcyklister och mopedister kan halveras och hur antalet mycket allvarligt skadade kan minska . Utskottet noterar att gruppen lyfte fram att ett ökat fokus på oskyddade trafikanter är centralt för att nå målet om färre mycket allvarligt skadade. Vidare kan nämnas att har tillkännagett för regeringen att den bör ge i uppdrag att ta fram en strategi för att i framtida trafiksäker-hetsarbete säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikanter, däribland motorcyklister (bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). I proposition 2017/18:1 framförde regeringen att den ansåg att tillkännagivande var slutbehandlat med hänvisning till bl.a. nystarten för nollvisionen där fort-satta systematiska satsningar på vägars säkerhet lyfts fram, liksom att utformningen och underhållet av väginfrastruktur och trafikmiljöer bör anpassas bättre till oskyddade trafikanter. Regeringen pekade vidare på att det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet bör följa olika trafikantgruppers trafiksäker-hetsutveckling tydligare och vara öppet för att vidta åtgärder anpassade efter detta. Utskottet hade inget att invända mot regeringens bedömning (bet. 2017/18:TU1). Utskottet vill starkt betona att det viktigaste för att öka motorcykeltrafikens säkerhet är att vidta åtgärder som förebygger olyckor, men det är också viktigt att lindra konsekvenserna om en olycka trots allt skulle inträffa. Utskottet vill här särskilt framhålla att det är viktigt att ta hänsyn till de olika färdsätten och de oskyddade trafikanterna när vägar utformas. Utskottet vill starkt betona att det är grundläggande att utformningen av vägarna ger alla olika trafikantgrupper förutsättningar att färdas på ett trafiksäkert sätt. Utskottet anser att det är positivt att det görs olika satsningar för att öka trafiksäkerheten för oskyddade trafikanter och vill understryka vikten av en fortsatt inriktning på att trafikmiljön utformas även med motorcyklister i åtanke. Utskottet har behandlat motioner om två-plus-ett-vägar och cykling, senast (bet. 2018/19:TU6). Utskottet välkomnade då att regeringen i fastställelsebeslutet om den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 fastställer att möjligheten att minska barriäreffekter och underlätta för gång- och cykeltrafikanter i samband med mötessepareringsåtgärder bör övervägas i reserelationer där det kan anses vara motiverat. När det gäller frågan om vägräcken och motorcyklister kan utskottet konstatera att det finns vissa problem men att menar att räcken gör stor nytta för trafiksäkerheten och räddar ca 80 trafikanters liv . Räckena skyddar trafikanter från att krocka med mötande trafik eller med farliga föremål vid sidan av vägen. betonar att räckena också skyddar trafikanter från att köra ned i vattendrag eller falla från höga höjder. Räcken dimensioneras normalt för personbilar, som är vanligast i trafiken, men på vissa platser anpassas räcken särskilt för gående, cyklister och motorcyklister. Utskottet har inhämtat att mitträcken används på viktiga vägsträckor med mycket trafik och höga hastigheter. menar att mitträcken för-bättrar säkerheten för alla trafikanter. Den säkerhetsvinst som mitträcket ger en motorcyklist kan delvis förklaras med att motorcyklisten slipper oväntad mötande eller korsande trafik, men också med att motorcyklisten förhindras att köra om och riskera att kollidera med mötande fordon. I sammanhanget kan nämnas att i 8 av 10 mötesolyckor med omkomna motorcyklister kom mc:n över i mötande körfält. Utskottet har vidare fått information om att sidoräcken sätts upp där sidoområdet inte bedöms vara tillräckligt säkert, dvs. där det som finns bakom räcket bedöms vara farligare att köra på än själva räcket. gör bedömningen att för motorcyklister är dagens sidoräcken inte lika effektiva som mitträcken, eftersom sidoräcken kan försämra säkerheten för motorcyklister. Det beror på att samma räcke som på ett bra sätt fångar upp rörelseenergin i en personbil kan utgöra ett farligt föremål för en motorcyklist. Det innebär ingen självklar säkerhetsvinst för motorcyklister att skyddas mot farliga föremål i sidoområdet med sidoräcke, om sidoräcket i sig också är farligt att köra in i eller falla över. Utskottet noterar att ca 4–5 motorcyklister och lika många bilister omkommer i kollision med räcken. Räckeskollisioner utgör av det totala antalet omkomna motorcyklister i trafiken. Utskottet kan konstatera att antalet omkomna motorcyklister inte har ökat, trots att mängden mitträcken fördubblades –2015. Även sidoräckena har blivit fler, och motorcykeltrafiken har ökat. Utskottet vill peka på att det är svårt att bedöma vad som skulle ha hänt vid en olycka om räcken inte hade funnits. I flera av de motioner som behandlas i detta avsnitt uppmärksammas särskilt vajerräcken. Utskottet konstaterar att –2016 omkom totalt 540 motorcyklister i olyckor. uppger att 13 av de 32 motorcyklister som omkom i mitträckesolyckor omkom i samband med vajerräcke, vilket är av det totala antalet omkomna motorcyklister. Av de 34 motorcyklister som omkom i kollision med sidoräcke var det inga motorcyklister som omkom i sidoräckesolyckor med vajer. av dem som omkom i kollision med räcken hade bedömts hålla hastighetsgränserna. Av de motorcyklister som omkom i kollision med ett sidoräcke körde en supersportmaskin. För mitträcken var mot-svarande andel . Utskottet noterar att det enligt inte går att se att någon typ av räcke skulle vara farligare än någon annan av de dominerande räckestyper som har studerats. Det finns dock utredningar och krockprover som pekar mot att räcken som är släta på trafiksidan och uppåt samt inte medger risk för underglidning är bättre med hänsyn till oskyddade trafikanter än räcken som har utstickande delar. Alla typer har sina fördelar och nackdelar, och väghållarna, dvs. oftast och kommunerna, använder den typ av räcke som bedöms vara bäst på respektive plats. Utskottet konstaterar att ser över utformningen av vägräcken för att finna alternativa möjligheter som fungerar bättre utifrån motor-cyklisternas perspektiv. Vidare har utskottet tagit del av att underglidnings-skydd kan monteras på vägräcken för att minska riskerna för motorcyklister att skadas vid kollision med vägräcket. beslutade att installera och utvärdera underglidningsskydd på vägräcken på fyra testplatser under tre vintersäsonger. Enligt vad utskottet har erfarit har erfarenheterna från uppföljningen påverkat de krav som ställer på underglidnings-skydd i regelsamlingen Vägars och gators utformning (VGU). utgåva av VGU tillkom krav på att sidan mot trafiken ska vara slät på räcken i anslutning till gång- och cykelbanor, på vägar som ingår i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), i ytterkurvor på avfartsramper och på övriga vägar med betydande motorcykeltrafik (100 eller fler per genomsnittligt dygn ). Det tillkom också krav på att underglidningsskydd ska an-vändas i ytterkurvor på avfartsramper på trafikplatser samt i vissa ytterkurvor med liten radie på tvåfältsvägar. Enligt har flödesmätningarna för motorcyklar systematiserats, och 2017 skulle enligt av det statliga vägnätet ingå. bedömning är att detta är ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet med prioritering av räcken och sidoområdesåtgärder. Utskottet ser positivt på att fortsätter att följa internationell kunskapsutveckling och att man har flera pågående projekt för att ytterligare utveckla krav på räcken. Exempelvis driver verket ett gemensamt projekt med Transportstyrelsen, bl.a. om vilka krav som ska ställas på räcken. En av de frågor som ska utredas är vilka ytterligare krav som ska ställas på räcken utifrån olika trafikantslag på olika platser. Vidare har en särskild samordningsgrupp för vägutrustning som trafiksäkerhetsåtgärd bildats inom . Utskottet kan också notera att () har drivit ett treårigt forskningsprogram som syftar till att höja säkerheten för hjulburna oskyddade trafikanter, framför allt cyklister, men också motorcyklister och mopedister. Syftet med forskningsprogrammet har varit att öka kunskapen om hjulburna oskyddade trafikanter och deras speciella förutsättningar i trafikmiljön. Utskottet anser sammanfattningsvis att det är viktigt att fortsätter sitt arbete med att se över befintliga vägräcken och vilka krav som bör ställas på räcken. Utskottet vill särskilt understryka att det i den ovan nämnda strategin om att öka säkerheten för bl.a. motorcyklister konstateras att det finns behov av att se över befintliga vägräcken. I samband med utbyte eller reparation av räcken behöver t.ex. frågan ställas om räcken ska monteras igen och i sådant fall vilken typ av räcke. Utskottet vill lyfta fram att såväl fordon som räcken behöver fortsätta att utvecklas. På kort sikt behöver fortsätta att utveckla funktionella krav, så att räckena bättre motsvarar trafikens och förvaltarens behov. Lösningar som tillämpas i andra länder kan också införas i , om de bedöms vara effektiva. Utskottet uppmärksammar att i samverkan med Motorcyklister () har sammanställt en beskrivning av motorcyklisternas särskilda behov och vill understryka vikten av att dessa uppmärksammas i samband med planering, utformning, byggande samt drift och underhåll. Utskottet kan konstatera att enligt 1 kap. 3 § vägmärkesförordningen (2007:90) ska vägmärken och andra anordningar tillsammans med väg- och gatuutformningen och dess anpassning till väg- och gaturum ge trafikanten vägledning, styrning och information för en effektiv och säker trafik. Vägmärken och andra anordningar ska vara utformade och placerade samt i sådant skick att de kan upptäckas och förstås av de trafikanter som de är avsedda för. De får inte sättas upp så att de innebär fara för eller onödigtvis hindrar trafikanter. Särskild hänsyn ska tas till barn, äldre och funktionshindrade. I 1 kap. 6 § vägmärkesförordningen anges vidare vem som är ansvarig för att bl.a. vägmärken och tilläggstavlor sätts upp, tas bort, underhålls och utförs i den omfattning som anges för respektive plats. Utskottet utgår från att , kommuner och övriga väghållare ser till att vägskyltar är ändamålsenligt placerade. Enligt rapporterade polisen ungefär 60 000 viltolyckor. Eftersom det finns ett stort mörkertal kan det dock röra sig om så mycket som 75 000 olyckor. De vanligaste viltolyckorna är med rådjur, älg och vildsvin. Viltolyckorna ökar , och orsaken är främst ökad trafik. När det gäller olyckor med vildsvin och hjort är orsaken kraftigt ökade populationer. har antalet omkomna i viltolyckor varierat mellan 2 och 9 personer. varierade antalet skadade mellan 500 och 1 000 och allvarligt skadade mellan 50 och 100 personer. har ansvar för att vidta åtgärder i infrastrukturen för att minska viltolyckorna. sätter upp viltstängsel och genomför underhåll och reparation av befintliga stängsel och grindar. Viltstängsel behöver dock enligt kompletteras med andra åtgärder så att djuren kan passera väg och järnväg säkert, som t.ex. viltvarningssystem eller planskilda övergångar. Utskottet noterar att kartlägger de farligaste vägsträckorna där flest viltolyckor inträffar och att detta material utgör underlag för att vidta åtgärder för att minska antalet viltolyckor. Enligt uppgift från måste åtgärderna i första hand ske på det mest trafikerade nätet och på sträckor där det sker många viltolyckor . började samråd genomföras via regionala viltolycksråd i syfte att prioritera och samordna åtgärder för att minska viltolyckorna så kostnadseffektivt som möjligt. Utskottet välkomnar arbete. Utskottet välkomnar även att medverkar i ett flertal forsknings- och utvecklingsprojekt i syfte att förbättra arbetssätt och att utveckla nya metoder och verktyg som kan användas i fysisk planering för att minska viltolyckorna. Enligt kan ny teknik minska antalet viltolyckor. Fordon med modern teknik kommer exempelvis att kunna varna för vilt. Utskottet ser även positivt på att Nationella bedriver ett etablerat samarbete med 16 medlemsorganisationer i syfte att förebygga och minska viltolyckor. Utskottet betonar att det är grundläggande att utformningen av vägarna ger alla trafikantgrupper förutsättningar att färdas på ett trafiksäkert sätt. Utskottet välkomnar i detta sammanhang det arbete som pågår med att öka säkerheten för motorcyklister och vill betona vikten av att detta arbete vidareutvecklas. Utskottet välkomnar även det arbete som sker i infrastrukturen för att minska viltolyckor. Med hänvisning till de insatser som genomförs finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av de motionsförslag som behandlas här och avstyrker därmed motionerna 2018/19:6 (KD), 2018/19:736 (SD), 2018/19:1121 (SD) yrkandena 6, 7 och 30, 2018/19:2734 (KD) yrkande 8 och 2018/19:2901 (M) yrkande 31. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om obevakade järnvägsövergångar och om bl.a. högersväng vid rödljus. Utskottet ser positivt på det arbete som görs och framhåller vikten av att plankorsningar är säkra och utformas så att människor inte kommer till skada eller dödas i olyckor. Utskottet konstaterar vidare att nuvarande lagstiftning när det gäller högersvängar vid rödljus, trafikljus med nedräkning och högerregeln är ändamålsenlig. Jämför reservation 6 (SD). (SD) efterfrågar i motion 2018/19:201 ett statligt stopp för obevakade järnvägsövergångar. förolyckas eller dör människor när de försöker passera en järnväg. Obevakade övergångsställen i järnvägstrafiken bör därför ersättas med övergångar som har signaler och bommar. I motion 2018/19:444 av m.fl. (SD) påtalas att högersvängar bör vara tillåtna vid rödljus (yrkande 1). I motionen framhålls att en sådan regel bidrar till ett effektivt och väl fungerande transportsystem. Denna regel kan också minska tomgångskörning och är därmed ur ett miljöperspektiv ett effektivt sätt att minska koldioxidutsläppen. Motionärerna efterfrågar även trafikljus med nedräkning (yrkande 2). Motionärerna pekar på att det i flera länder finns klockor som visar hur länge man ska vänta innan man kan korsa vägen. Detta bidrar till att trafikanterna kan planera sin körning och att fotgängare får en bättre möjlighet att avgöra säkerhetsrisken när det är dags att gå över vägen. I yrkande 4 framförs att regeringen bör verka för att fler vägmärken för väjnings- eller stopplikt sätts upp vid korsningar i syfte att få bort behovet av högerregeln. Motionären påtalar att högerregeln inte är problemfri, eftersom det finns undantag som gör att vissa trafikanter inte tänker sig för när de framför sitt fordon. Eftersom huvudled inte omfattas av högerregeln är det t.ex. lätt hänt att vissa trafikanter tänker bort högerregeln när de tror sig befinna sig på en huvudled. I motion 2018/19:989 av (M) efterfrågas en översyn av möjligheten att tillåta högersväng vid rödljus. Att tillåta högersväng vid rödljus, förutsatt att svängen går att genomföra säkert med väjningsplikt, skulle enligt motionären underlätta trafikflödet och därmed minska onödiga utsläpp i biltrafiken. Per Åsling (C) efterfrågar i motion 2018/19:2526 skadeförebyggande åtgärder vid vägar och järnvägar, t.ex. stängsel och övergångar (yrkande 4). Rennäringen påverkas hårt av samhälls- och klimatförändringar. För att säkra rennäringens framtid behövs insatser, bl.a. att de samebyar som berörs ges tillfälle att se över att flyttvägar och infrastruktur för rennäringen inte hindras vid infrastrukturutbyggnad och att renbete kan nyttjas invid vägar och järnvägar. I kommittémotion 2018/19:2968 av m.fl. (SD) framförs att arbetet med att minska antalet obevakade järnvägsövergångar bör intensifieras (yrkande 37). Större resurser behöver läggas på att öka antalet planskilda korsningar och öka antalet bevakade plankorsningar för att minska olyckorna. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det är regeringen som fastställer vägmärken och andra anordningar. Vägmärkesförordningen (2007:90) innehåller bestämmelser om bl.a. trafiksignaler och vägmärken. Utskottet vill påminna om att det är vanligt i att det förekommer ett extra trafikljus för högersvängar som visar grönt när det är tillåtet att svänga höger vid rödljus i korsningar. När det gäller trafikstyrning är det vanligt att bilar och cyklar registreras genom givare i asfalten, som fungerar enligt principen elektromagnetisk induktion, dvs. de känner av om ett metallföremål passerar över dem. Fordonsstyrningen kan vara mer eller mindre avancerad där den enklaste styrningen sker till en enskild trafiksignal medan mer komplicerade system tar in fordonsimpulser för ett helt gatunät till en central dator. I det senare fallet kan trafiken i nätet optimeras så att t.ex. tidsförbrukningen för fordon i nätet eller avgasutsläpp och buller minimeras. Längs genomfartsleder kan trafikljusen vara koordinerade i en s.k. grön våg, vilket innebär att ett fordon som körs med vägens högsta tillåtna hastighet då kan åka längs hela vägen utan stopp. Den s.k. högerregeln finns i 3 kap. 18 § trafikförordningen (1998:1276). När två fordons kurser skär varandra har förare väjningsplikt mot det fordon som närmar sig från höger.