bet · H601KU28 · 2019-05-10 00:00:00 — När kostnaden i form av arbetstid blir för hög i förhållande till nyttan av administrationen uppstår dock s.k. tidstjuvar. Statskontoret identifierar i rapporten ett antal tidstjuvar och lämnar förslag på hur regeringen och myndigheterna kan minska den onödigt tidskrävande administrationen. Det handlar enligt rapporten både om löpande insatser för att hämma tillväxten av administration och om särskilda insatser för att minska och förenkla administrationsskapande regler och processer. Statskontoret överlämnade rapporten medarbetarskap och ledarskap i staten (2016:20) som redovisning av deluppdraget att analysera och föreslå hur medarbetares kompetens och erfarenhet bättre kan tas till vara samt hur statliga ledares kompetens bör utvecklas för en innovativ och samverkande förvaltning. I rapporten konstateras att frågorna är en del av den delegerade arbetsgivarpolitiken. Det gör att regeringen har ett begränsat utrymme att styra myndigheternas arbete med medarbetarskap och ledarskap. Regeringen kan dock förbättra myndigheternas förutsättningar att utveckla medarbetarskap och ledarskap genom att på olika sätt anpassa sin styrning av myndigheterna. Det handlar enligt rapporten t.ex. om att utforma tydliga myndighetsinstruktioner och minska administrativa tidstjuvar. Om regeringen vill ta ett större ansvar för frågor om medarbetarskap och ledarskap föreslår Statskontoret att regeringen först låter utvärdera den arbetsgivarpolitiska delegeringen. I budgetpropositionen anges regeringens mål för området statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 59 f.). Vidare anförs i propositionen att målet utgår från den långtgående arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten. Arbetsgivarpolitiken utvecklas i samverkan mellan myndigheterna och samordnas av . För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning har betydelse för legitimiteten och allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande i kontakten med allmänheten är av stor vikt för förtroendet. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna: – Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande – Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka – Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska – Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. – Arbetsmiljön i staten ska vara god – De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Regeringen beslutade att inrätta en värdegrundsdelegation för åren 2013–2016 med uppgiften att verka för att respekten och förståelsen för den statliga värdegrunden upprätthålls på alla nivåer i statsförvaltningen, i enlighet med regeringens delmål att de statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och att rollen som statstjänsteman ska uppfyllas. Värdegrunden består av sex principer som ska lägga en professionell plattform för alla statsanställda och göra det tydligt vad det innebär att arbeta i staten. De sex grundläggande principerna är demokrati, legalitet, objektivitet, fri åsiktsbildning, respekt samt effektivitet och service. I samarbete med andra aktörer inom statlig förvaltning, såväl myndigheter som arbetsgivarorganisationen och arbetstagarorganisationerna, skulle delegationen bidra till att stärka kunskapen om den statliga värdegrunden samt främja värdegrundsarbetet i statsförvaltningen genom att vara ett stöd för myndigheterna i deras värdegrundsarbete. Verksamheten skulle inriktas mot aktiviteter, skrifter och andra utåtriktade insatser för myndighetschefer, fackliga företrädare och anställda vid statliga myndigheter. Delegationen skulle även lämna förslag på hur myndigheternas värdegrundsarbete kan följas upp. Värdegrundsdelegationens slutrapport säkerställa en god statsförvaltning överlämnades till regeringen . I rapporten anges att delegationen genom kunskapsseminarier, utbildning, föreläsningar, skrifter och nätverk har arbetat för att kunskapen, respekten och förståelsen för den statliga värdegrunden upprätthålls på alla nivåer i statsförvaltningen. Dessa former för främjande av en god förvaltningskultur behöver fortsätta, enligt delegationen. Delegationen föreslår bl.a. att alla nyanställda i staten ska få en introduktionsutbildning i vilken de bl.a. ges kunskap om de grundläggande rättsprinciper som gäller i staten. Regeringen bör enligt delegationen ge den organisation i statsförvaltningen som får ansvaret för arbetet med en god förvaltningskultur i uppdrag att ta fram ett utbildningsmaterial som kan användas både vid introduktionen av nya statsanställda och vid fortbildning. Regeringens introducerande samtal eller introduktionsdagar för myndighetschefer, överdirektörer, länsråd samt övriga chefer och styrelseledamöter bör enligt delegationen vara obligatoriska. Introduktionen ska vara ett led i att åstadkomma en samsyn kring statsförvaltningens konstitutionella grund och de förvaltningspolitiska mål som är gemensamma för statsförvaltningen. Regeringen beslutade att inrätta en delegation med uppdrag att inom ramen för befintliga regelverk vidareutveckla en tillitsfull styrning av och statlig verksamhet (dir. 2016:51). Delegationen, som har tagit namnet Tillitsdelegationen, ska genomföra dels projekt som främjar idé- och verksamhetsutveckling när det gäller verksamhet, dels projekt som omfattar hela styrkedjan, dvs. styrning från den nationella nivån till genomförandet i kommuner och landsting. Syftet med projekten ska vara att långsiktigt bidra till förbättrade förutsättningar för kommuner och landsting att vidareutveckla en rättssäker och effektiv förvaltning. Projekten ska även bidra till en tydlig, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad styrning som bidrar till att de offentligt finansierade välfärdstjänsterna är behovsstyrda och håller god och likvärdig kvalitet och att de är jämlika, jämställda och tillgängliga. Delegationen ska även analysera olika ersättningsmodellers styrande effekter och undersöka på vilket sätt ersättningsmodeller tydligare kan främja en bred och allsidig kvalitetsutveckling och effektivitet samt om möjligt föreslå hur sådana modeller kan utformas. Tillitsdelegationen överlämnade delbetänkandet Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlings-utrymme? (SOU 2017:56) till regeringen. fick Tillitsdelegationen ett tilläggsdirektiv (dir. 2017:119). Delegationen ska bl.a. genomföra dels projekt som syftar till att ge stöd till statliga myndigheter som vill utveckla verksamheten med målet att uppnå en mer tillitsbaserad styrning vid myndigheten, dels projekt som syftar till att skapa en mer samordnad offentlig verksamhet. Delegationen ska även organisera och driva nätverk där grupper av statliga myndigheter praktiskt söker och prövar konkreta förändringar i styrningen utifrån ett tillitsperspektiv. Tillitsdelegationen ska också sprida kunskap om hur statliga myndigheter kan utveckla en mer tillitsbaserad styrning i den egna verksamheten och föreslå hur bl.a. erfarenheter av idé- och verksamhetsutveckling inom statliga myndigheter ska kunna spridas inom hela den statliga förvaltningen även efter att delegationen har avslutat sitt arbete. har Statskontoret i uppgift att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur i staten. I Statskontorets arbete med förtroendet för statsförvaltningen och dess anställda ska ledarskapets betydelse och rollen som statstjänsteman vara i fokus. Det arbete som Värdegrundsdelegationen bedrivit ska tas till vara. Statskontoret överlämnade promemorian Redovisning av uppgiften att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur. Promemorian innehåller en redovisning av den övergripande inriktningen för pågående och planerade aktiviteter inom ramen för uppgiften. Statskontoret har bl.a. hållit seminarier och kurser, medverkat på andra myndigheters kurser och skapat en särskild webbplats som handlar om förvaltningskultur. Motioner om att offentliga myndigheter bör genomsyras av en anda av att stå i medborgarnas tjänst och om introduktionsprogram för nyanställda behandlades av utskottet i betänkande 2015/16:KU17 (s. 83). Utskottet konstaterade att det pågick ett arbete för att stärka den statliga värdegrunden och främja värdegrundsarbetet och att regeringen hade beslutat om ett uppdrag till Statskontoret om ledarskap. Utskottet ville inte föregripa resultatet av åtgärderna och avstyrkte motionerna. På förslag av utskottet tillkännagav för regeringen att en introduktionsutbildning för statsanställda ska införas (bet. 2017/18:KU37, rskr. 2017/18:229–230). Utskottet anförde följande: Som utskottet redovisat ovan har åtgärder vidtagits under både den förra och den innevarande mandatperioden för att främja en god förvaltningskultur i staten. Värdegrundsdelegationen har t.ex. haft i uppdrag att verka för att respekten och förståelsen för den statliga värdegrunden upprätthålls på alla nivåer i statsförvaltningen. Tillitsdelegationen, som arbetar för ökad tillit i styrningen av den offentliga sektorn, har tillsatts av regeringen som också har gett Statskontoret i uppgift att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur. Utskottet ser positivt på de åtgärder som har genomförts och det arbete som pågår. Utskottet noterar även att regeringen som arbetsgivarpolitiskt delmål har angett att de statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Värdegrundsdelegationen har också föreslagit att alla nyanställda i staten ska få en introduktionsutbildning i vilken de bl.a. ges kunskap om de grundläggande rättsprinciper som gäller i staten. Utskottet vill framhålla vikten av att statsanställda har goda kunskaper om den statliga värdegrunden och de grundläggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsförvaltningen, t.ex. bestämmelser om offentlighet och sekretess. Utskottet anser därför att en introduktionsutbildning för statsanställda ska införas och föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet delvis motionerna 2016/17:1930 och 2017/18:3144 yrkande 1. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder anges att frågan om en introduktionsutbildning för statsanställda bereds inom (skr. 2018/19:75 s. 146). Regeringen anger att tillkännagivandet inte är färdigbehandlat. tillkännagav för regeringen att det ska införas en introduktionsutbildning för statsanställda. Utskottet finner därför inte skäl att nu ta något ytterligare initiativ. Myndigheternas ledningsformer, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2492 av Per Åsling (C) yrkande 3 och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 24. I näringslivet är det en självklarhet att en styrelse leder ett företag. Forskning visar att företag som har diversifierade styrelser uppnår ett bättre resultat. I är det endast en liten andel av myndigheterna som leds av en styrelse. Om en myndighet leds av en styrelse som består av personer med olika bakgrund, erfarenhet och kompetens leder detta till att frågor som gäller verksamhetsutveckling belyses i ett bredare perspektiv. har även en viktig roll att spela i att avlasta generaldirektören. Denne får då möjlighet att fokusera på det operativa arbetet. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör verka för att alla myndigheter ska ledas av en styrelse. Tolkning vid myndighetskontakter, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:38 av och (båda SD) och 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 56 och 2018/19:1006 av Boriana (M), 2018/19:1194 av och (båda M) och 2018/19:1434 av (M). betalas det ut stora belopp för språktolkar i . Det är orimligt att invandrares bristande kunskaper i svenska språket får kosta samhället så mycket pengar. Ambitionen bör vara att kostnaden för språktolkar ska finansieras av egenavgifter. Dessutom bör en gräns sättas för hur länge man har rätt till språktolkning, och en rimlig gräns är . Regeringen bör därför verka för detta. För att lösa de problem som finns bör emellertid landsting, regioner och kommuner stimuleras att använda videotolkning. Med hjälp av välfärdsteknologi kan administrationen minska och insatserna bli effektivare. Stora besparingar skulle också kunna göras genom samordningsinsatser med Kommuner och Landsting. Ett nationellt säkerhetsråd för krisledning, punkt 4 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2821 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 9. Vi anser i likhet med vad utskottet har uttalat att det är en uppgift för regeringen att avgöra frågor om organisation och anser att den fråga som tas upp i motionsyrkandena är av den karaktären. Vi avstyrker därför motionsyrkandena. organisation, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:15 av (SD) yrkande 2, 2018/19:85 av (SD), 2018/19:386 av (KD) yrkande 1 och 2018/19:634 av (SD) samt 2018/19:386 av (KD) yrkande 2 och 2018/19:1195 av (M). Alla stater har rätt att bestämma var huvudstaden ska förläggas. Israeliska parlamentet beslutade att är den judiska statens huvudstad. flyttade sin regering till västra 1950. Det israeliska parlamentet, presidentens kontor, och departementen är placerade i . i bör vara förlagd i som de facto är huvudstad. täcker i även . bör se över möjligheten att upprätta diplomatiska förbindelser med Somaliland och upprätta en ambassad i Somaliland. En sådan flytt skulle stärka och Somalilands legitimitet. Det skulle effektivisera arbete i och Somaliland och göra det möjligt för att bistå i arbetet med förbättrade relationer mellan och Somaliland. organisation, punkt 5 (KD, L) av Skånberg (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:386 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:15 av (SD) yrkande 2, 2018/19:85 av (SD), 2018/19:634 av (SD), 2018/19:1195 av (M) och 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:1383 av m.fl. (SD) yrkande 2. är de facto huvudstad. Det israeliska parlamentet, , statschefens residens, centrala myndigheter samt är lokaliserade till , vilket befäster statusen som huvudstad. I ett historiskt perspektiv har aldrig varit huvudstad i något annat land än och aldrig för något annat folk än det judiska. Den judiska kopplingen till går 3 . Mot denna bakgrund är det vår uppfattning att den svenska ambassaden bör flyttas från till . Ett sådant beslut skulle ge en tydlig signal till parterna i en eventuell kommande fredsprocess att menar allvar när vi argumenterar för en rättvis fred för alla. bör verka för ett gemensamt nordiskt ambassadområde i . Sådan samverkan kan visa på de fördelar som finns när grannar lever i endräkt och arbetar tillsammans. En EU-portal, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 28. Medborgarnas kunskap om EU-arbetet måste förbättras. Både vuxna och unga måste genom utbildning och informationshöjande insatser få en större inblick i hur arbetet i EU går till och påverkar svensk politik. För en bättre allmän informationstillgång om EU:s arbete bör upprätta en EU-portal på webbplatsen . Där ska information om regeringens politik på EU-nivå och alla pågående lagstiftningsprocesser finnas lätt tillgänglig för ökad transparens. Sieps uppdrag m.m., punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:123 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:1848 av (M). Vi anser att Sieps bör få ett väsentligt förändrat uppdrag. Myndigheten bör få till uppgift att revidera utvecklingen och förvaltningen inom EU och analysera vilka konsekvenser utvecklingen inom EU får för . Myndigheten skulle kunna upprätta ett EU-bokslut och redovisa hur mycket självbestämmande som flyttats från till EU. Regeringen bör mot denna bakgrund ändra uppdraget för Sieps. En förnyad översyn av förvaltningslagen, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:123 av m.fl. (SD) yrkande 5. Den gamla förvaltningslagen har ersatts av en produkt som inte når hela vägen. Regeringen ignorerade regelmässigt remissinstanserna, vilket fick till följd att de svenska förvaltningsrättsliga principerna försvagades i stället för att stärkas. Bland annat infördes en extensiv rätt till tolk för personer med annat modersmål än svenska, och det vedertagna begreppet myndighetsutövning avskaffades trots att det fortfarande finns i svensk grundlag. Den nya lagen bör ses över och ersättas av en modern, rättssäker och adekvat lag som tar fasta på de svenska förvaltningsrättsliga principerna. Regelförenkling, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2036 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4–6 samt 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:895 av (M) yrkande 2. Alltför ofta utformas regelverk utan hänsyn till följderna för privatpersoner eller företag, och alltför ofta lever föråldrade regler kvar långt efter att de upphört att fylla något syfte. Regler behöver vara välmotiverade och få. Om reglerna inte är välmotiverade undergräver det samhällsmoralen och människors vilja att följa reglerna. Regeringen bör verka för att myndigheterna aktivt arbetar för att hitta regler som är fel utformade eller direkt onödiga, och medarbetare och allmänheten ska välkomnas att delta i det arbetet. Förutom genom att gallra bort omotiverade regler kan myndigheter också lätta på regelbördan genom att dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Det är i vardagen som det avslöjas om en regel är meningslös. Den personal som arbetar i myndigheter och förvaltningar har stor kunskap om vilka bestämmelser som skapar onödigt krångel. I har socialförvaltningen i infört ett verktyg för att komma åt vad man kallar ”regeltyranniet”. När anställda hittar en regel som de tycker är dålig eller meningslös kan de anmäla detta till en grupp av valda representanter för beslutsfattare, chefer och andra anställda. De som skapat regeln eller har ansvaret för regeln får då motivera varför de tycker den är meningsfull. Om de inte lyckas med det avskaffas regeln. Jag anser att regeringen bör verka för att svenska myndigheter inrättar ett sådant system. Myndigheterna ska ha ett uttryckligt uppdrag att arbeta med regelförenklingar. I första hand ska detta gälla de myndigheter som har att tillämpa omfattande lagstiftning eller utöva tillsyn eller som har långtgående befogenheter att Vägledning för tillämpning av lag, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:984 av och (båda M). Regeringen bör ge länsstyrelserna i uppdrag att säkerställa en enhetlig rättstillämpning i hela landet. Detta kan ske genom t.ex. rättsliga styrdokument och genom att koncentrera uppgifter till vissa länsstyrelser. Tjänstemannaansvar, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:123 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2967 av och (båda SD) yrkande 2. har lämnat ett tillkännagivande till regeringen om att en översyn av lagstiftningen om tjänstefel bör göras med inriktningen att det straffbara området ska utvidgas. Vi vet dock ännu inte hur utredningsdirektiven kommer att bli och än mindre vad utredningen kommer att mynna ut i. Vi menar att vissa viktiga frågor fortfarande hänger i luften. Det måste t.ex. en gång för alla slås fast vad som ska gälla när myndighetsföreträdare uttrycker sig eller agerar i tydlig politisk riktning. bör därför lämna ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att dessa frågor särskilt ska behandlas i den kommande översynen av ett utvidgat straffansvar för tjänstefel. Ett grafiskt symbolsystem för samhällsinformation, punkt 16 (KD, L) av Skånberg (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1464 av Per Lodenius (C). Symboler och bildspråk finns som en självklarhet i vår vardag, och används aktivt som en hjälp vid orientering och för att snabbt skaffa information, både i det fysiska och i det digitala rummet. Tack vare modern teknik är det enkelt att framställa och sprida bildsymboler. För människor med kognitiv funktionsnedsättning är dessa grafiska symboler också nödvändiga för att ta emot och förstå information. För att samhällsinformationen ska bli tillgänglig krävs dock ett standardiserat grafiskt symbolsystem. För att man snabbt och utan missförstånd ska kunna tolka information bör symbolerna vara enhetliga enligt en framtagen standard. I saknas det ett övergripande myndighetsansvar för att tillgodose behovet av enhetliga grafiska symboler. Regeringen bör därför ge en statlig myndighet ansvaret för att ta fram ett enhetligt grafiskt symbolsystem för samhällsinformation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:15 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta i till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:38 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tidsgränser för användandet av språktolk och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:85 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta den svenska ambassaden från till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:123 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt inkludera myndighetsaktivism när översynen av ett utvidgat straffansvar för tjänstefel görs och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Sieps och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en förnyad översyn av förvaltningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:386 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör flyttas till och tillkännager detta för regeringen.