bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — De beslutar också om vilka ansökningar som ska beviljas bidrag. Vidare följer kommittén upp och utvärderar forskning på området. överlämnade sitt delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38) . Slutbetänkandet, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35), lämnades till regeringen . I slutbetänkandet redovisades kommissionens bedömningar och förslag inom de identifierade utvecklingsområdena. framförde bl.a. att samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän är en förutsättning för en lärarutbildning av god kvalitet och därmed för skolväsendet i stort. Det handlar dels om att utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt och främja kunskap om effektiva undervisningsmetoder i skolan, dels om att stärka den vetenskapliga grunden i lärarutbildningarna. framförde vidare att förutsättningarna för god kvalitet i undervisningen behöver stärkas och utjämnas i hela skolsystemet för att förbättrade kunskaper och en stärkt likvärdighet ska kunna uppnås. betänkande bereds i . Utredningen skolforskning i samverkan (PiS) överlämnade betänkandet Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19) till regeringen. I betänkandet föreslår utredningen tre rekommendationer till huvudmän inom skolväsendet, sex rekommendationer till lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar och elva rekommendationer till regeringen. Sammantaget ska rekommendationerna stärka skolhuvudmännens medverkan i praktiknära forskning, stärka lärosätenas roll i utbildningssystemet, stärka uppdraget till , öka medelstilldelningen för praktikutvecklande forskning och skapa utrymme för samverkan i det dagliga arbetet. Utredningen rekommenderade också regeringen att förtydliga uppdraget till den försöksverksamhet med praktiknära forskning som pågår –2021. Betänkandet är under beredning i . Enligt 2 kap. 36 § skollagen (2010:800) ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Det finns även en hänvisning till denna bestämmelse i 10 § bibliotekslagen (2013:801). I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 283–284) anges att skolbiblioteken spelar en viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildning. I skollagen finns inte någon definition av begreppet skolbibliotek, men i förarbetena förklaras att man vanligtvis brukar avse en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgiften att stödja elevernas lärande. Enligt förarbetena till skollagen måste tillgången till skolbibliotek kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Som exempel anges att en liten skola i glesbygden eller en nystartad skola med få elever kan ha helt andra förutsättningar och behov av lösningar än en storstadsskola. Det är skolans huvudman som avgör hur elevernas tillgång till skolbibliotek ska lösas. I de reviderade läroplaner som började gälla förtydligas skolbibliotekens pedagogiska funktion och deras uppdrag att som en del av undervisningen stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens (Lgr 11 och Gy 11). Bakgrund och pågående arbete fick 2015 i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi (Ku2014/01693/KI, Ku2015/00747/KI). I uppdraget ingår bl.a. att, tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. En slutredovisning lämnades . bildades en myndighetsövergripande grupp med uppdraget att arbeta specifikt med frågan om skolbibliotek. Deltagande myndigheter är utöver , , , Myndigheten för tillgängliga medier, Skolinspektionen, , Specialpedagogiska skolmyndigheten och . har Skolinspektionen genomfört en kvalitetsgranskning om, och hur, skolor använder skolbiblioteket som en pedagogisk resurs för att främja elevernas lärande (Skolbiblioteket som pedagogisk resurs, dnr 400-2016:11433). I granskningsrapporten konstateras att skolbibliotekens verksamhet behöver utvecklas inom flera områden. Det framgår bl.a. att biblioteken i liten utsträckning är en integrerad del av den pedagogiska verksamheten, att skolbibliotekens arbete för att stärka elevernas digitala kompetens behöver förbättras och att rektorerna behöver ta ett större ansvar för verksamheten. beslutade genom godkännandet av budgetpropositionen om statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läslust och läsförmåga (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 221, bet. 2015/16:UbU1 s. 42). Syftet med statsbidraget är att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling. Enligt förordningen (2016:370) om statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek får statsbidrag lämnas för anställning av personal som har utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap och som innebär en personalförstärkning, i form av en utökad personalnärvaro i skolbiblioteken. Om det inte finns någon sådan personal får statsbidrag lämnas för anställning av personal som har annan lämplig utbildning. ansvarar för att pröva frågor inom ramen för statsbidraget och att betala ut bidraget. Inledningsvis kan utskottet konstatera att skollagen fastställer att utbildningen i skolväsendet ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vidare ger de nationella styrdokumenten läraren utrymme att välja innehåll, metoder och arbetssätt för att nå målen, och detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning. Rektorer, förskolechefer och huvudmän har ansvar för att skolans personal får möjlighet till att utveckla sina ämnes- och metodkunskaper samt stöd när det gäller att ta del av den senaste forskningen. samarbetar med olika universitet och högskolor där forskning bedrivs. Därutöver har som främsta uppgift att se till att de som är verksamma inom förskolan och skolan ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen, med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska även utlysa och fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Vidare har utskottet noterat betänkandet Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19) och dess rekommendationer om att bl.a. stärka skolhuvudmännens medverkan i praktiknära forskning. Utskottet vill inte föregripa beredningen av utredningen. När det gäller motionsyrkandet om skolbibliotek vill utskottet anföra följande. Skollagens bestämmelse om rätten till tillgång till skolbibliotek för alla elever är betydelsefull för elevernas lärande. I de reviderade läroplaner som började gälla har skolbibliotekens pedagogiska funktion och uppdrag som en del av undervisningen i att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens förtydligats. I sammanhanget vill utskottet lyfta fram att regeringen även har inrättat ett statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken för att stärka elevernas läslust och läsförmåga. Utskottet vill också särskilt uppmärksamma avslutade uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi, vilket bl.a. innefattar frågan om utvecklingsbehov för skolbiblioteken. Utskottet vill inte föregripa det arbete som pågår. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:378 (SD) yrkande 27, 2018/19:1760 (V) yrkande 6, 2018/19:2183 (S) och 2018/19:2334 (MP) yrkande 2. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda undervisnings-ämnen och kunskapsområden samt om att införa en klassikerlista. Jämför reservation 14 (SD), 15 (KD), 16 (SD) och 17 (KD). I motion 2018/19:2127 av Serkan Köse och (båda S) framhålls betydelsen av att stärka skolans arbete i konsument- och privatekonomi för att minska klasskillnader och ge ungdomar en jämlik start i vuxenlivet. I motion 2018/19:909 av (M) föreslår motionären att man undersöker hur gymnasielevers kunskaper i hushållsekonomi kan öka genom befintliga ämnen i kursplanen, såsom matematik och samhällskunskap. I motion 2018/19:1037 av Boriana (M) föreslås att trafikundervisningen i ska förstärkas. Motionären pekar på att den undervisning som finns främst ges till barn i de yngre åldrarna, och därför bör trafikundervisning ges även längre upp i åldrarna. I motion 2018/19:1363 av (M) föreslås att regeringen ska överväga mer omfattande skolundervisning i privatekonomi, så att unga får användning för sina kunskaper i verkliga livet och på så sätt förhindras att hamna i skuldsättning. I motion 2018/19:1426 av (M) föreslås att det centrala innehållet i hem- och konsumentkunskap utökas med mer privatekonomi och framför allt att kunskapskraven tydliggörs. Motion 2018/19:1515 av (M) behandlar möjligheterna till en översyn av informationen om socialförsäkringssystemet till elever i den svenska och gymnasiet. Motion 2018/19:1747 av (M) framhåller betydelsen av att även säkerställa ett anslag för skolresor till . För att fortsätta hålla liv i minnet av vad som hände och vaccinera kommande generationer mot totalitära ideologier behöver även dagens unga besöka koncentrationsläger som , betonar motionären. I motion 2018/19:2568 av (M) föreslås en utredning om hur ämnena slöjd, bild, musik samt hem- och konsumentkunskap kan moderniseras för att bättre förbereda elever för den kommande arbetsmarknaden. Motion 2018/19:2573 av m.fl. (M) yrkande 8 och motion 2018/19:2574 av m.fl. (M) yrkande 8 tar upp behovet av ett tekniklyft i skolan. Satsningar i skolan på svårare ämnen såsom matematik och naturorienterande ämnen (NO) behövs för att höja kvaliteten i skolan menar motionärerna. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 26 framför motionärerna att undervisningen i svenska i bör förstärkas med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskaper i svenska. Resurserna till den föreslagna satsningen ska tas från den nuvarande modersmålsundervisningen. I yrkande 30 framför motionärerna att skolan ska förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vår svenska kultur och vårt kulturarv samt att det ska införas i utbildningen i samtliga läroplaner och timplaner. I yrkande 34 anför motionärerna att elevernas miljömedvetenhet bör stimuleras. Därigenom kan kunskapen öka om vikten av ett hållbart och ekologiskt samhälle, menar motionärerna. I yrkande 46 föreslår motionärerna att det ska införas en klassikerlista som ska gälla för förskolan, och gymnasiet. Den ska anpassas för olika åldrar och inte följas strikt, men en skolelev ska under sin skolgång ha tagit del av det mesta som står med i listan. Motionärerna framhåller vidare betydelsen av att eleverna får en litterär referensram där de kan utvecklas som människor, utveckla språklig förmåga och ta del av vårt kulturella arv. I kommittémotion 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 49 föreslås att det ska införas enklare trafikutbildning i för att öka säkerheten i trafiken och för att öka medvetenheten hos barn. I motion 2018/19:431 av och (båda SD) yrkande 2 anförs att regeringen bör ta fram förslag till hur trafiksäkerhet och grundläggande trafikteori kan föras in i skolan. I yrkande 3 förespråkar motionärerna ökad undervisning med tillhörande praktik för elever om samhällsviktiga funktioner, som exempelvis äldreomsorg, polis, brandkår och sjukvård. I yrkande 4 anförs att regeringen bör vidta åtgärder för ökad undervisning i respekt, vett och etikett samt sociala koder. I yrkande 5 framför motionärerna att regeringen bör få i uppdrag att verka för försvarsvänliga kurser i gymnasieskolan där man lär ut samhällsplikt samt utvecklar samverkan mellan försvaret och gymnasieskolan. I yrkande 6 anför motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag som syftar till att öka en verklighets- och djurnära pedagogik i skolor. I motion 2018/19:1269 av (SD) yrkande 1 framförs betydelsen av att utreda hur information om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna ges i skolan till eleverna. I motion 2018/19:2796 av och (båda SD) föreslås en utredning om hur ökade kunskaper om arbetsrätt och arbetsmarknadens villkor på bästa sätt kan föras in i utbildningsplaner. I motion 2018/19:1941 av (C) yrkande 1 förespråkas att det ska införas kunskaper om personlig utveckling i skolan. I yrkande 2 anför motionären att det bör tillsättas en utredning som undersöker hur medveten närvaro kan användas i skolan. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås att regeringen ska återkomma med förslag på hur en klassikerlista ska införas i den svenska skolan. En lista bör gälla för . För gymnasieskolan bör listans omfattning vara olika beroende på program, men med en gemensam bas. Motionärerna framhåller vidare att det är viktigt att visa på såväl internationellt som nationellt viktiga verk. Urvalsprocessen bör vara öppen där har huvudansvaret men där de litteraturhistoriska och idéhistoriska institutionerna vid universiteten spelar en stor roll. Önskvärt är också enligt motionärerna att är involverad. I yrkande 37 föreslås att programmering ska införas i på samma villkor som för sy- och träslöjd. I motion 2018/19:501 av och (båda L) anförs att undervisning om Seyfo bör skrivas in i den svenska läroplanen. Motionärerna framhåller att det i svenska läroplaner finns skrivningar om världskrigen, Förintelsen och Gulag men att det saknas skrivningar om Seyfo. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 11 betonas behovet av att ge estetiska kunskaper större plats i utbildningen, från förskola till folkbildning. I kommittémotion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 18 framförs att den biologiska analfabetismen bör minskas genom att satsa på forskning, artkunskap i skolan och förskolan, naturskolor och utomhuspedagogik. I yrkande 20 föreslås att man inom ramen för den kommande översynen av läro- och kursplanen ser över hur skolan skulle kunna ge större kunskaper om naturen, såsom att kunna namnge de vanligaste växterna och djuren. ämnen räknas upp i skollagen (10 kap. 4 §). Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). började en ny stadieindelning för och reglering av undervisningstiden per stadium att gälla. Den nya regleringen innebär att timplan regleras på förordningsnivå som en bilaga till skolförordningen (2011:185). Vidare innebär lagändringarna att moderna språk anges som ett ämne i skollagen och att undervisningstiden i sameskolan utökas för språkval, som är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. Undervisningen i språkval ska påbörjas senast i årskurs 6 (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 § skollagen). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del eller hela utrymmet för skolans val ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. Kursplanerna för respektive ämne framgår av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2018). Av förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 368) framgår att läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . När det gäller utformningen av undervisningen, bl.a. val av stoff och metoder, framgår det av förarbetena att styrdokumenten ger stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsättningar och pedagogiska val. Enligt 9 kap. 8 § skolförordningen ska huvudmannen erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Vidare framgår av 9 kap. 9 § skolförordningen att det i timplanen anges ett antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen. Det är rektorn som beslutar om hur utrymmet för skolans val ska användas. Till skillnad från ämnen regleras inte gymnasieskolans ämnen i skollagen. I 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039, reviderad 2018) anges att får meddela ytterligare föreskrifter om vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive program och i de nationella inriktningarna. Exempelvis specificeras i gymnasieförordningen (4 kap. 1 § tredje stycket) vilka kurser i språk som får erbjudas på det humanistiska programmets inriktning språk. På det naturvetenskapliga programmets inriktning naturvetenskap och samhälle får som naturvetenskapligt ämne kurser i biologi, fysik eller kemi erbjudas. Av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018) framgår att de gymnasiegemensamma ämnena är ämnen som alla gymnasieelever läser. De varierar i omfattning mellan de olika programmen. Det finns nio gymnasiegemensamma ämnen: engelska, historia, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, religionskunskap, samhällskunskap och svenska eller svenska som andraspråk. Varje program innehåller också ett antal programgemensamma ämnen, programfördjupning, inriktningskurser och individuellt val. Program-gemensamma ämnen är ämnen som alla elever på ett specifikt program läser. De ger programmet dess prägel. Inriktningar finns på alla program utom vård- och omsorgsprogrammet. En inriktning är ett område som eleven väljer inom ett program. Programfördjupningen innehåller ämnen och kurser som ligger inom ramen för examensmålen och programmets karaktär och som kompletterar och fördjupar de programgemensamma ämnena. Den ska ge utrymme för specialisering inom programmets karaktär. Inom det individuella valet på yrkesprogrammen ska skolan erbjuda kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Estetiska kurser och kurser i idrott och hälsa ska alltid erbjudas på samtliga program. Dessutom ska de nationella programmen innehålla ett gymnasiearbete som sammanfattar utbildningen på programmet. Gymnasiearbetet måste vara godkänt för att eleven ska få examen. Övergripande perspektiv i läroplanerna m.m. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. I både Lgr 11 och Gy 11 anges fyra övergripande perspektiv som ingår i skolans uppdrag och som ska anläggas i all undervisning: • Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande. • Genom ett miljöperspektiv ska undervisningen bl.a. belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. • Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang, skapa internationell solidaritet, förbereda för ett samhälle med kontakter över kultur- och nationsgränser samt utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. • Det etiska perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden. Av läroplanen för (Lgr 11) framgår vidare att en skolas rektor har ansvar för att undervisningen integrerar ämnesövergripande kunskaps-områden, vilket bl.a. inkluderar miljö-, trafik- och konsumentfrågor. Av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) framgår att en skolas rektor har ansvar för att eleverna får kunskaper om bl.a. konsument- och trafikfrågor. I beskrivningen av skolans uppdrag i läroplanen för anges bl.a. att utbildning och fostran i djupare mening är en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner, språk, kunskaper – från en generation till nästa. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. I kursplanen för ämnet svenska i framgår att undervisningen bl.a. ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om det svenska språket. Undervisningen ska även stimulera elevernas intresse för att läsa, och eleverna ska möta samt få kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden (Lgr 11). fick 2013 i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag vidgades målgruppen till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier (U2016/05733/S). I budget-propositionen förstärktes och förlängdes satsningen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 94). Särskilt om hållbar utveckling I läroplan under rubriken anges bl.a. att undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. I läroplanens kunskapsmål för framgår att eleven efter genomgången grundskola ska ha fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling och förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan, miljön och samhället. Motsvarande finns i läroplanen för gymnasieskolan. Att på olika sätt belysa hållbar utveckling ingår även i kursplanerna för ett flertal av ämnen. Som nämns ovan är miljöperspektivet ett av de övergripande perspektiv i Lgr 11 och Gy 11 som ska anläggas i all undervisning. I läroplanen för anges vidare att genom ett miljöperspektiv får eleverna möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. I läroplanen för gymnasieskolan finns ytterligare skrivningar om miljöperspektivet. Hållbar utveckling ingår även i examensmålen för ett flertal gymnasieprogram liksom i ämnen och kurser. har i sin instruktion ett ansvar för att verka för att det s.k. generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling (18 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). rapporterar bl.a. till i denna fråga. I och gymnasieskolans styrdokument finns tydliga kopplingar till innehåll och kunskapskrav som går att hänföra till miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Som ett led i detta arbete samverkar med både myndigheter och frivilligorganisationer i olika nätverk. deltar även i arbetet med Agenda 2030 tillsammans med andra myndigheter och med genomförandet av GAP (Global Action Plan) i samverkan med . hanterar dessutom den särskilda utmärkelsen för hållbar utveckling och erbjuder stödmaterial för lärare för undervisning om hållbar utveckling (årsredovisning 2018, s. 76). Särskilt om digitalisering och programmering