bet · H701SfU3 · 2019-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 12, som totalt uppgår till . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändring i socialförsäkringsbalken med ikraftträdande . I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i de särskilda yttrandena. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 12 1.Statens budget inom utgiftsområde 12 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 12 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 12 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 12 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 12 anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 12 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:2653 av m.fl. (SD), 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4, 7 och 8, 2019/20:2798 av och (båda SD) yrkandena 1, 2, 4, 7, 8, 12 och 16, 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 17, 31, 35 och 46, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 43, 2019/20:3299 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 29. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 12 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (SD)*, Kadir Kasirga (S), (KD)*, (S), (L), i (SD)*, (MP), (M)*, (M)* och (V)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Lagförslaget finns i bilaga 3. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Under beredningen har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn till 101 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom ramen för utgiftsområdet. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet sker genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetproposi-tionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen, inklusive ett förslag till lagändring, och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 12. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 har beslutat om följande mål för utgiftsområde 12. Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. För att redovisa resultaten inom utgiftsområdet används indikatorerna barnafödandet, barnfamiljernas inkomstutveckling, barnhushåll med låg ekonomisk standard, de familjeekonomiska stödens betydelse för hushållens inkomster, föräldrarnas arbetskraftsdeltagande och föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen. Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken redovisas utifrån de verksamhetsmål som regeringen har gett i regleringsbrev och i förordningen (2009:1174) med instruktion för . De aktuella verksamhetsmålen rör bl.a. myndighetens uppdrag att vid beslut och andra åtgärder som rör barn analysera konsekvenserna för barn och då ta särskild hänsyn till barnets bästa enligt FN:s konvention om barnets rättigheter och att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Vidare ska informera och ge stöd till föräldrar i frågor om underhållsbidrag och underhållsskyldighet gentemot barn och, inom ramen för detta, bistå föräldrar med hjälp och stöd att dels beräkna underhållsbidrag, dels utforma avtal om sådant bidrag i det enskilda fallet. Regeringens analys och slutsatser Måluppfyllelsen för utgiftsområdet är enligt regeringen acceptabel. Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till att utjämna skillnader mellan hushåll med och utan barn samt bidrar till en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. Skillnader består dock mellan ensamståendehushåll och sammanboende, liksom mellan hushåll med inrikes och utrikes bakgrund. För en bättre måluppfyllelse behöver familjepolitiken fortsätta att utvecklas i mer jämställd riktning. Det är även av stor vikt att de familjeekonomiska stöden fortsätter att bidra till goda uppväxtvillkor för barn och att skillnaderna i ekonomisk levnadsstandard mellan de olika barnhushållen minskar på så sätt att de med lägst inkomster får stöd. De behovsprövade stöden har god träffsäkerhet men den kan förbättras ytterligare. Under förra mandatperioden genomförde regeringen flera förändringar. Barnbidraget och studiebidraget höjdes med och inkomstgränserna i bostadsbidraget höjdes . Höjningarna av inkomstgränserna i bostadsbidraget sker i flera steg och kommer att, när utbyggnaden är klar , leda till att 18 000 fler barnfamiljer har fått eller kommer att få bostadsbidrag. Utöver detta har underhållsstödet höjts för alla åldersgrupper, och mest för barn . Totalt sett har underhållsstödet för de äldsta barnen höjts med . Höjningarna har inneburit att familjepolitikens andel av barnhushållens disponibla inkomster ökar . De familjeekonomiska stödens andel av barnhushållens disponibla inkomster har minskat , men en svag uppgång kan ses . Stödens minskade betydelse förklaras av höjda reallöner och fler i sysselsättning. Stödens nivåer följer inte heller inkomstnivåerna, och deras andel av den disponibla inkomsten har därför minskat i betydelse. Träffsäkerheten är dock god, särskilt för de behovsprövade stöden. gick av utbetalningarna av familjeekonomiska stöd till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare, hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. Delat ansvar för omvårdnaden och försörjningen av barnen utgör både på kort och på lång sikt viktiga utgångspunkter för ett jämställt föräldraskap. Andelen föräldrapar som delar mer lika på föräldrapenningen och föräldraledigheten ökar , om än långsamt och med stora skillnader beroende på föräldrarnas utbildningsnivå och inkomster. Det varierar även beroende på om föräldrarna är födda i eller inte. Införandet av den tredje reserverade månaden har bidragit till en jämnare fördelning av både föräldrapenning och föräldraledighet under barnets två första levnadsår. Vidare reglerar fler underhåll på egen hand utan som mellanhand, som det växelvisa boendet är högt. Barnafödandet är fortsatt högt och föräldrarnas arbetskraftsdeltagande har ökat. anger drygt var tredje förvärvsarbetande förälder att de har svårt att förena arbetsliv med familj och fritid, och var fjärde förälder anger att de saknar inflytande över arbetstidens förläggning. Skillnader i arbetsvillkor mellan kvinnor och män beroende på t.ex. arbetsmarknadsanknytning, arbetsmarknadssektor m.m. kan innebära att föräldrar möter olika möjligheter och svårigheter att förena arbetsliv och familjeliv. När det gäller administration anger regeringen att kvaliteten i de olika förmånerna har utvecklats åt delvis olika håll . Föräldrapenningen har utvecklats positivt i fråga om rättssäkerhet, service och produktivitet medan det för t.ex. bostadsbidrag och underhållsstöd är kraftigt ökande styckkostnader samt längre handläggningstider. granskning av risken för felaktiga utbetalningar inom den tillfälliga föräldrapenningen visar att det finns felaktigheter i ärenden motsvarande av de dagar som beviljats. Orsaken till felaktigheterna är oklara, men har vidtagit ett antal åtgärder för att minska riskerna för felaktiga utbetalningar. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är angeläget att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Resultaten inom utgiftsområde 12 redovisas med en tydlig struktur och de illustreras med ett antal tabeller och diagram. Ett flertal av dessa har en uppdelning på män och kvinnor som åskådliggör könsskillnader. Vidare uppvisar flera av diagrammen och tabellerna tidsserier som möjliggör en analys . Utskottet gör liksom regeringen bedömningen att den ekonomiska familjepolitiken bidrar till att utjämna skillnader mellan hushåll med och utan barn samt bidrar till en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. Skillnader består dock mellan ensamståendehushåll och sammanboende, liksom mellan hushåll med inrikes och utrikes bakgrund. För en bättre måluppfyllelse, som enligt regeringen är acceptabel, behöver familjepolitiken fortsätta att utvecklas i mer jämställd riktning. Regeringen framhåller att skillnader i arbetsvillkor mellan kvinnor och män beroende på t.ex. arbetsmarknadsanknytning, arbetsmarknadssektor m.m. kan innebära att föräldrar möter olika möjligheter och svårigheter att förena arbetsliv och familjeliv. Utskottet konstaterar att det av propositionen framgår att papporna förväntas ta ut av föräldrapenningdagarna . Enligt regeringen finns det tydliga indikationer på att det föreligger en korrelation mellan ett jämställt föräldraledighetsuttag och en mer jämställd fördelning av det obetalda hemarbetet och det betalda förvärvsarbetet. Av det skälet anser även utskottet att det är av vikt att familjepolitiken utvecklas i mer jämställd riktning. När det gäller administration förutsätter utskottet att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra kvaliteten i handläggningen av framför allt bostadsbidrag och underhållsstöd samt att felaktigheterna i utbetalning av tillfällig föräldrapenning minskar. Statens budget inom utgiftsområde 12 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt regeringens förslag och antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 12 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Barnbidrag bestäms till 33 . Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp till familjeförmåner enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Barnbidraget och flerbarnstillägget höjdes med per barn och månad. Antalet barn i åldern 0–beräknas öka , vilket medför högre utgifter för barnbidrag och flerbarnstillägg. Utgifterna för förlängt barnbidrag beräknas öka eftersom antalet barn i åldern 16–också förväntas öka. Sammantaget bedöms kostnaderna för anslaget öka. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring bestäms till 47 . Anslaget får användas för utgifter för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning samt ålderspensionsavgift för dessa förmåner. Kostnaderna för föräldrapenningen beräknas öka till följd av ett fortsatt högt barnafödande, en stigande timlön och männens ökade uttag av föräldrapenning. Även utgifterna för tillfällig föräldrapenning ökar till följd av ett ökat antal barn i åldern 0–. Sammantaget innebär detta att kostnaderna för anslaget ökar. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Underhållsstöd bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för underhållsstöd. Betalningar från bidragsskyldiga föräldrar återförs till anslaget. Underhållsstödet för barn som har fyllt höjdes och med 150 respektive . höjdes stödet för barn i åldern 11–med . Antalet barn med underhållsstöd förväntas minska som en följd av att fler föräldrar reglerar underhåll för barn på egen hand. Sammantaget innebär detta att kostnaderna för anslaget minskar. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Adoptionsbidrag bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Antalet barn som kommer till genom adoption fortsätter att minska. Regeringen föreslår ökade insatser för stöd före, under och efter adoption. För att finansiera insatsen föreslås att anslaget minskas med . Av dessa medel förs till utgiftsområde 9. Sammantaget innebär detta att kostnaderna för anslaget minskar. Anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för barnpension och efterlevandestöd. Antalet barnpensioner förväntas öka liksom antalet efterlevandestöd. I propositionen föreslås att efterlevandestöd fr.o.m. inte ska få lämnas tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Förslaget innebär att retroaktivtiden blir densamma som för underhållsstödet och att barn till särlevande föräldrar och barn till avlidna föräldrar kommer att få ett mer enhetligt stöd. Vidare medför förslaget att incitamenten att ansöka om den förmån som har längst retroaktivitet och som därmed innebär en högre ersättning kommer att tas bort. Förslaget, som föranleder en ändring i socialförsäkringsbalken, innebär att utgifterna för anslaget minskar. Sammantaget förväntas dock kostnaderna för anslaget öka. Anslaget 1:6 Omvårdnadsbidrag och vårdbidrag Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Omvårdnadsbidrag och vårdbidrag bestäms till 4 . Anslaget får användas för utgifter för omvårdnadsbidrag och vårdbidrag samt för statlig ålderspensionsavgift för dessa förmåner. ersatte omvårdnadsbidraget den del av vårdbidraget som ger ersättning för barnets tillsyns- och vårdbehov. Det innebär att utgifter successivt kommer att överföras mellan anslagsdelen vårdbidrag och anslagsdelen omvårdnadsbidrag. kan en ny förmån, merkostnadsersättning, beviljas. Ersättning för merkostnader vid funktionsnedsättning för barn och vuxna belastar i fortsättningen anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Nuvarande beslut om vårdbidrag med merkostnadsersättning fortsätter att gälla i enlighet med övergångsbestämmelserna. bedöms hela personkretsen omfattas av de nya bestämmelserna. Antalet nybeviljade vårdbidrag har ökat stadigt och den utvecklingen antas fortsätta då vårdbidragen successivt övergår till omvårdnadsbidrag. Sammantaget innebär detta att kostnaderna för anslaget ökar. Anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår bestäms till 7 . Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår. Utgifterna förväntas öka till följd av att fler barn föds och att timlönerna ökar. Sammantaget förväntas kostnaderna för anslaget öka. Regeringen föreslår att anslaget 1:8 Bostadsbidrag bestäms till 4 . Anslaget får användas för utgifter för bostadsbidrag till barnfamiljer och till unga som fyllt 18 men inte . Ett nytt särskilt bidrag för barn som bor växelvis hos sina föräldrar har införts inom bostadsbidraget. var det totalt ca 12 000 föräldrar som fick bidraget (ensamma sökande) varav 8 200 var kvinnor och 3 700 var män. Därutöver fick 100 hushåll bidraget efter gemensam ansökan. Vidare har inkomstgränsen för barnfamiljer och umgängesbidraget inom bostadsbidraget höjts för att förbättra för hushåll med låg ekonomisk standard. Antalet barnhushåll med bostadsbidrag förväntas öka något för att sedan minska –2022, som antalet ungdomshushåll minskar svagt. Sammantaget förväntas kostnaderna för anslaget öka. I kommittémotion 2019/20:3299 yrkande 1 föreslår m.fl. (M) att anvisar mindre till utgiftsområde 12 än vad som föreslås i budgetpropositionen . Till anslaget 1:1 Barnbidrag anvisas mindre än regeringen. Enligt motionärerna bör flerbarnstillägg endast utges till svenska medborgare eller till den som har arbete här. Till anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd anvisas mindre än regeringen. Motionärerna föreslår att rätten till efterlevandestöd avskaffas för barn och ungdomar som bor i familjehem, stödboenden eller HVB-hem. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om flerbarnstillägg. I kommittémotion 2019/20:3368 yrkande 29 begär m.fl. (M) ett tillkännagivande om att rätten till efterlevandestöd för barn och ungdomar i HVB-hem, familjehem och stödboenden avskaffas. Motionärerna påpekar att barn och ungdomar som bor i sådant boende redan försörjs av offentliga medel. I kommittémotion 2019/20:2653 föreslår m.fl. (SD) att anvisar 5 mer till utgiftsområde 12 än vad som föreslås i budgetpropositionen . Till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisas mer än regeringen. Motionärerna anser att föräldrapenningen bör höjas från av den sjukpenninggrundande inkomsten och att taket ska höjas till 12 prisbasbelopp. Vidare bör blivande mammor få rätt med graviditetspenning innan födelsen och tillfällig föräldrapenning kunna utges till båda föräldrarna vid mödravårdsbesök från det att graviditeten är bekräftad. Till anslaget 1:4 Adoptionsbidrag anvisas mer än regeringen. Motionärerna anser att adoptionsbidraget ska höjas med för varje barn samt följa kostnadsutvecklingen. Till anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd anvisas mindre än regeringen. För att få efterlevandestöd bör det enligt motionärerna krävas att barnet är svensk medborgare alternativt har EU/EES-medborgarskap och att föräldrarna var folkbokförda i vid dödsfallet. Till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisas mer än regeringen för att stärka bostadsbidraget för familjer med svag ekonomi. Slutligen föreslår motionärerna ett nytt anslag, Bidrag till förstföderskor, till vilket anvisas för inköp av t.ex. bilbarnstol och barnvagn. I kommittémotion 2019/20:2797 föreslår m.fl. (SD) ett flertal tillkännagivanden. Det handlar om tillfällig föräldrapenning vid mödravårdsbesök för båda föräldrarna under den tidigare delen av graviditeten (yrkande 2), bidrag till förstföderskor (yrkande 4), förstärkt föräldrapenning (yrkande 7) och höjt tak i föräldrapenningen (yrkande 8). Även i kommittémotion 2019/20:2798 av och (båda SD) föreslås liknande tillkännagivanden som innebär att båda föräldrarna ska ha rätt att närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten (yrkande 1), en ny form av tillfällig föräldrapenning vid mödravårdsbesök för båda föräldrarna (yrkande 2), bidrag till förstföderskor (yrkande 4), förstärkt föräldrapenning (yrkande 7), höjt tak i föräldrapenningen (yrkande 8), stärkt bostadsbidrag (yrkande 12) och höjt adoptionsbidrag (yrkande 16). m.fl. (KD) föreslår i partimotion 2019/20:3105 yrkande 46 att anvisar 3 mer till utgiftsområde 12 än vad som föreslås i budgetpropositionen . Till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisas mer än regeringen eftersom motionärerna motsätter sig att antalet föräldrapenningdagar för nyanlända föräldrar begränsas för barn . Till anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår anvisas mer än regeringen dels för att utöka antalet barnrättsår från fyra till fem, dels för att höja jämförelseinkomsten under barnrättsåren från . Till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisas mer än regeringen. Det barnrelaterade bidraget för hemmavarande barn bör enligt motionärerna höjas med för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn. Vidare bör taket för den bidragsgrundande inkomsten höjas med . I samma motion yrkandena 13, 17 och 31 begärs tillkännagivanden om att utöka pensionsrätten för barnår med och höja jämförelseinkomsten, om antalet föräldrapenningdagar för nyanlända med barn och om att höja både det särskilda bostadsbidraget för hemmavarande barn och taket för den bidragsgrundande inkomsten. I yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om höjt adoptionsbidrag och kostnadsfri föräldrautbildning för presumtiva adoptivföräldrar. Motionärerna anser att bidraget bör höjas till för varje barn och finansieras inom den befintliga ramen för anslaget 1:4 Adoptionsbidrag. I kommittémotionerna 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 43 begärs tillkännagivanden om utökad pensionsrätt för barnår med och höjd jämförelseinkomst respektive höjt bostadsbidrag för hemmavarande barn. En generell välfärd som omfattar alla, ett jämställt föräldraskap och barnets bästa i fokus utgör de bärande principerna för familjepolitiken. Familjepolitiken är därutöver omfördelande. Då barnens familjesituation kan se olika ut och behov och önskemål varierar måste samhällets stöd till barnfamiljerna vara konstruerat så att det kan användas på ett flexibelt sätt, och kan anpassas efter föräldrars och barns behov. En generell välfärd som omfattar alla bidrar till att utjämna ekonomiska villkor och förbättrar levnadsförhållanden för barnhushållen samt har hög legitimitet. Utskottet delar regeringens bedömning att den ekonomiska familjepolitiken har god effekt för att utjämna ekonomiska klyftor, men att den inte alltid räcker till. Vissa barnfamiljer som t.ex. ensamstående kvinnor eller hushåll där föräldrarna är nyanlända löper hög risk för låg ekonomisk standard, i rad. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är därför en prioriterad uppgift. Utskottet ser positivt på att flera förbättringar redan har genomförts. Barnbidraget och studiebidraget har höjts liksom inkomstgränserna i bostadsbidraget. Dessutom har underhållsstödet höjts för alla åldersgrupper, och mest för barn . Vidare har regeringen tillsatt en utredning som ska göra en översyn av regelverken för underhållsstöd och bostadsbidrag så att dessa moderniseras och bl.a. får en förbättrad fördelningsmässig träffsäkerhet. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Utskottet noterar att regeringen avser att påbörja införandet av en familjevecka.