bet · H601AU14 · 2019-06-14 00:00:00 — om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om att regeringen bör införa ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration. Enligt utskottet kan delmålet förslagsvis uttryckas på följande vis: Kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i . Utskottet föreslår vidare att lägger skrivelsen till handlingarna. har granskat om integrationspolitiken för utrikes födda kvinnor och män har jämställdhetsintegrerats (RiR 2018:33). Granskningen visar att även om integration varit ett högt prioriterat område och att kunskap om stora könsskillnader funnits länge så har centrala styrdokument, exempelvis budgetpropositionens resultatredovisning, inte i tillräcklig utsträckning jämställdhetsintegrerats. rekommenderar därför regeringen att fortsätta utveckla jämställdhetsintegreringen på integrations- och arbetsmarknadsområdet. rekommenderar också regeringen att redovisa och analysera arbetsmarknadspolitikens resultat så att det är möjligt att följa hur politiken faller ut för samtliga utrikes födda kvinnor och män. I betänkandet finns en reservation (S, V, MP) och ett särskilt yttrande (KD). I reservationen föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Skrivelse 2018/19:97 om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken (S, V, MP) om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör införa ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration. 2018/19:3082 av Gulan Avci m.fl. (L) och lägger skrivelse 2018/19:97 till handlingarna. Reservation (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), (L), (S), Ciczie Weidby (V) och (C). Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2018/19:97 om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken och en motion som har väckts med anledning av skrivelsen. Förslaget i motionen finns i bilagan. Enligt riksdagsordningen ska lämna sina granskningsrapporter om effektivitetsrevisionen till . ska överlämna rapporterna till regeringen som ska återkomma i en skrivelse till med en redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelserna i rapporten. överlämnade granskningsrapporten av integrationspolitiken – ett outnyttjat verktyg (RiR 2018:33) till . informerade företrädare för utskottet om granskningsrapporten och överlämnade regeringen skrivelse 2018/19:97 till . om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör införa ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservationen (S, V, MP) och det särskilda yttrandet (KD). har granskat om integrationspolitiken för utrikes födda kvinnor och män har jämställdhetsintegrerats. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten av integrationspolitiken – ett outnyttjat verktyg (RiR 2018:33). konstaterar att målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Vidare ska kvinnor och män enligt det övergripande jämställdhetspolitiska målet ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett delmål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. noterar att det trots dessa målformuleringar är så att arbetskraftsdeltagandet för utrikes födda kvinnor är väsentligt lägre än för övriga kategorier. Det gäller alltså både jämfört med inrikes födda kvinnor och såväl inrikes som utrikes födda män. I sammanhanget pekar på att bl.a. rekommenderat att behöver utveckla insatser för att utrikes födda kvinnor i större utsträckning ska etableras på arbetsmarknaden. I linje med ovanstående resonemang anser att integrations- och arbetsmarknadspolitiken behöver beskrivas och analyseras utifrån dess konsekvenser för både kvinnor och män. noterar att har beslutat att jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär bl.a. att ett jämställdhetsperspektiv finns med i alla led i beslutsfattandet. Mot denna bakgrund gör bedömningen att det är angeläget att granska om regeringens integrationspolitik har jämställdhetsintegrerats och därmed lämnat förutsättningar för likvärdigt och effektivt stöd. Granskningen baseras på dokumentstudier av rättsliga dokument och regeringens styrdokument för Arbetsförmedlingen. Granskningen avser budgetåren 2009–2018 och undersöker om dokumentens beskrivande, analyserande samt framåtsyftande delar varit tydligt jämställdhetsintegrerade. Granskningen visar att även om integration varit ett högt prioriterat område och att kunskap om stora könsskillnader funnits länge, har de styrande dokumenten inte i tillräcklig utsträckning jämställdhetsintegrerats. visar att det är först som regeringen, framför allt i finansplaner och riktlinjer för den ekonomiska politiken, anger att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra all regeringens politik. Men, konstaterar , trots att regeringens beskrivningar ofta visar på stora könsskillnader, lämnas de även efter 2015 i stor utsträckning utan någon förklarande analys. Vidare talar om att regeringen tar ett stort antal initiativ både inom politiken för nyanlända och inom den generella arbetsmarknadspolitiken. Med få undantag beskrivs dock initiativen utan att beröra underliggande könsskillnader och hur de förväntas bidra till både kvinnors och mäns arbetsmarknadsförankring. Enligt är det först i integrationsavsnittet i budgetpropositionen som regeringen presenterar ett antal initiativ som direkt avser utrikes födda kvinnor med svag arbetsmarknadsförankring. Mot bakgrund av granskningens resultat rekommenderar regeringen att fortsätta utveckla jämställdhetsintegreringen på integrations- och arbetsmarknadsområdet. Fokus bör i ett första steg vara att analysera orsaker till könsskillnader, så att förutsättningar för likvärdigt och effektivt stöd för integration kan lämnas för utrikes födda kvinnor och män. Vidare konstaterar att det inte går att i budgetpropositionens resultatredovisning utläsa något om deltagande i insatser eller dess utfall för utrikes födda kvinnor respektive män som inte är nyanlända flyktingar eller flyktinganhöriga. Detta leder till slutsatsen att regeringens redovisning i budgetpropositionen inte ger en tillräckligt god bild av vad den generella arbetsmarknadspolitiken innebär för utrikes födda kvinnor och män. rekommenderar därför regeringen att redovisa och analysera arbetsmarknadspolitikens resultat så att det är möjligt att följa hur politiken faller ut för samtliga utrikes födda kvinnor och män. Regeringen framhåller att det är viktigt att analysera orsaker till könsskillnader och att utrikes födda kvinnor och män ges likvärdigt och effektivt stöd för integration. Regeringen instämmer därför i bedömning om att jämställdhetsintegreringen på integrations- och arbetsmarknadsområdet behöver fortsätta att utvecklas. Regeringen anser att granskning är ett viktigt bidrag till detta arbete. Regeringen delar huvudsakligen bedömning att regeringen bör redovisa och analysera arbetsmarknadens resultat så att det är möjligt att följa hur politiken faller ut för samtliga utrikes födda kvinnor och män. Regeringen instämmer i att könsuppdelad statistik är en grundförutsättning för att kunna göra en analys av hur olika åtgärder påverkar kvinnor och män. Enligt regeringen finns det dock flera sätt att redovisa och analysera arbetsmarknadspolitikens resultat så att det är möjligt att se hur politiken påverkar kvinnor och män inom olika grupper. Resultatredovisningen i budgetpropositionen behöver kunna anpassas utifrån vilka perspektiv som bedöms vara relevanta att belysa. När det gäller åtgärder med anledning av iakttagelser anför regeringen att jämställdhetsintegrering är ett av de viktigaste verktygen för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen framhåller att det sedan den förra mandatperioden pågår ett löpande utvecklingsarbete i med att se över resultattexter, analyser och redovisning av budgetförslag för att i ökad utsträckning integrera jämställdhetsperspektivet och synliggöra konsekvenserna för jämställdheten i resultattexter och i politikens inriktning. Detta arbete kommer enligt regeringen att fortsätta bl.a. när det gäller resultattexterna i budgetpropositionen, och i de fall en redovisning eller analys är relevant att göra t.ex. utifrån födelseland, vistelsetid eller skäl till invandring ska ett jämställdhetsperspektiv beaktas och redovisas. Regeringen anser att i och med skrivelsen är slutbehandlad. I motion 2018/19:3082 av Gulan Avci m.fl. anser Liberalerna att granskning ger stöd för det som partiet länge framhållit, nämligen att den svenska integrationspolitiken tydligare måste kopplas till arbetet för jämställdhet. För att åstadkomma detta anser Liberalerna att det bör införas ett nytt delmål om integration i målstrukturen för jämställdhetspolitiken. Partiet uppmärksammar att ett likalydande förslag tidigare behandlades av och då avvisades av arbetsmarknadsutskottet med argumentet att frågan får anses rymmas inom den rådande delmålsstrukturen på integrationsområdet. Den nu aktuella granskningen visar enligt Liberalerna att detta inte är tillräckligt. Den svenska integrationspolitiken måste genomsyras av ett tydligt jämställdhetsperspektiv. granskning visar att detta inte kan sägas gälla för den rådande integrationspolitiken. I förvärvsarbetar kvinnor i hög utsträckning. Men alltför många utrikes födda kvinnor, framför allt de som kommer som asylsökande eller anhöriginvandrare, saknar jobb och egen lön. Flera av transfererings- och stödsystemen skapar inlåsningseffekter, vilket håller kvar många kvinnor i hemmet och i bidragsberoende. En viktig orsak är att nyanlända kvinnor i mindre omfattning deltar i olika arbetsförberedande insatser jämfört med män. De registreras senare hos Arbetsförmedlingen och påbörjar svenska för invandrare senare än män. Utskottet vill se ett tydligare fokus på att snabbare få in fler nyanlända kvinnor på arbetsmarknaden. Kvinnor och män måste mötas av samma förväntningar och krav på att jobba, och svenska myndigheter ska inte bidra till att traditionella könsroller upprätthålls. För att synliggöra jämställdhet i integrationen som en prioriterad uppgift inom jämställdhetspolitiken anser utskottet därför att regeringen bör införa ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration, förslagsvis uttryckt på följande vis: Kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i . Det som utskottet nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär bifall till motionsyrkandet och att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och Ciczie Weidby (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: 2018/19:3082 av Gulan Avci m.fl. (L) och lägger skrivelse 2018/19:97 till handlingarna. Vi anser liksom regeringen att det faktum att utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande är väsentligt lägre än både inrikes födda kvinnors och utrikes och inrikes födda mäns är en stor samhällsutmaning. Vi delar regeringens och bedömning om behovet av att fortsätta utveckla jämställdhetsintegreringen på integrations- och arbetsmarknadsområdet. Vi anser liksom regeringen att granskning är ett viktigt bidrag till detta arbete. Vi delar vidare regeringens uppfattning i det att det finns flera sätt att redovisa och analysera arbetsmarknadspolitikens resultat så att det är möjligt att se hur politiken påverkar kvinnor och män inom olika grupper. Detta innebär bl.a. att resultatredovisningen i budgetpropositionen behöver kunna anpassas utifrån vilka perspektiv som bedöms vara relevanta att belysa. Vi vill i sammanhanget uppmärksamma att inom ramen för arbetsmarknadsutskottets behandling av budgetpropositionen görs en bedömning av resultatredovisningen, bl.a. i vilken utsträckning analys och slutsatser kopplas till de riksdagsbundna målen för integrations- och jämställdhetspolitiken. Liberalerna föreslår ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration. har tidigare behandlat ett motsvarande förslag och anförde då att etableringen av nyanlända är en angelägen samhällsuppgift och att politiken bl.a. måste lägga ett tydligare fokus på att snabbare få in nyanlända kvinnor på arbetsmarknaden (se bet. 2018/19:AU8 s. 9). Vi noterar att enligt januariavtalets överenskommelse om nyanlända invandrares etablering framhålls det att både kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar från samhällets sida och ges rätt förutsättningar att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Vidare betonas det i januariavtalet att det behövs ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder. Vi vill i sammanhanget uppmärksamma att granskning visar att det är först , dvs. från och med regeringen tillträde, som regeringen framför allt i finansplaner och riktlinjer för den ekonomiska politiken anger att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra all regeringens politik. har en stor integrationsutmaning och i olika avseenden behöver det skapas bättre förutsättningar för en framgångsrik etablering. Om detta råder det politisk enighet. Vi anser dock inte att det är lämpligt att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att införa ett nytt delmål på jämställdhetspolitikens område så som föreslås i Liberalernas motion. Vi anser därmed att frågan får anses rymmas inom den rådande delmålsstrukturen på jämställdhetsområdet. Vi anser också att arbetet med att genomföra de reformer för en förbättrad etablering som stakas ut i januariavtalet bör avvaktas. Sammanfattningsvis anser vi att motionsyrkandet bör avslås och skrivelsen läggas till handlingarna. om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken (KD) (KD) anför: Jag anser att det behövs ett tydligare jämställdhetsperspektiv i integrationsarbetet. Det är en självklarhet att kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i . Jag anser att integrationsfrågan i första hand bör genomsyra samtliga jämställdhetspolitiska delmål, men eftersom Liberalernas yrkande om ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration är ett steg i rätt riktning har jag valt att stödja det yrkandet. Jag vill också påminna om att i andra sammanhang har föreslagit förändringar av delmålen för jämställdhetspolitiken som jag givetvis står bakom, bl.a. att skapa goda förutsättningar för egna val när det gäller hem- och omsorgsarbete för både män och kvinnor. Jag anser att förslag om nya jämställdhetspolitiska delmål med fördel bör behandlas samlat och kommer att återkomma till frågan i andra sammanhang. I det nu aktuella ärendet utgjorde detta dock inte tillräckligt starka skäl för mig att inte bifalla Liberalernas förslag, som jag i sak står bakom. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:97 om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken. 2018/19:3082 av Gulan Avci m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om integration som jämställdhetspolitiskt delmål för att stärka jämställdhetsintegreringen av integrationspolitiken och tillkännager detta för regeringen. har inkommit med en rapport om jämställdhetsintegrering och integrationspolitiken. Och regeringen har besvarat den i sin skrivelse. Regeringen ser väldigt positivt på arbete och anser att man med ledning av förslagen i rapporten kan ytterligare förstärka och förbättra sitt arbete. Vi socialdemokrater i utskottet tycker att regeringens reaktion på rapporten är positiv och att man tar det till sig på ett bra sätt. När det gäller synpunkter vill vi särskilt peka på att de ser en förbättring i fråga om hur man rapporterar och i olika material, till exempel i finansplaner och den ekonomiska politiken, anger ett jämställdhetsperspektiv. Det har blivit bättre sedan den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen tillträdde. Det finns en progression i det arbetet, även om det naturligtvis, precis som mycket riktigt påpekar, kan bli ännu bättre. Men det är något som vi ser positivt på. Det finns anledning att påpeka att regeringen tar de här frågorna på väldigt stort allvar. Man satsar hårt för att lyfta upp frågorna och driva dem framåt. Vår uppfattning är att det med anledning av detta skulle räcka att lägga rapporten till handlingarna. Det är som sagt ett positivt bemötande. Men Liberalerna har inkommit med en motion. De vill tillföra jämställdhetspolitiska mål med anledning av rapporten. Vi socialdemokrater tycker inte att det är nödvändigt. Vi har därför en reservation i betänkandet. Jag vill yrka bifall till vår S-V-MP-reservation. I övrigt kan det inte nog understrykas hur viktigt det här arbetet är. Vi är väldigt positiva till att det förs fram. Vi ska nu diskutera en rapport från som heter något så tungvrickande som Jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken - ett outnyttjat verktyg. I den rapporteras att målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Enligt de jämställdhetspolitiska målen ska kvinnor och män ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett delmål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Trots detta är utrikes födda kvinnors deltagande på arbetsmarknaden väsentligt lägre än både inrikes födda kvinnors och utrikes samt inrikes födda mäns. konstaterade 2015 att trots att regeringens etableringsreform bland annat syftade till att öka förutsättningarna för kvinnors deltagande i arbetsmarknadsrelaterade insatser hade detta inte kommit till stånd i någon större utsträckning. Dessutom bedömde 2016 att behöver utveckla insatser för att utrikes födda kvinnor i större utsträckning ska etableras på arbetsmarknaden. Vad blev då resultatet av granskningen, herr talman? Jo, även om integrationen varit ett högt prioriterat område och kunskap om stora könsskillnader funnits länge visar att de granskade dokumenten inte i tillräcklig utsträckning har jämställdhetsintegrerats. Trots att jämställdhetsintegrering har varit den huvudsakliga strategin för att genomföra jämställdhetspolitiken kan konstatera att regeringen först , framför allt i finansplaner och riktlinjer för den ekonomiska politiken, anger att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra all regeringens politik. Detta skifte märks också i styrningen av Arbetsförmedlingen, där regeringen bland annat återinför krav på att verksamheten ska utformas så att den främjar mångfald och jämställdhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken I regeringens avsnitt om integration respektive arbetsmarknad i budgetpropositionerna har man kommit olika långt med att jämställdhetsintegrera beskrivningarna, analysen och de framåtsyftande delarna. har regeringen i större utsträckning tagit hänsyn till kön i sina beskrivningar, identifierade utmaningar och ambitioner. Men trots att beskrivningarna ofta visar på stora könsskillnader lämnas de även efter 2015 i stor utsträckning utan någon förklarande analys. Däremot anger regeringen i de allra flesta granskade dokument riskfaktorer för svag integration och arbetsmarknadsförankring. Det handlar till exempel om kort utbildning, svaga kunskaper i svenska språket, bristande jobbrelaterade nätverk, födelseregion eller funktionsnedsättning. Men det saknas analys av dessa faktorers betydelse för att förklara könsskillnader med arbetsmarknadsanknytning. Med undantag har det saknats analys av om det finns ytterligare förklaringar till könsskillnader som till exempel det faktum att kvinnor tar ett större omsorgsansvar, könsnormer och könsstereotyper. bedömning är att de granskade dokumenten inte i tillräcklig utsträckning har jämställdhetsintegrerats. Det har skett en positiv utveckling, men det behövs mer analys av könsskillnadernas orsaker för att man ska kunna utveckla politiken. Även arbetsmarknadspolitiken behöver redovisas och analyseras så att det är möjligt att följa hur politiken faller ut för utrikes födda kvinnor och män även när de inte längre definieras som nyanlända. Liberalerna med kompisar vill införa ett nytt delmål i målstrukturen för jämställdhetspolitiken. Det gör de bland annat genom att lägga till ett ord: "Kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i ." En undrar ju varför det är så viktigt att lägga till ordet "invandrar". När man säger "kvinnor och män, flickor och pojkar" innefattar det alla. Det är som om det skulle råda fullständig jämställdhet bland alla svenskfödda. vill ha ett samhälle för alla, inte för bara några få. Det kräver en politik som ger alla oavsett bakgrund, religion, hudfärg, kön eller sexualitet samma möjligheter och samma rätt till god utbildning, arbete och bostad. För innebär integration att föra en inkluderande politik som lägger grunden för ett mer jämställt och jämlikt samhälle. Ett väl fungerande flyktingmottagande är en viktig del i en politik för inkludering och etablering. Mottagandet av människor på flykt ska från asylprocessen till boendesituationen och etableringen i samhället präglas av att den enskilda människans rättigheter står i centrum. Den generella välfärden är central för att upprätthålla de rättigheter som det är vår skyldighet att värna. Vi menar att inkluderingsarbetet måste inledas dag ett, direkt efter ankomsten till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Det ska bli lättare att komma in på arbetsmarknaden och skaffa sig en utbildning för dem som har kommit till . En nyckel är språkundervisningen. De elever som går på gymnasiets introduktionsprogram ska få de bästa förutsättningarna att både lära sig ett nytt språk och läsa in . Vi i vill att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att arbeta. Vi har en rad förslag för att göra det möjligt. De tre viktigaste är satsningar på äldreomsorgen, satsningar på barnomsorgen och en jämställd föräldraförsäkring. Det ska inte vara en ekonomisk förlust att vara kvinna. Om kvinnor förvärvsarbetade i samma utsträckning som män skulle sysselsättningen bland kvinnor öka med 250 000 heltidstjänster. Det skulle även ha stor betydelse för samhällsekonomin och stärka de offentliga finanserna. Vi i föreslog i vår vårbudgetmotion en stor satsning på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen. Vi vet att de flesta anhörigvårdare är kvinnor. Därför är satsningar på äldreomsorgen särskilt betydelsefulla för att öka kvinnors möjligheter att arbeta. vill också att en jämställdhetskommission ska tillsättas där syftet är att öka kvinnors sysselsättningsgrad och ge kvinnor samma tillträde till arbetsmarknaden som män.