bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13. De åtgärder som har vidtagits för att stävja missbruket av pass, däribland den nya lagstiftning som trädde i kraft , har inte varit tillräckliga. Vi vill därför se ytterligare skärpta åtgärder i detta syfte. Passets status som värdehandling måste återupprättas. Ett pass är en handling som bör ha ett särskilt skydd mot missbruk. För missbruk av urkund döms till böter eller fängelse . Är brottet grovt utdöms fängelse i högst . Av rättspraxis framgår dock att missbruk av pass vid inresa till landet inte per automatik bedöms som grovt missbruk av urkund. Det krävs försvårande omständigheter. Det vill vi ändra på. Missbruk av pass vid inresa bör alltid bedömas som grovt missbruk av urkund. Detsamma gäller missbruk av främlingspass och av resedokument vid inresa. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu har anfört. Registrering av kontantkort till mobiltelefoner, punkt 40 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3 av (SD). Marknaden för kontantkort till mobiltelefoner är fortfarande relativt omfattande. Ett kontantkort innebär att inget abonnemang är knutet till telefonnumret och sim-kortet. Dessa kontantkort kan köpas lite överallt, och köparen behöver bara betala för kortet utan att på något sätt registrera sina personliga uppgifter. Fördelen med nuvarande kontantkortshantering är att den är billig, utan omfattande administration. Det finns också ideologiska aspekter på att kunna köpa ett kort utan personlig registrering. Dock är det väl känt att dessa anonyma kontantkort utgör en viktig del i kriminella personers olagliga verksamhet. En stor del av den grova kriminaliteten skulle försvåras avsevärt med ett tvång på registrering av kontantkorten. Dessutom skulle det i många fall underlätta polisens utredningar. Vi finner att fördelarna väger uppenbart tyngre än nackdelarna med en personlig registrering av kontantkort. På grund av detta vill vi att lagen ändras så att kontantkort bara ska få säljas med en samtidig registrering med giltig legitimation. Företagen som säljer kontantkort ska kunna visa upp registret för varje sålt kontantkort. Yttre och inre gränskontroll, punkt 41 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2765 av (KD) yrkande 3 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 59 samt 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2380 av och (båda C), 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 46 samt 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkande 8. Det är viktigt att EU har en väl fungerande yttre gränskontroll. I detta ligger att medlemsländerna måste leva upp till de krav som ställs. Om ett medlemsland bryter mot EU-gemensamma åtaganden måste det få konsekvenser. I detta sammanhang innebär det att deras medlemskap i bör utvärderas och kunna leda till uteslutning. I avsaknad av en väl fungerande gränskontroll vid EU:s yttre gräns och av en nordisk gränskontroll måste ha en egen väl fungerande gränskontroll mot angränsande länder när det är påkallat. Detta blir tydligt bl.a. när det gäller det ökande problemet med utländska stöldligor. Enligt en kartläggning som gjorde 2016 står dessa ligor för av bostadsinbrotten i . Rapporten bygger informationsinsamling och tar upp brottsnätverk från , , och . Våra storstäder , , och drabbas – men också mindre kommuner och landsbygden. Organisationer som står bakom utländska stöldligor i driver också ofta andra typer av brottslighet som smugglingsbrottslighet, människohandel och organiserat tiggeri. För att motverka dessa ligor måste ha en fungerande gränspolis. Regeringen bör verka för att det vi nu har anfört ska uppnås. Yttre och inre gränskontroll, punkt 41 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 46 samt 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2380 av och (båda C), 2018/19:2765 av (KD) yrkande 3 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 59. Den fria rörligheten i EU har försvårat arbetet mot terror. Terrormisstänkta och personer dömda för terrorbrott har kunnat resa mellan länderna utan någon kontroll, och har arbetet för att förhindra att migranter med terrorsympatier reser in i landet varit obefintligt. Krisen 2015 tvingade regeringen att införa gränskontroller vid och en rad hamnar i . Dessa kontroller har sedan regelbundet förlängts , och därtill utökats till att gälla fler gränsövergångar och färjelägen. Syftet har också formulerats om till att främst gälla säkerhet och terrorism, utöver utlänningskontroll. Det är vår uppfattning att dessa gränskontroller ska permanentas, med permanent infrastruktur för att kontrollera vem som reser in i . För att förhindra att personer som inte har rätt att vistas i reser in och ut som de behagar krävs det alltså ett fullgott gränsskydd i form av gräns- och ID-kontroller vid de delar av gränsen där migranter kan förväntas anlända. All inkommande trafik med buss, lastbil eller personbil ska kontrolleras av en kraftigt förstärkt gränskontrollorganisation. Endast id-kort eller pass från viseringsfria länder ska godtas, och i annat fall ska visum eller annan giltig handling för vistelserätt kontrolleras. Regeringen bör därför driva på en omförhandling av så att samtliga länder kan upprätta ett fullgott gränsskydd. bör även verka för vissa gränskontroller ska kunna placeras i utlandet, exempelvis i , för att enklare kunna hantera passagerarkontroller innan resenärerna når svensk mark. Kontrollerna ska dock vara effektiva för att inte passagerare ska få längre restid än nödvändigt. Regeringen bör verka för att åstadkomma det vi nu har anfört. Yttre och inre gränskontroll, punkt 41 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2018/19:2380 av och (båda C), 2018/19:2765 av (KD) yrkande 3, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 59, 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 46 samt 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkande 8. Passfriheten i och övriga Schengenområdet är en viktig liberal seger. Tillfälliga gränskontroller mellan Schengenländer är därför bekymmersamma. Den fria rörligheten och försvåras när medlemsstater känner sig tvungna att sätta upp gränskontroller på grund av flyktingsituationen eller hot från terrorism. Målet måste vara att gränskontrollerna, inklusive de nu utökade gränskontrollerna, upphör så fort det är möjligt. Länder som inte sköter sitt yttre gränsskydd ska först och främst få hjälp av EU:s gemensamma gränspolis. Den möjlighet som finns att tillfälligt suspendera dem från Schengen bör dock aktivt användas. Detta bör regeringen verka för att åstadkomma. En gemensam nordisk gränskontroll, punkt 42 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 56 och 2018/19:339 av (SD) yrkande 1. Det finns en risk att behovet av gränskontroller inom blir långvarigt. Det gör det påkallat att inleda ett arbete med i första hand , men även och , i syfte att skapa en gemensam nordisk kontroll på gränsen mellan och . Regeringen bör således verka för att det i avsaknad av en fungerande yttre gränskontroll ska finnas en gemensam nordisk gränskontroll. Frontex, punkt 44 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 28–30 och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 13. För att hantera den migration som når EU:s yttre gränser har EU skapat Frontex, en byrå för yttre gränskontroll, som bl.a. organiserar patrullering och övervakning av den afrikanska och centrala . Den allt hårdare bevakningen av gränserna har lett till att fler väljer längre och farligare vägar. Tusentals människor har omkommit under flykten till . Frontex mandat har i allt väsentligt varit inriktat på att skydda EU:s gränser och saknat ett uttryckligt skydd för asylsökande eller andra utsatta grupper. Frontex har därför haft ödesdigra effekter för EU:s politik för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande. antogs en ny förordning om ett europeiskt gräns- och kustbevakningssystem. Förordningen innebär delvis att Frontex ersätts av den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som har långt större befogenheter, mer resurser samt så stor personalstyrka som Frontex. Den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån ska sättas in när ett EU-land utsätts för ett stort migrationstryck eller annan påfrestning. aviserade också att den vill bygga murar ännu högre. Bland annat vill den öka Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns styrka från dagens ca 1 500 till 10 000 gränspoliser. Jag är djupt kritisk till utvecklingen av den europeiska gräns- och och att EU bygger ännu högre murar. Som konsekvens kommer EU snart att ha en överstatlig gränspolis som finns till för att stoppa människor från att ta sig till , för att rädda den inre rörligheten. Detta sker på bekostnad av att människor som flyr från krig och konflikter inte kan ta sig hit. Regeringen bör verka för att den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån avvecklas. Fram till dess att den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån är avvecklad bör regeringen skyndsamt verka för att inriktningen av dess verksamhet ändras på ett djupgående sätt så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras. EU har också arbetat aktivt för att tvinga bort civilsamhällets räddningsbåtar från och säkerställa att den libyska ska kunna arbeta ostört och se till att inga flyktingar når europeisk mark. EU och har genomfört en rad åtgärder som försvårat och blockerat hjälporganisationers arbete. I takt med att antalet hjälporganisationer på har minskat, har rutten blivit allt farligare. UNHCR:s statistik visar att var 18:e person som försöker ta sig över dör och att fler än 1 600 liv krävts . Antalet dödsfall är sannolikt ännu högre, eftersom många människor bara försvinner utan att upptäckas eller registreras. Jag är starkt kritisk till hur EU agerar för att stoppa räddningsinsatserna på och anser att bör motarbeta utvecklingen. Regeringen bör verka för att EU slutar hindra räddningsinsatser på . Frontex, punkt 44 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2018/19:297 av m.fl. (V) yrkandena 28–30. För att få bort gränshinder mellan EU:s länder vill jag se en fortsatt förstärkning av Frontex och en utveckling mot en gemensam gränspolis med uppgiften att direkt stärka och långsiktigt ta över ansvaret för EU:s yttre gräns, som de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer värnas. Detta bör regeringen verka för att åstadkomma. Biometriska kännetecken, punkt 45 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 61 och 62. Vi noterar den skyldighet som finns att verifiera biometriska kännetecken om det t.ex. råder tvivel om ett pass eller en resehandlings äkthet vid en in- eller utresekontroll. Användningen av biometriska kontroller vid Schengens yttre gränser bör dock öka. Det finns ett behov av obligatoriska kontroller av fingeravtryck för resenärer till Schengen från ett land utanför Schengen och även för dem som reser i motsatt riktning. En annan åtgärd som skulle effektivisera kontrollerna är att införa automatiska gränskontroller. Genom sådana kan äktheten i ett pass värderas genom självbetjäning, och identiteten kan kontrolleras genom bl.a. ansiktsigenkänning. Detta tekniska stöd ger bättre förutsättningar för att kontrollera resenärer vid gränsen och ökar möjligheten att upptäcka missbruk genom s.k. look alike-användning av pass. Automatiska gränskontroller finns i flera länder i vår närhet, däribland och . Frågan om ett eventuellt införande av automatiska gränskontroller i har diskuterats , men utan att det har lett till konkreta resultat. Regeringen bör verka för att dessa förslag genomförs. Id-kontroller, punkt 46 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 8. Den tillfälliga lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet antogs och upphörde . Denna lag möjliggjorde införandet av identitetskontroller, vilka bidrog till att snabbt och kraftigt bromsa inflödet av asylsökande. Vi menar att det givetvis även efter kan finnas ett behov av åtgärder som exempelvis identitetskontroller. Av den anledningen föreslår vi att den tillfälliga lagen återinförs med en giltighetstid om efter vilket en förnyad analys av situationen bör genomföras. Inre utlänningskontroller, punkt 47 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (M), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28 samt 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Det är viktigt att återvändandet av asylsökande som har fått avslag fungerar. Detta är centralt för att legitimiteten i – och förtroendet för – asylrätten och vår reglerade migrationspolitik ska upprätthållas. Det är också centralt för att som land ska kunna vara generöst i att ge skydd till människor som är i behov av det. Att avvika eller att ”gå under jorden” innebär dels stora risker för den enskilda, dels att parallellsamhällen riskerar att etableras. Det är en utveckling som vi måste motverka. Ett viktigt verktyg för att hitta människor som vistas här utan tillstånd och som ska utvisas är den inre utlänningskontrollen. Trots att problemet nu är större än förut talar tyvärr statistiken för att antalet genomförda inre utlänningskontroller är betydligt färre . Polisen bör därför få i uppdrag att kraftigt öka antalet inre utlänningskontroller och även få resurser att göra detta. De erfarenheter som myndigheten fick i samband med programmet Rättssäkert och effektivt verkställighetsarbete, , som bedrevs till 2014, bör därvid tas tillvara. Programmet innebar dels ett större samarbete mellan , och Kriminalvården, men också särskilda satsningar på chartrade plan, fördjupade kontakter med utlandsmyndigheterna och särskilda punktinsatser i det offentliga. Polisens rapporter visade att programmet var framgångsrikt och att det bl.a. frigjordes resurser som kunde läggas på att bekämpa annan brottslighet. Vidare måste inre utlänningskontroller vara en integrerad del av polisens verksamhet så att de görs regelmässigt. Kontrollerna bör riktas mot platser där behovet är som störst. Polisen bör därvid ges möjlighet att utifrån empirisk erfarenhet och generella beteendemönster utföra kontrollerna för att hitta personer som befinner sig illegalt i landet, utan att detta utgör en diskrimineringsgrund. Det bör även vara möjligt för polisen att ta fingeravtryck och genomföra fingeravtryckssökningar i samband med inre utlänningskontroller. Dessutom bör polisen, när det finns giltiga skäl, kunna omhänderta t.ex. mobiltelefoner för att klargöra en persons identitet. Regeringen bör vidta åtgärder för att åstadkomma det vi nu har anfört. Europols mandat, punkt 48 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 60 och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkandena 1–3. Flera miljoner människor har sökt asyl i . Många har kommit till med människosmugglares hjälp. utnyttjar på ett skrupelfritt sätt den oerhört svåra situation som många människor befinner sig i och sätter deras liv i fara. Tusentals människor dör på . Antalet dömda människosmugglare är få. Drivkraften att ta sig till kan antas bestå . Det är mot denna bakgrund viktigt med bl.a. polisiärt samarbete över gränserna för att motverka kriminella nätverk som ägnar sig åt grov och organiserad människosmuggling. Europol och det polisiära samarbetet inom EU bör således vidareutvecklas. Detta bör regeringen verka för. Europols mandat, punkt 48 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkandena 1–3 och 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 60. Gemensamma europeiska lösningar är nödvändiga för att komma åt problemet med grov organiserad brottslighet. Med en effektiv gränsöverskridande bevisning samt en samlad polisiär kompetens ökar möjligheten att identifiera transnationella kriminella trender och mönster. Detta är ofta helt avgörande för att se den helhet som nationella myndigheter kan missa. Europol har förvandlats från ett reaktivt mellanstatligt organ till en proaktiv undersökande , men myndighetens mandat och kapacitet måste stärkas. Europol har till skillnad från FBI i inte rätt att driva egna förundersökningar eller bedriva arbete med en egen operativ polisstyrka runt om i medlemsländerna. Uppgiften är i stället att bistå de nationella polismyndigheterna med information och samarbetsvägar. Byrån har själv påpekat att det krävs ett operativt mandat för att på ett mer effektivt sätt kunna bekämpa den europeiska organiserade brottsligheten. Ett första steg mot ett eget sådant mandat – som kräver fördragsändring – skulle vara att Europol ges möjligheten att runt om i unionen anställa nationellt behöriga poliser för tjänst i nya lokala Europolkontor i de olika medlemsländerna. En av de viktigaste åtgärderna är att stärka den analytiska kapaciteten hos Europol. Hos Europol finns också spetskompetens om kreditkortsförfalskning, förfalskning av eurosedlar och produktion av syntetiska droger. Men analysfunktionen bör utökas väsentligt. Här ska några av EU:s främsta experter på t.ex. människohandel och barnpornografi finnas. Eurojust, det straffrättsliga samarbetet mellan åklagare i EU-länderna, har i likhet med Europol inte någon möjlighet att bedriva någon egen brottsutredande verksamhet, utan arbetar för att främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaterna när det handlar om grov gränsöverskridande brottslighet, genom att t.ex. samordna åtal i flera medlemsstater . Lissabonfördraget gör det möjligt att ge Eurojust rätt att bedriva förundersökningar och beordra spaning och tillslag i flera länder . Det skulle vara en viktig förstärkning av det europeiska samarbetet mot grov och gränsöverskridande brottslighet. Regeringen bör verka för att det vi nu har anfört ska genomföras. Internationellt polissamarbete, punkt 49 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2018/19:2775 av (KD) yrkande 1 och 2018/19:2481 av (C) yrkande 3 och 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 6. Den grova organiserade brottsligheten innebär lidande och stor skada för både enskilda människor och företag, och också för samhället i stort. Den ökande våldsanvändningen är ett av de största problemen kopplat till organiserad brottslighet. Våldet ökar både i omfattning och grovhet. Polisen gör också bedömningen att beväpningen har ökat; kriminella använder i ökad utsträckning skjutvapen. Organiserade kriminella nätverk verkar i hela landet. Organiserad brottslighet ligger bakom huvuddelen av den gränsöver-skridande brottsligheten, bl.a. människohandel och narkotikasmuggling. För att komma åt brottslighet som rör sig över gränserna behöver rättsväsendet samarbeta internationellt. EU-samarbetet innebär också stärkta möjligheter att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. behöver vidare intensifiera samverkan med Europol, och för att, även vid ett avskaffande av de fasta gränskontrollerna, kunna motverka införseln av illegala vapen och narkotika och bekämpa människohandel. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Internationellt polissamarbete, punkt 49 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2018/19:2481 av (C) yrkande 3 och 2018/19:2775 av (KD) yrkande 1. Ett ökat samarbete med EU:s grannländer är av stor betydelse för insatserna mot grov organiserad brottslighet. Det är positivt att har ingått två avtal om samarbete om att bekämpa grov brottslighet med , och . Fler liknande samarbetsavtal, särskilt med övriga länder på västra där arbetet är inställt på ett framtida EU-medlemskap, skulle ytterligare förbättra möjligheterna att bekämpa grov och gränsöverskridande brottslighet. En förutsättning för sådana samarbeten är att rättssäkerheten upprätthålls och att de utformas på ett sätt som fullt ut är förenligt med respekten för de individuella fri- och rättigheterna. brottsbekämpande verksamhet, punkt 50 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2872 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2929 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2018/19:368 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:917 av (M) och 2018/19:2765 av (KD) yrkande 2. Internationella brottsnätverk som begår stölder av fordon, fordonsdelar, maskiner och verktyg, men även bostadsinbrott och butiksstölder, står för en allt större andel av tillgreppsbrotten som begås i . uppskattas utländska ligor ligga bakom drygt hälften av alla bostadsinbrott i . Stöldgodset från internationell tillgreppsbrottslighet förs ofta ut ur . ansvarar för att övervaka och kontrollera trafiken till och från i syfte att säkerställa att reglerna om in- och utförsel av varor följs. saknas befogenheten att hindra en person eller stoppa ett fordon med misstänkt stöldgods vid gräns. bör ges ett utökat uppdrag om kontroller vid utförsel. Regeringen bör återkomma med lagstiftning som ger tjänstemän befogenheter att stoppa och genomsöka fordon och kvarhålla personer som påträffats med misstänkt stöldgods. Lagstiftningen bör träda i kraft . brottsbekämpande verksamhet, punkt 50 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.