bet · H701NU1 · 2019-12-11 00:00:00 — Hur detta ska ske utvecklas av företrädare för i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1. När det gäller utgiftsområde 24 Näringsliv vill vi inledningsvis framhålla betydelsen av att den politik som förs bidrar till att skapa ett gott företagsklimat i allmänhet och ett mycket gott små- och nyföretagarklimat i synnerhet. ska kunna dra nytta av de möjligheter som globaliseringen ger och möta de utmaningar globaliseringen ställer oss inför. Fyra av fem nya jobb skapas i små och medelstora företag. Att dessa företag ges goda förutsättningar att starta, verka och växa är helt avgörande för att fler ska få ett arbete att gå till. Villkoren för företag som verkar i måste vara konkurrenskraftiga jämfört med villkoren i andra länder. Vi menar att det därför behöver bli enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . Entreprenörer bör ges förutsättningar att vilja och våga satsa på sina idéer. Arbetet med att genomföra regelförbättringar behöver prioriteras, både här hemma i och på EU-nivå. För att ta vara på den nya teknikens möjligheter och utveckla internationella konkurrenskraft behövs vidare en sammanhållen och offensiv digitaliseringspolitik. Tillgången till välfungerande transporter och infrastruktur är också en förutsättning för både företagande och tillväxt – det gäller särskilt för ett glest befolkat land med stora avstånd som . Vi anser även att skatter inte ska sätta käppar i hjulet för företag som vill växa. Om ska klara välfärdens utmaningar på behöver villkoren för företagens investeringar förbättras och skatterna på arbete minska. Om ramarna för samlade budgetförslag hade antagits av i budgetprocessens första steg hade det funnits andra förutsättningar för att driva en framgångsrik och företagsfrämjande politik. Vår uppfattning om hur anslagsfördelningen inom utgiftsområdet bör se ut stämmer överens med den som framgår av motion 2019/20:3294 (M). När det gäller anslaget 1:5 Näringslivsutveckling hade vi velat se att avvisat regeringens förslag om ytterligare resurser till det nationella innovationsrådet. Vi hade i stället velat se att dessa använts för att förstärka det stöd till elektrifiering av fordonssektorn som infördes . Utöver dagens finansiering till en nationell testanläggning skulle de nya medlen i första hand ha gått till projekt som utvecklar ny teknik för omställning av transportsektorn. Vi hade även velat se en minskning av pris- och löneomräkningen för följande anslag för att finansiera andra prioriterade reformer: anslaget 1:1 Verket för innovationssystem (–), anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel (–), anslaget 1:4 (–), anslaget 1:8 geologiska undersökning (–), anslaget 1:13 (–), anslaget 1:21 (–) och anslaget 2:2 (–). Vidare gör regeringen i budgetpropositionen bedömningen att fyra tillkännagivanden efter förslag från näringsutskottet är slutbehandlade och att ett tillkännagivande efter förslag från trafikutskottet är delvis slutbehandlat. Vi vill här framhålla vår uppfattning att vi inte delar regeringens bedömning om att tillkännagivandena som rör oberoende effektutvärderingar och handläggningstider för myndigheter är slutbehandlade. Vi får anledning att återkomma till dessa frågor i samband med att behandlar regeringens skrivelse om skrivelser till regeringen och kommer då att utveckla de invändningar vi har om de kvarstår. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2019/20:FiU1). I budgetmotion 2019/20:2682 tydliggörs partiets viktigaste övergripande visioner för . Satsningar på småföretagande, billigare transporter, stärkt rättsväsende och ett större statligt ansvar för sjukvården är satsningar som sticker ut i förslag till statsbudget , och som vi även vill nämna i det här sammanhanget. Inriktningen för den ekonomiska politik som vi förordar presenteras närmare av företrädare i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1. Eftersom har fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2019/20:FiU1) och gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förordat, avstår vi från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som förordas i motion 2019/20:2637. Vi ser betydande orosmoln och signaler om att tappar i konkurrenskraft gentemot jämförbara länder i . hårdnar även konkurrensen mot växande ekonomier i framför allt . För att kunna stärka sin konkurrenskraft behöver förbli en avancerad kunskapsekonomi och en stark industrination. Den moderna kunskapsekonomin är präglad av snabba teknologiskiften och måste ta sig an dessa utmaningar för att förbli innovativt och konkurrenskraftigt. Entreprenörer skapar nya affärsmöjligheter och lägger grunden för nya innovativa företag i . Därför behövs tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för såväl stora som små företag, och det är angeläget att företagen ges möjlighet att verka på en marknad med tydliga ramverk men utan onödigt regelkrångel. Vi menar att det är så framtidens välstånd byggs. När det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv vill vi anföra följande. Vi hade föredragit att minskat anslaget 1:1 Verket för innovationssystem med och anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling med . Utifrån resultaten av den analys som Tillväxtanalys gjort av myndighetens stöd till små och medelstora innovationsdrivna företag går det att ifrågasätta hur effektiv denna stödjande verksamhet är. Vi anser generellt att diskussionen om tillväxt och innovation sannolikt bör föras bortom statliga skattefinansierade satsningar. som vi konstaterar detta vill vi understryka att frågan bör genomlysas grundligt innan förutsättningarna för Verket för innovationssystem () och de företag som får stöd från myndigheten ändras radikalt. Tills en sådan genomlysning av verksamheten är genomförd anser vi ändå att det finns goda skäl för att minska anslagen. Vad gäller anslaget 1:4 noterar vi att det finns en stor differens mellan regeringens anslagsförslag och uppskattade behov av finansiering. Mot bakgrund av det ökade antalet uppdrag och myndighetens ambitioner hade vi velat se en ökning av anslaget med . För att genomföra förbättringar för personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden hade vi föredragit en ökning av anslaget 1:5 Näringslivsutveckling med . Den extra satsningen skulle syfta till att öka kunskapen om och möjligheterna att starta s.k. sociala företag. Tillväxtanalys bidrar genom sina rapporter och analyser med viktiga redskap för att beslutsfattare ska kunna fatta välgrundade beslut om tillväxtpolitik. Myndighetens omvärldsanalyser, vilka bl.a. görs av ett antal utlandsbaserade kontor, är också ett stöd såväl för politiken som för näringslivet som verkar på den internationella marknaden. är ett exportberoende land, och vi ser goda möjligheter för exporten att växa med politik och hade velat se en ökning av anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska studier och analyser med . Visit har i uppdrag att marknadsföra internationellt och bidra till att stärka varumärke för att få fler turister att resa hit. Vi ser att besöksnäringen har en stor potential och anser att det därför är viktigt att satsa på en konkurrenskraftig infrastruktur och förenklade regelverk för företag och att stimulera till investeringar och utbildning samt att stärka attraktionskraft som besöksmål såväl utomlands som inrikes. Vi hade därför föredragit en ökning av anslaget 1:7 Turistfrämjande med för att initiera en sådan ambitionshöjning som vi redogjort för här. Vi hade velat se en ökning av anslaget 1:8 geologiska undersökning med . Gruvdrift och mineralhantering är ett nyckelområde inom svenskt näringsliv, och flera verksamhetsområden inom myndigheten är i behov av förstärkning. Av dessa vill vi särskilt lyfta fram följande områden som prioriterade: hållbara hav och blå tillväxt, hållbart samhällsbyggande i hela landet, ökat engagemang som huvudman för efterbehandling av förorenade områden, tryggad dricksvattenförsörjning och en nationell geodatastrategi. Vad gäller anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning hade vi föredragit en ökning av anslaget med . Vi vill öka ambitionen gällande riktad forskning kring en hållbar utveckling av mineralnäringen i syfte att stärka den svenska konkurrenskraften inom området. Utveckling och innovation inom områden som hantering och utnyttjande av gruvavfall, cirkulära flöden och minskade koldioxidutsläpp är nödvändigt för att klara miljöarbetsmålen och de krav som näringen ställs inför. Vi hade även velat se en ökning av anslaget 1:11 med för att myndigheten ska kunna stärka sitt arbete mot ekonomisk brottslighet. Vi ser vidare ett behov av att generellt lyfta de naturvetenskapliga institutionerna i . Vi anser att fyller en angelägen samhällsfunktion och hade därför föredragit en ökning av anslaget 1:12 Bidrag till med 2020. Vi hade också velat se en ökning av anslaget 1:13 med 2020 för att förstärka insatser mot korruption i samband med deras tillsynsverksamhet. För att i högre utsträckning säkerställa en effektiv konkurrens i både offentlig och privat verksamhet samt förbättra de offentliga upphandlingarna och minimera bortslösade skattemedel hade vi föredragit att anslaget 1:14 Konkurrensforskning ökats med . Vi har därtill förordat två nya anslag inom utgiftsområdet. Den teknologiska utvecklingen är väsentligt annorlunda än vad den har varit tidigare i mänsklighetens historia. Det som skiljer vår tids teknologiska utveckling från tidigare utveckling är att den är exponentiell. På endast sju dubbleringar har teknologier med en sådan utvecklingskurva ökat över 100 gånger i kraftfullhet. Det är framför allt informationsbaserade teknologier som följer en sådan utvecklingskurva, och allteftersom fler teknologier blir informationsbaserade faller de under en exponentiell utvecklingstakt. Några teknologiska områden som benämns som omdanande eller exponentiella är bioinformatik, datateknologi, nätverk och sensorer, artificiell intelligens, robotteknologi, digital tillverkning, medicin, nanomaterial och nanoteknologi. Vissa anser att dessa områden besitter en potential att tillgodose människors behov av hälsosam mat, rent vatten, energi, medicin, sjukvård och utbildning. Ytterligare en aspekt av dessa teknologier är att de har en kumulativ verkan, dvs. när framsteg görs inom en teknologi påverkar det potentialen hos andra teknologier. Det här innebär att det är meningsfullt och relevant att förhålla sig till dessa teknologier som en helhet och inte enbart som självständiga teknologiområden. För att ska kunna ligga i framkant inom det här området anser vi att det bör inrättas ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden. För att främja exponentiella teknologier hade vi föredragit att tillförde 2020 till ett nytt anslag. Vi hade också velat se att anvisade 2020 till starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. I finns hjälp att få om man vill starta ett företag, ett s.k. starta-eget-bidrag. För att få ta del av ett sådant bidrag krävs det dock att man är arbetslös och står långt från arbetsmarknaden. Vi vill därför inrätta ett nytt system där man som yrkesverksam, under vissa förutsättningar, ska ha rätt att ta tjänstledigt från ett arbete för att försöka förverkliga en företagsidé och där man ges ekonomiska förutsättningar som motsvarar nivån för arbetslöshetskassan. Stödsystemet ska organiseras genom , som ska garantera att stödet ges till innovativa och nyskapande affärsidéer som har potential att få hela den svenska ekonomin att växa. Vi vill i detta särskilda yttrande även framhålla att vi inte delar regeringens bedömning i budgetpropositionen att tillkännagivandena som gjorts av efter förslag från näringsutskottet och som rör oberoende effektutvärderingar, förutsättningarna för svensk industri och myndigheters handläggningstider är slutbehandlade. Vi får anledning att återkomma i dessa frågor när behandlar regeringens skrivelse om skrivelser till regeringen och kommer då att utveckla de invändningar vi har om de kvarstår. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 inte får överstiga 7 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och redogör i stället i detta särskilda yttrande för den politik som hade kunnat genomföras om förslag hade fått stöd. Vänster-partiets samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2915. I motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 24. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 24 läggs fram i motion 2019/20:3020 (V). budgetförslag utgör en plan för jämlikhet och grön om-ställning där satsar på välfärden i kommuner och landsting, minskar de ekonomiska klyftorna, prioriterar de ekonomiskt mest utsatta och föreslår ett stort klimatpaket för grön omställning. Detta förslag finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom att höja skatten för höginkomsttagare. Hur detta ska ske utvecklas ytterligare av företrädare för i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1. När det gäller prioriteringarna inom utgiftsområde 24 Näringsliv vill jag anföra följande. När alla människor har möjlighet att ha ett arbete fungerar samhället som bäst. Därför bör politiken sträva efter att nå målet om full sysselsättning. Jobb skapas när innovationer och nytänkande omsätts i nya produkter och tjänster, inte genom att företag konkurrerar med lägre löner och sämre villkor. Det är därför viktigt att skapa långsiktighet och goda förutsättningar för tillväxt för de små och medelstora företagen, men också trygghet för den enskilda företagaren och för anställda. Jag ser därför ett behov för att ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra länder gör billigare och ibland bättre måste och landets företag möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från samhällsutmaningar. Omställningen av ekonomin måste genomföras i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatförändringarna och den växande befolkningen både utgör utmaningar och möjligheter. Vidare menar jag att forskning och utveckling behöver genomföras i nära relation med industrin men att forskningen även i fortsättningen behöver vara fri och självständig. När det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 anser jag att borde ha beslutat i enlighet med förslagen i motion 2019/20:3020 (V). I överensstämmelse med vad som föreslås i den nyssnämnda motionen hade jag velat se en ökning av anslaget 1:5 Näringslivsutveckling med 2020 i jämförelse med regeringens förslag. Av denna ökning av anslaget borde användas för ett riktat stöd till kvinnors företagande. En del av stödet skulle användas för att underlätta yrkesnätverkande mellan kvinnor och en andra del av stödet skulle användas för att stödja kvinnors innovation. Vidare skulle av ökningen användas för att stödja de kooperativa företagen. För att ytterligare stärka de kooperativa företagen hade jag velat se att inom ramen för anslaget använts för att skapa kooperativ utveckling. Sammantaget innebär detta en satsning på på kooperativt företagande. Vidare hade jag önskat att ökat anslaget 1:11 med 2020 i förhållande till regeringens förslag för att stärka myndighetens arbete och insatser mot ekonomisk brottslighet och penningtvätt. Jag kan slutligen konstatera att regeringen i budgetpropositionen, utgiftsområde 24 Näringsliv, lämnar en redogörelse av fem tillkännagivanden som rör näringspolitiken. Fyra av dessa har gjorts efter förslag från näringsutskottet, och regeringen bedömer att de är slutbehandlade. Ett tillkännagivande har gjorts efter förslag från trafikutskottet, och regeringen bedömer att även det är slutbehandlat i den del som gäller . Jag ser positivt på att regeringen i budgetpropositionen redogör för de åtgärder som den har vidtagit med anledning av ett antal av de tillkännagivanden om näringspolitiken som gjort till regeringen. Jag har inte något att invända mot regeringens bedömning när det gäller de tillkännagivanden som redogörs för i budgetpropositionen som slutbehandlade. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (KD) (KD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 inte får överstiga 7 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom budgetalternativ bör ses som en helhet väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik när det gäller utgiftsområdet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3341. I motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 24. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 24 läggs fram i motion 2019/20:3335 (KD). vill genom sitt förslag till statsbudget skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. förslag till statsbudget innehåller därför stora resurstillskott till vård, omsorg, socialtjänst och rättsväsende för att främja välfärd och trygghet för alla. Det är strukturellt riktiga reformer för att rusta för sämre tider. Detta budgetförslag utvecklas ytterligare av företrädare för i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU1. När det gäller utgiftsområde 24 Näringsliv vill jag därtill anföra följande. behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb skapas inte av politiker i riksdag eller regering, utan de skapas främst när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sådant sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen ska vara långsiktiga. Vidare ska likvärdiga villkor gälla för olika företagsformer, oavsett storlek av företag, och för företagande i hela landet. De små och medelstora företagen, som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. har förmånen att ha en tillväxt av större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen kan fortsätta utvecklas, är en förutsättning för att vårt land även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stöd också kan få det. En del i detta är att även se eget företagande som en naturlig väg till arbete, både för sig själv och för andra. När det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 hade jag föredragit att beslutat i enlighet med förslaget i motion 2019/20:3335 (KD). Det innebär att jag hade velat se en ökning av anslaget 1:4 med för en satsning för att ytterligare förenkla för ägarskiften och generationsväxlingar. De tillförda medlen skulle användas av för att öppna ett antal ägarskifteskontor över landet som kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser. När det gäller anslaget 1:5 Näringslivsutveckling hade jag velat se en minskning av anslaget med , bl.a. för att jag avvisar regeringens ökning till det nationella innovationsrådet på . Vad gäller anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation hade jag velat att avvisade regeringens tillskott på till . Vidare vad gäller anslagen 2:3 Exportfrämjande och 2:4 Investeringsfrämjande hade jag föredragit att avslagit regeringens ökning av exportstrategin, vilket innebär att jag därför hade velat se en minskning av anslagen med respektive . I övrigt hade jag mot bakgrund av att gör andra prioriteringar velat se minskningar av följande anslag i förhållande till regeringens förslag: anslaget 1:1 Verket för innovationssystem (–), anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel (–) och anslaget 1:8 geologiska undersökning (–). Jag hade också föredragit att beslutat att inrätta ett anslag för företagsrådgivning och avsatt för detta ändamål. Vidare gör regeringen i budgetpropositionen bedömningen att fyra tillkännagivanden efter förslag från näringsutskottet är slutbehandlade och att ett tillkännagivande efter förslag från trafikutskottet är delvis slutbehandlat. Jag vill här framhålla min uppfattning att jag inte delar regeringens bedömning om att tillkännagivandena som rör oberoende effektutvärderingar och handläggningstider för myndigheter är slutbehandlade. Jag får anledning att återkomma till dessa frågor i samband med att behandlar regeringens skrivelse om skrivelser till regeringen och kommer då att utveckla de invändningar jag har om de kvarstår. , punkt 3 (M, SD, KD) (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets ställningstagande om att bemyndiga regeringen att dels förvärva Svensk Turism AB:s aktier i och som likvid för förvärvet erlägga noll kronor, dels vidta de åtgärder som i övrigt krävs för att genomföra transaktionen. Vi har även förordat att godkänner Visit uppdrag i enlighet med regeringens förslag. Vi vill dock i detta särskilda yttrande förtydliga att vi finner det problematiskt att regeringen i budgetpropositionen gör en ensidig avsiktsförklaring om att överta Svensk Turism AB:s aktier i utan att erlägga någon köpeskilling för överlåtelsen av aktierna. Med detta sagt har vi inget annat förslag i sak; däremot menar vi att det är angeläget att en eventuell överenskommelse mellan staten och görs på ett för alla inblandade parter klokt sätt. Vi kan konstatera att regeringen i budgetpropositionen inte redogör för vilka konsekvenser förslaget om att staten utan ersättning övertar privata aktier kan få. Besöksnäringen är en bransch i tillväxt i hela landet och vi anser att regeringen noga bör ta detta i beaktande vid den aktuella hanteringen av Visit och dess övriga aktieägare. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 24: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att förvärva Svensk Turism Aktiebolags aktier i . och som likvid för förvärvet erlägga noll kronor (avsnitt 3.6.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som i övrigt krävs för att genomföra transaktionen enligt 1 (avsnitt 3.6.1). 3.Riksdagen godkänner att uppdraget för V.S. förtydligas i enlighet med regeringens förslag (avsnitt 3.6.1). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till (avsnitt 3.6.2 och 3.8.17). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 450 (avsnitt 4.6.8). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 4.6.8). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i för systemet med statsstödda exportkrediter som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 125 (avsnitt 4.6.9). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att förvärva aktier i in Support of () till ett belopp om högst (4.6.10). 9.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt tabell 1.1.