bet · H601UbU14 · 2019-05-03 00:00:00 — I det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor anges att varje universitet och högskola har tagit fram en plan för hur lärosätet avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering för att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, t.ex. i fråga om lika möjligheter till karriärvägar, könsbundna studieval och genomströmning. Planen ska innehålla utvecklingsbehov, mål och aktiviteter som lärosätet avser att vidta –2019 samt beskriva på vilket sätt jämställdhet ska integreras och bli en del av lärosätets ordinarie verksamhet, exempelvis i lärosätets styrprocesser. Åtgärder och resultat utifrån planen ska redovisas i årsredovisningen. Universitet och högskolor ska i årsredovisningarna också redovisa hur de beaktar jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel. Det framgår av , Fortes, Formas, , Statens energimyndighets och Rymdstyrelsens instruktioner att ett köns- och genusperspektiv ska inkluderas i den forskning som finansieras när så är tillämpligt, och har även initierat ett arbete med att ta fram metoder för hur jämställdhetsarbetet ska främjas utifrån detta tillägg (prop. 2018/19:1 utg.omr. I forskningspropositionen 2016 föreslogs en särskild satsning på forskning med ett tydligt jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv. I regleringsbrev för både 2018 och 2019 fick rådet i uppdrag att fördela till forskning som har ett tydligt jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv. Särskilda forskningsområden och forskningscentrum m.m. Medel till forskning ska fördelas på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Det framgår bl.a. av instruktionerna för och de övriga forskningsråden. Forskningsfinansiärerna har till uppgift att i konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosäten att själva initiera forskning inom forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. årliga beslut om statsbudgeten innebär att medel anvisas till olika anslag. Det innebär att fastställer de ekonomiska ramarna för olika större forskningsområden. Besluten med anledning av budgetpropositionerna innebar att ställde sig bakom forskningssatsningar på en rad områden som närmare beskrevs i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Vid utformningen av proposition har särskilda principer tillämpats med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. innebar därför beslutet om statsbudgeten att nivå skulle gälla även 2019 med vissa justeringar (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104 och prop. 2018/19:99). Forskningsfinansiärer och lärosäten kan själva besluta om en särskild organisation och struktur för sina forskningssatsningar, t.ex. att inrätta särskilda centrum. Regeringen beslutar om ansvarsfördelning mellan myndigheter, inklusive vilken myndighet som ska ha ett eventuellt samordningsansvar för en särskild fråga. och jämställdhet i forskningen I samband med behandlingen av forskningspropositionen 2016 instämde utskottet i synen att köns- och genusperspektivet i forskningen måste vara integrerat och närvarande i forskningens innehåll. Utskottet var också positivt till regeringens föreslagna satsning på stöd till forskning för jämlika villkor, och har därefter beslutat om anslag till som hanterar denna satsning. Utskottet kan också konstatera att både forskningsfinansiärer och lärosäten har fått fördjupade uppdrag att fokusera på frågor om jämställdhetsperspektivet, t.ex. vid fördelning av forskningsanslag. Utskottet har därefter, vid motionsbehandling , gjort motsvarande uttalanden. Sammanfattningsvis anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå ytterligare åtgärder. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:377 (SD) yrkande 7, 2018/19:1760 (V) yrkandena 18 och 19, 2018/19:1826 (M), 2018/19:1831 (M), 2018/19:2022 (S) och 2018/19:2843 (C) yrkande 12. Särskilda forskningsområden och forskningscentrum m.m. I likhet med vid tidigare behandling av liknande yrkanden (t.ex. bet. 2017/18:UbU17) vill utskottet påpeka att forskningssatsningar på mindre, avgränsade områden inte är en fråga för att besluta om. De forskningsfinansierande myndigheterna har till uppgift att utifrån konkurrens besluta om finansiering av forskning. Lärosätena hanterar och beslutar om sina egna forskningsanslag. När det gäller yrkanden om särskild organisation och struktur, t.ex. att inrätta särskilda centrum för forskningssatsningar, vill utskottet uppmärksamma att sådana frågor huvudsakligen avgörs av forskningsfinansiärer och lärosäten. Utskottet finner sammantaget inte någon anledning att föreslå att gör något ställningstagande med anledning av det som motionärerna föreslår. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:134 (SD) yrkande 11, 2018/19:166 (SD) yrkande 4, 2018/19:655 (SD) yrkande 1, 2018/19:692 (V) yrkande 6, 2018/19:766 (SD) yrkande 8, 2018/19:1043 (S), 2018/19:1122 (SD) yrkandena 26 och 27, 2018/19:1131 (M), 2018/19:1226 (M), 2018/19:1263 (M), 2018/19:1290 (SD) yrkande 18, 2018/19:1532 (M) yrkande 3, 2018/19:2321 (SD) yrkande 7, 2018/19:2735 (KD) yrkande 5, 2018/19:2799 (SD) yrkande 4, 2018/19:2822 (KD) yrkande 16, 2018/19:2989 (KD) yrkande 111 och 2018/19:2995 (KD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskningsinfrastruktur och innovationer. Jämför reservation 15 (M) och 16 (SD). I kommittémotion 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 5 framförs i fråga om att göra till en s.k. forskningshubb att har goda möjligheter att lyckas med detta genom förekomsten av en hållbar livsmiljö, robust infrastruktur och invånare med språkvana. I yrkande 6 framhålls att en strategi bör utformas för hur svensk forskningsinfrastruktur kan nyttiggöras och utvecklas. Strategin ska innehålla åtgärder för att behålla och locka experter till och erbjuda ett bra näringslivsklimat samt goda affärsmöjligheter. Även enligt motion 2018/19:850 av (M) bör utarbeta en strategi för att bättre ta till vara befintlig forskningsinfrastruktur. I motion 2018/19:808 av Boriana (M) framhålls att tydliga riktlinjer bör skapas för lärosätena när det gäller att ta betalt för forskningsinfrastruktur. Svenska lärosäten har svårigheter att ta betalt från företag som använder deras laboratorier och annan forskningsinfrastruktur. I motion 2018/19:851 av (M) yrkande 3 framhålls behovet av spetskompetens, forskning och teknikutveckling inom området kärnenergi. I motion 2018/19:894 av (M) framhålls att behöver iordningställa test- och demoanläggningar för att utveckla fjärde generationens kärnkraft. I motion 2018/19:983 av m.fl. (M) framhålls att möjligheten att ge tillstånd att bygga testreaktorn bör ses över. I motion 2018/19:1227 av (M) föreslås att en forsknings- och skolreaktor förläggs vid . I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att kärnteknisk forskning bör prioriteras. I yrkande 7 framhålls att en svensk forskningsreaktor kring fjärde generationens kärnkraft öppnar för nya perspektiv, och enligt yrkande 35 behövs ökat stöd till kärnkraftsforskning och energiforskning. I yrkande 8 framhålls att ska ansluta sig till (). bör delta i det internationella arbetet. Även i kommittémotion 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås en satsning på kärnkraftsforskning och en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. I motion 2018/19:1975 av och (båda S) framhålls att forskningen ska vara en motor både i samhället och i näringslivet. Det är viktigt med samverkan mellan akademi, näringsliv och samhällets institutioner. Enligt kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 21 bör lärarundantaget ses över i syfte att ge universitet och högskolor en tydligare roll när det gäller att stötta forskare och uppfinnare i deras arbete med att starta företag och nyttiggöra forskningen. I yrkande 23 framhålls att innovationskontorens uppgift att medverka till kommersialisering av forskningen vid lärosätena bör förtydligas i lärosätenas regleringsbrev. Enligt kommittémotion 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 8 bör forskning prioriteras utifrån industrins behov. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete I budgetpropositionen angav regeringen att det är viktigt att forskningsinfrastruktur nyttjas av många olika aktörer i olika konstellationer och attraherar nya aktörer i systemet. Den forskningsinfrastruktur som byggs upp i ska nyttjas på ett tillväxtfrämjande och effektivt sätt som gynnar alla parter som samverkar. fick i uppdrag att i samverkan med verka för att svenska forskare i högre grad medverkar i uppbyggnad och utveckling av forskningsinfrastruktur och att forskningsinfrastrukturer i ökad omfattning tillgängliggörs och nyttjas av användare från näringsliv och offentlig sektor samt andra länder. anslog för ändamålet. ska enligt regleringsbrevet fördela till verksamhet som underlättar och ökar näringslivets och den offentliga sektorns deltagande i och användning av forsknings-infrastrukturerna , MAX-labb IV och ESS. Medlen ska användas för att utveckla kompetensen och kapaciteten, vägleda och stödja användare från näringsliv och offentlig sektor samt attrahera nya användare. Syftet är att öka externa aktörers deltagande i och användande av forskningsinfrastruktur. ska fördela medel för utveckling av tekniskt avancerade metoder, tekniker och komponenter. Syftet med medlen ska vara att främja svensk medverkan vid utveckling och uppgradering av forskningsinfrastrukturer av stort strategiskt värde för svenska forskare och svenskt näringsliv. I forskningspropositionen angav regeringen att den avsåg att se över om det är möjligt för lärosäten att ta ut vissa avgifter för att använda forskningsinfrastruktur. Bakgrunden är att konstruktion och drift av forskningsinfrastrukturer ofta täcks av bidrag från offentliga och privata forskningsfinansiärer. De lärosäten som är värdar för forskningsinfrastrukturer tillhandahåller utrustningen, men även personal, kompetens och kringmaterial som behövs för att använda den. Sammantaget kan det vara kostsamt att tillhandahålla dessa tjänster. Den ansvariga ministern svarade på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:269) om vilka åtgärder som vidtagits för att lärosäten ska kunna ta ut avgifter från externa aktörer som använder deras forskningsinfrastruktur. Även Styr- och resursutredningen redovisade i betänkandet En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) den pågående diskussionen om vilka avgifter som kan tas ut för forskningsinfrastruktur. Utredningen framhöll att det politiska målet är att infrastrukturen i högre utsträckning ska göras tillgänglig i samhället som det generella regelverket för avgifter uppfattas som hindrande och oklart. har haft ett antal forskningsreaktorer, men är samtliga tagna ur drift. , och lämnade in en skrivelse till om förutsättningarna för att uppföra en forsknings-anläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik (Gen IV). () överlämnade skrivelsen till och () med en begäran om synpunkter på och bedömning av vetenskaplig kvalitet och förutsättningar för förslaget. lämnade ett yttrande och anförde i detta bl.a. att förslaget var prematurt, i synnerhet med tanke på den stora investeringskostnaden. KVA anförde i sitt yttrande bl.a. att behöver kärnteknisk forskning men att den bör bedrivas inom ramen för europeiska samarbeten och inte genom att man uppför en experimentreaktor i . Enligt uppgift från () är ärendet med anledning av lärosätesrektorernas skrivelse om att uppföra en forskningsanläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkrafts-teknik (Electra-FCC) avskrivet. Ett nationellt innovationsråd m.m. Av budgetproposition framgår att regeringen inrättade ett nationellt innovationsråd med uppgift att utveckla som innovationsnation och stärka konkurrens- och innovationskraft. regeringsförklaring uttalades att arbetet i rådet ska fortsätta. Nationella innovationsrådet ska vara rådgivande och främja arbete över sektorsgränser för att på så sätt skapa möjligheter för framgångsrikt innovationsarbete. En viktig uppgift för rådet är också att främja ett bra samarbete inom regeringen och departementen för en utvecklad innovationspolitik. Statsministern är ordförande i rådet, som består av fem ministrar och tio rådgivande ledamöter från näringslivet och forskarvärlden. Inom de 13 innovationskontor som finns vid lärosätena bedrivs enligt 1 § förordningen (2015:139) om fördelning av statliga medel för innovationskontor vid universitet och högskolor verksamhet för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap vid lärosätena. Verksamheten riktar sig till forskare, studenter och andra anställda vid lärosätena. Att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap inkluderar bl.a. kommersialisering, sociala innovationer och socialt entreprenörskap, hantering av immateriella rättigheter och samverkan av olika slag. Medel till innovationskontoren fördelas från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Holdingbolagen vid universitet och högskolor är statligt helägda bolag som förvaltas av universitet och högskolor. Bolagen har till syfte att äga, förvalta och sälja aktier i hel- eller delägda bolag vars uppgift är att bedriva forskning och utveckling (FoU) för kommersiell exploatering. De lärosätesanknutna holdingbolagen verkar i ett mycket tidigt investeringsskede, tidigare än andra statliga finansieringsaktörer. I dessa tidiga skeden är investeringsrisken hög, vilket innebär att det i stort sett saknas privat riskkapital. I holdingbolagens uppdrag så som det är fastställt av ligger krav på marknadsmässig avkastning. För att göra det möjligt att öka forskningsresultat som kommersialiseras genom en fortsatt uppbyggnad av idébanker har bemyndigat regeringen att besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Idébankerna består av forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Uppbyggnaden av idébanker inkluderar även införandet av en struktur och process för att hantera sådana forskningsresultat. Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46) föreslår i betänkandet En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) att högskolans roll i det nationella innovationssystemet ska bli föremål för en särskild utredning. Styr- och resursutredningens betänkande remissbehandlas fram . I lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar regleras i vilken utsträckning arbetsgivaren har rätt att överta rätten till arbetstagares patenterbara uppfinningar. I 1 § undantas lärare vid universitet, högskolor eller andra inrättningar som tillhör undervisningsväsendet. redovisade i utredningsbetänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72) att en fråga som regelbundet debatteras när det gäller akademins roll för entreprenörskap och innovation är det s.k. lärarundantaget. En forskare som är anställd på ett universitet eller en högskola har i utgångsläget full äganderätt till forskningsresultaten, även när de kommer till under arbetstid, om inte annat överenskommits. Vidare redovisades att genom praxis har det patenträttsliga undantaget kommit att utvidgas också till det upphovsrättsliga området. har enligt utredningen flera europeiska länder (, , , m.fl.) valt en annan väg och avvecklat motsvarigheten till lärarundantaget, inspirerade av (som innebär att lärosätena äger idéerna). Forskningsinfrastruktur är en viktig förutsättning för att stödja forskning och innovation. I samband med behandlingen av budgetpropositionen uttalade utskottet att forskningsinfrastruktur i högre grad bör göras tillgänglig för forskare från näringsliv, offentlig sektor och andra länder för att uppnå en ökad utväxling. Utskottet noterar att enligt regleringsbrev har i uppdrag att i samverkan med ge stöd för att forskningsstrukturer i ökad omfattning görs tillgängliga och nyttjas och att även har fått ökade medel för att öka nyttjandet. Utskottet har tidigare uttalat att det är positivt att regeringen ser över frågan om avgifter vid användning av forskningsinfrastruktur (bet. 2017/18:UbU17). Mot bakgrund av det som anförts ovan anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning av yrkandena om forskningsinfrastruktur. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:808 (M), 2018/19:850 (M), 2018/19:851 (M) yrkande 3, 2018/19:894 (M), 2018/19:983 (M), 2018/19:1227 (M) och 2018/19:2832 (M) yrkandena 5 och 6. I likhet med vid tidigare behandling (senast bet. 2017/18:UbU17) ser utskottet inte någon anledning att ställa sig bakom motionsyrkandena om att utreda eller på andra sätt verka för att bygga en forskningsreaktor i eller att verka för att ska bidra till internationell forskning inom området. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2018/19:169 (SD) yrkandena 6–8 och 35 samt 2018/19:377 (SD) yrkande 4. Utskottet anser att det krävs samverkan mellan lärosäten, näringsliv och övrig offentlig sektor för att ska kunna fortsätta att vara en stark forsknings- och innovationsnation. Lärosätena har en viktig roll att spela i arbetet med att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap, bl.a. genom de innovationskontor och holdingbolag som finns knutna till lärosätena. Vid behandlingen av budgetpropositionen bemyndigade regeringen att besluta om kapitaltillskott till holdingbolag. Vidare har Styr- och resursutredningen föreslagit att högskolans roll i det nationella innovationssystemet ska bli föremål för en särskild utredning. Mot bakgrund av ovanstående anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena om innovationsstärkande insatser. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2018/19:164 (SD) yrkande 8, 2018/19:1975 (S) och 2018/19:2783 (M) yrkandena 21 och 23. Forskningsfinansiering, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:1518 av och (båda M) och 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 52. Forskning av hög kvalitet är avgörande för att ska vara internationellt konkurrenskraftigt. Därför behöver antalet forskningsfinansiärer konsolideras. Det innebär färre, men större, forskningsprogram som möjliggör mer omfattande finansiering till ett mindre antal prioriterade projekt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsfinansiering, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 52 och 2018/19:1518 av och (båda M) och 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 1. Forskningens finansiering fungerar inte optimalt . Att söka medel i konkurrens är bra, men det har medfört att forskare på universitet och högskolor inom vissa discipliner ägnar en stor del av sin tid åt att skriva forskningsansökningar, varav den stora majoriteten inte beviljas. Mer medel till universitet och högskolor för att öka möjligheten att forska i tjänsten skulle sannolikt öka såväl effektivitet som långsiktighet. Balansen i systemet med medelstilldelning bör ses över, och en större medelstilldelning direkt till universitet och högskolor för forskning bör övervägas. Ett sätt vore att ställa krav på att man ska vara meriterad, t.ex. via docentur, för att få del av en sådan ökad tilldelning av forskningsmedel. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. EU:s ramprogram för forskning, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1880 av (M) och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 33. Vi anser att regeringen ska arbeta fram en handlingsplan för nästa programperiod i EU för att påverka inriktningen på EU:s forskningsprogram och i högre grad ta hem resurser för forskning, innovation och infrastruktur. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. EU:s ramprogram för forskning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:1880 av (M), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 33 samt 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi har inget att anföra mot att medverkar i forskningsprojekt i samarbete med EU, förutom att vi är negativa till den tematiska styrning som utövas av EU. Vidare anser vi att det är fel väg att gå när EU väljer att prioritera regioner där forskning och innovation är som svagast i stället för att göra redan bra kunskapskluster världsledande. Internationell konkurrenskraft bör baseras på att vässa våra spjutspetsar och inte att lyfta alla regioner till en medioker nivå. Regeringen bör verka för att EU satsar mer renodlat på den bästa forskningen, utvecklingen och innovationen. EU:s ramprogram för forskning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 33 samt 2018/19:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1880 av (M) och 2018/19:2832 av m.fl. (M) yrkande 4. EU behöver öka investeringarna i forskning och utveckling, och detta bör göras både genom stora gemensamma satsningar finansierade av EU-budgeten och genom ökade nationella investeringar. Jag vill att det inom EU ska sättas upp bindande mål för nationella investeringar i forskning och utveckling. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Karriärvägar och meritering för forskare, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2018/19:88 av (SD) och 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 2. Om svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen finns det ett flertal faktorer som spelar roll, varav det internationella utbytet är en viktig del. Det gäller både internationella forskare som kommer hit för att arbeta och internationella studenter som väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i . Handläggningstiderna för visum är för långa, och visum garanteras inte för hela studieperioden. Det skapar oro hos både studenter och forskare. Det krävs lösningar för att förenkla för internationella studenter och forskare. Regeringen bör undanröja de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . Karriärvägar och meritering för forskare, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:88 av (SD) och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 30. saknar ett sammanhållet system för meritering av unga forskare tidigt i karriären. Högskoleförordningen bör ses över med målsättningen att alla meriteringsanställningar ska ge rätt till prövning för tillsvidareanställning. Prövning bör ske mot i förväg uppställda krav. Meritering ska kunna förtjänas vetenskapligt och pedagogiskt. Även mobilitet bör vara meriterande. Ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten bör övervägas.