bet · H601KU20d3 · 2019-01-01 00:00:00 — Då går ordet till anmälande parti, , och . (SD): Fru ordförande! Tack, utrikesministern, för att du är här och svarar på utskottets frågor och även tack för de skriftliga svaren som vi har fått ta del av tidigare. Regeringen har återkommande fått kritik för hur man arbetar med säkerhetsfrågorna, inte minst efter haveriet med Transportstyrelsen. Föranledde den incidenten till några åtgärder för UD:s del, och är det i så fall några särskilda som du kan nämna? : Jag kan nog bara upprepa de sakerna som vi har gjort och som vi redan har påbörjat och som jag redovisade punktvis. Det är det systematiska sätt på vilket vi tar oss an det. Vi tycker förstås att det är en mycket viktig åtgärd som sker att det är som tar över ansvaret. Då blir det här med gränssnitt och möjligheter att följa hela kedjan möjligt på ett helt annat vis när det tar över ansvaret. Däremot har vi ett övergripande ansvar som utlandsmyndighet där det här förekommer. Men jag vill ändå påpeka att med tanke på hur enormt många ärenden som vi har måste man säga att det ändå inte är så att säga … Alla fall är allvarliga, men vi har hanterat det. Vi tycker att åtgärdslistan visar att vi tar det på allvar och att vi jobbar systematiskt med det. (SD): Tack för svaret, ministern. Att det förekommer korruption på utlandsmyndigheterna förefaller inte vara något nytt. Men i nämns fall så långt tillbaka som till 2007. Varför dröjer det till rapporten innan man börjar skärpa rutinerna och ser över det? : Jag vill tillbakavisa att ingenting skulle ha hänt. Det här arbetar vi med , och vi är väldigt uppmärksamma på det. Det är också folk som får gå om man upptäcker det. Jag vet det själv i kontakter med utlandsmyndigheterna att så fort att någonting sådant här rapporteras eller anmäls till oss vidtar man åtgärder. Det innebär också att i det fall man upptäcker korruption får folk lämna. Det är väldigt viktigt att hålla rent när det gäller korruptionsärenden. Men man måste jobba med det . Det finns alltid människor som riskerar att fastna i den här typen av beteenden eller falla för frestelser. (SD): Tack för svaret igen. Jag vill ställa en fråga kring informationssäkerheten hos UD. För att utlandsmyndighetens chef ska kunna tilldela medarbetaren utökad behörighet krävs i vissa fall att fattar beslut om bemyndigande för utlandsmyndigheten. Vem i UD fattar de besluten, och hur säkerställs att den personen har ett fullödigt beslutsunderlag? : Det är chefen för , den enhet som hanterar säkerhetsfrågor, som avgör det. (S): Som utrikesministern nämnde finns det också en mänsklig dimension. Asylrätten som sådan är oerhört viktig att värna. Utifrån det behövs det ett tillitsfullt system för att hantera detta. I handlingarna som vi har fått framgår det att i delbetänkande 2010 påtalade man risker för att det kunde förekomma oegentligheter i viserings- och migrationsverksamheten. Vi har också ställt fråga till dåvarande kabinettssekreteraren –2014, , om hur han upplevde situationen. Han hänvisar till att han inte drog sig till minnes att några signaler kom in på oegentligheter. Men han föreslog att en utredning skulle göras så att migrationsärendena kunde få en tydligare och bättre hantering. Det var tidigare fördelat mellan vad gäller lagfrågor, och UD. Enligt tog det för att gehör för detta. Han konstaterar med tillfredsställelse att regeringen tillsatte en sådan utredning, och sedan lämnades ett betänkande till 2017. Min fråga utifrån detta är hur utrikesministern reagerade när signalerna kom i början och hur ni har gått vidare utifrån den utredningen och de slutsatser som där har dragits. : Tack så mycket för frågan. Det var som var utredare. Därför är det tillfredsställande att vi kunde ta beslutet om att låta ta över hanteringen av migrationsärendena. Det är en väldigt viktig del i att se till att man har en obruten kedja. Jag tycker inte att man kan säga att heller har uppgett att kontrollen är undermålig på något sätt. Man kan bara påminna om hur många ärenden som hanteras. Det är 250 000 viseringsärenden, 69 000 uppehållstillståndsärenden, och så har man totalt 34 anmälningar. Av dem är det två där man har kunnat styrka detta. Det har verkligen gåtts igenom ordentligt. Det betyder bara att man ska komma ned till noll. Det betyder också att vi upptäcker och att vi jobbar med det väldigt systematiskt. Därför får man helt enkelt fortsätta att göra det och se till att alla anställda också är fullt medvetna om det. Regeltillsynsfunktionen på UD har också stärkts. När vi får in en anmälan är det regeltillsynen som leder och samordnar utredning av misstänkta oegentligheter. Vi har också beslutat om en uppdragsbeskrivning för att utreda hur rutinen för att hantera sådana anmälda oegentligheter kan förbättras så att man får oberoende utredningar och en tydlig ansvarsfördelning. Vi försöker i en lång kedja av händelser att förbättra och också följa med och se till att vi förebygger det på bästa sätt. Framför allt är det viktigt att signalen kommer fram och att man hanterar det så snabbt som möjligt när det kommer upp ett sådant ärende. Det är viktigt för hela personalen. Om det till exempel är korruptionsanklagelser måste man verkligen ta i det och säga att här har vi ingen tolerans för detta. Så har vi jobbat med det. (M): Fru ordförande! Tack, utrikesministern, för svaren så här långt. Utrikesministern tog upp i sitt inledningsanförande. Jag vet inte om jag nu missade, och då får jag be om ursäkt för det. Jag vill bara få det klarlagt. Anser utrikesministern att den slutsats som har dragit att bristerna i rutinerna för behörigheten till ärendehanteringssystemet när anställda slutar eller byter arbetsuppgifter kan innebära att obehöriga får tillgång till känslig information i ärendehanteringssystemet? Delar utrikesministern alltså den slutsatsen? : Tack för frågan. övergripande analys är att den kontinuerliga översynen behöver systematiseras så att man kan ta om hand både nya och befintliga typer av oegentligheter på ett adekvat sätt och också att berörda aktörers ansvar och gränssnitt behöver tydliggöras. Det är därför vi har stärkt uppföljningen med kontrollrutiner och så har vi gjort uppföljningen av riskanalyser som samtliga utlandsmyndigheter gör. Jag försökte redovisa det också. ska de verkligen jobba på ett helt annat systematiskt sätt, och kan också delta för att inspektera migrationsverksamheten. när ansvaret tas över kommer det här också att göra det enklare genom att hela kedjan och gränssnitten ut. Jag tycker att det är bra att de säger att man verkligen måste ta det här på fullaste allvar och att man måste jobba med det på ett systematiskt vis. Jag har ingen annan … Jag tycker att det är bra att håller tummen i ögat på alla myndigheter och på oss allihop för att se till att vi verkligen är uppdaterade och jobbar effektivare än vad vi har gjort . Slutsatsen är att det är undermåligt. Jag tycker ändå att helhetsbilden är att vibehöver förbättra det så att vi kommer ned till noll. Men med tanke på den enorma ärendemängd som vi har måste man ändå säga att vi inte behöver så misstro till att vi ska kunna ta oss an det. Så känner jag. (C): Fru ordförande! Inom ramen för det här granskningsärendet och också med beaktande av den debatt vi har fört i utskottet och i kammaren önskar jag inte ställa några fler frågor i det här skedet. (V): Jag får instämma med föregående talare. Jag är nöjd med svaren från ministern. Skånberg (KD): Fru ordförande! Tack för svaren så här långt. egentligen inga frågor utöver: Kan utrikesministern inför utskottet säkerställa att inga obehöriga har tillgång till uppgifter eller funktioner som hör till dem inom behörighetssystemet som ska ha behörighet? Är det säkerställt? : Tack för frågan, Skånberg. I den vägledning som vi har till utlandsmyndigheterna för migrationshantering står det att de regelbundet ska se över sina behörigheter. Det kontrolleras också när vi gör våra inspektioner. Det är där kan delta också för att inspektera migrationsverksamheten. När en anställning upphör eller om en anställd byter uppgifter ska behörigheterna till ärendehanteringssystem återkallas. I samband med att en anställning upphör avslutas personens it-konto. Då återlämnas också den anställdes smartkort som behövs för att man ska kunna logga in sig i systemen. Så har man åtgärdat problemet att man inte avregistrerar, eller vad det kallas formellt. Man måste se till att man tar bort dem från listorna för behörighet. Det har inte betytt att de har haft fortsatt tillgång till de här systemen. Men det här måste man kontrollera, och så lägger man på ytterligare en kontrollfunktion på det här sättet. Det har varit väldigt tydligt med instruktionerna som går ut om hur de ska göra. (L): Tack för svaren, utrikesministern! Jag har inget mer att komplettera med i frågeföljd . (MP): Tack, utrikesministern! Jag undrar kanske mer i historiskt perspektiv: Känner regeringen till om man har gjort några sådana här studier eller kartläggningar av incidenter tidigare så att man skulle kunna få någon relation till hur det här eventuellt har utvecklats i relation till antalet ärenden? För min del tycker jag att det antal incidenter som är rapporterade och de misstänkta fall som man har hittat känns väldigt lite, men det är ju svårt att veta om det är lite eller mycket om man inte har någonting att relatera till vad det gäller omfattningen, historiskt eller kanske i relation till något annat lands hantering av samma typer av ärenden. : Jag har ingen sådan lång historisk tillbakablick som jag vet att vi har tillgänglig. Jag vet inte om man har tittat på det riktigt på det sättet. Man har förstås upplevt oegentligheter och risken för oegentligheter förut. Det förekommer ju . Man måste vara väldigt uppmärksam. Men det kunde ju finnas anledning att till exempel jämföra med andra länder, hur de löser frågor och vilket slags debatt de har. Jag kan dock inte påminna mig att jag har sett att det finns den sortens historiska tillbakablick. Det gjorde var väl skuret på ett annat sätt, så att säga. Den uppgift han hade var mer att se på vilken roll ska ha jämfört med vad utlandsmyndigheterna nu sköter. Det här är en jättestor uppgift för oss just , som vi inte alltid ut har kompenserats fullt ut för ekonomiskt. Det tar väldigt mycket tid. Det här tycker vi är en väldigt bra lösning, att vi har kommit till att ska ha ansvar. Jag ser inte att något parti har begärt ordet i en andra runda. Med tanke finner jag att vi kan avsluta utfrågningen i det här ärendet. Jag tackar utrikesministern för svaren. Då går vi direkt över på nästa tema och nästa granskning. Det är utrikesministerns uttalande om utträde ur EU, granskningsärende 18. Det går till som tidigare: Jag kommer att ge ordet till utrikesministern för en kortare inledning och därefter ge anmälande parti ordet. Efter det partierna i storleksordning. : Ärade ledamöter! Jag vill gärna säga några inledande ord om mitt uttalande om utträde ur EU vid konferensen , som arrangerades av Hanaholmen . Konferensens syfte var att diskutera finsk och nordisk utrikes- och säkerhetspolitik, och ett naturligt och aktuellt samtalsämne vid konferensen var just brexit. I samband med konferensens frågestund gav jag uttryck för regeringens oro över den ovisshet som kringgärdar brexitprocessen och för vilka konsekvenser det brittiska utträdet kan få för och . , som den formuleras i granskningsanmälan, är huruvida jag genom mitt uttalande skulle ha brustit i min roll som utrikesminister. Den har tydligt uttryckt respekt för utfallet av den brittiska folkomröstningen om medlemskapet i Europeiska unionen. har regeringen lika tydligt beklagat resultatet eftersom är en nära vän och allierad i EU-arbetet. bilaterala relation med har byggts upp . Vårt samarbete är omfattande och bygger på samsyn inom en rad områden. Det gäller bland annat utrikes- och försvarspolitiken men också andra områden som klimatfrågan, utvecklingspolitik och handelspolitiken. bedriver en omfattande handel med med både varor och tjänster inom många sektorer. Många svenskar väljer att studera och arbeta i . Det finns närmare hundra tusen svenskar som bor i . En fortsatt nära relation mellan och är därför fortsatt högt prioriterad. Vår relation är också beroende av hur förhållandet mellan och EU utvecklar sig, där som EU-medlem tjänar på att EU har ett fungerande samarbete med en så betydelsefull partner som . Den har därför verkat för ett ordnat utträde under hela den här komplicerade processen. Jag menar att ett avtalslöst utträde inte svarar upp mot de utmaningar som ett utträde innebär. Det skulle också riskera att skapa en svagare grund för den framtida relationen mellan och . Jag liksom hela regeringen är genuint orolig för vilka konsekvenser utträde ur EU kan få. Det var den känslan jag gav uttryck för i samband med frågestunden efter mitt tal i Hanaholmen. Det finns ingen motsättning mellan mitt uttalande och den svenska utrikespolitiken när det gäller det brittiska utträdet ur EU eller relation till i övrigt. Som KU har konstaterat i tidigare granskningsärenden måste det finnas utrymme för att anpassa och nyansera uttalanden utifrån förutsättningar i olika situationer. Så är det också i brexitfrågan. Regeringens ledamöter, inklusive jag själv, har i olika sammanhang gett uttryck för regeringens syn på brexit, och i det aktuella fallet var det svar på en fråga i samband med ett seminarium. Jag hänvisar i övrigt till de skriftliga svar som har lämnats på frågor i detta ärende och är beredd att svara på frågor. Skånberg (KD): Tack, utrikesministern, för en fyllig och god inledning som vi kan utgå från. Till att börja med: Problemet är ju inte att vi inte håller med varandra. Problemet är inte om utrikesministern har åsikter som kanske råkar sammanfalla med andras i det här rummet. Det är inte det vi pratar om. Men utrikesministern sa alldeles att hon vid den här konferensen gav uttryck för regeringens oro. sa hon att hon gav uttryck för sin känsla. Frågan blir då: Sammanfaller de? Utrikesministern sa att hon ”inte kan förlåta dem för detta” och att deras hantering av frågan var ”farlig” och ”dåligt hanterad”. ”Jag anser att de begått ett historiskt misstag och skapat ett problem för oss alla.” ”Vet ni vad? Detta beror på dåligt politiskt ledarskap som pågått i . Jag såg det som EU-kommissionär … det fanns ingen som försvarade medlemskap i .” Och avslutningsvis: ”Du ska inte lova en folkomröstning om du inte förbereder dig ordentligt.” Till att börja med: Är de här citaten rättvisande? Var det det som utrikesministern i huvudsak sa? : Tack så mycket, Skånberg! Ja, så är det väl, att vi förmodligen allihop just nu sitter och reflekterar kring det här. Vi måste både dra slutsatser av det som har hänt, titta tillbaka på vad som ledde till en situation som blev så allvarlig i och som är väldigt, väldigt bekymmersam, och se vad vi kan lära oss framöver, vad vi ska tänka om demokratiska processer och så. För det första höll jag ett anförande där. Faktum är att ordföranden personligen var där. Vår formella syn på och hela processen och så framfördes där. Sedan var det en frågestund, och då skrev Politico efteråt det som jag tror att Skånberg nu citerar. Det Politico gjorde då är ju att man drar ut någonting som är ”juicy” för att presentera för hemmapubliken, förstås. Då kortar man kanske av meningar eller väljer ut det som kan lyftas fram också ur ett längre svar, som ju handlar om att jag sa att det är viktigt att man ser tillbaka och lär sig av historien. Jag kan ge hur många exempel som helst. Jag jobbade som kommissionär; jag vet precis hur debatten gick i och hur sällsynt det var att höra brittiska politiska ledare försvara EU-samarbetet. Det är verkligen en lärdom som vi måste dra, om ingen står upp och säger: Ja, men det är det här vi får, och det här vi måste ge. Så här ser kompromisser ut, men här är lagstiftning som också hjälper oss. Jag tror att det är det man nu betalar priset för. En folkomröstning – jag beskrev det faktiskt i det här större sammanhanget – som ju ska vara det ultimata demokratiska verktyget där var och en ska kunna få ge sin röst, kräver ju också att man på ett korrekt sätt informerar väljarna så att de känner att de verkligen förstår vad det är som gäller och vad alternativen innebär. Jag upplever – och det skulle jag tro att vi gör allihop – att riktigt så blev det väl inte i den här folkomröstningen. Det betyder inte att man inte respekterar utfallet. De har ju inget annat val än att respektera utfallet. Men jag beskrev just det här: Det ställer väldigt stora krav på oss om man ska anordna en folkomröstning, för det tvingar också människor att ofta fatta ett beslut och ta ställning i väldigt komplexa frågor och ställa sig på var sin sida. Man säger ja eller nej. Man röstar på ett eller två –i har man kunnat rösta på tre alternativ en gång, men vanligtvis är det bara två. Det här innebär också att det kommer man att leva med. Den uppdelning som sker där kommer de att behöva leva med . Jag beskrev att det är det här som är problemet. Jag sa också att det förmodligen kommer att bli svårt att förlåta dem det här, för vi kommer att få leva med konsekvenserna av det här . Då gör man det när man svarar på en fråga med både kroppsspråk och sätt att betona, så att folk förstår vad det är jag menade. Jag har satt in det i precis de här sammanhangen. Jag backar inte en minut på det här. Senast i förrgår läste jag i en ledare som använde nästan exakt samma ord. Vi står kvar vid vår position. Vi hade velat ha kvar . Men vi kommer att få leva med och påminnas om det här gång på gång på gång. Det betyder inte att vi inte ska ha en bra relation med . Det söker vi ständigt, både att hjälpa dem i den här processen och att etablera en bra relation med . För mig var det en chans att beskriva det här utifrån mina egna erfarenheter. Jag namngav inte någon, men jag sa att jag tycker att det var ett generellt politiskt problem att det var så få som ställde sig upp och försvarade EU-medlemskapet. Gör vi inte det i riskerar vi också att få en väldigt svår debatt om EU. Så här ser det ut. självt har sagt att man måste kunna få … Eller om man vill att vi ska tala som talepunkter, men jag är inte riktigt den typen av politiker. Jag har varit med för länge för det. Skånberg (KD): Tack för svaret! Nej, utrikesministern är inte den typen av politiker. Utrikesministern sa i ett tidigare ärende att UD har ingenting att dölja. Men skulle det inte möjligen kunna vara oförenligt med att vara utrikesminister att uttrycka ”Jag kan inte förlåta dem för detta”? Utrikesministern är ju medveten om att när utrikesministern uttalar sig i egenskap av utrikesminister blir det ett så kallat performativt uttalande. Kunde inte ett sådant uttryck faktiskt skada relationen inte bara till sittande regering i utan också till fyra tidigare, avgångna regeringar? Det är ju viktigt att utrikesministern beaktar att alla hennes ord, till och med på Twitter, är en svensk ståndpunkt. Då kanske man inte bara ska uttrycka sin känsla när man säger att man inte kan förlåta dem detta. : Om det hade varit så att det här hade betraktats som någonting som var så ”outrageous” att man hade anledning att reagera hade vi nog märkt det. Vi har inte fått några reaktioner av det slaget från UD, att man på något sätt skulle ha tyckt att det här var ett märkligt uttalande eller något som gick emot vad vi har sagt. Det är återigen så: Att välja ut en liten mening som skulle antyda … Jag vet inte vad den skulle antyda; det står inte på något sätt i motsats till vad vi säger. Jag har försökt beskriva att vi får leva med konsekvenserna av det här och att det var det jag ville få fram. Jag tror att vi kommer att påminnas om det här gång på gång. Jag tror att det kommer att ta generationer att hantera konsekvenserna av brexit, och det är det som det handlar om. Utskottet har ju självt granskat uttalanden tidigare, och där framgår det av utskottets betänkande att det måste finnas utrymme att anpassa och nyansera uttalanden utifrån förutsättningarna i olika situationer. Om vi skulle sluta att prata med känslor i politiken vet jag inte vad det blir. Jag hoppas verkligen att vikan uttrycka känslor. Det gör vi ju också när vi pratar om och just nu och vad de är i färd med att göra. Vi föreslår väldigt vittgående åtgärder för att se till att de också följer våra värderingar och respekterar vår värderingsgrund. Jag tycker nog att det är viktigt att vi får föra en debatt som både är uppriktig och faktiskt också leder oss framåt. (S): Fru ordförande! är ett land bland flera länder där goda relationer med omvärlden är väsentligt. Vi vet att och har varit allierade i många frågor, inte minst i Europasamarbetet, och kommer att fortsätta att vara det även efter utträde ur EU. Statsrådet svarade på min fråga vad gällde om det hade väckts några reaktioner från sida. Men skulle hon kunna utveckla det, om det är någonting som man har sett, eller har det bara runnit förbi i det här fallet? : Nej, det vi har sett är att de flesta faktiskt säger samma sak, ungefär samma sak. Det är väldigt bekymmersamt, hanteringen av hela den här frågan. Men man ser också tillbaka och undrar: Hur kunde vi hamna här? Hur kunde vi hamna i ett läge där detta, så att säga, fantastiska land får en sådan besvärlig politisk situation och inte heller vet hur man nu ska ta sig ur det här läget? Och att det kommer att påverka och hela EU – den saken är uppenbar för alla som funderar lite grann kring konsekvenserna av det. Det här är en pågående diskussion. Vi har inte sett … I så fall hade vi märkt det, om det var … Men det här är nog en ganska allmän åsikt också om problemen, både i en del av orsakerna som står att finna, hur debatten kanske har drivits, och också att det här är … Det här kommer att betyda mycket för oss framöver. (S): Tack för svaret! Då är min fundering om det fanns någon speciell tanke bakom just det uttalandet. Vi har ju fått ta del av intervjuer där utrikesministern redogör för en oro kring själva brexitutträdet. Jag citerar: ”är och förblir en av närmaste vänner. Jag är genuint orolig för vilka konsekvenser utträde ur EU kommer att få.” Slut citat. Jag skulle vilja att statsrådet utvecklar själva konsekvenserna som gjorde henne orolig men också lite av den känsla som hon gett uttryck för. : Det här har ju så många bottnar. Det har först och främst praktiska konsekvenser som innebär att vi nu måste fatta beslut om hur vi gör, om man nu skulle, så att säga, i stort sett ha lämnat utan att vi hade haft något slags avtal. kom man överens i går om att förlänga perioden som de har på sig. Men det kräver till exempel: Vad ska vi göra med alla som är studenter i ? Vad ska vi göra med tullbestämmelser? Det är alltså ekonomiskt, socialt och på alla möjliga sätt. Och den oro som har skapats redan hos alla som bor och verkar i , alla företag … Det kan få ekonomiska konsekvenser. Många kanske redan drar sig för att etablera sig också i därför att det är osäkert hur det här kommer att ordnas. Så det har ju dels alla dessa praktiska konsekvenser, men sedan är det ju också … I utrikes- och säkerhetspolitiken är vi väldigt nära i mycket och har samarbetat väl. Vad betyder det? Hur kommer de att agera när det gäller handelspolitiken? Jag kommer ihåg att en före detta kollega sa: ”Ja, vi kommer att göra allt det som behövs. Om det kräver dumpning av priser eller löner eller så … ja, men då kommer vi liksom att tvingas till det.” Det låter väldigt allvarligt. Är det verkligen på riktigt att man menar att man ska gå så långt? Det kommer i så fall att ställa till enorma problem för oss. Här har funnits den här typen av debatt , och det är klart att vidå har anledning att vara oroliga för det praktiska men också för det politiska och för sammanhållningen i EU-kretsen. Det ledde inte till någon sorts våg av andra länder som gärna ville följa efter.