bet · H701CU5 · 2019-11-22 00:00:00 — Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i aktiebolagslagen om ett lägre kapitalkrav för privata aktiebolag. Förslaget innebär att det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag sänks från till . Aktiebolagsformen blir därmed mer tillgänglig för den som driver eller vill starta ett företag. Förslaget främjar också företagande, särskilt inom tjänstesektorn där många företag har ett lägre kapitalbehov än i andra sektorer. Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, V, KD) och ett särskilt yttrande (SD). Proposition 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag. Tre yrkanden i tre följdmotioner. Två motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (V) 2.Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (M, KD) 3.Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (SD) Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). Därmed bifaller proposition 2019/20:21 och avslår motion 2019/20:3406 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) 2019/20:609 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2019/20:3407 av m.fl. (SD) och 2019/20:3409 av m.fl. (M). Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (L), (SD), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Tre motionsyrkanden i tre följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas två motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som har anknytning till lagförslagen i betänkandet. Förslagen finns i bilaga 1. I betänkandet behandlar utskottet även regeringens redovisning av tillkännagivande om ett sänkt krav på aktiekapital (bet. 2016/17:CU6 punkt 6, rskr. 2016/17:133). Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och ett motionsyrkande om avslag på regeringens proposition. Därefter behandlar utskottet två yrkanden i två följdmotioner och två motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i aktiebolagslagen som innebär att det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag sänks till . avslår därmed ett motionsyrkande om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (V). I propositionen föreslår regeringen att det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag ska sänkas från till . Enligt regeringen innebär förslaget att aktiebolagsformen blir mer tillgänglig för den som driver eller vill starta ett företag. Förslaget främjar vidare företagande, särskilt inom tjänstesektorn där många företag har ett lägre kapitalbehov än i andra sektorer. Regeringen hänvisar bl.a. till att utvecklingen inom har gått långt när det gäller att sänka kravet på aktiekapital. Det finns ett antal länder som inte uppställer något krav på kapitalinsats eller kräver ett aktiekapital motsvarande . Regeringen anser att i detta avseende inte bör avvika väsentligt från vad som gäller i omvärlden. Regeringen anser att ett krav på ett visst lägsta aktiekapital är motiverat då det kan motverka helt ogenomtänkta bolagsbildningar och även i viss mån att aktiebolag används för icke skyddsvärda syften. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Lagändringen föreslås träda i kraft . Risken för att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet eller för andra icke skyddsvärda syften I propositionen anför regeringen att förslaget om sänkt aktiekapital medför att spärren mot ogenomtänkt och oseriöst företagande blir något lägre. Enligt regeringens mening är det dock inte troligt att en sänkning av kapitalkravet till får annat än försumbara effekter när det gäller användningen av aktiebolag vid ekonomisk brottslighet eller för andra icke skyddsvärda syften. Regeringen konstaterar att det förekommer att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet. Regeringen redovisar att den har vidtagit ett flertal åtgärder för att motverka sådan brottslighet. Bland annat hade ett regeringsuppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar med att förebygga ekonomisk brottslighet samt lämna förslag på möjliga åtgärder för att i ökad utsträckning förebygga penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet. Regeringen har också gett i uppdrag att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter för att göra det svårare att nyttja företag i syfte att begå brott (N2018/01305/SUN). Dessutom har regeringen föreslagit att anslag ska ökas , för att bl.a. säkerställa utredning och lagföring av resurskrävande ärenden, såsom bekämpning av systematiska välfärdsbrott (se prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 s. 73). Eventuella ytterligare åtgärder för att motverka att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet bör enligt regeringens mening övervägas i ett annat sammanhang än detta (prop. 2019/20:21 s. 13). Regeringen anför i propositionen att förslaget sannolikt leder till att fler aktiebolag bildas och att det kan bidra till ökat nyföretagande. Detta skapar förutsättningar för en ökad sysselsättning. Förslaget kan även antas bidra till en ökad andel kvinnor bland företagarna och bedöms få positiva effekter i ett jämställdhetsperspektiv. Förslaget får, enligt regeringen, inte några större konsekvenser ur borgenärsskyddssynpunkt och inte heller för företagens kreditförsörjning. Det är inte troligt att förslaget får annat än försumbara effekter när det gäller användningen av aktiebolag vid ekonomisk brottslighet (prop. 2019/20:21 s. 14). m.fl. (V) begär i kommittémotion 2019/20:3406 att ska avslå regeringens proposition 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för aktiebolag. Motionärerna anför att sänkningen av aktiekapitalet riskerar att förenkla för och öka den organiserade brottsligheten. Enligt motionärerna saknas förslag i propositionen på åtgärder som kan begränsa de negativa effekterna av en sänkning av aktiekapitalet. Regeringens redovisning av tillkännagivande beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma med lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks från till (bet. 2016/17:CU6 punkt 6, rskr. 2016/17:133). Regeringen anser att tillkännagivande är slutbehandlat med det förslag som lämnas i propositionen. Som redovisats ovan har på utskottets initiativ beslutat om ett tillkännagivande om att kravet på aktiekapital ska sänkas till . Utskottet välkomnar därför regeringens förslag som innebär att aktiebolagsformen blir mer tillgänglig för den som driver eller vill starta ett företag. De motionärer som yrkar avslag på regeringens förslag har invändningar om att sänkningen av aktiekapitalet riskerar att förenkla för och även öka den organiserade brottsligheten. Utskottet delar regeringens bedömning att sänkningen från till inte får annat än försumbara effekter när det gäller användningen av aktiebolag vid ekonomisk brottslighet eller för andra icke skyddsvärda syften. Utskottet anser också, i likhet med regeringen, att eventuella ytterligare åtgärder för att motverka att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet bör övervägas i ett annat sammanhang. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att antar förslaget i propositionen och avslår motionsyrkandet. Utskottet delar regeringens bedömning att tillkännagivande får anses slutbehandlat med de förslag som lämnas i propositionen. Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet Jämför reservation 2 (M, KD) och 3 (SD) samt det särskilda yttrandet (SD). I kommittémotion 2019/20:3049 av m.fl. (M) anförs att det förändrade kravet på lägsta tillåtna kapital innebär att reglerna om tvångslikvidation kan anses vara ändamålsenligt utformade. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen bör se över reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist. I kommittémotion 2019/20:609 av m.fl. (SD) anförs att en sänkning av aktiekapitalet för aktiebolag kan leda till problem i förhållande till bestämmelserna om likvidation. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda vad som utgör ett optimalt krav för startkapital i aktiebolag med hänsyn till likvidationsbestämmelserna (yrkande 9). I samma motion begärs även ett tillkännagivande om att regeringen med beaktande av bestämmelserna om likvidation bör utreda hur ett kapitalkrav som ökar kan fungera i (yrkande 10). Motsvarande förslag framförs även i kommittémotion 2019/20:3407 av m.fl. (SD), där det begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över aktiebolagslagen i syfte att fastställa ett optimalt startkapital för aktiebolag. Motionärerna anför att det behövs ytterligare utredning som innefattar fler och mer djupgående förändringar av regelverket än att bara sänka aktiekapitalet. Propositionen och reglerna om tvångslikvidation Reglerna om tvångslikvidation på grund av kapitalbrist i 25 kap. aktiebolagslagen syftar till att sätta en gräns för hur långt en förlustbringande verksamhet får drivas innan aktieägarna antingen avvecklar verksamheten eller stärker bolagets ekonomiska ställning. Med anledning av förslaget om sänkt kapitalkrav och gällande regelverk om tvångslikvidation har regeringen anfört följande i propositionen (s. 13–14). Vid en låg nivå på aktiekapitalet är det särskilt viktigt att det finns verkningsfulla regler som förhindrar att aktieägarna på ett vårdslöst och för borgenärerna skadligt sätt fortsätter att driva verksamheten, eftersom aktieägarna då själva endast riskerar att förlora ett mindre belopp. I sam-band med sänkningen av kravet på aktiekapitalets minsta storlek från till anförde den dåvarande regeringen att en översyn av tvångslikvidationsreglerna var befogad och att regeringen avsåg att återkomma till frågan (prop. 2009/10:61 s. 13). Någon sådan översyn har ännu inte gjorts. Ett stort antal remissinstanser, både sådana som är positiva till den nu föreslagna sänkningen och sådana som motsätter sig förslaget, påtalar behovet av att en översyn av framför allt reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist nu genomförs. Sänkningen av kapitalkravet innebär, för ett bolag som väljer att ha lägsta tillåtna aktiekapital, att marginalen till det att halva aktiekapitalet är förbrukat minskas med . Det betyder att reglerna om tvångslikvidation kan aktualiseras ännu snabbare än , med de kostnader och besvär som det medför för bolaget. Även om problemet därmed accentueras ytterligare bör det beaktas att sådan kritisk kapitalbrist snabbt kan uppstå redan med det nu gällande kapitalkravet och att den föreslagna sänkningen inte innebär någon, i kronor räknat, alltför drastisk minskning av marginalen (jämfört med ). Det finns mot den bakgrunden inte skäl att avstå från eller att avvakta med den nu föreslagna sänkningen av kapitalkravet. Det finns dock anledning att i ett annat sammanhang överväga behovet av att se över det aktuella regelverket. Det lagförslag som utskottet har ställt sig bakom innebär att det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag sänks till . Som redovisats ovan får det lägre kravet på aktiekapital konsekvenser även för reglerna om tvångslikvidation, eftersom kapitalbrist i ett bolag uppstår redan vid . Regeringen har i propositionen uttalat att det finns anledning att överväga behovet av att se över regelverket med anledning av det sänkta kravet på aktiekapital. Utskottet anser att det bör göras en översyn om bestämmelserna om tvångslikvidation med hänsyn till det sänkta kravet på aktiekapital. Med detta ställningstagande från utskottet och mot bakgrund av regeringens uttalande i propositionen ser utskottet ingen anledning att föreslå ett tillkännagivande i frågan. Motionerna bör därför avslås. Regeringens lagförslag, punkt 1 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). 2019/20:3406 av m.fl. (V) och avslår proposition 2019/20:21. Ett högt kapitalkrav utgör ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Jag anser att den föreslagna sänkningen av den lägsta nivån för aktiekapitalet till minskar detta hinder. Ett högt aktiekapital utgör också ett viktigt skydd för anställda, borgenärer, staten och investerare. I propositionen saknas det dock förslag till åtgärder som skulle kunna begränsa de negativa effekterna av en sänkning av kapitalkravet. Att nu ytterligare sänka kraven riskerar att förenkla för och skapa en ökning av organiserad välfärdsbrottslighet och annan ekonomisk brottslighet, vilket bedrivs inom ramen för ett aktiebolag. Det har blivit allt vanligare att organiserad brottslighet använder aktiebolag som brottsverktyg, och bolagsformen blir allt vanligare i komplexa brottsupplägg. Eftersom det också saknas bestämmelser om personligt ansvar och revisorsplikt för de minsta bolagen kan bulvaner och målvakter användas, utan insyn från någon annan aktör. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag leder också till att fler startar ett aktiebolag utan att ha förutsättningar att driva det, inte minst på grund av dålig bärkraft i verksamheten. Det kan i sin tur få en rad olika konsekvenser, t.ex. ett sämre skydd för anställda, att bokföringsbrott begås av oaktsamhet eller att bokföring och årsredovisning inte upprättas vid likvidation. Enligt min uppfattning är även ett för lågt kapitalkrav. Mot denna bakgrund anser jag att bör avslå regeringens proposition 2019/20:21. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3409 av m.fl. (M) och 2019/20:609 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2019/20:3407 av m.fl. (SD). För att underlätta för fler att göra verklighet av goda affärsidéer och starta egna företag har vi drivit frågan om en sänkning av aktiekapitalet i privata aktiebolag från till . Vi välkomnar därför att ett sådant lagförslag nu läggs fram, men såsom flera remissinstanser påtalat ser vi ett behov av att se över regelverket kring tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist mot bakgrund av de förändrade kraven på lägsta tillåtna aktiekapital. Enligt aktiebolagslagen ska styrelsen upprätta en kontrollbalansräkning när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Kan inte kapitalbristen läkas ska frågan om likvidation och därefter tvångslikvidation aktualiseras. Vidtas inte föreskrivna åtgärder i någon del ansvarar styrelsens ledamöter solidariskt för ytterligare tillkommande skulder. Reglerna om tvångslikvidation är avsedda att fungera som en larmsignal till aktieägarna om att skulder håller på att byggas upp som innebär att aktiekapitalet riskerar att gå förlorat och att det finns en risk för att det inte finns tillräckligt med tillgångar för att täcka likvidationskostnaderna. Redan när kravet på lägsta tillåtna aktiekapital sänktes från till 2010 aktualiserades behovet av en översyn av tvångslikvidationsreglerna. Flera statliga utredningar har också beskrivit denna problematik. Regeringen anför i propositionen att det finns anledning att i ett annat sammanhang överväga behovet av att se över de nu berörda reglerna. Regeringen har dock under de år som frågan om sänkt krav på aktiekapital beretts inte inlett något sådant arbete. Enligt vår mening är det ett arbete som bör prioriteras av regeringen. Vi anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist och att återkomma till med nödvändiga lagförslag. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:609 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2019/20:3407 av m.fl. (SD) och 2019/20:3409 av m.fl. (M). Vi anser att en sänkning av kapitalkravet i grunden är bra för att fler ska kunna bilda aktiebolag, men vi anser att det krävs fler åtgärder om det ska bli en lyckad reform. Det vore t.ex. rimligt att aktiekapitalet höjs eller vid en viss omsättning, som en utökad buffert mot tvångslikvidation och för att begränsa behovet av personlig borgen. Vi ser därför ett stort behov av ytterligare utredning och av fler och mer djupgående förändringar av regelverket än att bara sänka aktiekapitalet. För det första bör det utredas vad som är en optimal nivå för startkapital för aktiebolag med hänsyn till bestämmelserna om tvångslikvidation. För det andra bör en utredning undersöka vad som är den optimala nivån för ett aktiekapital som höjs . För det tredje bör utredningen undersöka vad som är en rimlig tidpunkt för när det förhöjda aktiekapitalet bör börja gälla utifrån ett företags utveckling från affärsidé, investering och uppstart till tillväxt och mognad. Ett system med en nivå för startkapital och en högre nivå för aktiekapital och likvidation förekommer i många länder och borde enligt oss kunna tjäna som inspiration och utgöra utgångspunkten för en utredning. Vi anser att regeringen och dess stödpartier gör det lite för lätt för sig när de väljer att bara sänka aktiekapitalet från till utan att först ha tagit reda på mer grundligt vad som är bäst ur samtliga aspekter. Vi tror på ett system där man går in med ett lägre aktiekapital som höjs när verksamheten är etablerad. I det danska systemet finns begränsningar för bolags möjligheter att besluta om utdelning till dess att de är fullvärdiga aktiebolag med ett högre aktiekapital. Vi menar att kan hämta inspiration från och ta fram bättre ändamålsenliga regler för aktiebolag. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör ta initiativ till en utredning som belyser de ovan nämnda frågorna. Detta bör tillkännage för regeringen. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Om vårt förslag till ställningstagande i frågan om en större utredning av ett optimalt aktiekapital i förhållande till bestämmelserna om tvångslikvidation och ett aktiekapital som kan förändras (reservation 3) avslås i den följande voteringen i kammaren avser vi att i huvudvoteringen stödja det alternativ som förordas av företrädare för och (reservation 2). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag: antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). 2019/20:3406 av m.fl. (V): avslår proposition 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag. 2019/20:3407 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för aktiebolagsregler för att få ett optimalt startkapital och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3409 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /20 2019/20:609 av m.fl. (SD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i enlighet med motionen utreda ett optimalt krav för startkapital i aktiebolag med avseende på likvidation och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur ökande krav på aktiekapital , med avseende på likvidation, ska fungera i och tillkännager detta för regeringen. Hemma i passerar jag ibland förbi det gamla varvsområdet på när jag är ute och springer. Då brukar jag reflektera över alla de företag som etablerat sig där . En del av företagen, många bara gamla, är världsledande kunskapsleverantörer inom bland annat fordonsklustret. Andra är serviceföretag som grundats av drivna entreprenörer för att få människors livspussel att gå ihop i den nya, vibrerande stadsdelen. För den som vill att ska fortsätta vara ett rikt välfärdsland är det självklart att förutsättningarna för tillväxt måste stärkas. Men utvecklingen ser inte positiv ut. I höstprognos, som kom , bedömer man att bnp-tillväxt kommer att ligga på både och , det vill säga en bottennotering i EU. Det är siffror som borde oroa och vara skäl att ta till åtgärder för att stärka förutsättningarna för företagande och för att minska regelkrånglet. behöver fler entreprenörer som satsar på sina idéer, som vågar misslyckas för att försöka igen och som lyckas. Det kräver en bred palett av åtgärder. Villkoren för att starta, växa och expandera som företag och företagare måste bli bättre, oavsett om det är en pizzeria nere runt hörnet eller nästa Spotify eller Skype som man vill starta. Vi moderater har länge drivit frågan om att förändra det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag från till , fru talman, detta för att underlätta för fler att förverkliga affärsidéer och våga starta företag och göra det i den bäst lämpade associationsformen. Att minska det lägsta tillåtna aktiekapitalet är bra av flera skäl: För det första, och kanske mest självklart, minskar det trösklarna för att starta aktiebolag. För det andra har höga kapitalkrav jämfört med andra europeiska länder. Privata aktiebolag eller motsvarande bolagsformer kan bildas utan kapital eller med ett kapital på motsvarande i 19 av EU:s medlemsstater. För det tredje riskerar nuvarande regler att leda till att den som startar bolag tvingas in i en annan bolagsform än den som egentligen är bäst anpassad för affärsidén, av det enkla skälet att man inte har tillräckligt med kapital att satsa utifrån vad lagen kräver. riktades ett skarpt tillkännagivande i den här kammaren till regeringen om att utarbeta nödvändiga lagförslag för att minska den lägsta gränsen för aktiekapital i privata aktiebolag. Det är , fru talman. Socialdemokraterna, och reserverade sig då mot beslutet, vilket kan ha bidragit till att regeringen har väntat så länge med att återkomma till i frågan. Oavsett skälet är det olyckligt att frågan har fått dröja så pass länge eftersom inte har råd att slarva bort möjligheter att stärka förutsättningar för entreprenörskap och tillväxt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Tyvärr kan jag konstatera att detta är den enda propositionen med konkreta förslag för att underlätta företagande som läggs fram i denna höst, trots att situationen med regelkrångel har förvärrats . Företagens administrativa kostnader till följd av regler har i genomsnitt ökat med 1,2 miljarder 2013, enligt . Och enligt en opinionsundersökning från Skop tycker av landets företagare att reglerna har blivit krångligare bara . anser att reglerna har blivit enklare än - , fru talman!