bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Det framgår vidare av budgetpropositionen att det påbörjades ett arbete med att utveckla en god kontrollsed för livsmedelskontrollen, ett arbete som förväntas öka likvärdigheten inom livsmedelskontrollen och leda till förbättrade kontakter med företagen. En likvärdig kontroll sett från företagens perspektiv har fått ett större fokus i utvecklingsarbetet. Detta framgår t.ex. av pågående uppdrag att mäta effekterna av de insatser som görs för att utveckla livsmedelskontrollen. kommer att rapportera detta uppdrag 2020. Länsstyrelsernas kontroll av primärproduktionen av livsmedel utförs fortfarande i liten omfattning, och de kontroller som gjorts utifrån ett riskbaserat urval omfattar av anläggningarna. Länsstyrelsernas kontroll av foder i primärproduktionen utförs även den i liten omfattning och uppgår till . Frekvensen varierar stort mellan länsstyrelser. Ett arbete pågår hos de ansvariga myndigheterna med att utveckla en nationell planering för primärproduktionskontrollen för att öka dess effektivitet och göra den mer riskbaserad. I budgetpropositionen redovisar regeringen att insatserna för att motverka livsmedelsfusk fortsätter. har samordnade kontrollprojekt genomförts för att undersöka om innehållet i viltkött faktiskt stämmer överens med det djurslag som anges på förpackningen. Kontroller av spårbarheten hos spritdrycker på restauranger har också genomförts. har stoppat flera illegala slaktverksamheter samt bistått kommunerna i deras kontroll av livsmedelsfusk. Ekologiska produkter, kosttillskott, ursprung för kött och fisk samt e-handel är områden där fusk förekommer i hög utsträckning. har e-handelskontroll startat och flera icke säkra kosttillskott har hittats på marknaden. har ett nationellt rapporteringssystem använts för snabb informationsspridning mellan svenska kontrollmyndigheter för att kunna spåra icke säkra livsmedel på den svenska marknaden. har ca 70 meddelanden om icke säkra livsmedel sänts mellan svenska myndigheter. Rapporteringssystemet minskar risken för att icke säkra livsmedel som är förbjudna i en kommun får säljas vidare i en annan. När det gäller avgifterna för köttkontroll framgår det av budgetpropositionen att tilldelades särskilda anslagsmedel om för att sätta ned kontrollavgifterna för samtliga slakterier och vilthanteringsanläggningar. Avgiften för anläggningar med en planerad slakt på under låg på samma nivå som EU:s minimiavgifter. Slakterier med en planerad slakt på över betalade 2,01 gånger minimiavgifterna. I detta sammanhang kan nämnas att det dessutom beslutades om krisstöd med anledning av torkan, se proposition 2017/18:301 Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018 (bet. 2018/19:FiU8, rskr. 2018/19:8). En del av detta krispaket avsåg anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, och en del avsåg anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter. har i uppdrag att modernisera och effektivisera slakterikontrollen för allt hålla nere kostnadsutvecklingen och avgiftsnivåerna på området. utarbetades en handlingsplan med åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för den offentliga kontrollen vid slakterier och vilthanteringsanläggningar, stärka kommunikationen med företagen och driva moderniseringsfrågor på EU-nivå. har inom ramen för detta uppdrag bl.a. tagit initiativ till en vetenskaplig studie där slaktkontroller genomförs på distans med hjälp av modern teknik för bild- och ljudöverföring. I budgetpropositionen behandlas också tillkännagivande om alternativa modeller för livsmedelskontroll, se närmare ovan under avsnittet om behandlade tillkännagivanden. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att länsstyrelserna behöver tillföras medel för kontrollen av livsmedel och foder i primärproduktionen för att ska leva upp till de krav som ställs i och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (kontrollförordningen). Regeringen tillför därför länsstyrelserna 2020 och 2021–2025. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn, för att främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget får användas för utgifter till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling. Regeringen anser att anslaget bör ökas med 2020 och med 2021 och 2022 i syfte att uppnå målet i En livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av livsmedelsstrategin behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021 och 2022. Enligt kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget ökas med . Medlen ska enligt motionärerna användas till åtgärder för att underlätta genomförandet av livsmedelsstrategi och för att stärka regionala livsmedelsstrategier, och kan även användas för att stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft vid offentlig upphandling. I kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ska ökas med . I samma motion yrkande 21 framhåller motionärerna vikten av en ansvarsfull offentlig upphandling. Satsningen ska enligt motionärerna användas för att stärka arbetet med offentlig upphandling och ursprungsmärkning. Motionärerna anför att offentlig upphandling som drivs av värden som god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan leder till att skolelever, äldre och vårdtagare får bra kost samt att svenska livsmedelsföretag ges bättre möjligheter till lönsamhet. beslutade om en nationell livsmedelsstrategi med ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden: Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet för livsmedelsstrategin ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) anför regeringen att för att livsmedelssektorns konkurrenskraft ska stärkas är det viktigt att företagen fortsätter att arbeta målmedvetet med samverkan, digitalisering, hållbarhet, kompetens och innovationskraft. export av livsmedel och jordbruksvaror har haft en positiv utveckling sedan EU-inträdet. För att öka den svenska livsmedelsindustrins exportdeltagande kan det offentliga främjandet spela en viktig roll. Genom att samla svenska företag i gemensamma satsningar, sprida marknadskunskap och exportkompetens samt genom att matcha svenska erbjudanden med behov och efterfrågan i omvärlden kan exporten öka och fler företag internationaliseras. En viktig del i ett effektivt statligt främjande är enligt regeringen ett nära samarbete med branschen för att skapa så ändamålsenliga verktyg och aktiviteter som möjligt. Där kan exempelvis åtgärder som Team Livsmedel spela en stor roll för att öka utbytet mellan det offentliga och näringslivet. Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att en rad olika typer av offentliga åtgärder påverkar villkoren i den internationella handeln med jordbruksprodukter och livsmedel och stärker svenska livsmedelsföretags förmåga och möjlighet att exportera. Åtgärder som vidtas för att skydda människors, djurs och växters liv och hälsa liksom olika typer av tekniska regler, t.ex. märknings- eller förpackningskrav, är av stor betydelse för tillträdet till flera tredjelandsmarknader. För att den svenska tredjelandsexporten av livsmedel och jordbruksvaror ska utvecklas väl är det viktigt att myndighetsarbetet för att hantera denna typ av åtgärder, regler och krav bedrivs på ett effektivt och samordnat sätt. Samverkan mellan svenska myndigheter och livsmedelsbranschen är central för ett framgångsrikt arbete. Regeringen bedömer att det är inom små och medelstora företag som flera av framtidens exportsuccéer kommer att finnas, och det är främst där som majoriteten av framtidens nya arbetstillfällen kommer att skapas. Att dessa företag växer och internationaliseras är avgörande för att den svenska livsmedelsproduktionen ska bli mer konkurrenskraftig. De exportfrämjande åtgärder som har genomförts har enligt regeringen bidragit till att öka möjligheten för små och medelstora företag att nå nya exportmarknader. När det gäller frågan om offentlig upphandling anför regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 2) att offentlig upphandling omfattar flera lagar med bestämmelser som syftar till att upphandlande myndigheter och enheter ska göra effektiva offentliga inköp. Reglerna ska vidare säkerställa sunda och rättssäkra konkurrensförhållanden. Dessutom är regelverken ramar för hur offentlig upphandling ska bidra till att olika samhälleliga mål uppnås. är regeringens stödmyndighet och är ansvarig tillsynsmyndighet för lagstiftningen. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (utg.omr. 23) att har haft i uppdrag att förstärka kompetensen på området offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter samt hos leverantörer. Myndigheten har genomfört en kompetensförstärkning i form av workshoppar om t.ex. användningen av hållbarhetskriterier, lagstiftning och uppföljning. Myndigheten har även genomfört branschdialoger om bl.a. logistiklösningar och digitala lösningar. Dessa insatser har gjorts på olika platser i landet. Enligt regeringen konstaterar i sin slutrapport att livsmedel är ett prioriterat segment, och därför kommer myndigheten också framöver att bevaka området. I budgetpropositionen bedömer regeringen att kompetensen när det gäller offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster har förbättrats hos upphandlande myndigheter och leverantörer. Regeringen konstaterar också att genomförda insatser har gett positivt resultat och att det inte finns skäl att följa upp med ytterligare åtgärder på detta område. För ytterligare information om främjandet av svensk livsmedelsexport och konkurrenskraft, se ovan under avsnittet om behandlade tillkännagivanden. 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslaget får användas för utgifter för medlemskapsavgifter i internationella organisationer inom utgiftsområdets ansvar. Anslaget får också användas för internationella skogsfrågor. Anslaget får även användas för andra bidrag relaterade till utgiftsområdets internationella arbete. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för –2020. Anslaget får användas för utgifter för delar av det attesterande organets () utgifter för revision av jordbruksfonderna för programperioden –2020. Anslaget får användas för utgifter för det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget får även användas för statsbidrag till kommuner med geografiska och demografiska utmaningar. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2022. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. Anslaget får användas för utgifter för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av , , Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Vidare får anslaget användas för eventuella ränteutgifter, rättegångskostnader samt revisions- och kontrollutgifter förknippade med inbetalningar till den europeiska unionen. Anslaget får även användas för utgifter för skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med tekniska utgifter för offentlig lagring i den mån som ersättning inte erhålls från EU-budgeten. Anslaget får även användas för utgifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare som drabbades av torkan 2018. Regeringen föreslår att medel omfördelas mellan år inom landsbygdsprogrammets totala ram på grund av försenad programstart, administrativa problem med utbetalningarna samt ändrad valutaförordning. Anslaget bör därför minskas med 2020, ökas med 2021 och minskas med 1 2022. För att finansiera delar av de åtgärder som regeringen föreslår kopplade till proposition En sammanhållen politik för landsbygder föreslår regeringen att anslaget minskas med 2020 och därefter med . Regeringen anser att anslagsnivån behöver justeras för att tidigare aviserad politik ska kunna genomföras. Anslaget bör därför ökas med 2 2021 och med 2 2022. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2021–2029. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anför att inflödet av pengar till svenskt jordbruk minskar mot slutet av den innevarande programperioden, och den gjorda satsningen ska mildra denna sänkning. Medlen ska enligt motionärerna användas för att förstärka de befintliga stöd och strukturer som finns inom landsbygdsprogrammet. Enligt kommittémotion 2019/20:599 av m.fl. (SD) yrkande 5 bör ett restaureringsstöd återinföras – likt den möjlighet till ersättning för restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet som fanns i landsbygdsprogrammet –2013. I partimotion 2019/20:2693 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna vill införa ett statligt stöd för investeringar och åtgärder inom jordbruket som stärker jordbrukets vattenhantering i ett förändrat klimat och som därmed bidrar till att stärka självförsörjningsgraden när det gäller livsmedel. Motionärerna vill också främja produktion och förädling av växtbaserade livsmedel inom ramen för landsbygdsprogrammet. Vidare vill motionärerna öka miljöersättningen i landsbygdsprogrammet för marker med särskilda värden för biologisk mångfald. Motionärerna föreslår även ett ökat produktionsstöd för ekologisk produktion inom landsbygdsprogrammet. För att minska de negativa miljöeffekterna av konstgödsel menar motionärerna att det 2020 bör införas en konstgödselskatt. Som en kompensatorisk åtgärd för sådan beskattning bör det enligt motionärerna införas ett stöd till jordbruket för att bl.a. minska behovet av att importera konstgödsel och för att kunna göra investeringar i lantbruket för att förbättra lagring, hantering och transport av stallgödsel. Enligt kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör de miljöåtgärder i jordbruket 2018–2020 som aviserades i budgetpropositionen minska till hälften, vilket motsvarar . Enligt motionärerna bör det tas fram en modell för att kompensera jordbrukare som enbart använder fossilfri diesel. Vidare anför motionärerna att stödet till strukturkalkning bör ökas med . Sammantaget bör anslaget därför ökas med . ansvarar för det svenska landsbygdsprogrammet. Landsbygdsprogrammet finansieras gemensamt av och EU (genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Ejflu) och hanterar –2020. Det svenska landsbygdsprogrammet beslutades och består av stöd och ersättningar som är till för att utveckla landsbygden. När det gäller restaureringsstöd för insatser för och restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet fanns det i landsbygdsprogrammet –2013 en stödform som kallades regionalt prioriterade ersättningar (även kallat Utvald miljö). Det var olika ersättningar som betalade ut för att gynna insatser som var bra för natur och kultur samt rekreationsvärden inom länen och renskötselområdet. Denna stödform finns dock inte med i landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Huvudskälet till att den togs bort var, enligt uppgift från , att administrationen var svårhanterlig i relation till den nytta stödet gjorde. I nuvarande landsbygdsprogram finns dock, inom ramen för miljöersättningar, möjligheter till stöd för investeringar som bidrar till att bevara och restaurera natur- och kulturmiljöer i odlingslandskap och renskötselområden. När det gäller miljöersättningar inom landsbygdsprogrammet är det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2020 starkt inriktat på att återställa, bevara och förstärka ekosystem med anknytning till jord- och skogsbruk. Genom att lantbrukare och andra som är intresserade av att förvalta miljön på ett hållbart sätt deltar i programmets miljöåtgärder skapas förutsättningar för en hållbar livsmedelsproduktion och öppna landskap. Detta är bl.a. viktigt för den biologiska mångfalden. I landsbygdsprogrammet kan man söka miljöersättning för betesmarker och slåtterängar. Syftet med ersättningen för betesmarker och slåtterängar är att bevara och förstärka betesmarkernas och slåtterängarnas natur- och kulturmiljövärden, skapa förutsättningar för biologisk mångfald och öka allmänhetens möjligheter till rekreation. I landsbygdsprogrammet ingår även miljöersättning för restaurering av betesmarker och slåtterängar när man restaurerar marker som har varit betesmarker och slåtterängar. Inom ramen för projektet miljöeffekter, som löpande utvärderar hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik påverkar miljön i och vars syfte är att göra analyser av jordbrukspolitikens effekter på miljön och ta fram olika framtidsscenarier för att kunna se möjligheter till förbättringar, har tagit fram två rapporter om kulturmiljöer i odlingslandskapet och möjligheten till ersättningar till jordbrukare för skötsel av detta (Behövs ersättningar till jordbrukare för skötsel av kulturmiljöer? En utvärdering av miljöersättningen till natur- och kulturmiljöer i landsbygdsprogram 2007–2013 [2016] och Större miljönytta – lägre kostnad. Så nås målen för kulturmiljöer i odlingslandskapet med kommande landsbygdsprogram [2017]). Dessa rapporter ingår som underlag i arbetet för att förbereda kommande landsbygdsprogram efter 2020. Den som har certifierad ekologisk växtodling eller djurhållning kan få ersättning för ekologisk produktion, och det är också möjligt att söka ersättning för att ställa om till ekologisk produktion. För att få ersättning behöver sökanden ha ett åtagande, vilket innebär att den sökande åtar sig att sköta sin mark eller sina djur enligt vissa villkor. Syftet med ersättningen är att öka den ekologiska produktionen för att få positiva effekter på miljö, klimat, djurhälsa och landsbygdsutveckling. Ersättningarna ingår i landsbygdsprogrammet –2020 och bidrar till att nå målen med tillväxtstrategi . Det EU-rättsliga regelverket medför vissa begränsningar när det gäller i vilken utsträckning statligt stöd kan ges till en viss produktionstyp, t.ex. ekologisk produktion eller produktion av växtbaserade livsmedel. Enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är, om inte annat föreskrivs i fördragen, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller en viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I artikel 107 föreskrivs vissa undantag från förbudet mot statsstöd, bl.a. när det gäller naturkatastrofer. Enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget ska kommissionen underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. I förordning (EU) nr 1408/2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn föreskrivs en möjlighet för medlemsstaterna att bevilja vissa mindre stödåtgärder utan att det ska ses som statsstöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget. Denna typ av stöd omfattas inte av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i EUF-fördraget. Stödet får enligt artikel 3.2 i förordningen inte överstiga per företag av tre beskattningsår. Det ackumulerade stödet av mindre betydelse som per medlemsstat beviljas företag verksamma inom primärproduktionen av jordbruksprodukter av tre beskattningsår får enligt artikel 3.3 inte överstiga den nationella övre gräns som fastställs i bilagan till förordningen. För del är denna gräns . När det gäller jordbrukets vattenhantering har regeringen gett i uppdrag att inrätta ett för hållbar hantering av vatten i jordbruket. Uppdraget är en del i regeringens handlingsplan för att nå målen i den nationella livsmedelsstrategin. Uppdraget ska genomföras fram till utgången av 2019 och ska slutredovisas . Kompetenscentrumet ska genom samverkan bidra till att öka myndigheternas kompetens om jordbrukets vattenhushållning, och medverka till att tillämpning och utveckling av regler och andra styrmedel som påverkar jordbrukets vattenhushållning stöder livsmedelsstrategins mål om en konkurrenskraftig och hållbar svensk livs-medelsproduktion. har också fått i uppdrag av regeringen att analysera jordbrukets vattenförsörjning med hänsyn till förväntade klimatförändringar, marknaden och GJP:s utveckling. Uppdraget har resulterat i rapporten av vattenförsörjning. Utredningen har genomförts i samverkan med SLU och presenterar bl.a. beräknings- och kunskapsunderlag som beskriver vattenbehovet för både växtodling och djurhållning. När det gäller frågan om växtnäringsläckage från lantbruket och användningen av gödsel anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att landsbygdsprogrammet är en källa för finansiering av åtgärder i arbetet mot övergödning. Det rör t.ex. fånggrödor och jordbearbetning i stället för på , anläggning och restaurering av våtmarker och dammar samt kompetensutveckling inom jordbruket. Regeringens insatser som initierades 2018 för att öka åtgärdsarbetet på lokal nivå fortsätter. Bland annat har Havs- och vattenmyndigheten haft i uppdrag att öka det lokala åtgärdsarbetet mot övergödning i avrinningsområden. Regeringen har även gett myndigheten i uppdrag att i ett antal pilotområden redovisa vilka incitament som krävs för att de åtgärder som behövs mot övergödning ska komma till stånd. Uppdraget ska redovisas . För att utvärdera åtgärdsarbetet ska SLU utveckla metoder och utföra mätningar för att följa effekterna av åtgärder mot övergödning som genomförs i jordbrukslandskapet. har analyserat hur ersättningar kan utformas baserat på värde och resultat för att minska övergödningen, i stället för de kostnadsbaserade ersättningar som används (Rapport 2018:32). Studien ska ge underlag till kommande strategisk plan för jordbrukspolitikens insatser i . Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen bedömer att de insatser som genomförs och planeras har en viktig men begränsad effekt i relation till de omfattande behoven. För att minska övergödningen behöver enligt regeringen insatserna därför öka.