bet · H601NU14 · 2019-05-29 00:00:00 — 2016/17:228) slår regeringen fast att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar. Vidare betonas vikten av att möjligheterna till högeffektiv elproduktion utnyttjas i bränslebaserad fjärrvärmeproduktion. kan även nya tekniker och tillämpningar, såsom ökat utnyttjande av spillvärme och geotermisk djupvärme, komma att vara en del av en hållbar fjärrvärmesektor. Regeringen anser att det är viktigt med en gynnsam utveckling där kraftvärmesektorn bidrar med systemvinster för övriga energisystem och till målen om förnybar el och inga nettoutsläpp av växthusgaser. Det förutsätter dels att potentialen för elproduktion i fjärrvärmenäten utnyttjas, dels att både kraft- och värmeproduktionen är konkurrenskraftig och baseras på förnybara bränslen. ska enligt sin instruktion följa och analysera utvecklingen på bl.a. fjärrvärmemarknaderna och lämna förslag till ändringar i regelverk eller till andra åtgärder för att främja marknadernas funktion. Geoenergi är samlingsnamnet för teknik där värme och kyla från markens översta tas till vara. Det finns ett flertal sådana tekniker, och i finns det ca 450 000 geoenergianläggningar av olika slag. Majoriteten är bergvärmepumpar för villor. Geotermi är en annan teknik där värme från radioaktivt sönderfall i jordskorpan och värmeledning från jordens inre tas till vara på stort djup (). I är potentialen för geotermi emellertid liten enligt kunskapscentret Svenskt Geoenergicentrum. Forskning och utveckling - fjärrvärme och diffusa energikällor har beviljat Svenskt Geoenergicentrum och SP för att utveckla en strategisk innovationsagenda för geoenergi. Arbetet syftar till att ta fram mål för geoenergins utveckling, inklusive att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov för att nå målen. Arbetet avslutades och avrapporterades i rapporten under mark ska upp till ytan – Strategisk innovationsagenda för geoenergi. Det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet var ett av världens största forskningsprogram för fjärrvärme och fjärrkyla. Det finansierades av fjärrvärmebranschen och . forskning, indelad i tre etapper, avslutades programmet . Inom ramen för programmet har man bl.a. studerat möjligheterna att använda mer diffusa energikällor för fjärrvärmeändamål. I programbeskrivningen konstateras det bl.a. att fjärrvärmen har utvecklats från att ursprungligen ha varit system med ånga, via högtempererade hetvattensystem, till dagens varmvattensystem, och att det pågår teknikutveckling mot en mer diversifierad produktionslösning med många olika värmekällor – solvärme, spillvärme från industrier och att med hjälp av värmepumpar ta till vara överskottsvärme från bebyggelse och annan lågvärdig restvärme i t.ex. avloppsvatten. Fjärrsyn har bl.a. haft som syfte att bidra med ny kunskap om de komponenter och den systemutveckling som krävs för att förverkliga ett framtida systemkoncept med bättre förutsättningar att ta till vara sådan värmeenergi som kyls bort. presenterades innovationsagendan Effektiv användning av lågvärdig värme. I agendan redovisas en vision som går ut på att lågvärdig värme ska värderas på ett rättvisande sätt utifrån ett hållbarhetsperspektiv, vilket ökar nyttjandet av denna resurs i samhället. I en handlingsplan kopplad till agendan föreslås bl.a. att det tillsätts en nationell samordnare och att regionalstöd ges för kartläggningar. bedriver forskningsprogrammet som ska bidra till att el- och värmeproduktion från biobränsle och avfall möjliggör ett hållbart energisystem. Programmet inriktar sig på forskning om och utveckling av anläggningar av alla storlekar, från pannor och kaminer av villastorlek till fullstora kraftvärmeanläggningar. Programmet pågår –2021. Myndigheten har också satsat på ett nytt forsknings- och innovationsprogram inom värme och kyla som löper –2021. Programmet är inriktat på forskning och innovation som främjar kommersialisering och export. Höjd skatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk I vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) föreslår regeringen avskaffad skattenedsättning av energiskatt och höjd koldioxidskatt för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Förslaget ska bidra till den omställning som pågår i svenska kraftvärmeverk från fossila bränslen som kol, olja och gas till biobränslen. Skatteändringarna föreslås träda i kraft . behandlade utskottet en motion om att använda restvärme från kärnkraftverk (bet. 2017/18:NU22). Utskottet anförde i sitt ställningstagande att motsvarande förslag avstyrkts åtskilliga gånger av utskottet, bl.a. med hänvisning till att det bygger på en missuppfattning om rådande rättsläge och på att tekniska och ekonomiska realiteter begränsar möjligheterna att ta vara på denna restvärme. Utskottet behandlade vidare ett motionsyrkande om utbyggnad av gasstamnätet, vilket också behandlats av utskottet . Utskottet hänvisade till sina tidigare uttalanden och ansåg inte att något uttalande från om en förbättrad eller utbyggd gasinfrastruktur är aktuell. Utskottet behandlade vidare två motionsyrkanden liknande de nu aktuella i motionerna 2018/19:1210 (M) och 2018/19:2764 (KD) om förslag och geoenergi. Utskottet anförde följande: När det gäller det som sägs i motion 2017/18:1516 (M) om att den närmare s.k. förslag bör ligga till grund för en pro-position anser utskottet att det krävs ett betydligt mer aktuellt underlag för att kravet på en nöjaktig beredning ska kunna anses vara uppfyllt. Vidare anser utskottet att man bör utvärdera de åtgärder som har vidtagits på fjärrvärmeområdet i form av bl.a. regler som möjliggör ett begränsat tillträde till fjärrvärmenäten innan det finns anledning att göra justeringar av den rådande modellen. En sådan uppföljning skulle även kunna överväga vilka förändringar av regelverket som kan vara aktuella med anledning av att stora dataanläggningar är en relativt ny företeelse med potential att agera på värmemarknaden. Det bör för övrigt också påminnas om att har i uppgift att följa och analysera utvecklingen på fjärrvärmemarknaderna och lämna förslag till ändringar i regelverk eller till andra åtgärder för att främja marknadernas funktion. Även motion 2017/18:3748 (KD) avstyrks i den del som gäller geoenergi. Utskottet har behandlat likalydande förslag och hänvisar till det som anfördes senast, dvs. behandlade utskottet ett motionsyrkande om en vätgasstrategi liknande det nu aktuella motionsyrkandet i motion 2018/19:169 (SD). Utskottet anförde bl.a. följande. När det avslutningsvis gäller satsningar på vätgas vill utskottet i första hand påminna om den satsning när det gäller forskning och utveckling (FoU) som finansierar för att om möjligt använda vätgas i stället för kol och koks i stålindustrin. Andra FoU-satsningar på temat vätgas kan säkerligen också motiveras framgent. Utskottet noterar också med intresse att och Preem har tecknat en avsiktsförklaring om en satsning på vätgas. Utskottet uppfattar emellertid inte något påtagligt behov av en särskild strategi för utvecklingen på vätgasområdet i . Motion 2016/17:1772 (SD) avstyrks således även i denna del. behandlade miljö- och jordbruksutskottet ett motionsyrkande om behovet av att tillsätta en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång liknande det nu aktuella yrkandet i motion 2018/19:169 (SD). Motionsyrkandet avstyrktes av miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2017/18:MJU22). I motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:1284 (SD), 2018/19:1339 (S) och 2018/19:2891 (M) förordas rimliga förutsättningar för biogas och att utvecklingen av biogasen ska främjas på olika sätt. Utskottet noterar inledningsvis att regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att gynna produktionen av biogas i . Det handlar bl.a. om stöd till svensk biogasproduktion och att fått i uppdrag att utlysa medel för utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas. Det pågår även en utredning om hur biogasens nytta som resurs ska tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Utskottet vill mot bakgrund av detta framhålla att det utgår från att frågan om de kortsiktiga konkurrensvillkoren ges hög prioritet i utredningsarbetet eftersom biogasproduktionen i missgynnas av konkurrens från importerad dansk biogas som gynnas av hur de svenska respektive danska stödsystemen är konstruerade. Vidare förutsätter utskottet att regeringen vidtar de åtgärder den bedömer vara nödvändiga om den anser att det finns skäl att agera bilateralt gentemot eller EU innan den nämnda utredningen har haft möjlighet att ta sig an frågan. Det är vidare utskottets bedömning att utredningens slutbetänkande kan väntas fungera som en god grund för strategiska överväganden om hur biogasen ska kunna spela en viktig roll i det svenska energisystemet framöver. Utskottet anser därmed inte att det finns skäl för att ställa sig bakom förslaget om att det bör utarbetas en nationell gasstrategi. När det gäller utbyggnad av det svenska stamgasnätet hänvisar utskottet till vad det anfört tidigare i frågan, så sent som . När det gäller förslaget i motion 2018/19:169 (SD) om att tillsätta en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång vill utskottet påminna om att en liknande motion avslogs av . Utifrån det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:1284 (SD), 2018/19:1339 (S) och 2018/19:2891 (M) i berörda delar. När det gäller förslaget i motion 2018/19:1210 (M) om att regeringen bör överväga att genomföra förslagen i slutbetänkandet om fjärrvärme i konkurrens har utskottet inte ändrat uppfattning sedan utskottet senast behandlade en liknande motion och avstyrker därmed motionen med hänvisning till vad som då anfördes. Även motion 2018/19:2764 (KD) avstyrks i den del som gäller geoenergi. Utskottet har behandlat liknande förslag och hänvisar till det som anfördes . Detsamma gäller motion 2018/19:1939 (M) om att använda restvärme från kärnkraftverk. Motsvarande förslag har avstyrkts åtskilliga gånger av utskottet med hänvisning till att det bygger på en missuppfattning om rådande rättsläge och på att tekniska och ekonomiska realiteter begränsar möjligheterna att ta vara på denna restvärme. När det gäller förslaget i motion 2018/19:2784 (M) om att stärka förutsättningarna för att ta till vara fjärr- och kraftvärme vill utskottet påminna om att regeringen lyft fram att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar i propositionen om energipolitikens inriktning. Där redovisar regeringen också hållningen att det är viktigt med en gynnsam utveckling där kraftvärmesektorn bidrar med systemvinster för övriga energisystem och till målen om förnybar el och inga nettoutsläpp av växthusgaser. Med det anförda avstyrker utskottet motionen i den aktuella delen. Liknande förslag om en nationell vätgasstrategi som förordas i motion 2018/19:169 (SD) har behandlats av utskottet tidigare. Utskottet ser inget skäl att ändra uppfattning i frågan och avstyrker därmed motionen i berörd del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. energiförsörjning, Industriklivet, energilager och torv. Jämför reservation 23 (M) och 24 (SD). I motion 2018/19:844 av och (båda S) framhåller motionärerna vikten av att satsningen Industriklivet inte äventyras av kortsiktigt tänkande. Satsningen innebär stöd till företag hela vägen från forsknings- och innovationsprojekt till demonstrationsanläggningar och fullskaliga anläggningar, och bör fortsätta och gärna utvecklas då industrins omställning är en av de stora utmaningarna som står inför när utsläppen ska ned till noll. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om vikten av att Industriklivet fortsätter för att skapa möjlighet till en hållbar och konkurrenskraftig industri med nollutsläpp i (yrkande 2). I motion 2018/19:956 av och (båda S) framhåller motionärerna vikten av god tillgång till el med konkurrenskraftiga priser för ett fortsatt starkt näringsliv. Motionärerna konstaterar att och övriga befinner sig i en situation där det kommer att vara svårt att tillgodose nya energikrävande verksamheter och menar därför att energitillgången i behöver förbättras så att fler viktiga företagsetableringar kan bli verklighet. I motion 2018/19:1028 av och (båda S) konstaterar motionärerna att och övriga befinner sig i en situation där det kommer att vara svårt att tillgodose nya energikrävande verksamheter eftersom energiförsörjningen inte är tillräckligt god. Motionärerna menar att det behövs långsiktiga förutsättningar för energibranschen och den svenska industrin och förordar att energitillgången i förbättras så att fler viktiga företagsetableringar kan bli verklighet. I motion 2018/19:1791 av m.fl. (S) anförs att står inför stora utmaningar när det gäller elförsörjningen och att det finns platser i länet där eleffekten är i det närmaste fullt utnyttjad. Rent tekniskt går problemen med elförsörjning att lösa - det är snarare en fråga om ekonomisk och organisatorisk problematik. Motionärerna menar att det finns ett behov av en aktör med ett helhetsansvar för samtliga delar av energiförsörjningen såväl regionalt som nationellt. För att inte förhindra tillväxt och arbetstillfällen förordar motionärerna en samordningsinsats som har det övergripande ansvaret för samtliga delar av energiförsörjningen nationellt och lokalt. I kommittémotion 2018/19:2784 av m.fl. (M) anför motionärerna att en utmaning som måste adresseras är en ständigt större andel volatil elproduktion och en minskad andel baskraft. Att effektbalansen upprätthålls är en förutsättning för svensk industri, jobb och konkurrenskraft. Ett sätt att möta framtida utmaningar när det gäller effekten är enligt motionärerna att skapa bättre förutsättningar för utveckling och nyttjande av batterilager. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen ska se över hur energilager kan användas mer effektivt i energisystemet (yrkande 7). I motion 2018/19:1236 av (M) framhåller motionären att redan har en mycket stor andel förnybart i sin energimix. Med bibehållen eller helst utbyggd kärnkraft skulle genom elexport kunna hjälpa till med att minska grannländernas utsläpp av växthusgaser. är det tvärtemot troligt att blir beroende av nettoimport av elkraft. Motionären menar därför att det är nödvändigt att se över villkoren för effektreserven, utreda ett mål för leveranssäkerheten och göra en översyn av villkoren för energiförsörjning. I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) anför motionärerna att torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle då den nybildas kontinuerligt. Torven klassas som förnybar i vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter eftersom EU klassar torven som fossil energi. Motionärerna anser att torven ska klassas som förnybar som elcertifikatssystemet fortfarande finns kvar och förordar att regeringen ska verka för att torv klassas som förnybart i EU (yrkande 25). Vidare framhåller motionärerna att torvland i en eller annan form anses utgöra av landyta men att utvinningen av torv bedrivs på av denna yta. Om det går att reducera importen av fossila bränslen genom torveldning vore det eftersträvansvärt enligt motionärerna. Torven kan också skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytning är möjlig och skulle kunna utgöra en viktig sysselsättningsfaktor på landsbygden. Motionärerna förordar därför att förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark utreds (yrkande 26). behandlade så sent som motioner från allmänna motionstiden /19 om olika elmarknadsfrågor (bet. 2018/19:NU12). biföll reservation 1 medan övriga motionsyrkanden avslogs, och riktade därmed ett tillkännagivande till regeringen om att behöver ta fram leverenssäkerhetsmål som beaktar hela samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination (rskr. 2018/19:210). I reservationen som ställde sig bakom och som ligger till grund för tillkännagivandet anfördes bl.a. följande: elleveranser har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet, men ser vi en ökad effektutmaning till följd av att mer intermittent och förnybar elproduktion ansluts till elnäten, som kärnkraften stängs ned. Konsekvenserna av detta blir att en betydande andel av den stabila elproduktionen försvinner utan att tillräckliga åtgärder vidtagits för att garantera fortsatt leveranssäkerhet. Det är för oss tydligt att leveranssäkerheten kan påverkas negativt på grund av effektunderskott som drabbar både industrin och hushållen, främst i mellersta och . Det kommer därför att bli nödvändigt att oftare använda effektreserven, vilket bl.a. betyder att oljekraftverket i behöver startas. Dessutom kommer det att ske en ökning av behov av att importera el från grannländer som tenderar att ha utformat likartade energisystem som , dvs. att ostabila och intermittenta energislag utgör en allt större andel av deras energisystem. Vi anser att en ökad risk för bristande leveranssäkerhet inte är en acceptabel utveckling för ett samhälle som blivit mer beroende än någonsin av en stabil elförsörjning. Dagens höga elkvalitet är en svensk konkurrensfördel som måste värnas, och måste även kunna säkerställa att kraftsystemet kännetecknas av hög kvalitet och god driftsäkerhet. Vi anser därför, i enlighet med vad som framförs i motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2924 (L), att behöver ta fram leverenssäkerhetsmål, som beaktar hela samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination. Vi menar också att man bör överväga att sätta detta mål tillsammans med grannländer som elmarknaden är sammankopplad med. Vi anser att bör tillkännage det anförda till regeringen. Regeringen lämnade en proposition om vissa kontrollfrågor och andra frågor på punktskatteområdet till (prop. 2017/18:294). I propositionen lämnades ett förslag om återbetalning av energiskatt på el vid viss lagring och en bestämmelse om att skattskyldighet för energiskatt på el inte ska inträda i vissa situationer när skattskyldighet redan har inträtt. Lagändringarna föreslogs huvudsakligen träda i kraft . beslutade i enlighet med skatteutskottets förslag att ställa sig bakom regeringens förslag (bet. 2018/19:SkU2). behandlade ett motionsyrkande om lagring av energi liknande det nu aktuella i motion 2018/19:2784 (M). Utskottet anförde bl.a. att det delade motionärernas uppfattning att energilagring är en viktig komponent i det framtida energisystemet och att regeringen anser att det bör undersökas hur energilager kan premieras för att underlätta en effektiv övergång till mer ny förnybar elproduktion. Vidare anförde utskottet att det går att få stöd för lagring av el och att det ingår i den pågående utredningen om mindre aktörer i energisystemet att studera de eventuella hinder som mindre aktörer möter bl.a. när det gäller frågor med anknytning till lagring av energi. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. behandlade miljö- och jordbruksutskottet ett motionsyrkande om att utreda förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark liknande det nu aktuella yrkandet i motion 2018/19:169 (SD). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet (bet. 2017/18:MJU22). Torvens roll i elcertifikatssystemet berördes i samband med att behandlade regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Utskottet anförde bl.a. att torv är en marginell företeelse i elcertifikatssystemet vars roll dessutom tycks minska. Mot den bakgrunden instämde utskottet i regeringens uppfattning att det inte finns skäl att göra några förändringar av elcertifikatssystemet med innebörden att torvbaserad elproduktion inte längre ska tilldelas elcertifikat. Som tidigare nämnts överlämnade regeringen en proposition om energipolitikens inriktning med förslag till nya energipolitiska mål (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22). Det övergripande målet för energipolitiken innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. I propositionen anförde regeringen även att de berörda myndigheterna kontinuerligt bör följa utvecklingen på elmarknaden genom att bl.a. analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven, behovet av ytterligare systemtjänster, nätstabilitet och andra avgörande faktorer så att har ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en god överföringskapacitet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det är möjligt att få stöd för energilagring. Bidraget kan sökas av privat-personer som vill lagra sin egenproducerade el. För att man ska kunna få bi-draget ska energilagringssystemet vara kopplat till en anläggning för egen-produktion av förnybar el som är ansluten till elnätet. Bidraget ska stimulera till lagring av elenergi för användning vid ett annat tillfälle än produktions-tillfället och till att öka den årliga andelen egenproducerad elenergi för att tillgodose det egna elbehovet. Bidrag får ges med högst av kostnaderna för lagringssystemet, dock högst . Det är inte möjligt att kombinera bidraget med annat offentligt stöd, som t.ex. ROT-avdrag, för samma åtgärd. Batterifondsprogrammet är ett forskningsprogram som bl.a. är inriktat på utveckling av nya och vidareutvecklade kostnads- och resurseffektiva batteri-koncept för lagring och användning av förnybar energi i elsystems- och fordonstillämpningar. Programmet finansieras av via medel från . kommer att fördelas –2027. Svenskt centrum för framtidens elnät och energilagring (Swegrids) är en nationell plattform för forskning och innovation inom området elnät och energilagring som startade . Den nuvarande och sista etappen pågår –2021. Centret är lokaliserat vid () och och har en budget på totalt . I sammanhanget bör det även nämnas att har beviljat stöd till Northvolts planerade pilotanläggning för storskalig batteritillverkning – – i . Utredning om hinder och lösningar för energieffektivisering, småskalig elproduktion och ellagring Som har nämnts tidigare tillsatte regeringen en utredning med uppgiften att identifiera de eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion, inklusive energilager (dir. 2017:77). presenterades slutbetänkandet Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt (SOU 2018:76). Utredningen konstaterar att i ett energisystem med mycket variabel elproduktion och ett alltmer effektorienterat användningsmönster av el kan överskott och underskott av el balanseras med energilager. Energilager kan på så vis utgöra en balans- och reglerresurs. För att skapa nytta både för den mindre aktören och det överliggande elsystemet i ett energilandskap i förändring föreslår utredningen att förordningen (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi justeras så att dels fler än privatpersoner kan vara stödberättigade, dels ändamålet för energilagret inte behöver vara kopplat till egenproducerad elenergi. Dessutom föreslås att stödet förlängs och maximalt möjligt belopp att söka höjs. Vidare gör utredningen bedömningarna att: en definition av ellager bör införlivas i ellagen och att fler tester i pilot- och demonstrationsskala av lagerteknik och marknadslösningar behövs. Betänkandet bereds i . Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan har analyserat torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan i skrivelsen Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan .