bet · H601UbU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Med försöksskolornas hjälp utvecklar ett självskattningsverktyg för skolans digitala beredskap, som kallas LIKA-verktyget och utvecklas och tillhandahålls av Kommuner och Landsting (SKL). har på olika sätt kommunicerat om arbetet att digitalisera de nationella proven. Ett nätverk med skolledare har etablerats i syfte att bidra till att säkerställa ett bra underlag för att skapa likvärdiga, effektiva och rättssäkra digitala nationella prov, i enlighet med regeringsuppdraget. Utskottet kan konstatera att de nationella proven ska digitaliseras . Utskottet gör i likhet med regeringen bedömningen att detta kommer att kunna minska risken för otillåten spridning av nationella prov. Utskottet anser att det är viktigt att digitaliseringen genomförs utifrån rådande förutsättningar. redovisning av processen och tillvägagångssättet för digitaliseringen av de nationella proven är enligt utskottets mening rimlig. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2018/19:3088 (M). Möjligheter att kombinera gymnasieutbildning med elitsatsning i idrott Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier och tillkännager detta för regeringen. Av 15 kap. 7 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I 5 kap. gymnasieförordningen (2010:2039) finns det bestämmelser om avvikelser inom de nationella programmen. Enligt 5 kap. 27 § gymnasieförordningen får en utbildning där ämnet specialidrott ingår godkännas som en nationell idrottsutbildning om den har en tydlig elitidrottskaraktär och ett etablerat samarbete med ett specialidrottsförbund som är relevant för utbildningen. Utbildningen ska tillstyrkas av specialidrottsförbundet. Enligt 1 kap. 8 § skollagen ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i denna lag. Av 15 kap. 17 § skollagen framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. Av förarbetena till skollagen framgår att rätten till en likvärdig utbildning av hög kvalitet aldrig får vara beroende av en enskild persons ekonomiska förutsättningar. Utgångspunkten i skollagen är därför att utbildningen ska vara avgiftsfri. Eleverna kan dock få stå för enstaka egna hjälpmedel, om huvudmannen så beslutar (prop. 2009/10:165 s. 415). Enligt 15 kap. 18 § skollagen får det trots 17 § förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Vidare sägs i bestämmelsen att det i samband med skolresor och liknande aktiviteter, trots övriga bestämmelser i skollagen, i enstaka fall under ett läsår får förekomma kostnader som ersätts av eleven eller dennes vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. Bakgrund och pågående arbete föreslår i en hemställan till regeringen () (dnr 2017:99) att en utredning ska tillsättas angående en avgiftsfri utbildning. framhåller att möjligheten att kombinera en idrottssatsning på elitnivå med utbildning på gymnasial nivå är central och strategiskt viktig för idrottsrörelsen. uppmärksammar att elitidrott i vissa fall är förenad med betydande kostnader för utrustning, t.ex. egen häst eller träningsläger förlagda på platser med bättre förutsättningar. Enligt ska elitidrottaren inte tvingas välja mellan utbildning och elitidrottssatsning. Av hemställan framgår att genom kontakt med skolhuvudmän har uppmärksammat att de gymnasiala idrottsutbildningarna inte alltid uppfyller dessa krav. bedömer att flera av de gymnasiala idrottsutbildningarna i praktiken inte är att betrakta som avgiftsfria. anser därför att frågan om avgiftsfri utbildning på de gymnasiala idrottsutbildningarna behöver utredas. I en sådan utredning behöver det enligt ses över om det finns skäl för en särskild reglering för idrottsgymnasier för att möta olika idrotters behov och förutsättningar och för att möjliggöra kombinationen elitidrott och studier. Dessutom behöver effekterna och konsekvenserna av en sådan eventuell förändring särskilt utredas. Skolinspektionen har i tidigare beslut bedömt att kravet på egen häst för att kunna delta i utbildning som skolor erbjuder inte är förenligt med gällande föreskrifter (se t.ex. Skolinspektionens beslut i ärendena dnr 36-2014:6558 och dnr 43-2015:4856). I bl.a. Skolinspektionens beslut (dnr 430-2018:7782) om riktad tillsyn av Naturbruksgymnasium i kommun bedömer Skolinspektionen att det finns brister i utbildningen. Tillsynen visar enligt Skolinspektionen att skolan erbjuder en utbildning som inte är förenlig med kravet på att utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri eftersom elever som läser nationella idrottsutbildningen ridsport måste ha med egen häst till skolan. Enligt Skolinspektionen är kravet på en egen häst att bedöma som ett enstaka hjälpmedel. I beslutet anser Skolinspektionen trots detta att kravet från skolans sida inte är i överensstämmelse med lagstiftningen. Bestämmelserna om att huvudmännen ska bära kostnadsansvaret för utbildningen i gymnasieskolan ska enligt Skolinspektionen tolkas i ljuset av principen om att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning. Kostnaden får enligt Skolinspektionen aldrig vara så hög att den kan riskera en enskild elevs möjlighet att gå en viss utbildning. Skolinspektionen anser vidare att principen om lika tillgång till utbildning, liksom bestämmelserna om avgiftsfrihet, inte bara innebär att alla elever, oavsett sina ekonomiska förhållanden, ska ha möjlighet att gå en viss utbildning utan även innebär att alla elever oavsett sina ekonomiska förhållanden ska ha möjlighet att gå samtliga inriktningar, kurser och delar av kurser inom ramen för en utbildning. I detta fall kan kravet på att ha med en egen häst för att läsa nationella idrottsutbildningen ridsport antas medföra att vissa ungdomar som vill läsa den utbildningen och har förutsättningar för detta inte gör det för att de saknar de ekonomiska möjligheter som krävs. Utskottet anser att det ska finnas goda möjligheter att kombinera en gymnasieutbildning med elitsatsning i idrott. Detta är viktigt både för att främja framväxten av nya idrottstalanger och för att de ska kunna få en gymnasieutbildning som de kan bygga vidare på senare i livet när elitkarriären tagit slut. Mot bakgrund av detta anser utskottet att regeringen ska ges till känna att den bör utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier. Såväl effekter som konsekvenser av en sådan förändring bör också utredas. Digitaliserade nationella prov, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3088 av m.fl. (M). Att beivra olika typer av fusk är viktigt. Fusk bidrar till att en enskild eller fler individer får högre betyg än de ska ha. I förlängningen påverkar det individer som väljer att inte fuska och deras möjligheter att välja utbildning. De nationella proven har kantats av återkommande fusk och att prov har läckt ut. Proven har bl.a. spridits i sociala medier. Legitimiteten för de nationella proven har genom detta ifrågasatts. Digitaliseringen av de nationella proven går alldeles för långsamt. Enligt regeringens plan ska de vara införda 2022. Att digitalisera de nationella proven är angeläget och borde vara en prioriterad uppgift för regeringen att få på plats. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:110 om och Skolinspektionens arbete mot otillåten spridning av nationella prov. 2018/19:3088 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitalisera de nationella proven och tillkännager detta för regeringen. Det här betänkandet består av två delar, så det kommer också mitt anförande att göra. Jag delar upp det. Ursprungsdelen i betänkandet handlar om otillåten spridning av nationella prov och om granskning och rekommendationer när det gäller att stävja detta. Nationella prov är en fråga som ofta tas upp i debatten. De tar tid att genomföra, och det tar även mycket av lärarnas tid att rätta proven. På den nationella nivån är det viktigt att vi kan följa upp hur det går ute på skolorna och hur huvudmännen sköter sitt uppdrag. Nationella prov är en viktig del när det gäller den nationella uppföljningen, men de är även ett viktigt instrument vid betygsättning och uppföljning på skolor och hos huvudmän. Det finns mycket kvar att göra innan de nationella proven verkligen kan anses vara en verklig mätare av resultat. Inte minst har Skolinspektionens omrättning av proven visat att det kan skilja väldigt mycket mellan hur olika lärare rättar proven. Utöver denna osäkerhet har det förekommit otillåten spridning av proven, vilket också gör att tillförlitligheten begränsas. Vi behöver verkligen en tillförlitlig uppföljning av elevernas resultat. Det är därför vi moderater både vill se en digitalisering av de nationella proven och en central rättning för att tillförlitligheten ska bli större. Regeringen konstaterar själv att en digitalisering kommer att minska risken för otillåten spridning. Det som är märkligt, vilket vi också tar upp i vår reservation, är tidsplanen. är bort, och till dess saknar vi en tillförlitlig uppföljning. Plattformar finns för att distribuera prov, och på vissa skolor genomförs de nationella proven på dessa plattformar. De tekniska lösningarna finns alltså, så det är väldigt svårt att förstå att det ska behöva ta så . är som sagt bort. Det är inte heller ett nytt uppdrag som har fått, utan detta är något som man har hållit på med . Det gör att det blir helt obegripligt att det ska behöva dröja ända till 2022 innan vi kan få en ordentlig uppföljning värd namnet. Den andra delen av betänkandet handlar om riksidrottsgymnasier och nationellt godkända idrottsutbildningar. Frågan initierades av oss moderater efter ett besök på , ett gymnasium som inte tar in några fler elever på inriktningen ridning på grund av kritik från Skolinspektionen. Både nationellt godkända idrottsutbildningar och riksidrottsgymnasier har tillkommit för att ge möjligheter för elitsatsande ungdomar att gå på gymnasiet. De ges möjlighet att kombinera sitt sportutövande och tränande med en vanlig gymnasieutbildning. För att kunna elitsatsa krävs förutom talang och träning även utrustning. Det gäller inte bara ridning, utan även till exempel skidåkning och golf. I Bergas fall har man fått kritik från Skolinspektionen för att skolan inte är avgiftsfri. För dem som går skolans nationellt godkända idrottsutbildning med inriktning på häst krävs att eleven har med egen häst och stallar upp den på skolan. Det förtjänar att nämnas att , som många andra skolor som erbjuder naturbruksprogram, också har en inriktning på häst där skolan står för både häst och alla kostnader för den. Det finns alltså möjlighet att kombinera gymnasieutbildning och ridning utan att ha med egen häst. Men de nationellt godkända idrottsutbildningarna och riksidrottsgymnasierna är tänkta just för de elitsatsande ungdomarna, och då krävs egen utrustning. skickade och in en gemensam skrivelse om idrottsgymnasierna och om behovet av att se över regelverket, bland annat när det gäller just avgifterna. Om inte detta sker kommer utbildning efter utbildning att tvingas lägga ned, och de elitsatsande ungdomarna berövas möjligheten att gå gymnasiet om de inte väljer någon form av distanslösning. Jag skrev en interpellation till utbildningsministern i frågan tidigt och hänvisade till skrivelsen från och . Tyvärr var det enda svar jag fick i interpellationsdebatten att utbildningsministern avsåg att följa utvecklingen. Detta gjorde att vi moderater landade i att det var helt nödvändigt att lyfta frågan i utbildningsutskottet. Även om det säkert kommer att ta tid innan ett nytt regelverk finns på plats är det ändå glädjande att bollen nu är i rullning genom det utskottsinitiativ som är taget, och som ett enigt utskott står bakom, och i och med ett beslut här i kammaren. Jag hade hoppats att beslutet skulle fattas . Men tog andra utskott lite på sig i sina debatter, så det blir ett beslut . kommer som sagt ändå bollen i rullning, och vi moderater kommer att följa upp detta. Vi tycker att elitsatsande ungdomar ska ha möjlighet att kombinera sin träning med en bra gymnasieutbildning. Med det yrkar jag bifall till reservationen i betänkandet. De nationella proven är ett viktigt verktyg för att säkerställa att olika lärare och skolor gör någorlunda likvärdiga bedömningar av elevers kunskaper när de senare ska sätta betyg. Därför är det av största vikt att frågor och svar inte läcker ut i förväg. Det är ytterst en fråga om rättssäkerhet. har bedömt myndigheternas arbete för att förhindra otillåten spridning av nationella prov. De flesta av de brister som har upptäckts verkar nu vara åtgärdade. Det pågår också flera utredningsinsatser för att utveckla arbetet med att förhindra och åtgärda otillåten spridning. har man sagt att de nationella proven ska digitaliseras 2022. Det kommer enligt regeringen säkert att bidra till att minska risken för otillåten spridning. Om man har säkra digitala plattformar och så vidare bör det vara så. Men tidsplanen anger en alltför långsam takt, enligt uppfattning. Att beivra fusk är viktigt, oavsett vad det är för typ av fusk det handlar om. Fusk bidrar till att en enskild person eller flera personer får högre betyg än de rätteligen ska ha. Det är demoraliserande i sig, och det minskar tilltron till systemet. I förlängningen påverkar det de personer som väljer att inte fuska och deras möjligheter att välja utbildning. Fel personer kommer in på eftertraktade utbildningar, medan en mer kompetent elev trängs undan. De nationella proven har kantats av återkommande fusk, och prov har läckt ut. Proven har bland annat spridits i sociala medier. Legitimiteten för de nationella proven har på det sättet ifrågasatts. Digitaliseringen av de nationella proven går alldeles för långsamt. Enligt regeringens plan ska den alltså vara införd 2022. Att digitalisera de nationella proven är angeläget, och det borde vara en prioriterad uppgift för regeringen att få detta på plats. Vi kristdemokrater anser dessutom att det ska vara förenat med kännbara sanktioner för de skolor som inte sköter kontrollen av proven utan läcker. Jag yrkar bifall till och reservation. Standardiserade tester, som de nationella proven, är i sig inte en metod för att möta varje elevs behov. Varken betyg eller nationella prov är Lösningen med stort L för den svenska skolan. Högerns förslag i skolpolitiken kan ibland ge det intrycket. Men faktum är att summerande bedömning inte är det som får enskilda elever att växa mest. Den som verkligen vill stödja elever och få dem att växa maximalt utifrån sina förutsättningar måste bemöda sig om att återkoppla till eleven. Denna återkoppling ska, för att ge största möjliga utväxling, inte handla om att sätta poäng på hur det gick i går. Den ska snarare handla om hur eleven ska göra för att det ska bli bättre framöver - detta i kombination med en individuellt anpassad undervisning som möter varje elevs behov av stöd, ledning och stimulans. Men om vi verkligen vill förbättra skolresultaten är det långt mycket viktigare att satsa på utbildade lärare, att ha många vuxna i skolan, ledarskap i klassrummet och trygghet och studiero. Låt oss anta att den moderata riksdagsgruppen skulle vilja föda upp en gris för att få skinka till jul. För att maximera mängden kött de kan få ut gör de i så fall klokt i att med omsorg satsa sina resurser på att mata grisen med energirikt käk. Att då och då mäta hur grisen växer kan vara klokt, så att man vet att fodret är tillräckligt och av rätt typ. Men mätandet i sig kommer inte att ge mer skinka. Om den moderata gruppen lägger mest energi på att mäta och därför glömmer att mata kan man alltså säga att julbordet är i fara. Låt oss lägga fokus på att mata rikligt, så kan vi mäta lagom. När vi ska mäta lagom måste mätningen fylla sina syften. Meningen med mätningen, alltså de nationella proven, är såklart likvärdighet. Det handlar om att ge lärare möjlighet att göra rättvisa bedömningar och sätta rättvisa betyg. Det handlar om att ge verktyg i arbetet med att utvärdera de skillnader som finns mellan områden, skolor och klassrum. Likvärdighet i skolan är verkligen ett mål som vi måste prioritera, för varenda unges skull. Ska vi veta hur det går med det arbetet och hur vi ska styra för att det ska bli verklighet måste bedömningarna som utgör det underlag vi använder för sådana beslut, det vill säga betyg och provresultat, vara rättssäkra och likvärdiga. Genomförande och rättning av de nationella ämnesproven är därtill en tung administrativ uppgift för lärare. Den tid som det tar varje lärare att genomföra och rätta de nationella ämnesproven borde lärare kunna använda till mer centrala saker i skolan som sina elever, undervisning och elevernas lärande. För likvärdighetens skull, för effektivitetens och rättssäkerhetens skull, för elevernas lärandes skull och för läraryrkets attraktivitets skull är det därför glädjande att regeringen nu arbetar med frågan om att de nationella proven ska digitaliseras och rättas centralt. Även ur ett elevperspektiv framstår linjen att digitalisera som rätt väg att gå. Jag drar mig till minnes när jag själv skrev nationella prov. Redan då var jag van vid att forma mina texter på dator, i ordbehandlare - vilket jag fortfarande gör, till exempel när jag skrev manuset till denna debatt. Nationella prov innebar stora aulaskrivningar, nerver utanpå kroppen, uppsatser som krävde många ord på papperet och skrivkramp i dubbel bemärkelse - å ena sidan den bildliga som tenderar att plåga författare, det vita papperet som stirrar tillbaka på en från bordet; å andra sidan den rent fysiska smärta som jag minns uppstod i en ovan hand när den skulle forma långa uppsatser med blyertspenna, sudda, omdisponera och rätta texten. Det var omodernt och belastande och gav mig ingalunda bästa förutsättningar att prestera mina bästa texter. Det är glädjande, herr talman, att moderater och kristdemokrater också är med på digitalisering och central rättning. Men här måste vi ha respekt för att många människor är berörda, och då får man förstå att det är bäst att förändra saker stegvis. Det vore huvudlöst att i alltför omvälvande former raskt göra en så omfattande förändring. En mer ansvarsfull förändring innebär att och skolorna hinner med att testa, ändra och förbättra innan systemet är fullt utbyggt. Låt mig här yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet UbU17. Betänkandet vi debatterar behandlar två delar. Den ena är granskning av Skolinspektionens och arbete med att hindra otillåten spridning av nationella prov. Den andra är det utskottsinitiativ som initierat för att det också i fortsättningen ska vara möjligt för elitsatsande ungdomar att kombinera sin idrott med gymnasieutbildning. Vi börjar med granskning. Myndigheternas och skolornas arbete med att förhindra otillåten spridning och varje form av fusk är viktigt eftersom fusk och otillåten spridning i högsta grad motverkar de nationella ämnesprovens syfte, det vill säga att vara verktyg för likvärdig bedömning och likvärdiga betyg inom och mellan landets skolor. Men också ur ett individperspektiv är det djupt orättvist om vissa tar sig friheten att på felaktiga grunder tillskansa sig orättfärdiga fördelar. Därför är det glädjande att konstaterar att de flesta av de brister som funnits är åtgärdade i ett genomgripande utvecklingsarbete . Uppdraget att hindra otillåten spridning är svårt eftersom det är många som är berörda och det är människor som hanterar proven. Därför är också en av de verkningsfulla åtgärder som vidtagits att förtydliga hur hanteringen av proven ska gå till för att förhindra att de sprids. har lämnat några rekommendationer till de granskade skolmyndigheterna. Man kan sammanfatta dem ungefär så här. Till säger man: Följ upp de genomförda förändringarna. Klargör när inspektionen respektive polisen ska kopplas in. Se över hur ni ska göra med resultaten av ersättningsproven. Till Skolinspektionen säger ungefär: Utred om ni kanske borde titta särskilt på hur arbetet med att förhindra otillåten spridning funkar i den kommunala vuxenutbildningen. ger inga rekommendationer till regeringen, och regeringen delar bedömning av myndigheternas arbete. Det gör också utskottet. Dessutom avser regeringen, som jag sagt, att digitalisera de nationella proven, vilket kommer att göra hanteringen av proven ännu säkrare och ännu mindre känslig för fusk och mänskliga misstag. Den andra av betänkandets två delar behandlar det utskottsinitiativ som ett enigt utskott ställt sig bakom om de nationella idrottsutbildningarna. Skolan ska vara avgiftsfri. Många elitidrotter är dock dyra att utöva, vilket gör att utbildningen på nationella idrottsutbildningar inte alltid är avgiftsfri. Detta har föranlett förelägganden när Skolinspektionen har granskat idrottsutbildningar och riskerar att leda till att vissa utbildningar läggs ned. Det är en bra ordning att ungdomar har goda möjligheter att kombinera en gymnasieutbildning med elitsatsning i idrott. Att ungdomar har möjlighet att elitsatsa är viktigt, både för att främja framväxten av nya idrottstalanger och för att ge dem som människor möjlighet att växa med sin passion. Men det är också viktigt att de kan få en gymnasieutbildning som de kan bygga vidare på när elitkarriären är slut. Därför uppmanar vi regeringen att utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier. Såväl effekter som konsekvenser av en sådan förändring ska också utredas eftersom det är en riskabel väg att slå in på att börja lätta på regleringen om avgiftsfrihet i landets skolor. Den socialdemokratiska gruppen i utbildningsutskottet kommer att bevaka att eventuella förändringar inte äventyrar den generella principen om avgiftsfrihet. Den är nämligen fundamental för jämlikhet, demokrati och bygget av en skola för alla. För att sammanfatta: Standardiserade tester är inte lösningen på skolans problem, men de är det bästa vi har kommit på för att göra bedömningen rättvis och likvärdig inom och mellan klassrum, skolor och huvudmän. Fusk motverkar det likvärdighetssyftet och måste därför beivras. granskning visar att skolmyndigheternas arbete mot otillåten spridning nu i huvudsak fungerar. Det är glädjande. Vi vill att ungdomar även i fortsättningen ska kunna kombinera elitsatsning i idrott med gymnasieutbildning. Men det får inte äventyra att skolan är för alla, på lika villkor och oavsett plånbokens tjocklek. Som avslutningsord vill jag upprepa: Låt oss mata mycket och mäta lagom. Det känns som att Socialdemokraterna upprepar sig kring detta med uppföljning. Det verkar vara väldigt känsligt. Nationella prov är viktiga. Man ska inte mäta för mycket, men det är viktigt att följa upp hur det går. Hela inledningen på anförande handlade egentligen om att nationella prov inte var så bra över huvud taget. handlar hela ärendet om nationella prov.