bet · H601UU12 · 2019-06-05 00:00:00 — Det är oklart hur krigets lagar ska tillämpas på civila som är direkt delaktiga i strider. Sådana oklarheter om skyddets omfattning för civila är olyckliga och kan antingen leda till otillåtna förluster av civilas liv eller till att militär personal försätts i onödigt farliga situationer. Svensk militär personal har exempelvis behov av att kunna förhålla sig till stridande civila i samband med olika internationella insatser. En utgångspunkt bör vara att våldsanvändningen mot personer som inte längre får skydd som civila därför att de direkt deltar i striderna inte får gå utöver vad som faktiskt är nödvändigt för att uppnå ett legitimt militärt syfte under de rådande omständigheterna. Som ett resultat av den moderna och mer komplexa konfliktmiljön är det viktigt att krigets lagar och folkrätten också är anpassade efter den nya verkligheten där civilbefolkningen är mer utsatt än tidigare och där andra aktörer än tidigare är stridande parter. Den humanitära rätten måste utvecklas och förstärkas generellt för att skydda civilbefolkningen och civila strukturer i högre utsträckning än . Möjligheterna till humanitär intervention måste säkerställas inom världssamfundet i syfte att motverka eskalerande konflikter och i förlängningen krig. Skyddet för sjukvård och humanitära insatser måste förbättras. De är ofta en måltavla i konflikter. Krigets lagar och folkrätten måste också anpassas efter den nya verkligheten. Det behövs nya metoder, medel och strategier för att motverka den kraftigt ökade cyberkrigföringen. Tillgången till energi är starkt kopplad till ett lands suveränitet och säkerhet. Den är en förutsättning för att samhällen ska fungera. I är vi starkt beroende av rysk olja och gas. har vid ett flertal tillfällen använt detta beroende som ett maktmedel gentemot sina europeiska grannar. Detta gör beroendet av rysk energi till den enskilt viktigaste energisäkerhetsfrågan. som är beroende av import av rysk gas och olja är beroende av att exportera den till . Kraftigt sjunkande världsmarknadspriser och minskad europeisk import drabbar hårt. Detta riskerar i sig att öka osäkerheten i vårt närområde. Givet att beroendet av rysk gas ser olika ut i skiljer sig även engagemanget för energisäkerhet och oron för beroendet åt mellan EU:s medlemsstater. Kan vi minska vårt fossilberoende gör vi oss också mindre beroende av stater som och och andra odemokratiska stater. Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1385 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 9, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 2, 21, 24–26, 29 och 31. Vi har sett att grannländer, till följd av att de haft en betydande andel ryska minoriteter, ryska gasledningar eller andra egenskaper, ansetts befinna sig inom intressesfär. Denna intressesfär vill såväl utveckla och bevara som försvara, varför interna spänningar i dessa länder riskerar att leda till att lägger sig i såväl civilt som militärt. Placeringen av den ryska gasledningen i är ett tydligt exempel på en utvidgning av dessa intressen. Regeringen bör stötta de länder som anses tillhöra den ryska intressesfären men även förhindra att får ytterligare intressen i närhet som kan leda till framtida fara för . Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:1385 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 2, 21, 24–26, 29 och 31. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde härrör från aggressivitet gentemot sina grannar. Det är viktigt att vi tydligt står upp för de liberala värden som format den europeiska säkerhetsordningen alltsedan slutet av . I en liberal världsordning har alla länder rätt att välja vilken väg de vill ta utan hot om våld. har med propaganda, korruption och hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt att närma sig EU. När det inte lyckats har rysk militär satts in. Vi har sett och ser det i och i . Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl , och som östra . Detta är helt oacceptabelt. ockupation måste upphöra. Den europeiska säkerhetsordningen där varje land bestämmer över sina egna vägval utan hot och våld från andra länder måste återupprättas. Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:1385 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 2, 21, 24–26, 29 och 31. () beskriver hur har upprustat sin militära förmåga. Ryska stridskrafter uppvisar ett alltmer aggressivt militärt övningsmönster såväl på och över som globalt. Bortom allt rimligt tvivel har vi upplevt en bedömd ubåtskränkning. , liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade kränkningar i luften och till sjöss. fortsätter att frakta vapen och personella resurser över gränsen till och befäster genom militära installationer sin ställning i de georgiska utbrytarrepublikerna och . vägrar ta avstånd från separatisterna i de östra delarna av och i de georgiska utbrytarrepublikerna. har genomfört militärövningarna Zapad 2017 och Vostok 18 som har mobiliserat hundratusentals man. Syftet med övningarna har bl.a. varit att öva angrepp gentemot . Landet har en kärnvapenretorik som andra kärnvapenmakter inte har. Det antyds ofta att man kan komma att använda kärnvapnen och att andra länder kan bli mål. Det ryska stridsflyget uppvisar ett aggressivt beteende och kommer enligt Försvarsmakten också allt närmare våra egna enheter, framför allt de svenska signalspaningsflygplanen. har angett som det största underrättelsehotet mot . Både den ryska utrikesministern och den ryska ambassaden i har i svenska medier hotat med militära åtgärder om blir medlem i Nato. har beskyllts för att ligga bakom konflikten i . Vår försvarsmakt hånas i ryska medier. fortsätter ockupation av . Det pågår ett lågintensivt krig i , och över en halv miljon ukrainska barn har skadats fysiskt eller psykiskt, uppger . Enligt FN:s uppgifter har över 10 000 personer dödats som ett resultat av konflikten och 1 miljon beräknas leva som internflyktingar. blockerade ukrainska handelsfartyg och en upptrappning av våldet och eskalerande konflikter är svårt att utesluta. Delar av har varit ockuperade av och läget börjar alltmer likna ett normaltillstånd. Agerandet i och visar att den ryska synen på geopolitik, statlig suveränitet och internationell diplomati markant skiljer sig från vår. Genom de ryska intrången i grannländerna har man ruckat på den europeiska säkerhetsordningen – gränser har flyttats med våld. Det finns inget som tyder på att tänker nöja sig med , eller ens . Hans imperialistiska ambitioner går längre än så. De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle likaväl kunna åberopas mot de baltiska länderna. Mot den bakgrunden anser vi att ska verka för att förhindra nyutlåning till från vissa multilaterala organisationer. Nato, punkt 2 (M, C, KD, L) av (M), (M), (C), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2035 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del och 18, 2018/19:2818 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:1761 av m.fl. (V) yrkande 8. De rödgröna partierna har byggt svensk säkerhetspolitik på upprättandet av bilaterala försvarssamarbeten med andra länder, samarbeten som inte innehåller försvarsgarantier. Det försämrade säkerhetsläge som accentuerats efter den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av 2014 verkar inte ha lett till någon omvärdering av den linjen hos dessa partier. Behovet av att bygga säkerhet tillsammans med andra har aldrig varit större än , men då måste den samverkan bygga på en fastare grund än vad som är fallet , detta för att stärka säkerhet och öka stabiliteten i vårt närområde. Vi anser att ska ansöka om medlemskap i försvarsalliansen . Tillsammans med en förstärkning av vårt nationella försvar är det den viktigaste åtgärden för att på allvar stärka säkerhet. Genom ett svenskt Natomedlemskap skulle vi inte bara bli en del av Natos kollektiva försvar och solidariskt dela försvarsgarantier med 29 andra länder. skulle även kunna ha en gemensam försvarsplanering som utgör grunden för ett snabbt agerande vid en kris eller konflikt och få reellt inflytande över beslut som i högsta grad berör oss oavsett medlemskap. Som Natomedlemmar skulle vi dessutom kunna ha ett betydligt djupare försvars- och säkerhetssamarbete med våra nordiska grannländer. Ett Natomedlemskap som och tillsammans med skulle ytterligare stärka säkerheten i . Ett fullvärdigt svenskt Natomedlemskap är en solidarisk handling vilken skulle både stärka säkerhet och bidra till att skapa stabilitet i närområdet. Utifrån ett alltmer hotfullt omvärldsläge är det ett logiskt steg att ta. har inte råd att låta gamla låsningar hindra oss från att bli medlem i den försvarsallians som varit en garant för fred, frihet och demokrati i vår del av världen sedan den bildades . Därför ska söka medlemskap i . Nato, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:1761 av m.fl. (V) yrkande 8, 2018/19:2035 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del och 18, 2018/19:2818 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 16. Den svenska militära alliansfriheten har tjänat landet väl sedan den rådande utrikespolitiska linjen infördes . Det är viktigt att bidra till avspänning i det militärt strategiska område där befinner sig. Det är därför viktigt att inte ingår i en militär allians som kan rubba balansen i vårt närområde. är dock positiva till försvarssamarbeten och ser gärna att har ett fungerande samarbete med Nato, men vi anser att ska fortsätta att stå utanför medlemskap i och andra stormakters militärallianser. Nato, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1761 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:2035 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del och 18, 2018/19:2818 av m.fl. (M) yrkande 1, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 16. har en lång historia av alliansfrihet. menar att alliansfrihet har tjänat väl och ska värnas. Militär alliansfrihet är den bästa grunden för en självständig utrikespolitik för fred och nedrustning. Därför motsätter vi oss alla steg som kan föra oss närmare Nato. försvårar vårt nära samarbete med Nato möjligheterna att med trovärdighet föra en självständig utrikespolitik. Det märks inte minst i regeringens och de borgerliga partiernas ovilja att underteckna , efter att Natostater avrått från att underteckna den. är mycket kritiskt till att riksdag ska stå värd för Natos parlamentariska församlings vårsession 2021. I motiveringen till att vårsessionen ska hållas i nämns bl.a. att arrangemanget skulle öka Natos folkliga förankring och ge möjlighet att lyfta fram utmaningarna i samt profilera den svenska försvarsindustrin. Vi menar att det inte är uppgift att öka Natos folkliga förankring i eller att marknadsföra svensk krigsmateriel. De utmaningar som finns i hanteras inte heller genom ökad upprustning och militära hot, vilket är vad Natosamarbetet bygger på. Att upplåta plenisalen till externa aktörer är ovanligt. menar att det därför dessutom finns en olycklig symbolik i att just Natos parlamentariska församling träffas där. Natoledda övningar som äger rum på svensk mark, i vårt luftrum och på vårt territorialvatten ska därför upphöra och Nato ska inte tillåtas öva eller testa vapensystem inom gränser. ska därför riva upp samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2818 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 20 samt 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 5, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 19, 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del och 9 samt 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 13. Vi anser att det bör tillsättas en ny utredning som ser över internationella försvarssamarbeten, inklusive Nato. Sedan utredning presenterades 2016 har det hänt ett flertal saker som påverkar den internationella säkerhetspolitiska miljön. Det handlar t.ex. om ett djupare försvarssamarbete inom EU, en ny administration i och ett nära förestående brexit. Utredningen bör utifrån det nya säkerhetspolitiska läget ta fram en rapport som analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten respektive medlemskap med länder och i organisationer, samt dessas för- och nackdelar inom det försvars- och säkerhetspolitiska området, och . internationella insatser är ett viktigt bidrag för att stärka arbetet för fred och säkerhet på oroliga platser runt om i världen. Genom att delta i internationella insatser stärker vi säkerhet och vårt säkerhetspolitiska inflytande. Svenska militära internationella insatser kommer att fortsätta att vara betydelsefulla. Det är viktigt att och andra länder även fortsättningsvis har ett starkt internationellt militärt engagemang för fred, säkerhet och stabilitet. Vi måste också ha en helhetssyn på insatserna, och nödvändiga frågor om vad vi vill uppnå och hur vi ser på långsiktigheten i insatserna måste ställas. står inför ett antal utmaningar i de internationella insatserna. Det handlar om var, i vilken kontext och med vem som ska göra internationella insatser, men även om hur vi blir bättre på samverkan mellan civila och militära delar för att skapa långsiktighet och hållbarhet. Försvarsmakten har indikerat att alltför omfattande och komplexa internationella insatser har en negativ inverkan på försvarets möjligheter att bygga nationell förmåga, särskilt när insatsen pågår . Försvarsmakten har också indikerat att man helst ser att prioriteringsordningen för svenskt deltagande i internationella insatser är under ledning av främst Nato, sedan EU och sist FN. Det krävs ett helhetsgrepp kring frågan om svenska internationella insatser. Det handlar både om hur vi kan göra störst nytta med de resurser besitter, om hur internationella insatser på gott och ont påverkar det svenska försvaret och dess förmåga och om hur nationella intressen kan gynnas av deltagande i en insats. Därför bör det göras en bred analys av frågan. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 5 samt 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 19, 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del och 9, 2018/19:2818 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 20. Det finns skäl att försäkra sig om att kunna arbeta förebyggande för att minska risken för militär aggression mot svenskt territorium som syftar till att menligt påverka landets nationella frihet eller det svenska folkets självbestämmanderätt. Ett sätt att arbeta förebyggande vore att ingå ett defensivt försvarsförbund med . och möter samma säkerhetspolitiska utmaningar med hänsyn till ländernas gemensamma geografiska läge. och har därutöver starka kulturella och politiska band och en lång gemensam historia. Genom ett försvarsförbund höjs tröskeleffekten och nya strategiska djup skapas, vilket stärker ländernas försvarsförmåga. Ett försvarsförbund med ska inte ha som uttalat syfte ett försvar mot en utpekad part, utan syftar till att befria de båda länderna från eventuella yttre politiska och militära påtryckningar. Sedan FN:s tillkomst har deltagit i många av organisationens fredsbevarande insatser, allt som allt uppgående till 120 internationella uppdrag i 60 länder. har dock nästan helt valt bort att delta i FN-ledda fredsbevarande insatser och i stället gett företräde åt EU- eller Natoledda insatser. FN har synbarligen valts bort som konflikthanterare av diverse svenska regeringar, vilket beklagar. ser FN som det primära samarbetsorganet för att hantera konflikter och värna fred och säkerhet. En grundläggande förutsättning för internationella insatser ska vara ett tydligt mandat från . bör efter förmåga, när vi finner starka motiv till det, delta aktivt i insatser inom ramen för FN och () samt verka för att stärka dessa organisationers kapacitet. Det är också av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att de ska kunna bidra till fred och stabilitet. Internationella insatser får dock inte leda till att vårt eget lands fortbestånd sätts på spel. Därför bör extra medel tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 5, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 19, 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del och 9, 2018/19:2818 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 20. För kan inte den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde vara en ursäkt för att ska backa från internationella militära och civila insatser. Inte heller får utvecklingen av vårt eget territoriella försvar leda till att vi isolerar oss och ensidigt riktar oss inåt. Tvärtom, den oroliga omvärlden gör att vi måste vara beredda att ta ett internationellt ansvar. vill att de militära insatser som deltar i som princip är FN-mandaterade, även om det kan finnas situationer då detta inte är nödvändigt, exempelvis om ett obstruerande veto hindrar ett agerande i vårt närområde. Insatsens ledning spelar mindre roll. Det viktigaste är att kunna göra skillnad och bidra till fred och säkerhet. Vi är beredda att delta i insatser under FN-, EU- eller Natoflagg. En viktig utgångspunkt måste alltid vara att bidra till långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. ska bidra till och söka synergier mellan olika typer av stöd till länder som befinner sig i eller har befunnit sig i konflikt. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del och 9 samt 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 5, 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 19, 2018/19:2818 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 20. visade handlingskraft när Gaddafi skulle störtas, men därefter lämnades libyerna i mångt och mycket åt sitt öde. Sönderfallet av visar vad som händer i avsaknad av en långsiktig färdplan. välkomnar nu den plan som tillsammans med FN tagit fram för att kunna avsluta det blodiga inbördeskrig som pågått . EU:s stöd till dessa ansträngningar med fokus på terrorbekämpning, migrationssituationen och demokratisk utveckling är helt avgörande. Här måste vara en tydlig röst. Vid framtida militära EU-interventioner måste en långsiktig färdplan alltid ingå. I det instabila läge som råder i vår omvärld med krig och konflikter är det viktigt att fortsätter bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Terrorism är ett långtidsverkande hot. Enstaka terrorhandlingar får oftast inte någon omedelbar effekt på ett lands ekonomiska och politiska utveckling. På kan dock olika åtgärder för att möta presumtiva terrorhot leda till åtgärder som begränsar både handel och människors rörlighet, vilket påverkar den ekonomiska tillväxten. Likaså kan olika säkerhetsåtgärder – som att myndigheter i ökad omfattning anser sig behöva följa medborgarnas aktiviteter på internet, kontrollera ekonomiska transaktioner och eventuellt censurera information på nätet – leda till att enskilda människors fri- och rättigheter undermineras. Terrorism utgör därför ett allvarligt hot mot demokratin, nationellt som internationellt. Orsakerna till terrorism är många, från extremistiska ideologier till fattigdom och marginalisering av olika grupper i ett samhälle. I arbetet med att bekämpa terrorism måste en beredskap finnas för att möta denna typ av hot. Därför föreslår att svensk personal och materiel ställs till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för Nato, FN, EU och . Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 19 samt 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 5, 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del och 9, 2018/19:2818 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 20. ska vara en stark röst i världen för fred och mänskliga rättigheter. EU behöver därför kunna agera snabbt, effektivt och i stor enighet när det gäller utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Det fransk-tyska förslaget om att inrätta ett säkerhetsråd i EU är ett tydligt steg i den riktningen. bör aktivt driva frågan om att skapa ett säkerhetsråd i EU som har muskler att agera tydligt i de så viktiga utrikes- och säkerhetspolitiska frågorna. Den ryska upprustningen och aggressiviteten sätter den europeiska solidariteten på prov. De transatlantiska relationerna mellan och försämras dramatiskt. Terrorism både inom och utanför gränser skapar rädsla och oro – vi upplever en större osäkerhet än på mycket . måste ta större ansvar för sin egen säkerhet. Vi vill se ett fördjupat europeiskt försvarssamarbete i .