bet · H601KU18 · 2019-02-18 00:00:00 — Motionären anför att Svärdsorden, som inte delas ut längre, var avsedd som en belöning för gagnande och långvarig verksamhet inom krigsmakten och att den ursprungligen utdelades som belöning åt svenska officerare för tapperhet i fält och till sjöss, senare även som belöning för långvarig betydelsefull verksamhet inom Försvarsmakten. Motionären anser att det offentliga belöningssystemet måste ses över så att även svenska medborgare kan belönas. Systemet med ordnar och medaljer ändrades i grunden . Då upphörde – sedan regeringen inhämtat yttrande över reformen – utdelandet av ordnar under statlig medverkan till svenska medborgare (prop. 1973:91, bet. Till grund för reformen låg uppfattningen att ordensväsendet återspeglade en gången tids samhällssyn genom att det gav uttryck för värderingar av samhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Ordensväsendet finns emellertid kvar för utlänningar som gör personliga insatser för eller svenska intressen. Regler om detta har beslutats av regeringen och finns i ordenskungörelsen (1974:768). Tillkännagivande om offentliga belöningssystem tillkännagav på förslag av försvarsutskottet för regeringen att det borde införas en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser (bet. 2017/18:FöU8, rskr. 2017/18:195). beslutade på förslag av ett tillkännagagivande till regeringen om en översyn av det offentliga belöningssystemet (bet. 2017/18:KU28, rskr. 2017/18:337). Till grund för tillkännagivandet låg ett förslag från representanter för , , , , och i utskottet. I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. följande. Det ska ske en översyn av det offentliga belöningssystemet. En parlamentariskt sammansatt kommitté ska, efter valet , se över och, om det behövs, ta fram författningsförslag avseende formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika belöningar. Översynen ska omfatta regeringens och belöningsmedaljer och utmärkelsen namn, den statliga utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst samt Försvarsmaktens och medaljer. Översynen ska beakta de kungliga medaljerna. Jämställdhets- och mångfaldsaspekter avseende principer för tilldelning av belöningar ska vägas in i översynen. Utredningen ska granska möjligheterna för enskilda medborgare att nominera enskilda individer för belöning samt redovisa möjligheter att utvidga dessa. Kommittén ska också ta fram författningsförslag för de ändringar i ordenskungörelsen som är nödvändiga för att återuppta tilldelandet av utmärkelser inom de vilande ordnarna och Svärdsorden. Det ska också tas fram författningsförslag som medför att utmärkelser inom samtliga ordnar ska kunna delas ut till svenska medborgare. Serafimerorden ska dock fortsatt vara förbehållen medlemmar av kungahuset samt utländska statschefer. När det gäller ändringarna i ordenskungörelsen ska författningsförslagen ha den inriktningen att beslut om utmärkelser inom ordnarna ska meddelas av Kungl. på förord av regeringen. tillkännagivande om en belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser ska behandlas i kommittén (bet. 2017/18:FöU8, rskr. 2017/18:195). Kommittén ska pröva tillkännagivandet i relation till att utdelandet av utmärkelser inom Svärdsorden återupptas. Enligt uppgift från har ännu inte någon kommitté för en sådan översyn tillsatts. Utskottet noterar att beslutat ett tillkännagagivande till regeringen om en översyn av det offentliga belöningssystemet. Enligt tillkännagivandet ska frågor om bl.a. återupptagande av vilande ordnar och möjligheten att dela ut ordnar till svenska medborgare utredas av en parlamentariskt sammansatt kommitté. Utskottet, som förutsätter att regeringen tillsätter en kommitté för att utreda frågorna, anser mot den bakgrunden att bör avslå motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hedersmedaljer för berömvärda insatser. Jämför reservation 6 (L). m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2018/19:2033 tillkännagivanden till riksdagsstyrelsen om dels inrättande av en hedersmedalj för internationell insats att tilldelas den som vid en internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning (yrkande 1), dels inrättande av en hedersmedalj för civil insats att tilldelas den som vid en civil insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning (yrkande 2). Motionärerna anför att på förslag av regeringen beslutar om varje internationell insats med svensk militär personal. Eftersom internationella insatser är ett säkerhetspolitiskt verktyg för statsmaktens hävdande av svenska intressen, beslutade i demokratisk ordning, vore det enligt motionärerna lämpligt att officiellt kunde visa sin erkänsla för särskilt berömliga gärningar som gjorts med fara för eget liv. Vidare anför motionärerna att hedersmedaljer för internationella insatser beslutade av har motsvarigheter i flera andra länder. En hedersmedalj bör enligt motionärerna även kunna tilldelas civil personal, t.ex. poliser. avstyrkte utskottet (bet. 2014/15:KU8 s. 11 f.) ett motionsyrkande om en hedersmedalj och ansåg att det inte var påkallat med några förändringar av de offentliga belöningssystemen. (numera Liberalerna) reserverade sig. Utskottet avstyrkte i förenklad ordning ett motsvarande yrkande (bet. 2016/17:KU29 s. 24). Liberalerna hade ett särskilt yttrande. Som framgår i avsnittet om offentliga belöningssystem har beslutat tillkännagivanden till regeringen om en översyn av de offentliga belöningssystemen och om att införa en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser. Utskottet noterar att genom tillkännagivanden till regeringen har tagit initiativ till en översyn av de offentliga belöningssystemen. Utskottet anser inte att det är påkallat med ett initiativ om att införa någon hedersmedalj och avstyrker motionsyrkandena. Allmänna helgdagar, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:524 av och (båda L), 2018/19:765 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:1521 av (M). bör inte längre vara en allmän helgdag. Den bör ersättas med en annan dag, t.ex. , Engelbrektsdagen eller någon liknande dag med motsvarande koppling till det svenska arvet. Regler om flaggning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 16. råder en ordning som innebär att utseendet på svenska flaggan regleras i lag men flaggdagarna regleras i en förordning. Det finns inga föreskrifter som reglerar när myndigheterna ska flagga eller ens vilken flagga som ska föras. Frågan om flaggning vid enskilda myndigheter blir i stället föremål för beslut för den enskilda myndighetschefen. Många myndigheter flaggar även med EU-flaggan eller med politiska och ideologiska flaggor, t.ex. den s.k. prideflaggan. Den svenska flaggan är en symbol för och därmed i förlängningen för svenska myndigheter. Alla regler för flaggning bör stadgas i en flagglag. Flagglagen bör innehålla regler för flaggans utseende, för vilka flaggdagar som ska anses vara officiella och om att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan och andra myndighetsspecifika flaggor. Det finns även skäl att se över om det bör bli förbjudet att skända flaggan. EU-flaggan och andra icke officiella flaggor bör aldrig finnas på offentliga byggnader. Flagglagen bör främst ta sikte på myndig heter och officiella byggnader, detta för att vi menar att privat flaggning bör uppmuntras snarare än påtvingas. En minnesdag tillägnad kommunismens offer, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:9 av (SD) och 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 8. finns en svensk nationell minnesdag för Förintelsens offer. Det har tyvärr visat sig att svenska ungdomars kunskaper om kommunismens, till skillnad från nationalsocialismens, illgärningar är mycket bristfälliga. Mot denna bakgrund bör regeringen utreda möjligheten att införa en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer. Nationalsången, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:96 av (SD) och 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:446 av (SD) yrkande 2. Frågan om nationella symboler är mycket viktig, och det offentliga bör överlag arbeta mer för att de nationella symbolerna ska synas i det offentliga rummet. Mot bakgrund av detta bör regeringen utreda att lagfästa att Du gamla, du fria är officiella nationalsång. Nationella symboler, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:446 av (SD) yrkande 1. För att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla bör både och regeringen verka för en ökad exponering av national-symboler i officiella sammanhang. När t.ex. president talar i tv finns ofta en nationalsymbol – den amerikanska flaggan – bredvid eller bakom podiet. Regeringen bör därför ta fram förslag för att stärka nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. hedersmedaljer, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2018/19:2033 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. beslutar på förslag av regeringen om varje internationell insats med svensk militär personal. Eftersom internationella insatser är ett säkerhetspolitiskt verktyg för att hävda svenska intressen, beslutade i demokratisk ordning, vore det lämpligt att officiellt kunde visa sin erkänsla för personer som gjort särskilt berömliga gärningar med fara för eget liv. En hedersmedalj för internationella insatser, beslutad av , skulle ha motsvarigheter i flera andra länder. Nominering av en civil eller militär person som kandidat för en hedersmedalj bör kunna göras av varje riksdagsledamot. Beslut om att tilldela någon en hedersmedalj skulle fattas av . Under högtidliga former skulle medaljen sedan delas ut av talmannen. Medaljerna bör även kunna tilldelas civil personal, exempelvis poliser. Medaljerna ska också kunna tilldelas personer som genomfört en eller flera exceptionella insatser under annat huvudmannaskap. Det kan röra sig om personer som varit tjänstlediga och arbetat för en internationell organisation eller ett annat land. Offentliga belöningssystem, punkt 7 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har länge motionerat om att det svenska ordensväsendet ska återinföras så att även svenska medborgare som gjort sig förtjänta av en utmärkelse ska kunna få en sådan. Det är en märklig ordning att svenska medborgare som gjort insatser för landet inte ska kunna belönas på samma sätt som utländska medborgare belönas. Det tillkännagivande som beslutade om de offentliga belöningssystemen inbegriper att utmärkelser inom samtliga ordnar ska kunna delas ut till svenska medborgare. Vi förutsätter att regeringen tillsätter en kommitté för översyn av frågorna. Förslaget i motion 2018/19:10 är således tillgodosett i sak och vi avstår därför från att reservera oss till förmån för motionen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:9 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:10 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra det kungliga ordensväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:96 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Du gamla, du fria officiell status som nationalsång och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:127 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta första maj som helgdag och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av för att hedra kommunismens offer och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en omarbetad allmän flagglag och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka exponeringen av nationella symboler och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationalsången och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:275 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett årligt civilkuragepris och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:446 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den svenska nationalkänslan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationalsång och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:524 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det fria ordets dag bör ersätta första maj som helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:765 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om för svenska veteraner och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1521 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra veterandagen till allmän helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1604 av i (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att återaktivera Svärdsorden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2033 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en hedersmedalj för internationell insats att tilldelas den som vid en internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en hedersmedalj för civil insats att tilldelas den som vid en civil insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. För tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 4, även om vi naturligtvis står bakom samtliga reservationer från . Nationell sammanhållning och symboler är viktiga frågor för . I ett kungligt brev från sägs att svenska flaggan ska vara "gult udi korssvijs fördeelt påå blott". Alltsedan dess har den svenska fanan i varierande storlek och nyans vajat över riket. regleras utseendet på svenska flaggan i lag, men flaggdagarna regleras i en så kallad förordning. Det finns heller inga föreskrifter som reglerar när myndigheterna ska flagga eller ens vilken flagga som ska föras. Det händer därför att myndigheter flaggar med andra flaggor än den svenska, och ibland förekommer även flaggor som representerar politiska eller ideologiska organisationer. Jag anser att det är mycket olämpligt att icke officiella flaggor används vid flaggning på offentliga byggnader, då detta kan uppfattas som att myndigheter gör politiska ställningstaganden. vill komma till rätta med detta och därför samla alla regler för flaggning i en enda flagglag. När det gäller reservation 4 och nationalsången tror de flesta att de sjunger nationalsång när Du gamla, du fria sjungs på skolavslutningar, i idrottssammanhang med mera. Men enligt riksdag gör de inte det, för till skillnad mot vad många tror har inte någon officiell nationalsång. Du gamla, du fria har nämligen aldrig officiellt antagits som nationalsång genom ett politiskt beslut. Det finns heller inget juridiskt skydd för Du gamla, du fria, utan dess status som nationalsång vilar helt på traditionen. Jag är av den uppfattningen att en nationalsång är en hyllning till det egna landet och en enande symbol, och därför känns det extra viktigt att den också ska vara officiellt antagen. fick officiellt en nationaldag, som också är helgdag. Den svenska flaggan med gult kors på blå botten är officiell. Men vi står alltså utan en officiellt antagen nationalsång, trots att en nationalsång har stort symboliskt värde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna helgdagar m.m. Det är en konstig ordning när inte säger att Du gamla, du fria är vår nationalsång, tvärtemot den allmänna uppfattningen. Om vi verkligen vill slå vakt om Du gamla, du fria ska den givetvis också antas som vår officiella nationalsång. Allmänna helgdagar, vår svenska flagga, minnesceremonier och inrättande av priser och hedersmedaljer är frågor som ofta lyfts fram som enskilda debattämnen. Utifrån det betänkande som vi har att hantera är de på ett väl genomarbetat och samlat sätt presenterade. Den gemensamma nämnare som jag gärna vill betona när resonemang kring dessa frågor förs fram är vikten av en folklig förankring i samhällslivet i stort. Det ska kännas angeläget och vara känt för var och en, oavsett bakgrund eller samhällskategori, varför en viss dag, flaggning eller ceremoni genomförs. Dessa förutsättningar är väl tillgodosedda i betänkande 18, som jag härmed yrkar bifall till. Jag yrkar även avslag på reservationerna. När det gäller allmänna helgdagar har förslag lagts fram av om att ta bort första maj som helgdag. Om det är någon dag som förtjänar uppmärksamhet och har en stark folklig förankring är det just denna dag. uppmärksammas internationellt för löntagares och arbetares förbättrade villkor. Människovärdet står i fokus. Länge var det åtta timmars arbetsdag, rätten till lagstadgad semester och sådant som anses som en självklarhet för alla som man demonstrerade för. När nationaldagen infördes som helgdag 2005 fanns det krafter som ville ta bort första maj som helg. Men det framhölls att första maj, oavsett om man vill demonstrera eller göra något annat, tillsammans med valborgsmässofirandet har utvecklats till en uppskattad och folklig helg. Jag är övertygad om att det är många som är tacksamma över de insatser som den samlade arbetarrörelsen har åstadkommit och alltjämt åstadkommer för vanliga människors villkor. är att hedra och lyfta fram just utifrån den folkliga förankringen. De idéer som försvann är en viktig aspekt i sammanhanget. Som nämnts finns en motion som tar upp regler om flaggning och som vill att de allmänna flaggdagarna ska regleras. Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat denna fråga och slagit fast att det inte finns skäl för att ta upp detta. Vår svenska flagga har gått från att vara en militär symbol till att bli en folkligt förankrad flagga. Den lag som finns för svenska flaggan är tydlig och enkel och tar fasta på utformning och färg. De regler som finns ska ses som en del av gemenskapen och, som jag ser det, kanske väcka intresse för mer kunskap och engagemang. Fler blågula svenska flaggor får gärna vaja vid officiella byggnader men också vid föreningsarrangemang, allmänna sammankomster, privata angelägenheter, sorg, högtider, kalas eller när man på annat sätt vill uppmärksamma något extra. För egen del har jag i mitt uppdrag glädjen att på nationaldagen dela ut svenska flaggor till medborgare eller föreningar som ansökt om detta. Länsstyrelserna har en viktig roll för att hjälpa till att sprida kunskap och information om flaggan och hur den kan användas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna helgdagar m.m. Från Stiftelsen Nationaldag, som bildades när nationaldagen infördes och där för övrigt talmannen ingår i styrelsen, hämtar jag följande fina råd: Flagga hellre än låt bli, även om du inte kan alla regler. Frågan om att lagfästa nationalsången , du fria tas upp i en motion. Det har funnits liknande motioner . Att motionen avslås även beror på den utveckling som lett fram till att Du gamla, du fria framförs som nationalsång och att den vilar på en folklig grund. Det är just på ett sådant sätt som en nationalsång bör tillkomma. Därför är det inte motiverat med ett mer officiellt fastställande av den. Kraften har kommit nedifrån och har etablerats i alla led. Jag tror inte att det finns någon som ifrågasätter Du gamla, du fria som nationalsång i dagens läge. Det har även väckts en del andra motioner i detta ärende. Det handlar om civilkuragepris, offentliga belöningssystem, ordensväsen och så vidare. Det har även väckts en motion om en minneshögtid för kommunismens offer. Men här hänvisar vi till det arbete som Forum för levande historia gör för att främja arbetet med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter där utgångspunkten är just Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Just hos Forum för levande historia finns kunskap och möjligheter att informera om detta på ett bra sätt. När det gäller motionen om hedersmedaljer kan vi hänvisa till den utredning som sker vad gäller det offentliga belöningssystemet och som initierades av KU under den förra mandatperioden. Vi diskuterar Allmänna helgdagar m.m., och det finns mycket som ryms inom detta betänkande - viktiga symboler för vad är, vad vi vill att ska vara och vad har varit. gick igenom i princip hela betänkandet på ett i många delar förtjänstfullt sätt, även om jag kanske inte riktigt gillar hans vurm för första maj. Även om man flaggar tycker jag inte att det skadar att lära sig reglerna. Vi har gjort ytterligare framsteg när det gäller just dessa frågor. har vi haft en tillfällig flaggdag . Då flaggade vi för att det var denna riksdag fattade ett principbeslut om att införa allmän och lika rösträtt. Det var en viktig dag. Vi valde att högtidlighålla den på ett vackert och bra sätt, och jag är stolt över att vi tog detta tillfälle i akt. Många framsteg har gjorts på dessa områden . Vi har fått ett tillkännagivande från denna riksdag som har lett till att veterandagen blir allmän flaggdag. Vi har ett tillkännagivande från denna riksdag om belöningssystemen i form av ordnar och andra utmärkelser. Det finns en rad olika saker vi gör för att markera vår gemensamma nationella identitet och också för att vi som nation ibland har möjlighet att markera positiva händelser och gärningar och andra saker som spelar roll för oss som rike. Detta är i grunden mycket bra och någonting som vi ska vara stolta över. Men arbetet är inte klart. Vi kan fortsätta titta på saker som kan behöva utvecklas. I detta betänkande har inte lagt fram några förslag om detta. Därför ställer vi oss bakom betänkandet. Men vi är såklart fortsatt intresserade av ytterligare förbättringar som kan göras utöver det som redan har skett. Vi ser en positiv utveckling inom detta område, och vi hjälper gärna till i det fortsatta arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.)