bet · H601MJU6 · 2019-02-18 00:00:00 — Förbundet får medel ur Viltvårdsfonden för sitt arbete med jakt- och viltvårdsuppdraget. beslutar regeringen om utbetalningar ur fonden i taget. Eftersom detta skapar viss kortsiktighet bör det övervägas om det allmänna uppdraget ska ges och finansieras i fleråriga perioder, förslagsvis i taget. Det allmänna uppdragets betydelse för jakt- och viltvården, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 19. har (1938) ett allmänt uppdrag för att sköta delar av jakt- och viltvården i . ser i förbundet en ovärderlig kompetens med hög trovärdighet. Förbundet har starka band med jägarkåren, vilket gör att det allmänna uppdragets betydelse för jakt- och viltvården i inte kan överskattas. Jägarnas jaktkortsavgift ska fortsätta att oavkortat gå in i viltvårdsfonden och sedan delas ut till olika former av verksamhet. Viltförvaltningsdelegationernas roll, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 3. är ett stort land där olika delar av landet hyser olika viltstammar. Av den anledningen har beslutanderätten i jakt- och viltförvaltningsfrågor delegerats till länsstyrelserna, och viltförvaltningsdelegationer har inrättats i länen. Regeringen har dock beslutat att förändra den ursprungliga sammansättningen genom att ge ytterligare mandat till miljö- och naturvårdsintresset samt lägga till en representant för ekoturismen. Detta skapar obalans i förhållande till markägar- och jägarintresset. anser att det är viktigt med en stark lokal och regional förankring. Sammansättningen måste också återgå till den ursprungliga där balansen mellan politiken, olika intressen, myndigheter m.fl. speglas bättre än i den ändrade sammansättningen. Förändring av viltförvaltningsdelegationernas befogenheter m.m., punkt 4 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (KD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2702 av och (båda C). ändrade den rödgröna regeringen sammansättningen i viltförvaltningsdelegationerna vid landets länsstyrelser. De förändrade sammansättningsreglerna har gett miljö- och naturvårdsintresset ett oproportionerligt inflytande i förhållande till såväl jakt- och viltvårdsintresset som äganderättsintresset. Detta kommer att leda både till en ökad centralisering och till att viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslutanderätt blir mindre tydlig. Förändringar med följande inriktning bör därför genomföras av regeringen: viltförvaltningsdelegationerna måste kunna fatta beslut och inte bara fungera som rådgivande instans åt landshövdingen. Delegationerna måste ha både befogenhet och förmåga att kunna fatta beslut om skydds- och licensjakt, i syfte att både värna viltstammarnas gynnsamma bevarandestatus och ta hänsyn till socioekonomiska aspekter. För det krävs en återgång till den tidigare, mer balanserade, sammansättningen av viltvårdsdelegationerna. Begränsning av vildsvinsstammarna, punkt 5 (SD, C) av (C), (SD), (SD), (C) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 74 och 2018/19:1681 av (M), 2018/19:2511 av och (båda C) och 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 10. Regeringens förslag om totalt utfodringsförbud för att begränsa vildsvinsstammarna, vilket presenterades 2016, tog ingen hänsyn till det faktum att viss utfodring bl.a. kan vara ett viktigt verktyg för att minska viltskadorna på jordbruksgrödor. Avledande utfodring i kombination med effektiv skyddsjakt kan drastiskt minska skadorna på jordbruksgrödor. Problemet handlar i stället om att komma åt de allvarliga fallen med oseriös utfodring där tonvis med sockerbetor körs ut och tippas i de svenska skogarna. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med ett nytt förslag som begränsar vildsvinsstammarna och viltskadorna. Begränsning av vildsvinsstammarna, punkt 5 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:1681 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 74 och 2018/19:2511 av och (båda C). De stora vildsvinsstammarna skapar på många håll stora problem för lantbrukare och är orsaken till ett stort antal trafikolyckor. Ohämmad stödutfodring betraktas som en av de bidragande faktorerna till vildsvinsstammens ökning. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, ska därför kunna sätta upp villkor för utfodring av klövvilt, och länsstyrelserna ska utöva tillsyn över att regler för utfodring följs. Vidare ska kunna meddela föreskrifter om fodermedel, utfodringsmetoder och tillåten mängd foder som får användas. Utvärdera viltförvaltningens arbete, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 12. För att skapa en mer decentraliserad och regional viltförvaltning vill ge lantbrukare och jägare mer inflytande i de regionala förvaltningsplanerna. Det är därför viktigt att älgförvaltningens arbete utvärderas i syfte att säkerställa att det fungerar på ett effektivt sätt och med ett ökat regionalt inflytande och samförvaltning. Utvärdera älgförvaltningens arbete m.m., punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 79. Kronhjortsbeståndet har ökat och kronhjortar har spridit sig till delar av som inte var deras utbredningsområde. Kronhjort har kommit både söderifrån och från vårt grannland i väst, vilket innebär en ny utmaning ur förvaltningssynpunkt. För att underlätta förvaltningen bör man ha samma förvaltnings- och skötselområden för både älg och kronvilt. Utvärdera älgförvaltningens arbete m.m., punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 79 och 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 11. Under tid i regeringsställning införde vi tre olika modeller för ökad samförvaltning på regional nivå: älgförvaltningsgrupper, viltförvalt-ningsdelegationer och det nationella klövviltrådet. Grundtanken med dessa modeller var att öka dialogen mellan berörda aktörer i viltförvaltningen för att öka det regionala samarbetet och inflytandet. Vi anser att älgförvaltningens arbete behöver utvärderas för att säkerställa att den fungerar på ett avsett och effektivt sätt. Hjälpmedel vid jakt på vildsvin m.m., punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 13. Vildsvinsstammen växer på sina håll kraftigt. är det ett slags vilt som är mödosamt att förvalta eftersom det är ett nattaktivt och skyggt djur. Vi anser därför att fler hjälpmedel, t.ex. mörkersikten, bör tillåtas vid jakt på vildsvin. Nattjakt på vildsvin, punkt 9 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2018/19:251 av (KD) yrkande 2 och 2018/19:2461 av (M). Den effektivaste jaktmetoden för vildsvin är att jaga med åtel . Det bör därför genomföras regeländringar för att underlätta jakt på vildsvin , t.ex. genom att förändra reglerna om rörlig belysning och ljusförstärkande nattsikten. Övriga jaktmedel, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:137 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:113 av (SD) och 2018/19:1675 av (M) yrkande 2. Vid jakt på björn får halvautomatiska vapen användas endast om de kan laddas med maximalt två patroner i magasin och ett i patronläge. En jägare ska inte riskera att fällas för jaktbrott för att lagen inte främjar jägarens säkerhet. vill därför att lagen ändras och att halvautomatiska vapen som kan laddas med maximalt fem patroner i magasin och ett i patronläge får användas vid björnjakt. Terrängkörning vid jakt, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:606 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2018/19:2909 av och (båda C). Jägare med funktionsnedsättning kan ha behov av motorfordon för att kunna jaga, men för att få framföra fordonet i terräng under jakt krävs dispens. menar att regelverket bör ändras så att en beviljad dispens kan gälla för jakt med motordrivet fordon i hela . En sådan förändring skulle underlätta för personer med funktionsnedsättning. Terrängkörning vid jakt, punkt 11 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2018/19:606 av (M), 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2018/19:2909 av och (båda C). För är det viktigt att jakten är tillgänglig för alla, även för de personer som på grund av en funktionsnedsättning behöver använda motordrivet fordon vid jakt. För att få jaga med hjälp av motordrivet fordon krävs i de flesta fall dispens enligt terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Länsstyrelserna runt om i landet hanterar dispensgivningen på olika sätt när det gäller områdes- och tidsbegränsningar i dispenserna. Dispens som gäller för ett begränsat område innebär för personen med funktionsnedsättning att han eller hon enbart kan jaga på det område som han eller hon har sökt och beviljats dispens för. Det medför i sin tur att personen med funktionsnedsättning kan behöva söka ny dispens för jakt utanför det begränsade området. Det nuvarande systemet gör dispenshanteringen onödigt tidskrävande och kostsam. Bidrag till miljöorganisationer, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 20. får ett bidrag från för att processa om vargjakt i domstol och för att driva frågan i EU. Vi menar att denna utbetalning ska upphöra genom att regeringen ger direktiv om detta till . Finansiering ur Viltvårdsfonden, punkt 13 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 24. Vissa organisationer som motarbetar möjligheterna till jakt får bidrag ur Viltvårdsfonden. Det är dock inte rimligt att alla jägare ska tvingas finansiera en verksamhet som motarbetar deras intresse, och den aktuella finansieringen bör därför stoppas. Jakttider, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 15. Morkullejakten är en starkt förankrad jakttradition i som upphörde i och med att blev medlem i EU, dock till ingen nytta alls eftersom det har visat sig att jakten inte påverkar bestånd. Morkullan kan inte anses tillhöra en särskilt skyddsvärd art som kräver extraordinära insatser. är det tyvärr EU-regler som styr jakten på denna art, men uppfattning är att regeringen aktivt ska jobba för att få tillbaka den tidigare jakttiden på morkulla. Den dubbla jakträtten m.m., punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:1678 av (M) och 2018/19:2643 av (M). Staten har , på andra ortsbors bekostnad, gett renägare allt större marker till älgjakt. Älgjakten är och har varit viktigare för den övriga befolkningens försörjning än för renägarna. Stora delar av det s.k. renbetesområdet har historiskt tillhört fjällbönder, vilket gör dagens ensidiga gynnande av renägare än mer oacceptabelt. Dubbelregistreringen vid jakt, där flera jaktlag jagar inom ett område, är livsfarlig och skapar många onödiga konflikter. bör avskaffa detta system som på flera områden gynnar renägarsamer på den övriga lokalbefolkningens bekostnad. En början är att ge alla bofasta samma rättigheter till jakt (älgjakt) och fiske. vill därför att alla som bor på statlig mark där renskötsel är tillåten ska ha samma rättigheter till jakt och fiske, oavsett näringstillhörighet och etnisk tillhörighet. den svenska jakten och viltvården, punkt 16 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 3. Jägarnas insatser är av yttersta vikt för den svenska viltvården, och det är därför viktigt att jägarnas intressen värnas, både på nationell nivå och på EU-nivå. Här kan bl.a. de senaste förändringarna av EU:s vapendirektiv nämnas. När man hanterade frågan om en direktivändring var regeringens och dess representanters arbete för att värna de svenska jägarna omgivet av otydligheter. Först efter påtryckningar från började regeringen tydligare verka för att de föreslagna förändringarna inte skulle påverka jägarna. I den fortsatta hanteringen måste regeringen värna de svenska jägarna. den svenska jakten och viltvården, punkt 16 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 2. Regelverket för skydd för värdefulla livsmiljöer och arter i EU ska anpassas efter de olika nationella förutsättningarna. Här krävs flexibilitet med hänsyn till de mycket olika naturliga förutsättningar som finns inom unionen. Vi anser att jakten är och ska ses som en nationell angelägenhet för att förvalta naturens resurser. Den svenska staten behöver i alla sammanhang agera för att jaktfrågorna ska hanteras på nationell nivå, inte på EU-nivå. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:113 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot fällfångst av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:137 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta fler patroner vid björnjakt med halvautomatiskt vapen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:251 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen så att det blir enklare att jaga vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:606 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen vad gäller dispens för att få köra motorfordon i terräng för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:955 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa det allmänna uppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1291 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om viltförvaltningsdelegationernas roll och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samlad förvaltning för älg och kronvilt och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera viltförvaltningens arbete i syfte att säkerställa att det fungerar på ett effektivt sätt genom samförvaltning och ett ökat regionalt inflytande och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta förvaltningen av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få tillbaka den tidigare jakttiden på morkulla och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera terrängkörningsförordningen och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det allmänna uppdraget och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bidrag till miljöorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samma rätt till jakt och fiske för alla bofasta och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1675 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur viltfällor ska kunna märkas endast med jägar-id för att tillgodose kravet på kontaktuppgifter till ansvarig fångstman och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1678 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda situationen för landets eftersöksjägare och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1681 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig vildsvinsförvaltning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C): 74.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett nytt förslag om att begränsa vildsvin och viltskador, och detta tillkännager för regeringen. 79.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera älgförvaltningens arbete för att säkerställa att den fungerar på ett effektivt sätt och tillkännager detta för regeringen. 81.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att jaga och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2461 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga möjligheterna för jägare att jaga med lampa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2511 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad avskjutning av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att viltförvaltningen ska decentraliseras och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglering av utfodring av klövvilt och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i regelverket kring nattjakt och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återställa balansen i viltvårdsdelegationernas sammansättning och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut om finansiering av det allmänna jakt- och viltvårdsuppdraget ska fattas i taget och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att, i enlighet med motionens intentioner, se över vilka organisationer som ska finansieras från Viltvårdsfonden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2643 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på länsstyrelserna att inte höja prisnivåerna för jakt på statens marker mer än konsumentprisindex och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2702 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och förtydliga viltförvaltningsdelegationernas uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2890 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska fortsätta att ha intakt ansvar för det allmänna uppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna den svenska jakten och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra viltförvaltningsdelegationernas mandat, beslutanderätt, befogenheter och sammansättning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2909 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder som möjliggör och tillgängliggör jakt för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Tänk er en varm och krispig höstdag när solen riktigt strilar ned genom träden och du plötsligt hör hur din hund får upptag och börjar driva bort mot skyttarna. Eller tänk er ett isande kallt pass där fötterna har domnat bort och regnet tycks ta sig in precis överallt, och där till och med viltet verkar ha gett upp och kurat ihop sig under en gran. Jakten i är en riktig folkrörelse med ca 250 000 aktiva jägare. Onekligen kan jaktupplevelserna skilja sig åt ganska markant. För vissa utövare handlar det om att uppleva naturen på nära håll. För andra handlar det om att kunna sätta klimatsmart kött på bordet. För en tredje är det kanske kamratskapet eller samspelet med hunden som lockar. Gemensamt för alla jägare är dock att de är en del av förvaltningen av våra viltstammar och utgör en viktig del i att säkerställa en god balans och en god vård av natur och vilt i olika delar av vårt avlånga land. kom jag hem från en veckas rundresa till olika naturreservat och viltparker i . För en svensk som egentligen har som enda elefantreferens var det en ganska magisk upplevelse att helt plötsligt ha en fem tons bjässe på nästan armlängds avstånd. Jag är lite grann uppfylld av detta. fick jag många intressanta perspektiv som jag tycker är applicerbara på den svenska kontexten när det gäller viltvård. Jag fick till exempel höra om hur en hotad och för många med mig mytomspunnen art som elefanten för de lokala bönderna kan innebära ett överhängande hot om att odlingar och byggnader totalförstörs och om de konflikter som kan uppstå till följd av detta. Jag fick också höra om hur alltför många elefanter i ett naturreservat kunde förändra landskapet totalt genom att skada träd och buskar och att populationen därför behövde hållas på en bärkraftig nivå med ett lagom antal elefanter sett till områdets storlek. Dessutom fick jag höra om hur vissa viltparker var för små för att över huvud taget kunna hålla the big five då det inte fanns tillräckligt med hjortdjur och småvilt som föda till predatorer som lejon och leopard. Oavsett om det handlar om viltvård i eller i finns det en del gemensamma principer.