bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Minskningen i antalet anställda är jämfört med . Halvtidsutvärderingen av handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk visar att domar från mark- och miljödomstolen som ifrågasätter öppen kassodling kommer att medföra omfattande effekter på matfiskodling. Samma utvärdering visar också att finansieringen inte varit tillräcklig och varit omöjlig att hitta för större projekt. 4.2.13 Havs- och fiskeriprogrammet har 527 ansökningar beviljats stöd, motsvarande ca . Resultaten för de åtgärder som hunnit slutföras redovisas nedan. Tabell 7 Havs- och fiskeriprogrammets genomförande Förväntade resultat utifrån beviljade ansökningar Resultat från slutförda ärenden Förändring av oönskade fångster (ton) Förändrad vattenbruksproduktion (ton) Antal projekt inom datainsamling och kontroll Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling Antal projekt inom saluföring och beredning Förändrad areal skyddade områden (kvadratkm) Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. 23 s. 41. En beskrivning görs av viltstammens utveckling. Bedömningsvis finns det ca 300 000 vildsvin i . Stammarna för rådjur och älg bedöms vara stabila medan stammarna för kron- och dovhjort bedöms vara ökande, dock förekommer det lokala och regionala variationer. En markant ökning av antalet stora fåglar som t.ex. grågås, sångsvan och trana har regionalt och lokalt orsakat stora skador på lantbrukets grödor. För hotade rovdjur – varg och järv – ligger antalet djur precis på eller under det referensvärde som anges för att respektive stam ska ha en gynnsam bevarandestatus. Det finns 300 vargar i och stammen behöver 300 individer för att ha en gynnsam bevarandestatus. Vargpopulationen har minskat relativt kraftigt . Antalet vargar var 305, 355 respektive 415 individer 2018, 2017 och 2016. Antalet järvar uppskattas till 522 individer, vilket ligger under referensvärdet på 600 individer. Enligt inventeringsresultatet fanns det ca 1 220 lodjur i , vilket ska jämföras med järvens referensvärde för gynnsam bevarandestatus som är 870 individer. utbetalades i stöd till åtgärder som förebygger skador av skyddat vilt och i ersättning för uppkomna skador. Under utbetalades i rovdjursersättning samt till förebyggande åtgärder inom rennäring. Det totala antalet trafikolyckor med vilt inblandat har ökat relativt kraftigt . Antalet olyckor var 2015 nära 47 000 med de anmälningspliktiga arterna. Motsvarande siffror var 63 750 olyckor. skedde det nästan 47 000 viltolyckor i trafiken med rådjur. Det innebar en ökning på drygt 1 100 olyckor jämfört med . Motsvarande siffra för vildsvin var ca 7 000 olyckor, vilket innebar en ökning med drygt 850 jämfört med . 4.2.15 Regeringens analys och slutsatser Regeringen anser att de initiativ som tagits inom livsmedelsstrategin främjar utvecklingen mot en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja samt bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. menar regeringen utifrån de indikatorer som följer utvecklingen av livsmedelsstrategin att det ännu inte går att dra några mer långtgående slutsatser av regeringens arbete eftersom tidsperioden är för kort. Konkurrenskraften i livsmedelskedjan, framför allt i primärproduktion och livsmedelsindustri, har försämrats –2017. Regeringen lyfter fram frågor som rör olika förenklingsinsatser som är viktiga för jordbrukets fortsatta utveckling och konkurrenskraft. I detta sammanhang lyfter regeringen fram det fortsatta arbetet med förenklingsinsatser i livsmedelskedjan, t.ex. likvärdiga livsmedelskontroller i hela landet och digitalisering av tillståndsprocesser, och den nya genomförandemodellen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen anser att det är angeläget att i förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken arbeta för en sammantaget minskad ram, förutsättningar för ökad konkurrenskraft, ökad miljö- och klimatambition, ökad marknadsorientering samt begränsning av de administrativa kostnaderna för genomförandet av politiken. betonar regeringen att direktstödet utgör ett viktigt inkomststöd, inte minst under torkan 2018. Regeringen menar att samordningen mellan länsstyrelserna behöver ökas för att därigenom öka effektiviteten i stödadministrationen. Landsbygdsprogrammet visar en generellt god måluppfyllelse. Trots det krävs det ett fortsatt arbete för att tillförsäkra att utbetalningarna av jordbrukarstöd utvecklas enligt plan samt att eftersläpande stöd betalas ut så tidigt som regelverket medger. Regeringen menar att det finns tecken på en s.k. frikoppling av jordbruksproduktion från negativ miljöpåverkan. går det enligt regeringen inte att dra några mer långtgående slutsatser när det gäller jordbrukets miljöpåverkan mellan enskilda år, eftersom utsläppen från jordbruket inklusive användning av växtskyddsmedel beror på t.ex. årsmån och vad som produceras. Enligt regeringen har metangasreduceringsstödet varit ändamålsenligt utformat, t.ex. har produktionen av biogas inte överkompenserats i förhållande till andra energikällor. De stora skillnaderna i länsstyrelsernas måluppfyllelse och effektivitet i djurskyddskontrollen förklaras bero på att antalet anmälningsärenden har ökat, nya arbetsuppgifter för länsstyrelserna och resurstillgång. Livsmedelskontrollen fortsätter att utvecklas i en positiv riktning och det bedrivs ett aktivt utvecklingsarbete i syfte att öka likvärdigheten i kontrollen. Regeringen konstaterar också att länsstyrelserna i alltför låg omfattning kontrollerar livsmedel och foder inom primärproduktionen. Ett nytt avgiftssystem för nedsättning av avgifterna för slakterikontrollen behöver tas fram, eftersom det nuvarande avgiftssystemet inte är förenligt med gällande gemenskapslagstiftning. Regeringen betonar att det finns ett behov av ett långsiktigt arbete med åtgärder för att förebygga risker och säkerställa planeringen för dricksvattenförsörjningen i ett förändrat klimat. När det gäller djurhälsoläget i konstaterar regeringen att det är fortsatt gott, vilket också innebär att användningen av antibiotika till djur i är låg. Enligt regeringen skapar EU:s gemensamma fiskeripolitik förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske även om det i fortsättningen kommer att krävas ett omfattande arbete med genomförandet, t.ex. anpassning av regelverk och fastställande av kvoter och totalt tillåtna fångstmängder enligt maximal hållbar avkastning (MSY). Det faktum att starten av havs- och fiskeriprogrammet försenades innebär enligt regeringen att det är svårt att analysera och dra slutsatser om programmets genomförande. konstateras att utvecklingen mot de uppsatta målen är positiv. Regeringen lyfter fram att många viltstammar fortsätter att öka eller kvarstår på en hög nivå, vilket kan orsaka stora skador på jord- och skogsbruk. De stora viltstammarna har också påverkat antalet olyckor där vilt är inblandat. Regeringen menar att det är angeläget att fortsätta arbetet med åtgärder som kan begränsa skadorna. 4.3 Konsument och marknad Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Antalet livsmedelsföretag ökade , från 4 150 företag till 4 270 företag. Vidare ökade förädlingsvärdet i livsmedelsindustrin som helhet . Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter, undantaget vidareexporten av norsk lax, ökade och uppgick till . startade 138 ärenden om exportgodkännande, vilket ska jämföras med 101 exportärenden . 4.3.3 Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa Andelen slaktkycklingar med campylobacter minskade . Motsvarande siffra var 2017. Siffran kan också jämföras med EU-genomsnittet som var . rapporterades 8 132 fall av campylobacter. Det har alltså skett en minskning, eftersom det rapporterades 10 608 fall 2017 och 11 021 fall 2016. upptäcktes få fall av salmonella hos livsmedelsproducerande djur. Ett större utbrott av salmonella hos katter skedde . Antalet katter som har smittats av salmonella har varit fortsatt högt . var antalet fall av ehec-smitta hos människor det högsta . Antalet smittade personer uppgick till nästan 900. Antalet människor som smittades av listeria fortsatte att öka. upptäcktes 89 fall jämfört med 81 fall . Det rapporterades 26 inhemska fall av hepatit E , vilket ska jämföras med 22 fall . Slutligen redovisas arbete när det gäller att sprida kunskapsstöd kring mat och måltider samt myndighetens kartläggning av offentliga måltider i landets kommuner. Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Regeringen beskriver olika internationella aktiviteter som har haft anknytning till det strategiska området Konsument och marknad. Till exempel beskrivs arbete inom FAO och det svenska ordförandeskapet i 2018 och för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk och arbetet med Agenda 2030. 4.3.5 Regeringens analys och slutsatser De redovisade insatserna inom det strategiska området Konsument och marknad bidrar enligt regeringen till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Regeringen konstaterar att export av livsmedel och jordbruksvaror har haft en positiv utveckling sedan EU-inträdet. Enligt regeringen kan det offentliga främjandet, t.ex. åtgärder som Team Livsmedel, spela en viktig roll för att öka den svenska livsmedelsindustrins exportdeltagande. Regeringen betonar att myndigheternas arbete för att skydda människors, djurs och växters liv och hälsa samt olika typer av tekniska regler, t.ex. märknings- eller förpackningskrav, är viktiga för den svenska tredjelandsexporten. Enligt regeringen är utvecklingen av de offentliga måltiderna fortsatt viktiga verktyg för att förbättra matvanor och bidra till en god folkhälsa samt höja kunskapsnivån på matområdet. När det gäller offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster konstaterar regeringen att kompetensen hos upphandlande myndigheter och leverantörer har förbättrats. Av den anledningen konstaterar regeringen att det för närvarade inte finns skäl att följa upp med ytterligare åtgärder på detta område. Konsumenter har på grund av både obligatorisk och frivillig ursprungsmärkning goda möjligheter att få reda på ursprung för många färdigförpackade livsmedel i dagligvaruhandeln. konstaterar regeringen att det inte är lika enkelt att få kännedom om ursprunget på restaurang och i storkök. 4.4 Kunskap och innovation Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning var , och 0,27 . Regeringen konstaterar att investeringarna i livsmedelssektorn ligger på en låg nivå i jämförelse med andra sektorer. rankas som världens tredje bästa universitet inom jord- och skogsbruksvetenskap. Tabell 8 Resultatindikatorer för Antalet helårsstudenter uppgick till 3 720 (kvinnor och män), vilket innebär en fortsättning på den sjunkande trenden av antalet helårsstudenter . Antalet helårsstudenter var ca 11 200 –2018. Regeringen hade satt upp ett mål på 12 000 helårsstudenter . Det minskande antalet studenter är oroande mot bakgrund av att utbildningarna är angelägna för den nationella kompetensförsörjningen. SLU har startat upp ett projekt med visionen att fördubbla antalet studenter till 2027 i förhållande till nivå. Antal sökande och antagna Det totala antalet sökande till utbildningar på grundnivå 2018 var 5 247. Denna siffra ska jämföras med 6 356 sökande 2014. Antalet antagna på grundnivå var 1 032 individer, där två tredjedelar var kvinnor. var antalet antagna på grundnivå 978 personer. Antalet sökande till avancerad nivå uppgick till 4 556 individer. uppgick antalet sökande till 2 318 individer. Slutligen uppgick antalet antagna på avancerad nivå 2018 till 701 individer, medan samma siffra var 425 individer. Söktrycket varierar kraftigt mellan SLU:s olika utbildningar; hälften av alla ansökningar görs till djurskötare- och veterinärutbildningarna. Det minskande antalet studenter förklaras av den rådande högkonjunkturen. Det fanns 547 aktiva forskarstudenter . Det innebär att antalet har minskat . Antalet aktiva forskarstuderande var 568 stycken 2017. Prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) var prestationsgraden inom utbildning på grund- och avancerad nivå totalt sett (för kvinnor och för män). Det innebär en ökning både totalt och för män och kvinnor jämfört med . Prestationsgraden var något högre för både män och kvinnor. Det totala antalet examinerade uppgick till 735 studenter . Motsvarande siffra 2017 var 798 studenter. Antalet disputerade lärare var 976 (kvinnor och män) stycken 2018, vilket innebär en ökning jämfört med . Antalet forskande och undervisande personal var 1 554 personer (kvinnor och män), vilket innebär en ökning med 72 årsarbetare jämfört med året innan. Antalet publicerade artiklar och kunskapsöversikter uppgick till drygt 1 700 artiklar. Det innebar en ökning med . Flest artiklar publiceras inom områdena ekologi och miljövetenskap. av de vetenskapliga publikationerna hade internationella medförfattare. Denna siffra var . Den externa forskningsfinansieringen ökade relativt kraftigt . Extern finansiering uppgick till av de totala intäkterna till forskning och utbildning på forskarnivå . 4.4.2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande I avsnittet redogörs kortfattat för för areella näringar och samhällsbyggande (Formas) arbete. Av redovisningen framgår det att andelen medel till areella näringar har minskat från till . Den största bidragsmottagaren är SLU som mottog av de beviljade medlen. 4.4.3 Regeringens analys och slutsatser I analys och slutsatser gör regeringen bedömningen att de redovisade insatserna inom det strategiska området Kunskap och innovation bidrar till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Regeringen hänvisar till livsmedelsstrategins handlingsplan och menar att de åtgärder som har vidtagits när det gäller kunskap och innovation har bidragit till att ge verktyg för en förbättrad beställarroll och bättre samordning i livsmedelskedjan och för att identifiera forsknings- och innovationsbehoven. Regeringen kommenterar utskottets önskemål om att regeringen ska redovisa en analys av tänkbara orsaker till det minskade antalet aktiva forskarstudenter hos SLU. Storleken på kullarna av forskarstudenter varierar , vilket var fallet i SLU:s fall för perioden –2016. Antalet aktiva forskarstudenter har också blivit färre på grund av att genomströmningen har förbättrats. Slutligen kommenterar regeringen det faktum att minskningen av andelen av Formas stöd till forskning som kategoriserats till området areella näringar kan ses som en effekt av en större ökning av forskningsanslaget. 5 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning delade miljö- och jordbruksutskottet regeringens uppfattning att det är motiverat att redovisa livsmedelsstrategins indikatorer samlat, men utskottet ansåg att det är olyckligt att flera av indikatorerna också är relevanta för ett eller flera av de strategiska områdena. Av den anledningen såg utskottet fram emot ett klargörande från regeringen i nästa års budgetproposition när det gäller hur målstrukturen ser ut och hur livsmedelsstrategin förhåller sig till de tre strategiska målen. Utskottet noterade att vissa förändringar hade gjorts i förra årets budgetproposition. Till exempel hade redovisningen utgått för vissa resultatområden, bl.a. Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn, Hållbar produktion och konsumtion och Internationellt arbete, vilka alla saknade indikatorer. Andra resultatområden hade tillkommit, t.ex. Den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet ansåg att förändringar av budgetpropositionen kan och bör göras när så är motiverat. Om regeringen väljer att göra strukturella förändringar av resultatredovisningen bör regeringen på ett tydligt sätt redogöra för anledningen till förändringen. Utskottet ställde sig frågande till varför resultatområdet Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn hade utgått i förra årets budgetproposition, eftersom detta område är centralt i det strategiska området Regler och villkor. Mer specifikt anges regelförenklingar och administrativa lättnader för detta mål. Det faktum att budgetpropositionen i denna del inte längre redovisade regeringens åtgärder och pågående arbete på området gjorde det enligt utskottet svårare att bedöma måluppfyllelsen av detta strategiska mål. Utskottet konstaterade också att arbete för en fortsatt förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken endast nämndes mycket kortfattat. Utskottet välkomnade att indikatorer hade tillkommit för flera resultatområden där sådana tidigare hade saknats, t.ex. Svenska vattenbrukets produktion och . En förbättring i förra årets resultatredovisning var att indikatorerna användes på ett mer stringent sätt. Ett exempel var under rubriken () där regeringen på ett tydligt sätt refererade till och redogjorde för indikatorerna Antal sökande och Antagna respektive Examinationsfrekvens i resultatbeskrivningen. Utskottet noterade däremot att regeringen inte redovisade statistik för indikatorn Land- och anläggningsgodkännanden för det strategiska området Konsument och marknad. Enstaka resultatområden saknade indikatorer, t.ex. Den gemensamma jordbrukspolitiken. Det vore enligt utskottets mening önskvärt att indikatorer utvecklas för alla resultatområden och om det inte är möjligt bör skälen till detta anges. Utskottet betonade återigen vikten av att ta fram indikatorer för att kunna följa utvecklingen för småskalig livsmedelsproduktion och i förhållande till målen. Utskottet betonade att det vid återkommande tillfällen hade framfört synpunkten att regeringen bör överväga frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Enligt utskottets mening kvarstod denna fråga och regeringen borde därför redovisa sina överväganden i denna fråga i nästa års budgetproposition. Utskottet välkomnade att regeringen avser att fortsätta den årligt återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om resultatredovisningens utveckling i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. En generell kommentar från utskottet om förra årets budgetproposition var att regeringen endast i begränsad utsträckning hade hörsammat de önskemål om förtydliganden och utvecklingar av resultatredovisningen som hade lyfts fram i förrförra årets budgetbetänkande. 5.2 Regler och villkor I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att metangasreduceringsstödet betalades ut för en tredje stödperiod. Det vore alltjämt enligt utskottets mening värdefullt om regeringen återkom i nästa års budgetproposition med en utvecklad redovisning av stödets resultat. Utskottet noterade att regeringen redogjorde för brister i livsmedelskontrollen och att Statskontoret i en rapport hade belyst frågan hur kontrollen kan stärkas i kommunerna. Det vore enligt utskottets mening intressant om regeringen återkom i nästa års budgetproposition med en redogörelse för hur regeringen avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. När det gäller den torka som drabbade lantbrukare önskade utskottet att regeringen i kommande resultatredovisning skulle analysera torkans effekter och redovisa vilka åtgärder som behöver vidtas, utöver det ekonomiska tillskott som redan hade presenterats i den extra ändringsbudgeten. 5.3 Konsument och marknad Utskottet ansåg att det saknades en redogörelse för antalet land- och anläggningsgodkännanden i förra årets budgetproposition. Av den anledningen efterlyste utskottet en redogörelse från regeringen för utfallet av anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden. 5.4 Kunskap och innovation Utskottet välkomnade att regeringen i förra årets budgetproposition hade utvecklat redovisningen av problemet med det minskande antalet studenter vid SLU. I enlighet med utskottets önskemål redogjordes för vilka utbildningar som hade för få sökande samt vilka åtgärder som hade vidtagits för att komma till rätta med problemet. Utskottet önskade att regeringen, när det gäller SLU, i kommande budgetproposition även redovisar en resultatindikator för antalet forskarstuderande och en analys av tänkbara orsaker till det minskade antalet aktiva. Utskottet efterfrågade överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Det skulle enligt utskottet vara värdefullt om regeringen i något avseende i varje resultatredovisning kunde göra en sådan analys för någon åtgärd där det är relevant. Ett sådant exempel skulle kunna vara hur anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden har påverkat efterfrågan och sysselsättningen i och hur prognosen framåt ser ut. 6 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar vid årets uppföljning Regeringen anser att ändringar och förtydliganden i redovisningen, t.ex. en tydligare koppling mellan resultatområdena till det övergripande målet för utgiftsområdet, innebär att de tre tillkännagivandena från om resultatredovisningen är slutbehandlade. [11] Gruppen delar denna uppfattning. vill gruppen understryka, vilket berörs nedan, att det alltjämt kvarstår vissa brister för de problemområden som har identifierats. Gruppen vill återigen understryka att en viktig utgångspunkt för utskottets uppföljning och utvärdering är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat. Regeringen gör i årets budgetproposition den samlade bedömningen att de redovisade insatserna bidrar till att uppfylla det övergripande målet för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, inklusive målen för de tre strategiska områdena. Gruppen anser för sin del att resultatredovisningen i vart fall inte entydigt leder till en sådan slutsats. Det saknas indikatorer för ett antal resultatområden, och alla utpekade indikatorer används dessutom inte i regeringens analys och slutsatser. Regeringen bör enligt gruppen åtgärda dessa två brister i nästa års budgetproposition. Gruppen anser generellt att det är viktigt att det finns indikatorer som gör det möjligt att följa upp livsmedelsstrategins mål. Huvudprincipen bör vara att regeringens analys och slutsatser ska utgå från de indikatorer som har identifierats för de olika resultatområdena. Regeringen bör i detta avseende agera mer stringent i sin analys av om och i så fall på vilket sätt redovisade insatser bidragit till att nå såväl de strategiska målen som det övergripande målet för livsmedelskedjan. Enligt gruppen framgår det inte om de bedömningar som görs ska förstås som att de statliga insatserna bidragit till att målen uppfylls helt eller om de enbart bidragit till att utveckla målen i positiv riktning. Till exempel framgår det inte vilka, eller på vilket sätt, vidtagna åtgärder har bidragit till att nå målet för det strategiska området Kunskap och innovation samt för hela utgiftsområdet. Gruppen vill således betona att regeringen på ett mer konsekvent sätt bör använda sig av de sju indikatorerna i sina bedömningar av måluppfyllelse. Utskottet har återkommande kommenterat vikten av att alla resultatområden har utpekade indikatorer. I den mån det inte är möjligt att ha indikatorer för ett resultatområde bör skälen för detta tydligt anges. Regeringen bör i så fall tydliggöra vilka andra bedömningsgrunder som ligger till grund för analysen. Gruppen menar att obalansen mellan olika resultatområden när det gäller förekomsten av indikatorer innebär att det är svårt att bedöma resultatutvecklingen i sin helhet. Vissa resultatområden kan ha ett flertal indikatorer, t.ex. Havs- och fiskeriprogrammet, medan andra, t.ex. Arbete för minskat matsvinn, helt saknar indikatorer.