bet · H601TU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Åtgärder mot illegal övningskörningsverksamhet Utskottet vill betona att rättvisa konkurrensvillkor är en mycket viktig fråga oavsett bransch. De företag som gör rätt för sig ska inte konkurreras ut av dem som inte följer lagar och regler. En god förarutbildning är viktig för att ge blivande körkortstagare nödvändiga kunskaper för att framföra fordon på ett säkert sätt. Utskottet menar att detta är en angelägen del i arbetet för att uppnå nollvisionen. Personer som mot betalning bedriver illegal privat övningskörning utan trafikskoletillstånd, kvitton och momsredovisning m.m. kallas ibland olagliga eller svarta trafikskolor. () har informerat utskottet om att den illegala övningskörningsverksamheten ökar och att den finns över hela landet. Enligt uppgift vet eller misstänker av STR:s 600 medlemsföretag att det bedrivs olaglig övningskörningsverksamhet på den ort där de är verksamma. Dessa illegala verksamheter kan vara kopplade till någon annan organiserad brottslighet, och det förekommer enligt hot och våld. Utskottet vill framhålla att Transportstyrelsen har vidtagit åtgärder för att stävja att trafikskoleverksamhet bedrivs utan tillstånd. För att skapa en tydligare bild av den olagliga förarutbildningsverksamheten har Transportstyrelsen och tagit initiativ till myndighetsöverskridande samverkan med , och . och Transportstyrelsen har ett etablerat samarbete kring problematiken med olaglig trafikskoleverksamhet och olaglig övningskörning. Samarbetet mellan Transportstyrelsen, och handlar om att angripa problemet med verksamma i branschen som inte vill göra rätt för sig genom att de saknar de tillstånd som krävs och att de inte betalar erforderliga skatter och avgifter på det sätt som alla företag måste göra. Enligt Transportstyrelsen visar tillsynen att det även finns personer i den legala utbildningsbranschen som bryter mot reglerna. Utskottet ser positivt på att Transportstyrelsen arbetar systematiskt, i dialog med branschen och andra myndigheter, för att stävja olaglig trafikskoleverksamhet och att arbetet utgår från ett helhetsperspektiv där flera slags åtgärder kan vara aktuella. I rapporten om ett nytt förarutbildningssystem för personbil föreslås att alla obligatoriska moment ska vara tillståndspliktiga och att Transportstyrelsen ska ha mandat att utföra tillsyn med sanktionsmöjligheter mot samtliga obligatoriska inslag. Tillståndskraven för att bedriva förarutbildning ska ses över och arbetet med att införa systemtillsyn ska fortsätta. För att få bedriva förarutbildning kommer det enligt förslaget även fortsättningsvis att krävas tillstånd från Transportstyrelsen. Det kommer att ställas olika krav beroende på vilken eller vilka utbildningar som ska bedrivas. Det krävs bl.a. att en sökande ska anses lämplig med hänsyn till personliga och ekonomiska förhållanden, samt i övrigt bedömas ha de förutsättningar som krävs för att bedriva den aktuella verksamheten. Vid en trafikskola ska det enligt förslaget finnas en trafikskoleansvarig, som även anmäler trafiklärare som undervisar. Trafikskoleansvarig och trafiklärare ska enligt förslaget vara funktioner som kräver godkännanden av Transportstyrelsen. Utskottet noterar att Transportstyrelsen och i rapporten anger att förslaget bidrar till att försvåra för de illegala utbildarna på olika sätt: Eftersom endast fordon från Förarprov eller en trafikskola får användas vid prov kan den blivande föraren inte använda en bil för provet från en illegal utbildare. Vidare kan vägledningstillfällena endast genomföras hos en utbildare med tillstånd. I det obligatoriska utbildningsprotokollet kan endast registrerade handledare eller utbildare med tillstånd godkänna moment som avklarade inom körningen. Genom den digitala plattformen blir det enligt förslaget enklare att förstå förarutbildningssystemet och enklare att förstå vilken kompetens som krävs hos den blivande föraren. Slutligen är det endast de som har tillstånd för viss verksamhet som kommer att listas i den digitala plattformen som utbildare, och därmed exkluderas illegala förarutbildare. Mot bakgrund vad som anförts ovan avstyrks motionerna 2018/19:965 (M) och 2018/19:2734 (KD) yrkande 40. Vad gäller frågorna som behandlas i flera motioner om att begränsa antalet handledartillstånd och om tillståndskrav för att inneha bil med dubbelkommando återkommer utskottet till dessa i följande avsnitt. Fördjupad översyn av förarutbildningen Utskottet vill betona att körkortet är en viktig förutsättning för många för att få ett arbete. Efterfrågan på yrkeschaufförer och andra som kan köra olika typer av fordon är stor. råder det brist på arbetskraft som har körkort. Denna brist kommer att bli än större om inte insatser görs för att öka antalet personer med körkort. För att komma till rätta med detta anser utskottet att en rad olika problem när det gäller förarutbildningen måste åtgärdas. Utskottet menar att det är bekymmersamt att nästan hälften av alla som gör körprovet misslyckas. kommer ny teknik som förenklar och utvecklar körandet, och därför vill utskottet understryka att det är viktigt att körkortsutbildningen anpassas efter detta. Utskottet vill även peka på att körkortet ofta är en mycket stor kostnad för den som ska ta körkort. Som nämnts ovan kan genomsnittskostnaden för ett körkort uppskattas till ca . För många unga uppstår ett s.k. moment 22, där man för att kunna ta körkort måste ha ett arbete och en inkomst för att ha råd att ta körkort, men för att kunna få ett arbete måste man i många fall ha körkort. Utskottet anser att körkortsutbildningen bör kunna förenklas utan att det får en negativ påverkan på trafiksäkerheten. Exempelvis bör ett system med att ”släcka tvåan” övervägas. Det skulle innebära att elever som har gjort en mindre miss på körprovet ska kunna få möjlighet att få just det momentet prövat och godkänt vid utvalda trafikskolor – och därmed slippa göra om hela provet. Utskottet vill också framhålla att det är angeläget med kraftfulla åtgärder för att stävja förekomsten av illegal utbildning. Illegala trafikskolor som bedriver verksamhet utan tillstånd är ett allt mer utbrett och allvarligt problem. Det handlar om brottslig verksamhet som slår undan benen för dem i branschen som gör rätt för sig. Verksamheten med s.k. svarta körskolor leder till osund konkurrens och får negativa konsekvenser när det gäller elevernas kunskaper. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att utskottet i betänkande 2017/18:TU11 Trafiksäkerhet tydligt uttalade att det utgick från att frågor om bl.a. illegal övningskörningsverksamhet skulle ingå i och Transportstyrelsens översyn av förarutbildningssystemet. Dessvärre tvingas utskottet nu konstatera att så inte har varit fallet och att myndigheterna i sin översyn inte har utarbetat några konkreta åtgärder med det uttalade syftet att minska förekomsten av olagliga trafikskolor. Oaktat att utskottet förutsätter att regeringen kontinuerligt vidtar de löpande åtgärder som behövs för att förbättra förarutbildningssystemet anser utskottet att regeringen behöver ta ett helhetsgrepp och tillsätta en utredning av hela förarutbildningen för att få en större effektivitet och genomlysning av de olika momenten som ingår. Utredningen bör ha politiskt beslutade direktiv. Utskottet understryker att även frågan om åtgärder mot olagliga trafikskolor ska behandlas i en sådan övergripande utredning. Utskottet anser att åtgärder för att stävja illegal övningskörningsverksamhet även behöver vidtas här och . I väntan på att utredningen blir klar bör därför antalet tillstånd som en handledare kan ha begränsas till tio stycken och möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. Utskottet föreslår sammanfattningsvis att riktar ett tillkännagivande till regeringen, dels om behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels om att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. Därmed tillstyrker utskottet motion 2018/19:2901 (M) yrkande 33 och tillstyrker delvis motionerna 2018/19:1121 (SD) yrkande 51, 2018/19:1207 (M), 2018/19:1302 (S), 2018/19:1440 (M), 2018/19:1561 (M) i denna del, 2018/19:1845 (M) 2018/19:2734 (KD) yrkande 39 och 2018/19:2901 (M) yrkande 32. Åtgärder mot fusk vid kunskapsprov Utskottet noterar att vidtar en rad åtgärder för att förebygga fusk vid prov. Man övervakar noga provet, aspiranten kan inte själv välja plats i provsalen utan tilldelas en sådan, och man har även utrustning som känner av mobiltrafik. uppger att man utvecklar nya metoder för att förebygga och upptäcka fusk. Under har utvecklat ett nytt kunskapsprovssystem som togs i bruk /2018. uppger att systemet ger helt nya möjligheter att skapa unika provversioner för varje individ och i samband med att det nya systemet togs i bruk utökades även frågedatabasen, vilket bl.a. har gjorts möjligt genom att öka antalet frågekonstruktörer. Vidare uppges att övervakningskameror installeras i samtliga lokaler för kunskapsprov och att det sker en noggrann granskning av id-handlingar vid varje provtillfälle. har Förarprov meddelat att de vidtar ytterligare åtgärder för att förhindra fusk vid kunskapsprovet. måste alla körkortstagare skriftligen intyga att de kommer att genomföra provet utan att fuska samt informeras om vilka konsekvenserna blir vid fusk. Genom att starta provet intygar man på heder och samvete att man genomför provet utan att använda otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt missbruka provet. Vid falskt intygande blir konsekvenserna att pågående prov avbryts och ogiltigförklaras och att körprov och andra redan bokade prov avbokas. Den som gjort ett falskt intygande kommer vidare att inte själv kunna boka fler prov och en polisanmälan upprättas. Utskottet vill starkt understryka vikten av en väl fungerande provverksamhet och att det är oacceptabelt med fusk. Utskottet vill framhålla att en god förarutbildning är en viktig del av arbetet med nollvisionen. Utskottet utgår från att insatser kontinuerligt kommer att vidtas för att förebygga och stävja fusk vid kunskapsprov och avser att noga följa den fortsatta utvecklingen av denna fråga. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:283 (SD) yrkande 5 och 2018/19:1561 (M) i denna del. Mot bakgrund av motionsyrkandena om regelverket för mc-körkort vill utskottet påminna om att när det tredje körkortsdirektivet (2006/126/EG bilaga II) förhandlades fram sågs döds- och skaderiskerna för motorcyklister som ett stort problem i hela , inte bara för dem som kör motorcykel utan också när det gäller konsekvenserna för sjukvården, anhöriga och samhället i stort. Man åberopade samstämmig statistik från medlemsstaterna som stöd för förslaget. Den del i direktivet som handlar om motorcyklar ifrågasattes inte av medlemsstaterna, utan den bedömdes som väl motiverad. Utskottet kan konstatera att antalet godkända körprov för motorcykel ökade jämfört med , då det tredje körkortsdirektivets nya regler tillämpa-des i . godkändes 7 715 körprov för mc-körkort, 2014 var det 8 463, 2015 var det 9 463, 2016 var det 9 272 och 2017 var det 9 203 godkända körprov för mc-körkort. När det gäller frågan om körkortsutbildning för motorcyklister vill utskottet framhålla att det är möjligt att få alla moped- och mc-behörigheter med ett enda förarprov eftersom den som får en tyngre behörighet så att säga får de lättare på köpet. Detta förutsätter att personen har åldern inne för den högre behörigheten. Om man vill ha samtliga behörigheter så fort som möjligt måste man dock förutom utbildningen göra flera förarprov: kunskapsprov för behörighet AM (moped klass 1, ), kunskapsprov och körprov för behörighet A1 (lätt motorcykel, ), körprov för behörighet A2 (mellanstor motorcykel, ) och körprov för behörighet A (tung motorcykel, ). Utskottet vill påminna om att syftet med proven är att de ska säkerställa att eleven har de kunskaper och färdigheter som krävs för att framföra det fordon som behörigheten ger rätt att köra, och det räcker därför inte med körning eller prov med ett mindre fordon för att få behörighet att köra de största motorcyklarna. Det stegvisa tillträdet till mc-körkort har en motsvarighet i tillträdet för nya körkort för den personbilist som vill börja köra tyngre bilar. Uppkörningen för motorcyklister regleras övergripande i körkortsdirektivet. Utformningen av själva provet i detalj framgår dock av Transportstyrelsens föreskrift om detta. Utskottet noterar att körprovets utformning ändrades 2015 för att öka fokus på trafiksäker körning. Man behöll då ett manöverprov med körning i låg fart. Manöverprovet justerades dock så att momentet blev lättare att lära in och det inte påverkades lika mycket av aspirantens längd och tyngd. När det gäller frågan om att ska ansöka om att bli ett försöksland inom EU för ett nytt system för att få mc-körkort (med undantag från EU:s körkortsdirektiv) har Transportstyrelsen uttalat att det sannolikt krävs mycket starka argument, och från myndighetens sida kan man inte se att det finns några sådana. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd när det gäller det befintliga systemet för mc-körkort. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:576 (SD), 2018/19:2286 (M) yrkandena 1–3 och 2018/19:2901 (M) yrkande 26. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om körkortsbehörigheten för att köra lätt motorcykel. Utskottet anser att den nuvarande ordningen är ändamålsenlig och finner därför inga skäl att vidta någon åtgärd. Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Det nu gällande direktivet är och rådets direktiv /126/EG av om körkort (det s.k. tredje körkorts-direktivet), ändrat genom direktiven /113/EG, 2011/94/EU, 2012/36/EU, 2013/22/EU, 2013/47/EU, 2014/85/EU, (EU) 2015/653 och (EU) 2016/1106. Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet. Allmänna regler om bl.a. utfärdande av körkort finns i 3 kap. körkortslagen (1998:488). Körkortsbehörigheten B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . Med vanlig B-behörighet får man koppla ett lätt släp till bilen. För att köra motorcykel behöver man ett A-körkort. Det finns tre olika körkortsbehörigheter för motorcyklar: A1, A2 och A. Skillnaden ligger i hur stor motorcykel som man får köra. Körkortsbehörigheten A1 ger rätt att köra lätta motorcyklar vars motor har en slagvolym av högst , en effekt av högst 11 kW och ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt som inte överstiger 0,1 kW/kg. Åldersgränsen för A1 är . Körkortsbehörigheten A2 ger rätt att köra mellanstora motorcyklar vars nettoeffekt är högst 35 kW och som har ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt som inte överstiger 0,2 kW/kg. Om fordonets originalutförande har ändrats får fordonet inte ha sitt ursprung i ett fordon med en nettoeffekt som är högre än 70 kW. Åldersgränsen för A2 är . Körkortsbehörigheten A ger rätt att köra alla tvåhjuliga motorcyklar oavsett slagvolym eller motoreffekt. Åldersgränsen för A är , men har man haft behörigheten A2 kan man ta körkort behörighet A . Körkortsbehörigheten B ger rätt att förutom personbil och lätt lastbil även köra bl.a. trehjulig motorcykel, fyrhjulig motorcykel samt moped klass I och klass II. m.fl. efterfrågar i motion 2018/19:444 (SD) yrkande 3 behörighet att köra lätt mc med B-körkort. Motionärerna framför att det för erfarna trafikanter med B-körkort inte behöver vara någon nämnvärd skillnad mellan att köra lätt mc och att köra bil. Motionären menar att det finns flera positiva sidor med att möjliggöra för fler att använda sig av lätt mc, bl.a. mindre biltrafik och minskade avgasutsläpp. I motion 2018/19:1419 av (M) begärs en översyn av möjligheten att ge behörighet att köra lätt motorcykel vid innehav av B-körkort. Motionären framhåller att det är smidigt att ta sig fram på motorcykel och det leder till minskad trängsel inne i städer och underlättar arbetspendling. Motionären pekar på att medlemsstaterna nu själva enligt ett EU-direktiv får avgöra om de vill tillåta att man kör lätt motorcykel på B-körkortsbehörighet. Utskottet kan inledningsvis konstatera att nya körkortsregler trädde i kraft . Genomförandet av det tredje körkortsdirektivet har bl.a. inne-burit en delvis ny indelning av körkortspliktiga fordon i behörigheter och vissa nya ålderskrav för körkort. Utskottet konstaterar att vilken körkortsbehörighet som krävs för att köra olika typer av motorcyklar följer av minimikraven i det tredje körkortsdirektivet. Utskottet menar att den nuvarande ordningen är ändamålsenlig och finner därför inga skäl att vidta någon åtgärd när det gäller det befintliga systemet för körkortsbehörigheter. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:444 (SD) yrkande 3 och 2018/19:1419 (M). Uppvisande av giltigt körkort Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om krav på uppvisande av giltigt körkort och insatser mot ogiltiga körkort. Utskottet anser att körkortslagens regler är tydliga. En förare ska ha med sig ett giltigt körkort, och därför är det viktigt att fortsätta med kontroll- och informationsinsatser. Utskottet betonar även vikten av en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det är en viktig id-handling. Jämför reservation 23 (M) och 24 (SD). Enligt 3 kap. 15 § körkortslagen (1998:488) finns det en skyldighet att ha med sig körkort. Den som kör bl.a. personbil, lastbil, buss eller motorcykel ska ha med sig körkortet eller, om det ännu inte har lämnats ut och färden äger rum fr.o.m. den dag då det utfärdades, en handling som styrker förarens identitet. Körkortet eller identitetshandlingen ska överlämnas för kontroll om en bilinspektör eller en polis begär det. Enligt 6 kap. 2 § körkortslagen gäller inte ett körkort som är utfärdat i en stat utanför EES i om innehavaren är folkbokförd i . Ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat inom EES gäller i enligt sitt innehåll. Även andra utländska körkort gäller i enligt sitt innehåll. Körkort som är utfärdade utanför EES ska vara utformade i överensstämmelse med någon av förebilderna i de konventioner om vägtrafik som undertecknades i respektive i . Om körkorten inte är det, och inte heller är utfärdade på engelska, tyska eller franska, gäller de endast tillsammans med en bestyrkt översättning till något av dessa språk eller till svenska, danska eller norska. Ett körkort som inte är försett med ett fotografi av körkortsinnehavaren gäller endast tillsammans med en identitetshandling med fotografi. I motion 2018/19:283 av (SD) yrkande 6 begärs ett strikt ansvar att styrka körkortsinnehav. Motionären påtalar att det har rapporterats om fall då polisen har stoppat utländska bilister som saknat körkort, men att dessa bilister trots detta har gått fria eftersom de har hävdat att de har tappat sitt utländska körkort. m.fl. (SD) efterfrågar i kommittémotion 2018/19:1121 yrkande 26 en utökad möjlighet att kontrollera utländska körkort. Motionärerna framhåller att det är i princip riskfritt för förare från länder utan väl fungerande registerföring att köra bil i utan körkort. I dessa fall går det inte att bevisa att individen saknar körkort, och det finns inget krav på människor som inte är folkbokförda i landet att inneha svenskt körkort, så de kan inte heller dömas för olovlig körning. I motion 2018/19:2287 av (M) framhålls att en konkret handlingsplan bör tas fram för vad som krävs för att stoppa olagliga körkort och att denna skyndsamt bör införas för att få bort olagliga körkort. Motionären pekar på att det är många som kör på vägarna utan ett lagligt körkort. Ur ett trafiksäkerhetsperspektiv är detta en stor risk och något som man måste komma till rätta med. Motionären efterfrågar ett mer aktivt arbete för att EU ska ta sitt ansvar och utforma körkorten på ett sätt som gör att de är svårare att förfalska. I kommittémotion 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 27 framförs att regeringen behöver vidta åtgärder för att minska antalet förfalskade och ogiltiga körkort. Motionärerna pekar på att den största anledningen till att vi i ställer höga krav för att kunna ta körkort är för att värna om trafiksäkerheten. Att framföra ett fordon som kräver körkort utan något sådant innehav är ett brott, men det är tyvärr en vanlig företeelse i . Regeringen bör enligt motionärerna även verka i EU för att fler länder ska intensifiera arbetet för att öka säkerheten på våra vägar. Krav på att kunna visa upp ett giltigt körkort Utskottet konstaterar inledningsvis att Transportstyrelsen är ansvarig körkortsmyndighet och tillhandahåller information om det regelverk som gäller för att köra med utländskt körkort i . Utskottet vill framhålla att Transportstyrelsen bl.a. har tagit fram information på sin webbplats i form av frågor och svar om utländska körkort. Informationen har även översatts till olika språk och beräknas nå av de utländska körkortsinnehavarna i . Vidare kan utskottet konstatera att det är polisen som ansvarar för och bedriver förarkontroller av utländska förare i . Utskottet vill understryka att körkortslagens regler är tydliga. En förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet. Den som inte har det riskerar böter. Om föraren har med sig en annan identitetshandling kan körkortsbehörigheten oftast kontrolleras genom exempelvis körkortsregistret. Om en förare vid poliskontroll uppger sig vara körkortsinnehavare i ett annat land krävs att denne visar upp körkortet. Om föraren inte kan visa upp sitt körkort måste körkortsinnehavet ifrågasättas och kontrolleras. Detsamma gäller de fall där den kontrollerade föraren uppger sig vara körkortsinnehavare, men redan från början gör klart att någon handling inte kan uppvisas. I dessa fall krävs en uppföljning och kontroll av körkortets giltighet och att föraren faktiskt innehar behörigheten i hemlandet. Denna kontroll görs även om det körkort som visas upp misstänks vara förfalskat. Utskottet har noterat att det i en del fall uppstår svårigheter för polisen att kontrollera giltigheten för körkort som är utfärdade utanför EES. I många länder kan körkortsinnehav kontrolleras genom motsvarande polismyndighet, men i en del fall kan kontrollen vara svår att genomföra, och då återstår enbart förarens påstående om körkortsinnehav i ett land utanför EES. Den som kör ett fordon utan att ha behörighet för det kan dömas för olovlig körning. För en fällande dom krävs att föraren har haft uppsåt att köra olovligt. Utskottet vill peka på att de bedömningar som görs i ett enskilt fall är en fråga för de rättstillämpande myndigheterna. Om en person inte kan bevisa att han eller hon har rätt att framföra fordonet blir det en domstolsförhandling. I en domstolsförhandling är det samhället som ska bevisa att den som är åtalad också är skyldig. Utskottet kan konstatera att ärenden i ett flertal fall har avgjorts i domstol med olika utfall eftersom omständigheterna måste bedömas utifrån det enskilda fallet. I det straffrättsliga förfarandet behöver rätts-vårdande myndigheter visa att det finns uppsåt vid misstanke om olovlig körning. Utskottet understryker att en förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet, och därför är det viktigt med fortsatta kontroll- och informationsinsatser. Utskottet välkomnar därför att infrastrukturministern har framfört att han avser att säkerställa att det finns en dialog med och åklagarväsendet om utvecklingen inom området (fr. 2017/18:429). Insatser mot förfalskade och ogiltiga körkort Medlemsstaterna ska enligt EU:s tredje körkortsdirektiv vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas. Utskottet vill särskilt betona att det krävs en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det i flera sammanhang godtas som en id-handling. I är körkortet den vanligaste behörighets- och id-handlingen.