bet · H601MJU7 · 2019-02-19 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om kemikalier från allmänna motionstiden /19. Yrkandena rör bl.a. arbetet för en giftfri miljö, reglering av farliga ämnen, information till konsumenter, tillsyn och kontroll av farliga ämnen, styrmedel, sanktionsavgifter, bekämpningsmedel, EU:s kemikalielagstiftning och internationella samarbeten. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (C, L). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillsyn och kontroll av farliga ämnen i produkter Sanktionsväxling på kemikalielagstiftningens område Internationella samarbeten på kemikalieområdet 1.En giftfri miljö, punkt 1 (M) 2.En giftfri miljö, punkt 1 (SD) 3.En giftfri miljö, punkt 1 (C) 4.Styrmedel på kemikalieområdet, punkt 2 (M) 5.Styrmedel på kemikalieområdet, punkt 2 (SD) 6.Styrmedel på kemikalieområdet, punkt 2 (C) 7.Styrmedel på kemikalieområdet, punkt 2 (L) 8.Rättslig reglering av nanomaterial inom EU, punkt 4 (KD) 9.Förbud mot bisfenoler, punkt 5 (KD) 10.Högfluorerade ämnen, punkt 6 (M) 11.Högfluorerade ämnen, punkt 6 (KD) 12.Farliga ämnen i byggprodukter, punkt 7 (C) 13.Information till konsumenter, punkt 8 (M) 14.Information till konsumenter, punkt 8 (KD) 15.Tillsyn och kontroll av farliga ämnen i produkter, punkt 9 (M) 16.Utfasning och hantering av bekämpningsmedel, punkt 11 (M) 17.Utfasning och hantering av bekämpningsmedel, punkt 11 (SD) 18.Utfasning och hantering av bekämpningsmedel, punkt 11 (V) 19.Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen, punkt 12 (M, SD, KD) 20.EU:s kemikalielagstiftning, punkt 13 (M) 21.EU:s kemikalielagstiftning, punkt 13 (SD) 22.Internationella samarbeten på kemikalieområdet, punkt 14 (M) 1.Centerpartiets förslag för en giftfri vardag (C) 2.Liberalernas förslag för en giftfri vardag (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) 2018/19:168 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1506 av (M), 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 26 i denna del, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 2.2 och 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (L) Reglering av silver i konsumentprodukter 2018/19:1394 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 36. Rättslig reglering av nanomaterial inom EU 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 8 (KD) 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 9 (KD) 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 10 (M) Reservation 11 (KD) Farliga ämnen i byggprodukter 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 38. Reservation 12 (C) 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 13 (M) Reservation 14 (KD) Tillsyn och kontroll av farliga ämnen i produkter 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 26 i denna del, 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 15 (M) Sanktionsväxling på kemikalielagstiftningens område 2018/19:900 av och (båda MP) yrkande 1. Utfasning och hantering av bekämpningsmedel 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 18, 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1349 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 19 (M, SD, KD) 2018/19:683 av (S) yrkande 2, 2018/19:1288 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 26 i denna del och 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) Internationella samarbeten på kemikalieområdet 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 9. Reservation 22 (M) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (KD), (L), (SD), (C), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 37 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om arbetet för en giftfri miljö, reglering av farliga ämnen, information till konsumenter, tillsyn och kontroll av farliga ämnen, styrmedel, sanktionsavgifter, bekämpningsmedel, EU:s kemikalielagstiftning och internationella samarbeten. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (C, L). Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken Grundläggande för kemikaliepolitikens inriktning är de mål som och regeringen har antagit och som ingår i det nationella miljömålssystemet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljömålssystemet består av ett generationsmål, 16 miljökvalitetsmål samt etappmål för olika områden. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är och har varit en viktig utgångspunkt för den svenska kemikaliepolitiken och de ställningstaganden som gjort inom EU och internationellt. En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet (prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185) har antagits. Syftet med strategin är att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Strategin för en giftfri miljö utgörs av åtta etappmål och av insatser som bidrar till att nå etappmålen, miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Den innehåller åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå med tyngdpunkt på att tillämpa och stärka för kemikalier så att ny kunskap tas fram och omsätts i åtgärder för att bättre skydda människors hälsa och miljön (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 18). Handlingsplan för en giftfri vardag Handlingsplanen för en giftfri vardag är en viktig del av den samlade strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag sträcker sig fram (prop. 2013/14:1 utg.omr. redovisade Kemikalieinspektionen hur handlingsplanen för en giftfri vardag 2011–2014 kunde vidareutvecklas för perioden –2020 (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2020 – Skydda barnen bättre, rapport 5/14). Planen fokuserade på att även i fortsättningen skydda människans fortplantning och barns hälsa genom olika åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. beslutade regeringen att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag i syfte att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö –2017. Av uppdraget framgick det att Kemikalieinspektionen inom ramen för befintliga anslag skulle utveckla och genomföra kostnadseffektiva åtgärder med ledning av den strategi för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som regeringen beslutat och redovisat för (prop. 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken). Uppdraget slutredovisades (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017, slutredovisning, rapport 6/17). Kemikalieinspektionen konstaterar att även om många framsteg har gjorts inom ramen för handlingsplanen återstår utmaningar som farliga ämnen i varor, att livsmedel och dricksvatten behöver skyddas bättre och att barn och unga behöver skyddas i alla miljöer. Av Kemikalieinspektionens regleringsbrev framgår att handlingsplanen för en giftfri vardag –2020 även i fortsättningen ska fokusera på åtgärder som skyddar barn och unga i alla miljöer som de vistas i och att ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas. Vidare framgår att Kemikalieinspektionen ska vidareutveckla och genomföra handlingsplanen inom ramen för den samlade strategi som regeringen fastställt i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Uppdraget ska slutredovisas . Ett övergripande syfte med kemikaliepolitiken och kemikalielagstiftningen är att förebygga skador på människors hälsa och miljön. En grundläggande princip i kemikalielagstiftningen är att det är de företag som sätter ut produkter på marknaden som har det huvudsakliga ansvaret för att se till att människors hälsa och miljön inte skadas. I 2 kap. finns allmänna hänsynsregler och regler om försiktighetsmått som ska följas av verksamhetsutövare för att undvika skador på människors hälsa eller miljön, däribland att verksamhetsutövaren ska ha den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa och miljön mot skador och problem. Kemikaliereglerna är i hög grad harmoniserade inom EU. Reglerna för såväl varor som kemiska produkter har i allmänhet artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som rättslig grund. Detta innebär att kraven är harmoniserade och att enskilda medlemsstater i princip inte får tillämpa vare sig strängare eller lindrigare krav. Reachförordningen är en EU-förordning som samlar flera tidigare EU-regler om allmänkemikalier i en rättsakt och inrättar en kemikaliemyndighet på EU-nivå – Echa (och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier [Reach] och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet). Huvudelementen i förordningen kan sammanfattas enligt följande: registrering, information om kemikalierna, utvärdering, tillstånd, begränsningar och information om varor. Vidare bör nämnas att utveckling av EU:s kemikalielagstiftning behandlas i det sjunde miljöhandlingsprogrammet som trädde i kraft (och rådets beslut nr 1386/2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser). Programmet är ett viktigt ramverk för miljöpolitikens fortsatta utveckling på EU-nivå. skulle EU ta fram en strategi för en giftfri miljö som bidrar till innovation och utveckling av hållbara alternativ, däribland icke-kemiska alternativ. Strategin är försenad och kommer troligen att levereras av den nya kommissionen, som tillträder . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetet för en giftfri vardag och miljö, reglering av kemikaliers användning, bedömning av produkter riktade till barn och utformning av lagstiftning för kemikalier. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (C). Enligt kommittémotion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 33 ska arbetet för en giftfri vardag stärkas. Som konsument ska man kunna vara säker på att varor och livsmedel i ens omgivning inte innehåller skadliga ämnen. En utveckling mot ett giftfritt kretsloppssamhälle ser motionärerna som en förutsättning för att minska miljöpåverkan och nå klimatmålen, som jobbtillfällen skapas och tillväxt främjas. Det är dock fortfarande en stor utmaning att nå en ekonomi med cirkulära och giftfria kretslopp. I kommittémotion 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att alliansregeringens arbete för att främja en giftfri miljö med särskilt fokus på barn bör fortsätta. Propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken lade grunden för den kemikaliepolitik som finns . Flera åtgärder i propositionen är ännu inte genomförda, och regeringen bör därför påskynda detta arbete. m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:1288 yrkande 1 att arbetet med att reglera kemikaliers användning måste präglas av evidensbaserad forskning, rimliga överväganden mellan för- och nackdelar och stora säkerhetsmarginaler när det gäller människors hälsa. En övergripande målsättning för svensk kemikaliepolitik bör vägledas av ambitionen att minska exponeringen av farliga och osäkra kemikalier, vilket gäller både människor och naturens ekosystem. Barn kan av olika skäl vara extra känsliga, varför produkter riktade till barn bör bedömas synnerligen försiktigt (yrkande 2). Enligt yrkande 3 bör lagstiftning om kemikalier präglas av kunskap, innovationer och ständigt förbättrade kunskaper om kemikaliers effekt. behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) redovisas att nuvarande uppdrag till Kemikalieinspektionen att vidareutveckla och genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag sträcker sig . Handlingsplanen fokuserade på åtgärder som skyddar barn och unga i alla miljöer som de vistas i eftersom barn och ungdomar är särskilt känsliga för kemikalier. Handlingsplanen för en giftfri vardag 2011–2014 fokuserade på att skydda människans fortplantning och barns hälsa. Samma fokus gäller för åren . Det innebär att Kemikalieinspektionen ska ta fram förslag på konkreta åtgärder i de forum nationellt, i EU och internationellt där man tror att möjligheterna till framgång är störst. Regeringen har genom det nya uppdraget för perioden –2020 ökat de nationella aktiviteterna i handlingsplanen. Inom ramen för handlingsplanen vill regeringen att Kemikalieinspektionen ska utreda om det är lämpligt att vidta fler nationella åtgärder mot farliga kemiska ämnen. I uppdraget ingår även att bedöma om det behövs nationell lagstiftning inom icke-harmoniserade områden när EU-lagstiftningen inte ger tillräckligt skydd. slutredovisade Kemikalieinspektionen sitt arbete med handlingsplanen för en giftfri vardag 2015–2017 till regeringen (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017, slutredovisning, rapport 6/17). Myndigheten konstaterar att även om många framsteg har gjorts inom ramen för handlingsplanen återstår stora utmaningar. Flödet av varor som innehåller farliga ämnen är stort och kan förväntas öka ytterligare. Livsmedel och dricksvatten förorenas fortfarande av farliga ämnen och behöver därför skyddas bättre. Barn och unga behöver skyddas i alla miljöer som de vistas i eftersom de är särskilt känsliga för kemikalier. Som nämnts tidigare framgår av Kemikalieinspektionens regleringsbrev att handlingsplanen för en giftfri vardag 2018–2020 även i fortsättningen ska fokusera på åtgärder som skyddar barn och unga i alla miljöer. Kemikalieinspektionen ska vidareutveckla och genomföra handlingsplanen inom ramen för den samlade strategi som regeringen fastställt i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Strategin omfattar de åtta etappmålen för farliga ämnen som regeringen har beslutat, och är tillsammans med de insatser som beskrivs i propositionen regeringens samlade strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och relevanta strecksatser under generationsmålet. Vidare redovisas i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) att satsningen på handlingsplanen har gjort det möjligt att öka antalet förslag på reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Den ökade satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har lett till att är det land näst efter som lämnar flest förslag på åtgärder för dessa ämnen. Sedan starten av handlingsplanen har lämnat in tio ämnesutvärderingar, 20 förslag till ämnen till kandidatförteckningen, tre förslag på begränsningar samt förslag på harmoniserande klassificering av 27 ämnen. De ämnen som prioriterar är sådana som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Som nämns under avsnittet Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken ska EU ta fram en strategi för en giftfri miljö som bidrar till innovation och utveckling av hållbara alternativ, däribland icke-kemiska alternativ. Utskottet har behandlat frågor om detta tidigare, bl.a. i betänkande 2017/18:MJU12 Kemikaliepolitik. Utskottet anförde vid det tillfället att den strategi som kommissionen ska ta fram för en giftfri miljö kommer att bli vägledande i arbetet för en giftfri miljö på EU-nivå och att den bl.a. måste innehålla ambitiösa mål för skydd av barn och en stärkt substitutionsprincip och att den måste se till att kemikalier beaktas i arbetet med en cirkulär ekonomi. När det gäller cirkulära och giftfria kretslopp redovisas i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) att avsikten med strategin om giftfria och resurssnåla kretslopp är att kretsloppen ska vara resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen. Det är en samhällsomställning som, enligt strategin, behöver ske inom en generation. inrättades Delegationen för cirkulär ekonomi. Syftet är att nationellt och regionalt stärka omställningen till en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Delegationen ska ge råd till regeringen och fungera som katalysator. Den ska vara ett och en samordnande kraft för omställningen. Syftet är att både minska miljö- och klimatpåverkan och stärka förutsättningarna för svenskt näringsliv på framtida globala marknader. Därigenom förväntas ett innovativt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv på nationell och regional nivå uppnås. Vidare framgår av budgetpropositionen att frågan om giftfria resurseffektiva kretslopp inom EU:s arbete med cirkulär ekonomi har prioriterats bl.a. inom ramen för förhandlingarna om avfallspaketet och plaststrategin. Regeringen har också presenterat ett antal strategier av betydelse för att öka resurseffektiviteten, bl.a. strategin Smart industri, skrivelsen Politik för hållbart företagande, en nationell livsmedelsstrategi, en digitaliseringsstrategi och en strategi för hållbar konsumtion. träffades det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . Avtalet är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden, bl.a. miljö och klimat. I fråga om giftfria och cirkulära kretslopp framgår det av januariavtalet att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi ska stärkas och att det bl.a. ska göras en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin. överlämnade utvärdering av miljömålen 2019 – med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan till regeringen. I rapporten bedömer myndigheten bl.a. att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö inte kommer att nås till 2020. Tre strategiska utvecklingsområden lyfts fram för att nå målet Giftfri miljö; bättre kunskap och information för att förebygga skador, giftfritt från början och i kretsloppen samt effektiv lagstiftning och tillsyn som säkerställer en hög skyddsnivå. I rapporten föreslås bl.a. att medel avsätts för att kommuner, länsstyrelser, privata aktörer och organisationer ska kunna påskynda arbetet för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö genom att finansiera samverkan i nyckelprojekt, kartläggningar och analyser, bidra till sökbara medel för företag, myndigheter och ideella organisationer samt för att förstärka myndigheters och kommuners kompetens inom toxikologi och riskhantering. Kemikalier regleras i flera olika regelverk, både på nationell nivå och på EU-nivå, eftersom de används på många olika ställen i samhället och de risker som ska kontrolleras därför rör en mängd hälso-, säkerhets- och miljöaspekter. Större delen av lagstiftningen inom kemikalieområdet är reglerad på EU-nivå. I Kemikalieinspektionens årsredovisning anförs att utveckling och effektiv tillämpning av EU:s kemikalielagstiftning är grunden för den förebyggande kemikaliekontrollen. Kemikalieinspektionen deltar i utvecklingen av EU:s lagstiftning, och i arbetet för en effektiv tillämpning prioriteras skyddet av barn och unga. Kemikalieinspektionen arbetar särskilt med ämnen som påverkar arvsmassan, är cancerframkallande, reproduktionsstörande, hormonstörande, luftvägs- eller hudallergena eller har s.k. PBT-egenskaper (persistenta, bioackumulerande och toxiska). Den mest centrala EU-förordningen på kemikalieområdet är den s.k. Reachförordningen (för mer information se under avsnittet Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken). Grundprincipen är att den som tillverkar eller importerar kemiska ämnen i mängder om minst ett ton ska registrera dessa hos Europeiska kemikaliemyndigheten . Ämnen som inte är registrerade får inte släppas ut på EU-marknaden. Reach lägger bevisbördan på företagen. För att uppfylla kraven i förordningen måste företag identifiera och hantera de risker som är kopplade till de ämnen de tillverkar eller importerar och säljer inom EU och EES-länderna , och . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) anförs att mängden information om förekomsten av farliga ämnen i varor som omfattas av Reach utökas kontinuerligt genom att fler särskilt farliga ämnen identifieras och listas. utökades förteckningen med åtta nya ämnen, och den innehåller nu totalt 181 särskilt farliga ämnen. Kommissionens målsättning är att alla relevanta särskilt farliga ämnen ska vara identifierade till 2020. På nationell nivå finns grundläggande bestämmelser som gäller alla typer av verksamheter, exempelvis företag, kommuner och enskilda privatpersoner. De allmänna hänsynsreglerna i (2 kap.) gäller även vid hantering av kemiska produkter, bl.a. kravet om att skaffa sig kunskap och kraven på produktval. Dessa regler gäller generellt, dvs. de gäller för både tillverkare, importörer, säljare och användare av kemiska produkter. Den som tillverkar eller importerar en kemisk produkt är bl.a. skyldig att se till att det finns en tillfredsställande utredning för bedömning av hälso- eller miljöskador av en produkt. Tillverkare och importörer ska informera om sin kemiska produkt genom märkning och säkerhetsdatablad och ska lämna ut de uppgifter till myndigheterna som kan behövas för att bedöma hälso- och miljöriskerna med produkten. hänsynsregler gäller även för varor som innehåller eller har behandlats med kemiska produkter. De ska exempelvis ersättas med mindre farliga produkter när det är möjligt. Den som tillverkar eller för in sådana varor ska också lämna uppgifter som behövs för att skydda människors hälsa och miljön. Det förekommer även begränsningar och förbud exempelvis när det gäller förekomsten av farliga tungmetaller och vissa andra kemiska ämnen i varor. Av Kemikalieinspektionens årsredovisning anförs att utveckling och innovation av nya material och kemikalier med hälso- och miljömässigt bättre egenskaper är nödvändigt för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Kemikalieinspektionen arbetar bl.a. med att öka förståelsen hos innovatörer och finansiärer av innovationsprojekt. Kemikalieinspektionen deltar i nätverket av myndigheter och forskningsorganisationer som drivs av för att stödja miljöinnovationer, liksom i samarbetet inom ramen för regeringens nyindustrialiseringsstrategi. Kemikalieinspektionens arbete med att utveckla lagstiftning och andra styrmedel är generellt sett innovationsdrivande. Arbetet med att byta ut farliga kemiska ämnen mot mindre farliga ämnen eller mot icke-kemiska lösningar stimulerar utvecklingen av miljöteknik och innovation. Myndigheten ägnar särskild uppmärksamhet åt övergången till s.k. grön kemi vid utveckling och innovation av kemikalier i varor samt inom arbetet för cirkulär ekonomi. Regeringen inrättade även ett substitutionscentrum vid forskningsinstitutet i med utgångspunkt i utredning om att etablera ett centrum för ökad substitution (SOU 2017:32). Centrumet ska bl.a. erbjuda stöd till företag och offentlig verksamhet, utveckla och sammanställa kunskap om alternativa ämnen och icke-kemiska metoder och tekniker samt ta fram metoder och verktyg för att driva på substitution. Det kan också handla om att förbättra kravställning vid inköp och att identifiera och kanalisera vidare behov av forskning och innovation.