bet · H601TU7 · 2019-03-22 00:00:00 — Utskottet konstaterar att högerregeln gäller på alla platser, exempelvis i trevägskorsningar och inne på t.ex. parkeringsplatser eller andra öppna platser, även i terräng. Detta fritar dock inte någon av förarna från kravet på särskild försiktighet. Från högerregeln finns vissa undantag (3 kap. 21–23 §§ trafikförordningen). När det gäller frågor om högersvängar vid rödljus och trafikljus med nedräkning konstaterade utskottet i betänkande 2017/18:TU11 att gällande lagstiftning framstår som ändamålsenlig och ansåg det inte motiverat att vidta någon åtgärd. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Utskottet anser inte heller att det finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslaget om skyltning vid trafikkorsningar och högerregelns tillämpning. Plankorsningar är korsningar mellan väg och järnväg i samma plan, och de har olika typer av skyddsanordningar. Det finns allt från korsningar med bommar där många vägtrafikanter passerar till oskyddade plankorsningar där ett fåtal passerar. Enligt uppgift från finns det i totalt ca 8 600 plankorsningar. ansvarar för 6 800 av dessa. omkommer enligt drygt 10 personer i plankorsningsolyckor. Utskottet har fått information om att korsningarna har olika skyddsanordningar beroende på hur många vägtrafikanter som passerar där. Alla plankorsningar med bommar har även ljus- och ljudsignaler som varnar för att bommarna kommer att fällas. Helbommar stänger av hela körbanan och är vanligast i tätorter där många fotgängare och cyklister passerar. Halvbommar täcker det högra körfältet. uppger att ljus- och ljudsignaler inte ger lika bra säkerhet som bommar. Denna anläggningstyp nybyggs därför inte. Vid gångvägar kan ljus- och ljudsignaler vara kompletterade med gångfållor. På vägar med låga trafikflöden finns kryssmärken. Vid plankorsningar med få trafikanter, t.ex. vid ett lantbruk, kan skyddsanordningar saknas. Enligt uppgift från fanns det vid utgången av 2017 totalt 2 290 plankorsningar med bommar och 588 med ljud- och ljussignaler på myndighetens spåranläggningar. Vidare fanns det 1 207 plankorsningar med s.k. passiva skydd som kryssmärke eller gångfålla. Det fanns 1 754 plan-korsningar utan skyddsanordningar på trafikerade banor. Utskottet noterar att det är svårt att jämföra uppgifterna , bl.a. eftersom har lagt till och håller på att lägga till plattformsövergångar, servicevägar och påspårningsplatser som plankorsningar (ca 300 stycken). För att öka säkerheten vid plankorsningar satsar bl.a. på teknisk utveckling, forskning, kommunikation, stödsystem i form av it-system och regler samt fysiska åtgärder i plankorsningar. Utskottet konstaterar att varje gång en järnvägssträcka ska rustas upp ska plankorsningarna ses över. Vid större banupprustningar samarbetar med markägare och kommuner för att ta bort plankorsningar och leda om trafiken till en annan säkrare plankorsning eller helst en planskild korsning. På de plankorsningar som blir kvar utökar skyddet till bommar. Nya järnvägssträckor byggs utan plankorsningar. Utskottet noterar att regeringen gav i uppdrag att vidta åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. Regeringsuppdraget ska presenteras i form av en åtgärdsplan. ska därefter rapportera till regeringen vilka åtgärder som gjorts och de bedömda effekterna. Utskottet välkomnar att det görs flera insatser för att öka säkerheten vid befintliga plankorsningar och att nya järnvägssträckor byggs utan plankorsningar. Utskottet vill framhålla vikten av att plankorsningar i enlighet med nollvisionen är säkra och utformas så att människor inte kommer till skada eller dödas i plankorsningsolyckor. Utskottet ser därför mycket positivt på att det pågår ett löpande arbete med att ersätta obevakade järnvägsövergångar och att detta arbete fortskrider i tillbörlig takt. Mot denna bakgrund anser utskottet sammanfattningsvis att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2018/19:201 (SD), 2018/19:444 (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2018/19:989 (M), 2018/19:2526 (C) yrkande 4 och 2018/19:2968 (SD) yrkande 37. Insatser mot alkohol vid bilkörning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. alkolås och alkobommar. Utskottet betonar att den som har alkohol eller andra droger i kroppen är en livsfarlig bilförare. Utskottet hänvisar till att det görs olika insatser mot alkohol i trafiken, men betonar att åtgärderna behöver bli effektivare. Utskottet anser att den ökade användningen av alkolås är mycket positiv. Vidare framhåller utskottet att det har ett stort engagemang i frågan om alkobommar och kommer att noga följa införandet av dessa. Jämför reservation 7 (SD) och 8 (KD). Rattfylleri är när en person kör ett motordrivet fordon med alkohol i blodet eller har narkotika i blodet. Straffet för rattfylleri är enligt lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott böter eller fängelse . Dessutom återkallas i normalfallet körkortet . Om det finns försvårande omständigheter kan spärrtiden bli längre. Grovt rattfylleri innebär att en person som kör ett motordrivet fordon har alkohol i blodet eller per liter i utandningsluften, är avsevärt påverkad av alkohol eller annat medel och kör på ett sådant sätt att det innebär påtaglig fara för trafiksäkerheten. Vid grovt rattfylleri kan straffet bli fängelse i högst och körkortet kan återkallas . Grovt rattfylleri i kombination med grovt vållande till annans död kan ge upp till fängelse. Den som dömts för rattfylleri eller grovt rattfylleri måste ansöka om ett nytt körkortstillstånd för att få tillbaka körkortet. Om spärrtiden är högst 12 månader behöver den dömde inte göra ett nytt förarprov, utan endast lämna in ansökan om att få ett nytt körkort utfärdat. Om spärrtiden är måste den dömde göra ett nytt förarprov, med kunskapsprov och körprov. Av de motorfordonsförare som dör i trafikolyckor har enligt alkohol i kroppen. Vid singelolyckor är det nästan hälften. Enligt är i genomsnitt var femhundrade bilist rattfull. Det motsvarar av trafiken. omkom 81 personer i en alkohol- eller drogrelaterad trafikolycka, vilket är av alla omkomna i trafiken. omkom 40 personer i narkotikarelaterade olyckor enligt , vilket är 6 personer fler än 2016. har det nästan skett en fördubbling av antal omkomna i drogrelaterade olyckor, från 21 till 40 personer. När det gäller personer som omkommit i alkohol- och drogrelaterade olyckor är den största gruppen i både alkohol- och drogrelaterade olyckor bilister. Den näst största gruppen som omkommer i alkoholrelaterade olyckor är gående, följt av motorcyklister. För de drogrelaterade olyckorna är det i stället motorcyklister som är den näst största gruppen, och de gående är relativt få. Målet för trafiknykterheten är att av alla förare i trafiken ska vara nyktra 2020. En nykter förare definieras som en förare med blod-alkoholhalt under . Enligt analys av trafik-säkerhetsutvecklingen har andelen nyktra förar i trafiken minskat något . Andelen är , vilket kan jämföras 2016. Ett alkolås är en teknisk anordning som är kopplad till bilens tändningssystem. För att starta fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke, och utandningsluften kontrolleras. Om det finns alkohol i utandningsluften som motsvarar eller överstiger den lagliga gränsen går motorn inte att starta. infördes en försöksverksamhet för den som begått ett rattfylleri-brott att i stället för traditionell körkortsåterkallelse få en villkorlig sådan med rätt att få fortsätta att framföra ett körkortspliktigt fordon, under förutsättning att detta hade ett godkänt alkolås. lämnade ett antal olika förslag i sitt slutbetänkande (SOU 2006:72), och alkolåsutredning lämnades förslag till ett permanent system med alkolås för dömda rattfyllerister (2008:84). fattade beslut om att införa ett permanent system där körkortsinnehav med alkolås kan medges som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri (prop. 2010/11:26, bet. 2010/11:TU7, rskr. 2010/11:83). Syftet med systemet är att minska risken för återfall i rattfylleri på grund av alkoholintag och därigenom minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken. Systemet innebär att det i princip blir obligatoriskt för den som har dömts för rattfylleri att använda alkolås för att under det eller ha rätt att köra motorfordon. I Transportstyrelsens uppgifter ingår att fortlöpande följa upp de närmare effekterna av ändringen. Reglerna om möjligheten att i stället för återkallelse få körkort med villkor om alkolås kan tillämpas för förare vars körkort annars kan återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri till följd av alkoholförtäring, dvs. vid brott mot 4 § respektive 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott (trafikbrottslagen). Vidare gäller att personen i fråga ska vara permanent bosatt i och ha ett körkort utfärdat i en stat inom EES (Europeiska ekonomiska samarbetsrådet). I den nu gällande lagstiftningen omfattar möjligheten att uppställa villkor om alkolås alla fordon som kräver körkort. ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i körkortslagen (prop. 2016/17:83, bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). Lagändringarna innebär bl.a. att det har blivit möjligt att bevilja innehav av körkort med villkor om alkolås trots bruk av narkotiska preparat när behandling har ordinerats av läkare eller annan behörig receptutfärdare. Lagändringen trädde i kraft . Alkobommar är anläggningar för nykterhetskontroll. Försöksverksamhet med automatiska alkobommar har pågått och inleddes vid i . Inom ramen för detta projekt fick 8 700 last- och personbilsförare testa sin nykterhet innan de fick lämna terminalen. Den utvärdering som gjordes av () visade att alkobommarna fungerade både snabbt och effektivt och att trafik-flödet i hamnen inte påverkades negativt. Utvärderingen visade att tydlig information om att det finns en automatisk nykterhetskontroll i hamnen ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. Försöksverksamhet pågick också och genom första halvan av 2015 i i där systemet har prövats med högre trafikvolymer och fler kontrollstationer. Den utvärdering som MHF gjorde av verksamheten indikerar bl.a. att de automatiska nykterhetskontrollerna också fungerar förebyggande och gör att fordonsförare i högre utsträckning avstår från att dricka alkohol på färjan. gav regeringen i uppdrag att i samråd med övriga berörda aktörer analysera vad som krävs för att införa alkobommar i vissa hamnar. kom i sin rapport fram till att alko-bommar inte rekommenderas, eftersom det skulle riskera att påverka aktuella myndigheters samlade verksamheter menligt genom att resurserna endast skulle riktas mot en brottskategori, vilket går emot hur arbetssätten i övrigt utvecklas. uttalade bl.a. att om regeringen skulle välja att gå vidare med automatiska nykterhetskontroller borde ytterligare kunskaper utvecklas genom att en pilotverksamhet genomförs och utvärderas när det gäller kostnader, nytta och effekter. En sådan utvärdering skulle därefter kunna användas som underlag inför beslut om ett eventuellt vidare genomförande. Regeringen gav i uppdrag att förbereda ett införande av anläggningar för nykterhetskontroller i vissa hamnar. Uppdraget redovisades till regeringen med ett förslag om ett stegvist införande. I motion 2018/19:283 av (SD) yrkande 3 framförs att det bör säkerställas att alkolås monteras in i rattfylleridömdas fordon. Av de som lagförts för rattfylleri har enligt motionären endast fullföljt det frivilliga alkolås- och rehabiliteringsprogrammet. Övriga lagförda kan enligt motionären betraktas som en säkerhetsrisk eftersom risken för återfall är stor. Åtgärderna mot rattfylleri behöver därför utvecklas. I kommittémotion 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 25 framhålls att regeringen bör få i uppdrag att ta fram förslag för att minska drogpåverkan i trafiken. Motionärerna menar att drog- och alkoholrelaterade kontroller behöver öka, särskilt inom den tunga yrkestrafiken, och föreslår därför att en särskild enhet för kontroll av den yrkesmässiga trafiken inrättas. Motionärerna uppmärksammar även att man med hjälp av ny teknik kan minska risken för att en påverkad förare framför ett fordon. m.fl. (SD) uppmärksammar i kommittémotion 2018/19:1122 yrkande 20 behovet av att införa fler alkobommar i hamnar. Genom att installera alkobommar sänder man enligt motionärerna ut proaktiva signaler om vad som inte accepteras när det gäller alkohol och framförande av fordon. Motionärerna framhåller dock att det är viktigt att följa upp införandet av alkobommar med avseende på bl.a. hur trafikflödet i hamnarna påverkas. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) framhålls att det förebyggande arbetet när det gäller nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken bör fortsätta (yrkande 9). Motionärerna efterfrågar även en utredning om huruvida alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri ska vara obligatorisk i alla nya bilar i (yrkande 12). Motionärerna anser vidare att bör få i uppdrag att utreda behovet att placera alkobommar vid fler strategiska platser för att göra trafiken säkrare och rädda liv (yrkande 15). Motionärerna anser att det nu är dags att ta nästa steg för att motverka alkoholpåverkade trafikanter. Motionärerna anser också att alkolås ska finnas på alla nya fordon som används i körkortsutbildning för att säkra trafiknykterheten (yrkande 41). Ett krav på alkolås finns redan för medlemmar i (), och motionärerna anser att alla trafikskolor bör följa detta exempel. Utskottet vill inledningsvis betona att den som har alkohol eller andra droger i kroppen är en livsfarlig bilförare. Alkoholen påverkar i stort sett hela kroppen. När alkoholhalten i blodet ökar påverkas synen, vilket leder till sämre förmåga att bedöma avstånd. Hjärnan klarar heller inte av att ta in information från ett lika stort synfält som i nyktert tillstånd. Reaktionstiden blir längre redan vid låga promillenivåer. Alkoholen bedövar det centrala nervsystemet, och därför blir samspelet mellan muskler och nerver sämre. Vidare har alkoholen en dämpande effekt på kroppen, och man märker inte att tröttheten smyger sig på. Utskottet uppmärksammar att enligt har av de motorfordonsförare som dör i trafikolyckor alkohol i kroppen. Vid singel-olyckor är det nästan hälften. Enligt sker i minst 15 000 resor med förare som är så påverkade att de skulle dömas för rattfylleri om de upptäcktes. efter det att mätningarna av nykterhet i trafik började ökade andelen nykter trafik, men utvecklingen stannade sedan av och går åt fel håll. gör bedömningen att målet för trafiknykterheten 2020 inte kommer att uppnås. Utskottet menar att detta är bekymmersamt. Utskottet välkomnar att det görs olika insatser från myndigheternas sida när det gäller att motarbeta rattfylleri. Ett exempel är att en arbetsgrupp med deltagare från , Transportstyrelsen, polisen, MHF, och () har tagit fram en strategi för arbetet för ökad andel nykter trafik. Ett annat exempel är att har tagit fram ett skolmaterial för lektioner och samtal på bl.a. högstadiet och gymnasiet kring alkohol och droger i trafiken under benämningen 't drink and drive. Utskottet noterar att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att vara samordnande myndighet för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Inom ramen för uppdrag att stödja genomförandet av en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 (ANDT-strategin) ska myndigheten vara sammankallande och samordnande myndighet för de nationella myndigheter som samverkar enligt modellen för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Modellen innebär att misstänkta ratt- och sjöfyllerister så snabbt som möjligt ska få möjlighet att komma i kontakt med socialtjänst eller beroendevård om de vill ha hjälp med att ändra sina alkohol- eller drogvanor. De myndigheter som ingår i samverkan är , , och . arbete ska avrapporteras till () i anslutning till den redovisning som görs för uppdraget att stödja genomförandet av ANDT-strategin. Utskottet vill även peka på den samverkan som sker mellan olika myndigheter mot alkohol och droger i trafiken (Smadit) med syfte att ge stöd till personer som rapporterats för rattfylleri. Personen får hjälp att träffa personal från eller beroendevården. Där kan man tala igenom det som har hänt och få möjlighet till att förändra livssituationen. Personen själv avgör om han eller hon vill ha fortsatt kontakt. Målet är att minska antalet påverkade förare genom att minska återfall i rattfylleri. Vidare samarbetar och kring rattfylleri i projektet . Arbetet ska leda till bättre förutsättningar för fler trafiknykterhetskontroller och att antalet döda och allvarligt skadade i trafiken på det sättet ska minska. Inom projektet undersöker och möjligheterna att skapa förutsättningar för en ny funktion, trafiksäkerhetskontrollanter. Tanken är att kontrollanterna inte skulle vara poliser utan ha en specifik utbildning och få mandat att göra nykterhetskontroller på vägen. påbörjades därför ett arbete med att utreda de juridiska och organisatoriska möjligheterna för trafiksäkerhetskontrollanter. Myndigheterna vill också förbättra förutsättningarna för egenkontroller före färd. och har en viktig roll att underlätta och motivera sådana egenkontroller. Projektet ska vara slutfört . bör det enligt myndigheterna finnas förutsättningar för att ha de nya verktygen på plats. Vidare kan i sammanhanget nämnas att i en resolution av om Att rädda liv: öka bilsäkerheten i EU (2017/2085()) konstaterade att av det totala antalet årliga dödsolyckor i trafiken i orsakas av alkoholkonsumtion. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera det eventuella mervärdet av att harmonisera EU:s alkoholgräns till för nya förare under deras första och för yrkesförare och välkomnar vissa medlemsstaters nolltolerans mot rattfylleri. Utskottet vill sammanfattningsvis understryka att alkohol- och drog-påverkade förare är en mycket stor riskfaktor i trafiken och att det finns ett tydligt samband mellan trafikolyckor och rattfylleri. Utskottet konstaterar att det görs olika insatser mot alkohol och droger i trafiken men vill betona att åtgärderna mot rattfylleri behöver bli effektivare för att minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken och för att uppnå trafiksäkerhetsmålen och nollvisionen. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det pågår en snabb teknikutveckling som gör att fordonen blir både säkrare och smartare. För att nå nollvisionen är det viktigt att ta vara på de möjligheter som teknikutvecklingen ger, och en sådan möjlighet är att verka för att införa alkolås som standard i nya bilar. Detta är en möjlig åtgärd som skulle förhindra rattfylleri och troligen rädda flera liv. Utskottet menar fortsatt att en ökad användning av alkolås är mycket positiv, men påminner om att andra system än tvingande lag-regleringar kan vara bättre alternativ för att ytterligare öka användningen av alkolås. Utskottet ställer sig liksom tidigare positivt till att en långsiktig ambition bör vara att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare att köra, ska bli standard i alla nya fordon. För att uppnå en bred användning är det angeläget att användarvänliga och mindre kostsamma alkolås kan tas fram. Utskottet välkomnar att det har vidtagits en del åtgärder när det gäller bruket av alkolås. Som exempel kan nämnas att tillsammans med MHF och alkolåsleverantörerna tog fram en lista över tekniska specifikationer och tips på vad man behöver tänka på när man avser att köpa alkolås. Enligt kan checklistan ses som en rekommendation som kan underlätta när man ska ställa krav vid en upphandling. Utskottet noterar att vid VTI utvärderas systemet med alkolås efter rattfylleri på olika sätt. En enkätstudie visar att de flesta som har svarat i studien och använt alkolås efter rattfylleri upplever en förbättrad hälsosituation ett tag efter rattfyllerihändelsen. Respondenterna uppger att de dricker alkohol mer sällan eller aldrig, och när de dricker är det en mindre mängd . Många är nöjda med att kunna fortsätta köra bil men efterfrågar förbättringar av systemet. Bland dem som har alkolås och arbetar är behovet att kunna köra i arbetet och ta sig till arbetet de viktigaste skälen till att välja alkolås. Bland dem som inte arbetar är de viktigaste skälen att körkortet behövs för att kunna ha ett socialt liv och en meningsfull fritid, samt för inköp. För dem utan alkolås är de viktigaste skälen till att inte ansöka att det kostar för mycket att ha alkolås, att de inte har något alkoholberoende eller alkoholmissbruk och inte vill bli ”stämplade” med ett alkolås eller att de klarar sig bra utan körkort. Utskottet vill vidare framhålla att enligt kräver allt fler alkolås vid entreprenad-, fordons-, persontrafik- eller transportupphandlingar. Företag och organisationer beslutar om att installera alkolås i sina fordon som ett led i ett trafiksäkerhetsarbete. Alkolås kan också vara en del i arbetsmiljöarbetet för att göra transporter och resor säkra. Utskottet noterar att ställer krav på alkolås vid entreprenadupphandlingar. Enligt var andelen bussar med alkolås inom den upphandlande kollektivtrafiken 2017 eller 9 503 av totalt 9 956 bussar. Utskottet välkomnar den positiva utveckling som har skett när det gäller användningen av alkolås och att allt fler kommuner har valt att ställa krav på alkolås vid upphandling, i synnerhet för skolbussar men också för t.ex. färdtjänst. Utskottet vill i sammanhanget peka på att ingår tillsammans med Transportstyrelsen i ett europeiskt nätverk som träffas en gång och tar upp erfarenheter från bl.a. användning av alkolås i förebyggande syfte. Nätverket uppmärksammar dessutom forskning och utveckling, framsteg i projekt med ny nykterhetsstödjande teknik, standarder, föreskrifter m.m. deltar vidare genom i det europeiska samarbetet med standardisering av alkolås. samverkar även om att ta fram kunskapsunderlag och strategier inom området nykter trafik, samt för innovativa steg mot smart teknik och metodik som förhindrar alkoholrattfylleri. Verket stöder teknikutveckling av nykterhetsstödjande system som kan installeras i fordon . Utskottet vill också peka på att är en av flera initiativtagare till projektet i . Inom projektet utrustas ett antal fordon med alkoholsensorteknik som möjliggör datainsamling som grund för fortsatt forskningsarbete. Vidare kan nämnas att är en av två aktörer i forskningsprogrammet for Safety (DADSS) som initierats av det amerikanska trafiksäkerhetsverket () i samverkan med for Traffic Safety (ACTS). Utskottet uppmärksammar även att i en resolution från betonar behovet av att skapa förutsättningar för installation av alkolås och system för att upptäcka om förare är distraherade eller trötta, och uppmuntrar till användning av alkolås för yrkesförare och som en rehabiliteringsåtgärd för förare som har orsakat trafikolyckor under påverkan av alkohol och som följaktligen har dömts för rattfylleri. Utskottet vill understryka att innovation och digitalisering går snabbt inom fordonsutvecklingen och att vi successivt kommer att möta andra former och lösningar för att öka andelen nyktra förare i vårt transportsystem. Utskottet betonar att det är viktigt med fortsatt utveckling av ny teknik för att förhindra rattonykterhet. När det gäller frågan om alkolås i fordon som används i körkortsutbildning konstaterar utskottet med tillfredsställelse att () 2009 beslutade att varje medlemsföretag ska ha alkolås installerade i samtliga övningsbilar för personbilsutbildning. är en organisation för trafikskoleföretag som bedriver yrkesmässig förarutbildning. har drygt 600 trafikskoleföretag som medlemmar, vilket utgör av landets trafikskolor. beslutade att kravet på alkolås ska breddas till att gälla samtliga behörigheter. Alkotest innan man kör blir därmed obligatoriskt för samtliga körkortsbehörigheter och förarbevis. Utskottet välkomnar detta.