bet · H601CU11 · 2019-04-04 00:00:00 — I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 föreslås dels att det ska finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag i varje kommun och att regeringen ska återkomma med förslag om hur detta ska åstadkommas, dels att det införs ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder som ägs av kommunala bolag. I yrkandena 15–17 finns tre förslag om tillkännagivanden som gäller värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag. Motionärerna anför att det i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsbolag finns bestämmelser som begränsar kommuners möjligheter att ta ut pengar från sina bostadsbolag för att använda till andra verksamheter. Ändå tar kommuner ut pengar från bostadsbolagen för att finansiera annan verksamhet, och det finns ingen rättslig möjlighet för kommuninvånare eller hyresgäster att förhindra överföringar av detta slag. Därför anser motionärerna att den undantagsklausul i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsbolag som möjliggör överföring av överskott som uppkommit under föregående räkenskapsår tas bort (yrkande 15). Vidare föreslår motionärerna att kommunerna ska bli skyldiga att tydligare redogöra vilka ändamål värdeöverföringen har gått till (yrkande 16). Dessutom anser de att det bör införas en regel i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag som säkerställer att olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag återbetalas till det kommunala bostadsbolaget (yrkande 17). Motionärerna föreslår i yrkande 18 att kravet på att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska bedriva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer tas bort ur lagen. började lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag gälla. Enligt lagen ska ett kommunalt bostadsaktiebolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som är ägare till bolaget och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer och åläggas marknadsmässiga avkastningskrav, vilket innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen och kommunallagens förbud mot att driva företag i vinstsyfte. Lagen innehåller även särskilda bestämmelser om värdeöverföringar från ett allmännyttigt kommunalt bostadsaktiebolag. Kommunen har rätt till viss ersättning på tillskjutet kapital. Värdeöverföringar får emellertid inte överstiga hälften av det föregående verksamhetsårets vinst. Begränsningen av värdeöverföringar gäller inte för åtgärder inom ramen för kommunens bostadsförsörjningsansvar som främjar integration och social sammanhållning eller tillgodoser bostadsbehovet för personer för vilka kommunen har ett särskilt ansvar. Begränsningen gäller inte heller för överskott från fastighetsförsäljningar som uppkommit under föregående räkenskapsår. Högst hälften av ett sådant överskott får delas ut utan andra begränsningar än att överföringen ska ha föregåtts av ett beslut av kommunfullmäktige. Begränsningen gäller inte heller för värdeöverföringar mellan allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag inom samma koncern. Lagen innehåller inga sanktioner om bostadsbolagen lämnar värdeöverföringar utöver tillåtet belopp. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att utvärdera tillämpningen av lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag samt de ändringar i 12 kap. jordabalken (hyreslagen) respektive hyresförhandlingslagen (1978:304) som trädde i kraft . Uppdraget redovisades i rapporten bostadsaktiebolag – utvärdering av tillämpningen av gällande lagstiftning (rapport 2017:29). Utgångspunkten för utvärderingen var de kommunala allmännyttiga bostadsbolagens uppdrag att agera affärsmässigt och vara allmännyttiga. Huvudsyftet med de allmännyttiga bostadsaktiebolagen är att främja bostadsförsörjningen. har försökt att utröna huruvida det allmännyttiga syftet har fått en mer underordnad roll i och med att kravet på affärsmässighet tillkommit. konstaterar att de inte ser någon skillnad i bolagens ambitioner vad gäller det allmännyttiga syftet men noterar att kravet på affärsmässighet kan göra det svårare för vissa kommunala bostadsaktiebolag att genomföra dessa ambitioner. Enligt rapporten anser det stora flertalet av de allmännyttiga bostadsaktiebolagen att det varken är lättare eller svårare att främja bostadsförsörjningen sedan principen om affärsmässighet infördes i lagen. En knapp femtedel anser att det är svårare. Svårigheterna är företrädesvis kopplade till kravet på affärsmässiga avkastningskrav på investeringar. Ungefär hälften av bolagen anser att det nya lagkravet haft betydelse för hur de bedriver verksamheten och uppger bl.a. att verksamheten numera bedrivs utifrån tydligare ekonomiska krav som t.ex. har lett till att bolagen ökat sitt eget kapital samt att kostnadseffektiviteten i bolagen ökat. Ekonomisk hänsyn anses i allmänhet väga tyngre i olika beslutssituationer . framhåller dock i rapporten att det faktum att lagstiftningen är oprecis när det gäller avvägningen mellan det allmännyttiga syftet och kravet på affärsmässighet, innebär att de kommunala bostadsaktiebolagen, och dess ägare, i stor utsträckning själva får tolka lagen och därmed avgöra vad som är en rimlig avvägning mellan det allmännyttiga syftet och kravet på att verksamheten ska bedrivas i enlighet med affärsmässiga principer. Den avvägningen kan utfalla på olika sätt beroende av vilken marknad bolaget verkar på. Sammanfattningsvis drar slutsatsen att den nya lagstiftningen inte tycks ha lett till några genomgripande förändringar, vare sig för de bostadsaktiebolag som omfattas av lagstiftningen eller för hyresmarknaden i stort. Ett allmännyttigt syfte och ett affärsmässigt syfte behöver, enligt , inte nödvändigtvis stå i motsatsförhållande till varandra. Rapport från om värdeöverföringar sammanställer en redogörelse för de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagens värdeöverföringar. I den senaste rapporten (2019:8), som avser räkenskapsår 2017, framgår det att huvudparten av de allmännyttiga bostadsbolagen följer reglerna när det gäller värdeöverföringar. Enligt rapporten gjorde av bostadsbolagen inte några värdeöverföringar alls, gjorde värdeöverföringar med tillåtet belopp och av bostadsbolagen gjorde värdeöverföringar utöver tillåtet belopp, vilket är den lägsta siffran sedan bestämmelserna infördes . Utskottet har tidigare, i betänkande 2016/17:CU14, behandlat motionsförslag om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och förslag om värdeöverföringar från dessa. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med bl.a. hänvisning till pågående utvärdering av hur lagen om allmännyttiga bostadsaktiebolag tillämpas. följde utskottets förslag. uppföljning av lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag visar att de kommunala bostadsaktiebolagen inte avsevärt påverkats av de ändringar i lagstiftningen som genomfördes och som innebär att verksamheten i bolagen ska bedrivas i enlighet med affärsmässiga principer. När det gäller värdeöverföringar från allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag hänvisar utskottet till årliga granskning av bolagens värdeöverföringar som för räkenskapsår 2017 visar att en majoritet av bolagen inte gör några värdeöverföringar till ägarna och att andelen otillåtna värdeöverföringar minskat som gått sedan lagstiftningen trädde i kraft . Utskottet anser därför att reglerna om värdeöverföringar inte behöver skärpas ytterligare. När det gäller motionsförslagen om att införa krav på att kommunerna ska inrätta allmännyttiga kommunala bostadsbolag och om begränsningar av kommunernas möjligheter att avyttra bolagens bostäder vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att kommunerna själva har att ta ställning till frågor om innehav och försäljning och att dessa frågor inte ska vara föremål för statlig reglering. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av redovisningsreglerna. Utskottet hänvisar till pågående och planerat arbete. Jämför reservation 10 (V) och särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). I kommittémotion 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om en förenklad redovisning som medger längre avskrivningstider för allmännyttiga bostadsbolag på svaga bostadsmarknader. I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att ge tydligare råd för när nedskrivningar måste göras. I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över redovisningsreglerna för nybyggnation. I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att nedskrivningsreglerna behöver förändras så att fler hyresbostäder byggs i landsbygdskommuner. Ett motsvarande förslag finns i motion 2018/19:695 av och (båda S). I motion 2018/18:837 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av årsredovisningslagen och dess tillämpning. Av årsredovisningslagen (1995:1554) följer att årsredovisningen ska upprättas på ett överskådligt sätt och i enlighet med god redovisningssed. Att fastställa vad som är god redovisningssed innefattar en stor mängd ställningstaganden som inte är lämpliga att ta in i årsredovisningslagen eller bokföringslagen. har därför fått huvudansvaret för att utveckla god redovisningssed. Avskrivning är ett sätt att i bokföringen fördela kostnader för en tillgång, exempelvis en byggnad, som kommer att nyttjas . Linjär avskrivning innebär att byggnaden skrivs av med lika stora belopp . Progressiv avskrivning innebär i stället att be-loppet som skrivs av är lägre i början och ökar . Avskrivnings-kostnaden blir därmed lägre i början för att sedan öka. Principen med progressiv avskrivning har använts brett för både nyproduktion och ombildning till bostadsrätter. gjordes ändringar i allmänna råd som innebär att progressiv avskrivning i allmänhet är tillåten för byggnader. Bakgrunden är att en progressiv avskrivningsmetod enligt nämnden förutsätter att det går att visa att förbrukningen av de ekonomiska fördelarna av byggnaden ökar mot slutet av nyttjandeperioden, och ett sådant förbrukningsmönster anses generellt inte gå att påvisa för byggnader. I betänkandet Lån och garantier för fler bostäder (SOU 2017:108) tas frågan om redovisningsreglerna upp. Utredningen konstaterar att kravet på omedelbar nedskrivning av det bokförda värdet på nybyggda bostäder upplevs av mindre aktörer som ett hinder för byggande av hyresrätter på svagare bostadsmarknader. Nedskrivning ska göras när det bedömda marknadsvärdet blir lägre än investeringskostnaden, och på ett sätt som beskrivs i de s.k. K3-reglerna. Ett innehåller regler om hur en årsredovisning eller ett årsbokslut ska utformas och hur tillgångar, skulder, intäkter och kostnader ska värderas. Utredningen föreslår att får i uppdrag att göra en mindre översyn av . Översynen ska avse hur man räknar fram nuvärdet av ett framtida kassaflöde vid bestämningen av nyttjandevärdet av en nybyggd bostadsfastighet. Utredningen bedömer att det skulle underlätta för mindre byggaktörer på svagare bostadsmarknader. Betänkandet har remitterats, och beredning pågår inom . I den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna anges att det ska tillsättas en utredning som ska föreslå förenklade redovisningsregler som medger längre avskrivningstider för allmännyttan på svaga bostadsmarknader. Som redovisats ovan finns det ett förslag i betänkandet Lån och garantier för fler bostäder (SOU 2017:108) om att ska få i uppdrag att göra en översyn av de nu aktuella redovisningsreglerna. Betänkandet bereds inom . anges vidare att en utredning ska tillsättas som ska föreslå förenklade redovisningsregler som medger längre avskrivningstider för allmännyttan på svaga bostadsmarknader. Därmed anser utskottet att det inte finns anledning för att ta ett initiativ i frågan. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studentbostäder. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående och planerat arbete. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD) och 13 (L). I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda om man kan underlätta byggande av studentlägenheter genom att det inrättas en egen boendeform för unga. En särskild boendeform skulle enligt motionärerna göra det möjligt för särskilda regler och andra krav när det gäller utrustning och storlek. I kommittémotion 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 44 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av marktillgången nära universiteten och högskolorna för att frigöra mark för studentbostäder. I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att prioritera markanvisningar för att öka byggandet av studentbostäder. I motion 2018/19:1091 av (S) föreslår motionären ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att komma tillrätta med bostadsbristen för studenter. Av bostadsmarknadsenkät framgår att det sammanlagt finns ca 86 400 studentbostäder i hela landet. I enkäten bedömer 23 av landets 39 högskolekommuner att de har ett underskott på studentbostäder. Det gäller såväl stora som små högskolekommuner, samt storstadsregionernas högskolekommuner. Totalt 36 kommuner uppger att de planerar att börja bygga sammanlagt ca 7 800 studentbostäder . En stor del av produktionen väntas ske i . är ett helägt statligt fastighetsbolag som har i uppdrag att äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med fokus på utbildnings- och forskningsverksamhet. har Akademiska Hus ett utökat uppdrag som innebär att bolaget även bygger och förvaltar student- och forskarbostäder. Bolaget har ett eget markinnehav som tillåter expansion av verksamheten. Bolaget bedömer att totalt 28 000 bostäder, varav 21 000 studentbostäder, kan byggas på den egna marken. ska mer än 11 000 studentbostäder byggas varav ca 6 400 byggs i bolagets egen regi. Ytterligare 10 000 studentbostäder planeras , varav Akademiska Hus kommer att bygga ungefär hälften själva. I byggregler (BFS 2011:6) finns särskilda regler för studentbostäder. En studentbostad definieras som en bostad som är avsedd för studerande vid universitet- och högskolor. Studentbostäder får byggas med en boyta från . Kraven för utformningen av studentbostäder med en boarea om högst är lägre när det gäller bl.a. krav på utrymmen för funktioner som matlagning, förvaring, vädrings- och ljusförhållanden. (2010:900), förkortad PBL, innehåller bestämmelser om en tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga (8 kap. 1 § 3 och 8 kap. 4 § första stycket 8 PBL). Dessa bestämmelser är även tillämpliga när man bygger studentbostäder. Avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet får dock alltid göras när man inreder bostäder på högst på vindar (8 kap. 7 § PBL). tillstyrkte utskottet ett motionsförslag om ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder (bet. 2014/15:CU10). följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:180). I betänkande 2016/17:CU15 föreslog utskottet återigen ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att minska de krav som ställs på studentlägenheter när det gäller tillgänglighet m.m. följde även utskottets förslag (rskr. 2016/17:234). tillsatte regeringen en kommitté (dir. 2017:22) som fick i uppdrag att genomföra en grundlig och systematisk översyn över bl.a. kraven i 8 kap. , 3 kap. plan- och byggförordningen (2011:338) och byggregler. Syftet med översynen är att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Regeringen har med anledning av de ovannämnda tillkännagivandena angett i skrivelse 2018/19:75 att kommittén har i uppdrag att se över kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga generellt, dvs. inte enbart i fråga om studentbostäder. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Investeringsstöd för att bygga hyresrätter och studentbostäder och januariavtalet infördes ett statligt investeringsstöd för att bygga hyresbostäder och bostäder till studerande. Investeringsstödet var förenat med ett antal villkor, b.la. en högsta hyresnivå, rimliga krav på bostadssökandens ekonomi och byggnaders energiprestanda. trädde ett antal förändringar i investeringsstödet i kraft som innebar att stödnivån utökades, och den tillåtna normhyresnivån höjdes. infördes en påbyggnadsbonus som innebar att den som bygger nya hyresbostäder och studentbostäder, genom att utöka antalet våningsplan i en befintlig byggnad, kunde få en bonus utöver grundstödet. Enligt budgetpropositionen (2018/19:1 utg.omr. 18) har ca 16 600 bostäder beviljats stöd från det att investeringsstödet infördes . Nästan 2 500 av dessa var bostäder för studenter. När budgetpropositionen behandlades föreslog civilutskottet att investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ska avvecklas (bet. 2018/19:CU1). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:83). I den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska investeringsstödet för hyresrätter koncentreras och effektiviseras samt riktas mot hyresrätter i hela landet. har , i betänkande 2016/17:CU14, behandlat motionsförslag om åtgärder för att öka byggandet av studentbostäder. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete. Utskottet uttalade också att det förutsatte att regeringen överväger olika åtgärder som kan bidra till ett ökat byggande utan ett tillkännagivande i frågan. Utskottet kan konstatera att det har vidtagits åtgärder som är ägnade att öka byggandet av studentbostäder. Det råder dock fortsatt brist på studentbostäder i flera av landets universitet- och högskoleorter, och utskottet delar motionärernas uppfattning att mer måste göras för att öka utbudet av studentbostäder i landet. Ett flertal förändringar i plan- och bygglagstiftningen och i byggregler har genomförts i syfte att underlätta byggandet av mindre bostäder avsedda för bl.a. unga och studerande. Regeringen har även tillsatt en kommitté med uppdrag att genomföra en genomgripande översyn av bl.a. byggregler som omfattar tillgänglighetskrav och andra krav. beslutade och 2017 på utskottets förslag om tillkännagivanden till regeringen om att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande och förutsätter att regeringen arbetar aktivt och skyndsamt för att åstadkomma de förändringar som tillkännagivandet ger utryck för. Utskottet anser därmed att det saknas skäl för att föreslå ytterligare ett tillkännagivande i frågan. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om bostäder till nyanlända. Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningstagande. Jämför reservation 14 (SD). I kommittémotion 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att migranter inte ska ges förtur till bostäder. Kommunernas skyldighet att ta emot nyanlända för bosättning då lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning trädde i kraft är alla kommuner skyldiga att efter anvisning från ta emot nyanlända med uppehållstillstånd för bosättning. Det innebär att kommunerna måste ha beredskap för hur bostadsförsörjningen för de personer som anvisas till kommunen ska se ut. har i sitt betänkande Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande (SOU 2018:22) föreslagit att lagen ska ersättas med en ny lag enligt vilken asylsökande med goda chanser att få uppehållstillstånd ska anvisas till kommuner deras ansökan behandlas. Tillgången till bostäder för nyanlända Av bostadsmarknadsenkät framgår att det råder underskott på bostäder i merparten av landets kommuner. Svårast är situationen för grupper som är nya på bostadsmarknaden, däribland nyanlända för vilka bostadssituationen är ansträngd. Den vanligaste orsaken till att det råder brist på bostäder till nyanlända är enligt vad kommunerna själva uppger det generella underskottet på hyresrätter på bostadsmarknaden. Andra faktorer som försvårar inträdet på bostadsmarknaden för nyanlända är bl.a. att man saknar kötid i någon bostadskö eller tillräckliga inkomster för att själv kunna skaffa sig en bostad på bostadsmarknaden. Det finns inget enhetligt system för att söka bostad i . Fastighetsägare och bostadsföretag har således stor frihet att själva avgöra vilka villkor som ska gälla för ett hyreskontrakt och hur lediga bostäder ska förmedlas. När det gäller kommunala bostadsförmedlingar får kommunerna själva besluta om vilka principer som ska gälla för förmedlingen av bostäder. bostadsmarknadsenkät uppger 174 kommuner att de har någon form av förturssystem till bostad. Nyanlända, personer som har fått arbete i kommunen, personer med funktionshinder och personer med särskilda skäl, t.ex. de som lever med en allvarlig hotbild, erbjuds i vissa kommuner förtur i bostadskön. Ett mindre antal kommuner uppger att de även ger förtur till hemlösa, äldre, studenter och ungdomar. I betänkandet Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar (SOU 2018:35) gjorde Utredningen om planering för bostäder en kartläggning av hur kommunerna arbetar med bostadsbehoven för grupper med svag ställning på bostadsmarknaden, däribland nyanlända. I kartläggningen undersöktes bl.a. i vilken utsträckning kommunerna i sina ägardirektiv till de allmännyttiga bostadsbolagen ålägger bolagen att ta särskild hänsyn till hushåll med svag ställning på bostadsmarknaden eller som på annat sätt definieras som ”svaga”. I kartläggningen framkom att en del kommuner anger i sina ägardirektiv att allmännyttan ska tillhandahålla bostäder till nyanlända som anvisas till kommunen enligt bosättningslagen. behandlade utskottet ett liknande motionsförslag om att nyanlända inte ska få gå före i bostadsköer (bet. 2016/17:CU14). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att det är viktigt att kommunerna har möjlighet att ge vissa grupper förtur i bostadsköerna och att staten inte bör införa begränsningar som gör det svårare för kommunerna att klara sin uppgift. följde utskottets förslag. Utskottet anser alltjämt att det är viktigt att kommunerna har möjlighet att ge vissa grupper förtur i bostadsköerna och att kommunerna genom ägardirektiv kan ställa krav på sina kommunala bostadsaktiebolag om riktade insatser till särskilda grupper. Enligt utskottets mening bör inte staten införa begräsningar som försvårar för kommunerna att uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar och skapa förutsättningar för alla i kommunen att få tillgång till en bostad. Utskottet avstyrker därför motionsförslaget om att kommuner inte ska få ge förtur till nyanlända. Åtgärder för fler jourlägenheter och skyddade boenden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för fler jourlägenheter och skyddade boenden. Utskottet hänvisar till gällande ordning och pågående arbete. Jämför reservation 15 (L). I kommittémotion 2018/19:2598 av m.fl. (L) föreslås tre tillkännagivanden. I yrkande 16 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om tillgången till jourlägenheter och skyddade boenden. Motionärerna pekar på behovet av fler skyddade boenden och jourlägenheter i hela landet och kommunernas ansvar att tillhandahålla skyddat boende till våldsutsatta och deras barn. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att fler skyddade boenden ska vara anpassade för personer med funktionsnedsättningar.