bet · H701NU7 · 2019-10-17 00:00:00 — Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om den första kontrollstationen till handlingarna och avslår den motion som har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet finns en reservation (SD) och två särskilda yttranden (V, L). Skrivelse 2018/19:153 Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen. Tre yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen (SD) 1.Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen (V) 2.Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen 2019/20:43 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2018/19:153 till handlingarna. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2018/19:153 Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen. En motion har väckts med anledning av skrivelsen. föreslog regeringen nya energipolitiska mål i propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) utifrån slutbetänkande (SOU 2017:2) och den ramöverenskommelse om energipolitiken som slöts mellan , , , och . antog propositionen (bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). I propositionen anger regeringen att den avser att genomföra en kontrollstation för att kontinuerligt följa upp energiöverenskommelsen. Särskilda sammanställningar av slutsatser och förslag om elmarknadens utveckling samt en uppföljning av de energipolitiska målen ska ligga till grund för kontrollstationerna. Skrivelse 2018/19:153 som överlämnades till innehåller den första kontrollstationen för energiöverenskommelsen. Skrivelsen är av begränsad omfattning eftersom arbetet med kontrollstationer, i enlighet med överenskommelsen, startade först . I skrivelsen redogör regeringen för den första kontrollstationen för energiöverenskommelsen som baseras på den löpande myndighetsanalys som ska göras av elmarknadens utveckling och relaterad rapportering, samt övrig löpande myndighetsrapportering och analys när det gäller de energipolitiska målen. I skrivelsen sammanfattar regeringen även status på överenskomna åtgärder i energiöverenskommelsen och redogör för planeringen av arbetet inför den andra kontrollstationen . Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen Utskottets förslag i korthet avslår en motion med hänvisning till beslut om de energipolitiska målen och energipolitikens inriktning, och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (V) och 2 (L). Regeringen anger inledningsvis att förutsättningarna för att nå de energipolitiska målen påverkas av en mängd olika faktorer i en föränderlig och alltmer sammanlänkad omvärld. På global nivå framhåller regeringen att energisystemet är i stark omvandling och att länder som och står för en allt större andel av den globala energianvändningen och investeringarna i elproduktion, och att flertalet globala avtal, konventioner och samarbeten har bäring på svensk energipolitik. Regeringen anger också att EU:s energipolitik och konkurrenslagstiftning får allt större betydelse för den svenska energipolitiken och möjligheterna att nå de nationella målen. Vidare anger regeringen att det finns flera nationella utmaningar på energiområdet, bl.a. den växande effektutmaningen när kärnkraftsreaktorer avvecklas och den uppkomna kapacitetsbristen i växande storstadsregioner. Sammantaget bedömer dock regeringen att energiöverenskommelsen ger goda förutsättningar för energisektorn att bidra till en önskvärd samhällsutveckling framöver. I en bilaga till skrivelsen redogör regeringen för vissa av de konkreta åtgärder som vidtagits inom ramarna för energiöverenskommelsen. Uppföljning av de energipolitiska målen När det gäller hur energipolitikens tre grundpelare försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet har utvecklats hänvisar regeringen till resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1, utg.omr. På grund av den första kontrollstationens begränsade omfattning innehåller skrivelsen inte någon närmare analys av olika scenarier för måluppfyllelse och inte heller någon analys av olika styrmedel. Regeringen redovisar i stället en framåtblick baserad på tillgänglig officiell information från olika myndigheter och redogör för läget när det gäller olika ramvillkor som kan påverka utvecklingen framöver, särskilt åtgärder i energiöverenskommelsen som inte genomförts . Elcertifikatssystemet, havsbaserad vindkraft, vattenkraft, kraftvärme och småskalig produktion är några av de ramvillkor som berörs. När det gäller målet om förnybar elproduktion till 2040 bedömer regeringen att den förnybara elproduktionen har ökat sedan energiöverenskommelsen slöts och att utbyggnaden förväntas fortsätta i en snabbare takt . Därefter är utbyggnadstakten mer osäker. Mycket tyder dock enligt regeringen på att andelen förnybar elproduktion kommer att öka betydligt till 2040 och att det finns förutsättningar för att andelen förnybar elproduktion 2040 kan närma sig . Regeringen avser att följa utvecklingen noga och även följa upp elproduktionens förutsättningar att bidra med effekt vid topplastsituationer. När det gäller målet om effektivare energianvändning till 2030 bedömer regeringen att det fortfarande finns förutsättningar att nå energieffektiviseringsmålet men att osäkerheterna är relativt stora och bl.a. beror på BNP-utvecklingen, där en lägre genomsnittlig BNP-utveckling gör det svårare att nå målet. Vidare anger regeringen att energi- och koldioxidskatter samt informativa styrmedel är centrala verktyg för energieffektiviseringstakten i och redovisar några exempel på konkreta åtgärder. Sammanfattningsvis anser regeringen att det behövs en kontinuerlig uppföljning av målet för att kunna vidta eventuella åtgärder . I skrivelsen redogör regeringen kortfattat för den generella utvecklingen på elmarknaden och konstaterar att sammantaget har en elmarknad som fungerar väl. Regeringen anger bl.a. att industrins elpriser är konkurrenskraftiga och att överföringskapaciteten till grannländerna är hög i europeiska jämförelser. Vidare genererar elproduktionen mycket låga utsläpp av växthusgaser, och har fortfarande ett elsystem med hög försörjningstrygghet. Regeringen bedömer dock att utmaningarna förväntas öka och anser att det är angeläget att följa utvecklingen särskilt när det gäller att upprätthålla en fortsatt hög leveranssäkerhet och flexibilitet på marknaden. Regeringen anser vidare att elnäten på alla nivåer behöver utvecklas och användas effektivt i takt med den ökande elektrifieringen av samhället, bl.a. i transportsektorn, industrin och växande städer. Regeringen avser därför att fortsätta att främja och undanröja hinder för efterfrågeflexibilitet och att ta till vara digitaliseringens möjligheter. Vidare beskriver regeringen de åtgärder som planeras framöver för att skapa förutsättningar för en gynnsam utveckling av elmarknaden. Bland annat nämns marknadsdesign och insatser så att det finns tillräckligt med effekt, åtgärder för en fungerande efterfrågeflexibilitet, nätstabilitet och behov av ytterligare systemtjänster samt insatser inom överföring av el för god överföringskapacitet och effektiv utbyggnad. Planering inför den andra kontrollstationen 2023 Regeringens bedömning är att nästa kontrollstation bör genomföras och att uppföljningen av elmarknadens utveckling och de energipolitiska målen bör utvecklas. Bland annat bör berörda myndigheter öka sin samverkan kring scenarier och indikatorer inom nyckelområden som kan spegla utvecklingen och förutsättningarna att nå målen om förnybar elproduktion till 2040 och effektivare energianvändning till 2030. Regeringen anser att det är av särskilt intresse att följa utvecklingen på elmarknadsområdet. Vidare bör berörda myndigheter få i uppdrag att ta fram en sammanställning med slutsatser och förslag när det gäller elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. Inför kontrollstationerna bör analysera energipolitikens kostnadseffektivitet och andra frågor av betydelse för den samhällsekonomiska effektiviteten. Sammanställningen bör även ge en samlad bild av elproduktionens, inklusive vattenkraftens och kraftvärmens, möjligheter att bidra till effektbalansen. I kommittémotion 2019/20:43 av m.fl. (SD) anför motionärerna att det nuvarande målet om att elproduktion ska vara förnybar 2040 är olyckligt formulerat då målbilden i en stor del av klimatarbetet är fossilfritt och vissa förnybara energikällor kan ha högre utsläpp än exempelvis kärnkraft. För att styra mot målbilden föreslår därför motionärerna att målet ska vara att elproduktion ska vara helt fossilfri (yrkande 1). Motionärerna menar vidare att det är problematiskt att det nuvarande målet för energieffektivisering utgår från tillförd energi i relation till BNP i stället för använd energi i relation till BNP på grund av hur man mäter och tar fram statistik för energianvändning. Motionärerna anför därför att målet bör ändras från att utgå från tillförd energi till att utgå från använd energi (yrkande 2). Avslutningsvis förordar motionärerna en ny parlamentarisk utredning för att se över den långsiktiga energiförsörjningen då den nuvarande energiöverenskommelsen inte tar i tu med flera av de problem som är aktuella på energiområdet, däribland svårigheter att klara elförsörjningen vid säsongsmässiga variationer och elbrist vid otillräcklig överföringskapacitet (yrkande 3). Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommission – – med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Arbetet genomfördes i tre faser i enlighet med (dir. 2015:25). Under den första fasen gjordes en kunskapsgenomgång och formulering av alternativ. Under arbetets andra fas analyserades de utmaningar och möjligheter som energisystemet står inför. Slutligen utarbetade ett antal förslag och bedömningar med utgångspunkt i den energipolitiska ramöverenskommelse som slöts mellan fem av partier 2016. En blocköverskridande energipolitisk ramöverenskommelse slöts mellan , , , och . I överenskommelsen slogs det fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vidare enades man om att målet 2040 ska vara förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är det ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och överenskommelsen innebär inte heller en stängning av kärnkraft som en följd av politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för skulle tas fram och beslutas . Enligt energiöverenskommelsen ska den förnybara energin fortsätta att byggas ut. Det anges vidare att har fantastiska förutsättningar för för-nybar elproduktion och att det är rimligt att är nettoexportör av el även . Partierna är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Enligt överenskommelsen förlängs och utökas elcertifikatssystemet med (TWh) nya elcertifikat till 2030. Vidare bör anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft slopas enligt partierna. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare, vilket fast-slås i överenskommelsen. Principerna som lades fast i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) kvarstår. Det innebär enligt överenskommelsen bl.a. att • avvecklingslagen har avskaffats och inte kommer att återinföras • kärnkraftsparentesen är förlängd genom att man inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåter nybyggnad på befintliga platser • tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd • tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik • något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta sub-ventioner, inte kan påräknas. Överenskommelsen omfattar även vissa frågor om Kärnavfallsfonden, om att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis och om att fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Genom överenskommelsen ska det även säkerställas att vattenkraften ska leva upp till moderna miljökrav. I överenskommelsen anges det också att berörda myndigheter kontinuerligt bör följa utvecklingen på den svenska elmarknaden och att det ska göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag om elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. Sammanställningen ska ligga till grund för en kontrollstation som genomförs , med planerad start . slutredovisade sitt uppdrag (SOU 2017:2) och föreslog följande energipolitiska mål: • Målet 2040 är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. • ska 2030 ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till BNP. Vidare konstaterade att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. konstaterade vidare att det är en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmo-sfären, för att därefter nå negativa utsläpp. I betänkandet lämnar en rad förslag och bedömningar. De innebär bl.a. följande: • Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. • får i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Sektorsstrategierna kommer att tas fram av tillsammans med olika branscher och utgör därmed inget mål som fastställs av . • Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. • Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . • Principerna om förutsättningarna för planering av nya kärnkraftsreaktorer (prop. 2008/09:163) kvarstår. • Placeringsreglementet i Kärnavfallsfonden ska ändras så att placerings-möjligheterna utökas fr.o.m. starten på nästa treårsperiod 2018. • ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men prövnings-systemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den efter-strävade miljönyttan. • Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, dvs. Skatten ska sänkas stegvis med start . • Det ska utredas hur befintliga regelverk och skattelagstiftning kan förenklas och anpassas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. • Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE), bör införas om man kan hitta ansvarsfull finansiering. • En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling när det gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska styrmedel och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen ur både energi- och effekthänseende. • Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten föreslås ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. • I och i förs en bred diskussion om vilken framtida elmarknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodellen i och . Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. Utöver dessa förslag och bedömningar lämnade en rad bedömningar inom olika delar av energiområdet, bl.a. att det bör inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter för de partier som slöt ramöverenskommelsen med syfte att kontinuerligt följa upp ramöverenskommelsen. Företrädare för , lämnade reservationer i slutbetänkandet. Regeringen överlämnade en proposition om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228). Med energiöverenskommelsen som grund lämnade regeringen förslag om nya energipolitiska mål och sin bedömning av energipolitikens inriktning. Vid behandlingen av propositionen antog riks-dagen de förslag till övergripande mål för energipolitiken som regeringen lagt fram (bet. 2017/18:NU22). Målet innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken ska bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Med de mål som fastställt ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Förslaget i propositionen om ett mål för energieffektivisering godkändes också. Målet är att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till BNP. biföll också regeringens förslag om att upphäva vissa tidigare beslutade riksdagsbindningar som gällde riktlinjer för energipolitiken. Företrädare för och Liberalerna reserverade sig mot utskottets förslag att skulle godkänna regeringens förslag till mål för energipolitiken. I propositionen anger regeringen även att energiöverenskommelsen bör förvaltas och uppdateras och att en genomförandegrupp därför bör inrättas för att kontinuerligt följa upp överenskommelsen. Av propositionen framgår vidare att partierna som står bakom energiöverenskommelsen bildade och påbörjade arbetet inom en arbetsgrupp med uppgift att vårda ram-överenskommelsen, den s.k. genomförandegruppen. Gruppens uppgift är bl.a. att förvalta och uppdatera överenskommelsen och dess målsättningar. Gruppen ska i sitt arbete även följa utvecklingen på elmarknaden såväl på nordisk som på europeisk nivå med hjälp av relevanta myndigheter på om-rådet. Regeringen anför vidare att de berörda myndigheterna kontinuerligt bör följa utvecklingen på elmarknaden genom att bl.a. analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven, behovet av ytterligare systemtjänster, nätstabilitet och andra avgörande faktorer så att har ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en god överföringskapacitet, en låg miljö-påverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Av propositionen framgår att regeringen avser att genomföra en kontrollstation för att kontinuerligt följa upp energiöverenskommelsen, med planerad start . gav regeringen den parlamentariskt sammansatta Miljömåls-beredningen i uppdrag att utreda hur ett klimatpolitiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik ska kunna utformas i en bred politisk dialog. slöts sedan en överenskommelse om den framtida klimatpolitiken mellan Socialdemokraterna, samt i vissa delar även . Regeringen överlämnade därefter en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk till (prop. 2016/17:146). består av nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Ett nytt långsiktigt klimatmål är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Vid behandlingen av propositionen antog även nya etappmål till 2030 och 2040 (bet. 2016/17:MJU24). Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse. I denna anges att Center-partiet och Liberalerna accepterar en regering bestående av Social-demokraterna och . Vidare anges att de partier som slutit överenskommelsen är överens om ett budgetsamarbete och ett samarbete som begränsas av de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. Samarbetet gäller budgetår för budgetår, så länge som partierna är överens om dess fortsättning, med inriktningen att samarbetet ska löpa hela mandatperioden. Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området miljö och klimat handlar punkt 30 om en aktiv klimatpolitik som värnar det klimatpolitiska ramverket. Bland annat ska klimatinvesteringsprogrammen utvecklas och effektiviseras. Vidare ska all relevant lagstiftning ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Punkt 34 handlar om att ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Vidare ska för statsstöd och övriga stödsystem reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . Utskottet välkomnar regeringens skrivelse med den första kontrollstationen för energiöverenskommelsen och noterar att skrivelsen är av begränsad omfattning eftersom arbetet med kontrollstationer startade först . Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av att löpande följa upp utvecklingen när det gäller de energipolitiska målen och utvecklingen på elmarknaden. Vidare delar utskottet regeringens bedömning att uppföljningen bör utvecklas när det gäller såväl innehåll som process inför nästa kontrollstation . Utskottet noterar vidare att regeringen föreslår flera konkreta åtgärder för hur uppföljningen kan utvecklas. I motion 2019/20:43 (SD) förordas en ny parlamentarisk utredning om elförsörjning och en ändring av två av de energipolitiska målen. Utskottet konstaterar att den inriktning för energipolitiken och de energipolitiska mål som beslutades av utgår från den överenskommelse om energipolitiken som slöts mellan , , , och 2016 (bet. 2017/18:NU22). Utskottet ser därför inte att det är aktuellt med några riksdagsuttalanden i linje med vad som föreslås i motionen. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion 2019/20:43 (SD) och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:43 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2018/19:153 till handlingarna. Överenskommelsen om energipolitiken som slöts mellan fem av partier ligger till grund för skrivelsen om den första kontrollstationen för energiöverenskommelsen. Vi vill i sammanhanget påminna om att inte stod bakom vare sig energiöverenskommelsen, förslag eller flera av de förslag om energipolitikens inriktning som behandlade (bet. 2017/18:NU22). Vi valde att ställa oss utanför överenskommelsen då den på det stora hela saknade lösningar på dagens och framtidens problem för energisystem och elmarknad och föreslog mer av det som orsakat dagens energimarknadskris, nämligen marknadssnedvridande subventioner till elproduktion som marknaden inte har efterfrågat. Det finns enligt vår mening inget i den nuvarande överenskommelsen som verkar i en riktning för att motverka den utveckling vi nu ser med problem att klara elförsörjningen som storstadsregionerna upplever en alltmer tilltagande elbrist på grund av att överföringskapaciteten är otillräcklig.