bet · H601AU7 · 2019-03-22 00:00:00 — svarar enligt utskottets bedömning även på Liberalernas krav på ett mer flexibelt system för etablering, anpassat efter individens behov och förutsättningar och med ett tydligare fokus på att förkorta etableringstiden. Detsamma gäller vad Liberalerna säger om språkets betydelse för integrationen. Utskottet hänvisar här till överenskommelsen om integrationsår med bl.a. intensiv yrkessvenska, intensiv praktik inom bristyrken med en anordningspeng till arbetsgivaren, obligatorisk samhällsorientering, ettåriga mentorskapsprogram med regelbundna träffar med en med svensk yrkeserfarenhet samt ett kunskapscertifikat för de som nått de högt satta målen för yrkeskunskap och språk. I överenskommelsen ingår även förslag om ett språkkrav för medborgarskap. Detta är en reformagenda som i stora delar stämmer överens också med vad som föreslås i motion. När det gäller förslag om en ny utbildningsform med olika yrkesprogram som matchar regional efterfrågan konstaterar utskottet att januariavtalet innehåller en överenskommelse om yrkesförberedande och yrkesinriktad svenska för invandrare (SFI) kombinerat med korta utbildningar och praktik inom samma yrkeskategori. När det gäller förslag om ett valideringsår och bedömningar inom etableringsuppdraget måste utskottet återigen påminna om att Arbetsförmedlingen enligt januariavtalet ska reformeras i grunden. Myndigheten ska fortsätta att ha ett ansvar för arbetsmarknadspolitiken, men det är fristående aktörer som ska matcha arbetssökande och rusta dem för de lediga jobben. Utskottet utgår från att insatser och bedömningar inom etableringsuppdraget kommer att övervägas inom ramen för detta arbete. Här vill utskottet också lyfta fram att har lämnat förslag om en samlad kompetensförsörjningspolitik. När det gäller förslag om utbildningsplikten vill utskottet framhålla att den infördes för att tydliggöra individens ansvar för att inom ramen för etableringen skaffa sig de kunskaper som krävs för att matchas till arbete, eller för att kunna tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser alternativt delta i fortsatta studier. Utskottet utgår från att regeringen vid behov förtydligar innehållet i utbildningsplikten och anser därmed att det inte finns skäl för något initiativ från sida på området. När det gäller vikten av att motverka framväxten av parallellsamhällen där människor hindras från att utöva sina självklara rättigheter, som uppmärksammas särskilt av Liberalerna, håller utskottet givetvis med om en sådan målsättning. Mot bakgrunden att många som kommit till har levt i samhällen där kvinnan ofta är underordnad mannen handlar integrationspolitik bl.a. om att befästa liberala och demokratiska värderingar. Utskottet framhåller också att en framgångsrik integration är en nyckel för social sammanhållning, med andra ord motsatsen till parallellsamhällen. I detta ligger också att bekämpa segregationen i s.k. utsatta områden. Här är det av stor betydelse att dessa kommuner enligt januariavtalet ska ges möjlighet att begränsa eget boende för asylsökande i områden med socioekonomiska utmaningar. Vidare enligt januariavtalet ska samhällsorienteringen liksom samhällsintroduktion och undervisning i svenska inledas och samhällsorienteringen ska utökas från 60 . Samhällsorientering och samhällsinformation är viktiga instrument för att öka kunskapen om det svenska samhället och för att tydliggöra rättigheter och skyldigheter. Både och Liberalerna framhåller företagande som ett betydelsefullt inslag i nyanländas etablering. Utskottet delar denna bild och noterar att bl.a. Arbetsförmedlingen och bedriver ett arbete på området. Arbetsförmedlingen erbjuder individuellt anpassad vägledning samt stöd och service vid frågor om att starta och driva företag, och kan bevilja stöd till start av näringsverksamhet. Genom kan nyanlända arbetssökande få möjlighet att delta i projekten nyanländas företagande och Främja nyanlända och utrikesfödda kvinnors företagande tillsammans med olika fristående rådgivningsorganisationer som enbart arbetar med dessa målgrupper. Projekten pågår respektive 2021. När det gäller förslag om en modell där företagare fungerar som mentorer för att utveckla nyanlända invandrare i deras entreprenörskap noterar utskottet att ansvarar för mentorprogrammet som riktar sig framför allt till bl.a. företagare med utländsk bakgrund. Utskottet noterar också i sammanhanget det ettåriga mentorskapsprogram som ingår i januariavtalets överenskommelse om ett integrationsår. Utskottet kan därmed konstatera att det pågår ett arbete i linje med Liberalernas och förslag och ser inget behov av ytterligare åtgärder. När det gäller de arbetsintegrerande sociala företagen, som uppmärksammas i en enskild motion, noterar utskottet att har i uppdrag att stödja den här typen av företag och öka sysselsättningen. Uppdraget är ett led i genomförandet av regeringens Strategi för sociala företag – ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation. Utskottet vill summera avsnittet med att regeringen för en aktiv politik för nyanlända invandrares etablering, som det inom ramen för januariavtalet pågår ett viktigt arbete med att identifiera ytterligare önskvärda insatser. Även har lämnat förslag på området. Med det sagda finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser för att underlätta nyanlända kvinnors etablering. Utskottet hänvisar bl.a. till reformarbete inom ramen för januariavtalet och till pågående förändringsarbete. Jämför reservation 10 (M, KD) och 11 (V) samt särskilt yttrande 10 (L). I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. framhåller betydelsen av att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor (yrkande 1). konstaterar i kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. att utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter lett till en större genusmedvetenhet hos ett antal deltagande myndigheter, bl.a. . Nästa steg bör enligt vara att får i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen (yrkande 2). talar i partimotion 2018/19:2997 av m.fl. om nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden (yrkande 18). I partimotion 2018/19:2593 av m.fl. beklagar att jämställdhetspolitiken inte är utformad på ett sätt som lyfter fram skillnaden i sysselsättning mellan utlandsfödda kvinnor och utlandsfödda män (yrkande 13). Partiet vill införa ett jämställdhetsperspektiv på etableringsinsatserna (yrkande 14), vilket bl.a. innebär ett tydligare fokus på att snabbare få in fler nyanlända kvinnor på arbetsmarknaden, att myndigheter inte ska bidra till att traditionella könsroller upprätthålls och att kraven på att delta i etableringsinsatser stärks. Förslag om att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden finns också i Liberalernas partimotion 2018/19:2595 av m.fl. (yrkande 8). Att integration kräver ett tydligt fokus på jämställdhet framhåller Liberalerna även i partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (yrkande 1). I detta ligger bl.a. att kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar och krav på att jobba och försörja sig själva (yrkande 2). Mot bakgrund av den stora skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda kvinnor och för att öka möjligheten att komma in på arbetsmarknaden föreslår Per Åsling och (båda C) i motion 2018/19:2723 bl.a. att de arbetsförberedande etableringsinsatserna ska utvidgas så att de omfattar fler anhöriginvandrare. Enligt utskottet är det en stor integrations- och jämställdhetspolitisk utmaning att komma till rätta med de skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utrikes och inrikes födda kvinnor och män. I detta avseende kan utskottet bara instämma i de intentioner som uttrycks i motioner från , när de var för sig lyfter upp frågor om nyanländas invandrares etablering utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det är väl känt att arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor är för lågt. Även om de senaste årens ökning av arbetskraften och sysselsättningen framför allt skett bland utrikes födda behöver sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor öka betydligt framöver. Utskottet anser att det är självklart att både kvinnor och män, såsom det uttrycks i Liberalernas motion, ska mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Därmed borde det också vara en självklarhet att kvinnor och män ska behandlas lika av myndigheterna, men t.ex. när det gäller Arbetsförmedlingens verksamhet har det visat sig att män i högre utsträckning får ta del av arbetsnära insatser som arbetsmarknadsutbildningar och arbetspraktik, medan kvinnor får ta del av förberedande utbildningar och extratjänster i högre utsträckning. Arbetsförmedlingens egna undersökningar har visat, liksom även påtalar i sin motion, att bland utrikes födda och deltagare i etableringsuppdraget är könsfördelningen av insatser och möten med arbetsförmedlare än mer skev. Att kvinnor och män inte får stöd på lika villkor är enligt utskottet givetvis inte acceptabelt. kan utskottet notera att Arbetsförmedlingen arbetar aktivt med jämställdhetsintegrering samt att myndigheten i linje med en handlingsplan för att få fler utrikes födda kvinnor i arbete eller studier har arbetat med bl.a. förändring av normer och service så att utrikes födda kvinnor ska få ta del av utbildningar, program och insatser i samma utsträckning som andra inskrivna på Arbetsförmedlingen. Utskottet följer Arbetsförmedlingens arbete noga och utgår från att myndigheten följer upp resultatet av handlingsplanen som avslutades /19. Vad det handlar om i grunden är att integration kräver ett tydligt fokus på jämställdhet, vilket också betonas av Liberalerna. Utskottet konstaterar att enligt den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan Socialdemokraterna, behövs det ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder. Utskottet anser självfallet att detta är en vällovlig ansats och ser fram emot ytterligare konkreta reformer för att skynda på nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden och över huvud taget när det gäller ett ökat jämställdhetsperspektiv i mottagande- och etableringsprocessen. Om detta i förlängningen innebär att får i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen, som föreslår, är dock något som utskottet inte är berett att överväga. Utskottet kan sammantaget konstatera att det träffats en överenskommelse om att det ska finnas ett jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder som ligger i linje med flertalet av de förslag som förs fram i motionerna. Dessutom bedrivs det ett förändringsarbete inom Arbetsförmedlingen med relevans för dessa frågor som bör utvärderas innan det kan bli aktuellt med några initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsorientering och samhällsinformation. Utskottet hänvisar bl.a. till arbetet med att genomföra januariavtalet och till pågående förändringsarbete. Jämför reservation 12 (M), 13 (SD) och 14 (KD) samt särskilt yttrande 11 (C, L) och 12 (L). , , och Liberalerna föreslår i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. att samhällsorienteringen för nyanlända invandrare utökas och att innehållet förbättras (yrkande 7). Liknande förslag om att utöka samhällsorienteringen för nyanlända invandrare framförs även av i motion 2018/19:2932 av m.fl. (yrkande 5) och i partimotion 2018/19:2918 av m.fl., här med tillägget att det bör införas en avslutande examination i samhällsorientering, ett samhällstest (yrkande 19). konstaterar att en översyn av samhällsorienteringen visar på skillnader i kommunernas utbildningar. Partiet föreslår därför att det införs nationella kursplaner för samhällsorienteringen som tydligt anger utbildningens innehåll och mål (yrkande 20). Liknande förslag framför (M) i motion 2018/19:1436 (yrkandena 1, 2 och 6). I samma motion finns också förslag om olika spår i samhällsorienteringen för nyanlända invandrare med olika utbildningsnivåer (yrkande 4) och om att fler nyanlända invandrare bör omfattas av krav på deltagande i samhällsorientering (yrkande 5). Vidare betonar i partimotion 2018/19:2918 av m.fl. vikten av att nyanlända invandrare, inte minst pojkar och flickor, får information och kunskap om sina rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Partiet föreslår att det tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända invandrare om bl.a. mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet samt hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 25). Liknande förslag framför i kommittémotion 2018/19:2813 av m.fl. (yrkande 1). föreslår i kommittémotion 2018/19:2692 av m.fl. att deltagande i samhällsorientering ska vara obligatoriskt för samtliga som beviljas uppehållstillstånd. Partiet vill också utveckla utbildningens innehåll så att den ger en praktisk introduktion till livet i såväl som kännedom om det svenska samhällets kultur, historia och värdegrund. Liberalerna framhåller i partimotion 2018/19:2923 av m.fl. att kunskaper om det svenska samhället, demokratiska värderingar, jämställdhet och barnrättsperspektiv är centralt för att kunna bygga sin framtid i (yrkande 18). I motion 2018/19:1628 anser (M) att jämställdhetsutbildningen inom samhällsorienteringen bör öka. och (båda KD) anser i motion 2018/19:174 att innebörden av religionsfrihet i ska vara ett obligatoriskt inslag i information för asylsökande och nyanlända invandrare (yrkande 3). De senaste årens stora flyktingmottagande har ökat behovet av att ge människor som är nya i tidig och tydlig information om vad det innebär att leva, arbeta och bo här. Inte minst viktigt är det att få kunskap om vad som gäller i fråga om individens rättigheter och skyldigheter och den svenska synen på jämställdhet. , , och Liberalerna har synpunkter på innehållet i den lagreglerade samhällsorienteringen, vilken de menar även bör förlängas. och har var för sig förslag om bl.a. avslutande examination och obligatoriskt deltagande. När det gäller längden på utbildningen hänvisar utskottet till att enligt den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan Socialdemokraterna, ska samhällsorienteringen inledas och utökas från 60 . Detta är något som utskottet välkomnar. Samhällsorientering är ett viktigt instrument för att öka kunskapen om det svenska samhället och för att tydliggöra rättigheter och skyldigheter. Uppdraget är komplext, och för att dessutom ge möjligheter till diskussion och reflektion kring värdeladdade frågor är det enligt utskottet rimligt att antalet timmar utökas. Utskottet noterar också att inom ramen för januariavtalets överenskommelse om ett integrationsår ska samhällsorienteringen bli obligatorisk. Motionsönskemålen om samhällsorienteringens längd från , , och Liberalerna får därmed anses vara i huvudsak tillgodosedda. När det gäller innehållet i samhällsorienteringen noterar utskottet att i har haft i uppdrag att se över och revidera det nationellt framtagna utbildningsmaterial som används inom samhällsorienteringen inom kommunerna. Bakgrunden till uppdraget var regeringens bedömning att normer, värderingar och värdeladdade frågor bör ges ökat utrymme inom samhällsorienteringen. Enligt rapportens slutsatser ges sådana frågor utrymme, men vissa frågor behöver belysas mer och bättre i undervisningsmaterial, metodstöd och stödmaterial etc. (i ). lämnar övergripande förslag om en revidering av , som är det mesta spridda och använda materialet för samhällsorientering. Utskottet utgår från att regeringen kommer att använda rapportens slutsatser och förslag i arbetet med att utveckla samhällsorienteringen. När det gäller annan samhällsinformation, dvs. sådan som ligger utanför den samhällsorientering som varje kommun ska erbjuda, instämmer utskottet principiellt i det som bl.a. och Liberalerna anför om vikten av att informera den som kommer ny till om den svenska synen på bl.a. mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, barnrättsperspektiv och hedersrelaterat våld och förtryck. Länsstyrelserna har som nämnts ovan i uppdrag att samordna tidiga insatser för asylsökande, bl.a. för att främja kunskaper i svenska och om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden. Vidare noterar utskottet att i i den ovannämnda rapporten också haft i uppdrag att lämna förslag till ett nationellt stödmaterial som kan användas av dem som i sitt dagliga arbete möter nyanlända och hanterar frågor som rör normer och värderingar. gör dock bedömningen att gemensamt material för alla offentliganställda som möter nyanlända har små utsikter att bli användbart. anser att ett stödmaterial behöver anpassas efter mer specifika behov, situationer och målgrupper. Enligt förslag bör ett relevant stödmaterial och/eller utbildningsinsatser tas fram av berörda fackmyndigheter. Dessutom föreslås det att innehållet i grundutbildningarna för berörda yrkesgrupper kompletteras i frågor om normer, värderingar och värdeladdade frågor, samtalsmetodik för att hantera svåra samtal m.m. Utskottet utgår från att regeringen även i denna del kommer att använda rapportens slutsatser och förslag i arbetet med att utveckla samhällsinformationen. I sammanhanget bör också noteras att enligt januariavtalet ska samhällsintroduktion och undervisning i svenska bli obligatoriskt från dag ett i . Utskottet kan sammantaget konstatera att det träffats en överenskommelse om samhällsorientering och samhällsinformation som ligger i linje med flertalet av de förslag som förs fram i motionerna. Dessutom har det bedrivits ett utredningsarbete med relevans för dessa frågor. Med det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Civilsamhällets betydelse för integrationen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. åtgärder för att stärka civilsamhällets roll i integrationsprocessen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningar och förändringar. Jämför reservation 15 (C), 16 (KD) och 17 (L). I kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. uppmärksammar civilsamhällets betydelse för mottagandet av nyanlända invandrare och anser att civilsamhällets roll i integrationsprocessen bör stärkas (yrkande 19). I detta kan ingå t.ex. att verkar för att EU:s statsstöds- och upphandlingsregler förändras och öppnas för reserverade kontrakt så att civilsamhället får möjlighet att ta ett större samhällsansvar. I kommittémotion 2018/19:2915 av m.fl. framhåller den betydelse som det civila samhället har för en fungerande integration. Detta engagemang kan staten inte ta över, enligt , men vad politiken kan göra är att värna och uppmuntra det civila samhället och ge stöd till det arbete som sker utifrån människors lika värde och demokratiska principer (yrkande 4). I partimotion 2018/19:2923 av m.fl. betonar Liberalerna civilsamhällets betydelse för integrationsarbetet, och framför allt de större aktörerna kan enligt partiet spela en avgörande roll (yrkande 25). Det offentliga ska samverka och bidra med finansiellt stöd till civilsamhället som inga offentliga medel ska gå till att främja odemokratiska organisationer eller föreningar som motverkar integration och jämställdhet eller den liberala och demokratiska samhällsmodellen (yrkande 26). (M) framhåller i motion 2018/19:1441 att ligger i världsklass när det gäller frivilligt arbete och medborgerligt engagemang, t.ex. ideella organisationer som bistår nyanlända invandrare med information, kontakter och stöd. För att bygga vidare på detta vill motionären se över möjligheterna till faddersystem för att förbättra nyanlända invandrares integration. Ett levande civilt samhälle, dit föreningsliv och den ideella sektorn räknas, brukar ofta nämnas som ett viktigt kännetecknen för en väl fungerande demokrati. Ett utmärkt exempel på detta är när människor i föreningslivet ställer upp för att ge asylsökande och nyanlända invandrare ett gott mottagande. Det är så vårt land fungerar när det är som bäst, och det är så vi kan hålla samman. Utskottet vill understryka att under den mest intensiva perioden –2016 agerade det civila samhället mycket snabbt för att möta de som sökte asyl i . Det civila samhällets betydelse för integrationsprocessen betonas i motionsyrkanden av bl.a. , och Liberalerna. Utskottet vill framhålla betydelsen av ett väl utformat system för offentligt stöd till civilsamhället. Enligt skrivelse 2017/18:246 En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället kom de medel som staten kanaliserade genom det civila samhället –2016 till stor och konkret nytta och skapade förutsättningar att stärka kapaciteten i mottagandet av asylsökande. I sammanhanget vill utskottet betona att ansvaret för myndighetsutövning aldrig kan överlåtas till civilsamhället eller frivilliga, men det är en viktig lärdom att civilsamhället, särskilt i en ansträngd situation, påtagligt kan bidra till en effektivare resursanvändning hos myndigheterna och att ett nära samarbete med det civila samhället ökar kvaliteten i insatserna. Enligt utskottet är det angeläget att statliga myndigheter samverkar med det civila samhällets organisationer. Utskottet noterar att regeringen enligt nämnda skrivelse verkar löpande för att i enskilda myndighetsinstruktioner förtydliga att myndigheterna bör samverka med det civila samhällets organisationer. När det gäller problem med bidragsgivning, som bl.a. uppmärksammas av Liberalerna, kan utskottet konstatera att i ett samhälle med ökad polarisering och värderingsmässiga motsättningar finns det tendenser till att organisationer som är kritiska till demokratin och dess institutioner flyttar fram sina positioner. Bland dessa finns också exempel på krafter och rörelser som missbrukar allmänhetens förtroende för det civila samhället genom att använda bidrag till verksamhet som strider mot det demokratiska samhällets idéer. Utskottet anser liksom regeringen att en organisation som bedriver sådan verksamhet inte ska stödjas med offentliga medel. När det gäller demokrativillkoren i de förordningar som styr bidragsgivningen noterar utskottet att regeringen i ovan nämnda skrivelse 2017/18:246 gör bedömningen att det finns delvis olika formuleringar, medan vissa förordningar helt saknar demokrativillkor. Det finns även skillnader i tillämpning mellan olika myndigheter. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt en utredning för att se över de förordningar som styr bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer för att skapa ett mer tydligt, enhetligt och rättssäkert demokrativillkor (dir. 2018:19). Översynen ska säkerställa att allmänna medel går till verksamhet som är förenlig med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens resultat. Utskottet vill vidare lyfta fram att det inom pågår ett löpande arbete för att utveckla och förbättra bidragsgivningen. Arbetet är inriktat på att successivt öka andelen bidrag som grundas på förordningar och att verka för att andelen generella stöd, som organisationsbidrag, ökar i förhållande till mer kortsiktiga och styrda bidrag. För att tillgodose civilsamhällets behov av större långsiktighet och förutsebarhet i bidragsgivningen föreslås i en departementspromemoria en lösning inom befintliga system för bidragsgivning (Ds 2018:13). En bedömning i promemorian är ett förtydligande som innebär att departementens hantering av bidrag till det civila samhället bör bestå i att pröva ett minst tvåårigt beställningsbemyndigande för dessa anslag. Utskottet anser att det är positivt med en utveckling mot ett mer generellt långsiktigt stöd och kommer att noga följa det fortsatta arbetet.