bet · H701UbU8 · 2019-12-19 00:00:00 — Pedagogisk omsorg kan bedrivas i eller enskild regi och erbjuds som alternativ till förskola eller fritidshem för barn i åldern . Pedagogisk omsorg kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Verksamheten ska stimulera barns utveckling och lärande och utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Förskolans läroplan ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Det innebär att läroplanen inte är bindande för verksamheten men att verksamheten kan tillämpa de delar i läroplanen som är lämpliga utifrån verksamhetens förutsättningar. I enlighet med 25 kap. 2 § skollagen ska kommunerna sträva efter att erbjuda pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till föräldrarnas önskemål om verksamhetsform för sina barn (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Enligt 29 kap. 19 § skollagen ska kommunen informera vårdnadshavare om bl.a. utbildning i förskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska även informera om möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen. I pedagogisk omsorg deltar framför allt de yngre barnen. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen av alla barn i åldern som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . Andelen har minskat stadigt . uppgick andelen till . Antalet barn som var inskrivna i pedagogisk omsorg var 11 680, att jämföra med 16 348 . Det fanns ingen större skillnad mellan andelen flickor och pojkar som var inskrivna i pedagogisk omsorg 2018 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 76). beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2018:102 Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg) med uppdraget att bl.a. – kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om den förbereder barnen för fortsatt lärande – jämföra pedagogisk omsorg och förskola och analysera om verksamhetsformerna ger barn likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass – utifrån dessa analyser vid behov lämna förslag på hur barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass kan främjas – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas (dir. 2019:67). När det gäller yrkanden om pedagogisk omsorg vill utskottet hänvisa till den pågående utredningen (dir. 2018:102) som bl.a. ska kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om den förbereder barnen för fortsatt lärande. Utifrån dessa analyser ska utredningen vid behov lämna förslag på hur barns likvärdiga förutsättningar inför starten i förskoleklass kan främjas och nödvändiga författningsförslag. Utskottet vill inte föregripa utredningen och avstyrker därför motionerna 2019/20:617 (SD) yrkande 8 och 2019/20:1840 (S) yrkande 2. Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds I ett modernt samhälle bör det enligt utskottet finnas tillgänglig barnomsorg av god kvalitet på de tider när föräldrarna faktiskt arbetar. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och har ökat. erbjöd 214 kommuner sådan omsorg, vilket är en ökning med jämfört med då 130 kommuner erbjöd denna form av omsorg. Utskottet finner denna utveckling mycket positiv, inte minst ur jämställdhetssynpunkt i och med att denna omsorg förbättrar inte minst kvinnors möjlighet att förvärvsarbeta. Utskottet vill också framhålla att regeringen gjort satsningar på denna verksamhet (se bl.a. prop. 2014/15:1, prop. 2015/16:1, prop. 2016/17:1). Utskottet vill även påminna om att statsbidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda sådan omsorg. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2019/20:286 (V) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU1 och 2018/19:UbU7, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Kvalitet i förskolan, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9 samt 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 14. Förskolans nya läroplan tog steg för att ge förskolan ett större fokus på lärande och ett minskat fokus på barnpassning. I den senaste uppdateringen av läroplanen har även förskollärarnas ansvar för undervisning i förskolan förstärkts. Detta är viktiga steg för att stärka förskolans undervisningsuppdrag. Ett naturligt steg vore att inkludera förskolerelevanta delar i den genomförda läsa-skriva-räkna-garantin. Det skulle exempelvis innebära att en specialpedagog eller speciallärare kan konsulteras om rektor, förskollärare och föräldrar ser ett uppenbart behov av särskilt stöd till ett barn. Vi vill också att förskolans fokus på lärande stärks ytterligare och att en kartläggning av barnens språkutveckling genomförs från det år barnet fyller . Med denna screening ökar förskolans möjligheter att sätta in rätt insatser i rätt tid och den ska vara en utgångspunkt för att planera lämpliga insatser. Det är av största vikt att screeningen görs utifrån förskolans förutsättningar och uppdrag och att den blir ett lättanvänt verktyg för förskollärarna att använda sig av i undervisningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 14. Barn och personal mår bra av att dagarna och verksamheten på förskolan är trivsam, trygg, givande och att det finns tillräcklig plats. Föräldrar är också måna om att deras barn får bra förutsättningar på förskolan. Få barn per förskolepersonal är en viktig sak för att alla barn ska få den uppmärksamhet och omsorg som krävs. En maximal gräns på fem barn per förskolepersonal behöver sättas. Den skulle i så fall innebära ett tak, men det vore givetvis ännu bättre med färre än fem barn per förskolepersonal. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9. Barnen måste kunna lita på att det finns vuxna som ser dem. Förskoleverksamheten får inte utökas på bekostnad av kvalitet. En av utmaningarna för att säkra den pedagogiska verksamheten är barngruppernas storlek och bristen på utbildad personal. finns ett riktmärke från som sätter gränser för hur många barn som får finnas i en barngrupp. Det borde i stället finnas ett riktmärke för hur många barn varje utbildad pedagog får ha ansvar för. Det ger den pedagogiska verksamheten möjlighet att formas utifrån egna förutsättningar och vad som är bäst för barnen på just den förskolan. Genom att ändra i styrdokumenten ska huvudmännens ansvar att sträva mot riktmärket tydliggöras. Huvudmännen måste också få stöd i att nå riktmärket och deras arbete ska följas upp. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 14. Storleken på barngrupper påverkar både barn och personal. har riktlinjer för hur stor en barngrupp får vara, och det är 6–12 barn per grupp i åldern och 9–15 barn per grupp i åldern . riktlinjer bygger på samlad internationell och nationell forskning som visar på flera fördelar med mindre barngrupper, bl.a. att det leder till bättre miljö med lägre ljudnivå och gynnar barns lärande. Jag anser att dessa riktlinjer är bra, men eftersom det inte finns någon reglering för hur stora barngrupperna får vara överskrids på många håll riktlinjer. Regeringen bör återkomma med förslag på reglering av barngruppers storlek i förhållande till antalet pedagoger. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Förskolans miljö och lokaler m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 2. har en väl fungerade barnomsorg, så pass god att andra länder ser svensk förskoleverksamhet som en inspirationskälla och ett föredöme, där alla barn oavsett sina unika förutsättningar har rätt till barnomsorg. De pedagoger och den personal som arbetar för att våra barn ska kunna erhålla denna omsorg har dock en inte lika väl fungerande situation. Det har gått så pass långt att förskolepersonal i ett nätverk över hela landet gått samman i det som benämns ”” för att tillsammans kämpa för förbättrade villkor och en bättre arbetssituation. Personalengagemang är positivt, men utökat stöd behövs också. Regeringen behöver i sitt arbete sätta ett större fokus på personalens förutsättningar. Våra förskolebarn ska ges de bästa möjliga förutsättningarna. Där spelar personalen en avgörande roll. Därför behöver ett större fokus riktas mot en förbättrad arbetsmiljö och goda villkor för personalen inom förskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Förskolans miljö och lokaler m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 10. Jag anser att det är viktigt att barngrupperna inte är större än vad lokalerna är dimensionerade för samt att lokalerna på olika sätt är anpassade för den verksamhet som bedrivs där. Ett flertal kommuner arbetar med ett funktionsprogram för förskolan – ett styrdokument som beskriver vad som avses med ändamålsenliga lokaler och utemiljö och som används som underlag vid planeringen och utformningen av förskolans verksamhet och i samband med att en ny förskola ska byggas eller när en gammal renoveras eller byggs om. I programmet kan allt från riktlinjer för antalet barn per kvadratmeter till detaljer som rör materialval, ventilation, färgsättning, höjd på möbler osv. Jag ser positivt på detta men anser att regeringen behöver ta ett större ansvar för att garantera att all barnomsorg i landet bedrivs i ändamålsenliga lokaler. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att garantera att lokaler som används till förskoleverksamhet är anpassade och ändamålsenliga samt att antalet barn per kvadratmeter inte är för högt. Tillsyn, punkt 3 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:3256 av m.fl. (L) yrkande 1. har Skolinspektionen i uppdrag att inspektera kommunala förskolor men inte fristående förskolor. De fristående förskolorna inspekteras av kommunerna själva. Denna ansvarsfördelning av tillsynen av förskolorna har Skolinspektionen konstaterat inte fungerar. Av inspektionens granskning av 35 kommuners tillsyn av fristående förskolor framkommer bl.a. att två av tre kommuner behöver bli bättre på att granska hur de fristående förskolorna arbetar utifrån läroplanens mål och uppdrag (Kommunernas tillsyn av fristående förskolor, Skolinspektionen ). För att alla barn i förskolan ska garanteras en förskola som präglas av lärande med en god pedagogisk verksamhet anser vi att Skolinspektionen bör överta ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn av samtliga förskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Tillsyn, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:3256 av m.fl. (L) yrkande 1. Förskolor där kommunen är huvudman inspekteras av Skolinspektionen. Fristående förskolor inspekteras dock i stället av kommunen. För att öka likvärdigheten bör även fristående förskolor inspekteras av Skolinspektionen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Tillsyn, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3256 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 17. Skolinspektionens tillsyn över förskolan med fokus på kvalitet och måluppfyllelse bör stärkas. Skolinspektionens nuvarande tillsyn av kommunerna ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor hos varje huvudman. Kraven för att etablera en förskola ska skärpas och så långt som möjligt efterlikna de som finns för skolor. För att ytterligare skärpa tillsynen bör staten ta ett större ansvar för godkännande och tillsyn av förskolorna, t.ex. bör inrättandet av en nationell förskoleinspektion övervägas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Språkfrågor, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi föreslår att det svenska språkets roll ska stärkas i läroplanen till förskolan och i fråga om kompetensutveckling för förskollärare. Vidare vill vi att ska ges i uppdrag att ta fram särskilda kompetensutvecklingskurser för förskollärare i språkutvecklande arbetssätt riktat mot nyanlända barn. saknas det ofta en uttalad plan för hur man ska stödja barns lärande i fråga om svenska när barnet har ett annat modersmål. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Språkfrågor, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 6. Samtalsspråket i förskolan ska vara svenska. Språket är den enskilt viktigaste faktorn för en lyckad integration för barn med utländska föräldrar. Den vuxna personalen utgör förebilder för barnen. Därför ska alla som anställs och arbetar i svenska förskolor tala godkänd svenska för att få anställning. En nationell språkkravsmodell i svenska ska skapas och certifiering ska införas för pedagogisk förskolepersonal. Enligt förekommer svenska språktester för invandrare bedömda enligt den gemensamma europeiska referensramen för språk (), där språkkunskaper är indelade i olika nivåer. noterar att mycket goda kunskaper i svenska och valideringstest i svenska C1 godtas av för språklig behörighet till yrkeslegitimationer. Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att samordna kompetenserna från de olika instanser för språktester som finns i . Vi anser att ett enhetligt, nationellt standardiserat system för språktester och för certifiering enligt nivå C1 ska skapas och implementeras för pedagogisk skol- och förskolepersonal. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Språkfrågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 6. Möjligheterna för förskolebarn att få modersmålsstöd varierar kraftigt och inte sällan finns det stora brister i förskolornas arbete, något som regelbundet konstateras av skolmyndigheterna i deras tillsynsarbete. Jag anser att ett första steg är att införa rätten till modersmålsstöd i förskolan, något som saknas . Regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att en rätt till modersmålsstöd införs i förskolan. Rätt till förskola, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 16. För att utjämna livschanser och ge fler barn en bra start behöver vi en likvärdig förskola av hög kvalitet. De barn som gynnas mest av en god förskola är de barn som har de svåraste förutsättningarna. är det barnen med svårast förutsättningar som svensk förskola har svårast att nå. varierar rätten till förskola beroende på om föräldrarna arbetar eller inte. Exempelvis har barn till föräldrar som lever på försörjningsstöd inte rätt till förskola lika många timmar som barn vars föräldrar arbetar. För att nå de mest utsatta familjerna bör rätten till antalet timmar öka för familjer i utanförskap. Förutom att utöka rätten till förskola behöver kunskap och information om förskolans verksamhet bättre än nå utsatta familjer. Genom att kommunen arbetar med uppsökande verksamhet kan familjer med svårare förutsättningar få bättre information och kunskap om förskolans uppdrag och verksamhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Rätt till förskola, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 13. har haft i uppdrag att kartlägga deltagandet i förskolan i olika grupper i befolkningen och särskilt belysa gruppen nyanlända. I sin redovisning (Deltagande i förskola, 2018:12) konstaterar bl.a. att deltagandet är lägre i vissa grupper. Till dem hör barn till föräldrar med låg inkomst och barn till lågutbildade föräldrar och föräldrar som inte förvärvsarbetar. Nyinvandrade barn som varit folkbokförda i mindre än hör till de som är minst benägna att nyttja förskola och pedagogisk omsorg, av de grupper som har ingått i analys. Jag anser att det är av stor vikt att deltagandet i förskolan och den pedagogiska omsorgen blir mer jämlik. kartläggning är en bra grund för fortsatta insatser. Regeringen bör nu ta ytterligare steg. Regeringen bör mot bakgrund av ta fram en handlingsplan för att öka deltagandet i förskolan och den pedagogiska omsorgen för de grupper som är underrepresenterade. Annan pedagogisk verksamhet, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:1840 av (S) yrkande 2. Möjligheter och även regler ska vara jämförbara för dagbarnvårdare i hela landet. Premisserna ska även vara jämförbara mellan förskola respektive pedagogisk omsorg på annan plats. Det finns behov av att inrätta nationella riktlinjer som tar fasta på jämförbara krav på hur den pedagogiska omsorgen ska bedrivas och på att dagbarnvårdare ska erbjudas likvärdiga möjligheter oavsett var omsorgen bedrivs. Det finns allmänna råd daterade 2012 för pedagogisk omsorg, vilka förmedlas via . Råd är bra, men räcker inte. Större likvärdiga möjligheter behöver ges. Vi anser att de allmänna råd som ger ska uppdateras och göras om till föreskrifter av närmast berörd myndighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Annan pedagogisk verksamhet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:1840 av (S) yrkande 2. Många människor arbetar på obekväm arbetstid, dvs. kvällar, och nätter. har föräldrar ingen rätt till barnomsorg på dessa tider. I stället är det upp till varje kommun att avgöra om den ska erbjuda detta. Det gör att många föräldrar inte har möjlighet att arbeta kvällar, och nätter. Det drabbar i synnerhet ensamstående föräldrar, varav många är kvinnor. Många av dem tvingas byta arbetstider eller förlita sig på att exempelvis släktingar och vänner kan hjälpa till med barnpassning, allt för att få vardagen att gå ihop. Så kan vi inte ha det. Rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid är en viktig del av feministiska politik. Jag anser att det måste skapas bättre förutsättningar för alla föräldrar att kombinera sitt föräldraskap med arbete. Barn behöver också trygghet och kontinuitet. Det kan de få om det finns en permanent lösning med en professionell barnomsorg utförd av utbildad personal med kunskap och erfarenhet. Barnomsorgen måste därför anpassas till alla föräldrars behov. Regeringen bör utreda möjligheten att lagstifta om förskoleverksamhet på obekväm arbetstid. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstagandena som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:UbU7. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i de sammanhangen men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstagandena som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:UbU7.