bet · H701UU2 · 2019-12-06 00:00:00 — I kommittémotion 2019/20:776 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att kontrollfunktioner bör inrättas för att säkerställa mottagarorganisationers lämplighet för inter-nationellt bistånd. I kommittémotion 2019/20:777 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 anförs att biståndet bör användas för mikro-företagande för kvinnor, infrastruktursatsningar och vattenkraft i . I kommittémotion 2019/20:778 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 8 anförs att arbetet för jämställdhet i biståndet i högre grad bör skapa grundläggande förutsättningar för kvinnors utveckling, motverka aborter och motverka könsrelaterat våld. I yrkande 9 påtalas vikten av att beakta stöd till minoriteter. I partimotion 2019/20:3010 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör öka andelen bistånd som avsätts för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter till av den totala biståndsbudgeten. I partimotion 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 16 anförs att regeringen i en kommande uppdatering av strategin som rör reformsamarbetet med västra bör prioritera demokrati, mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, ökad jämlikhet samt klimat- och miljöfrågor. I kommittémotion 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 15 anförs att arbete med att säkra rätten till vatten behöver fokuseras på att långsiktigt stärka och bygga nationella system och institutioner som kan tillhandahålla hållbara vattentjänster. I kommittémotion 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkandena 26 och 27 anförs att bör arbeta i EU och FN, liksom i kontakter med , för att säkra det långsiktiga finansiella stödet till Unrwa. I partimotion 2018/19:757 av m.fl. yrkandena 1–5, 9 och 12 anför motionärerna att jämställdhets-politiken måste omsättas i praktiken genom hela den svenska utvecklings-politiken, att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder utifrån Sidas kartläggning av myndighetens arbete med barnrättsperspektivet och att bör verka för att stärka barnrättsperspektivet inom det humanitära biståndet (yrkandena 1–3). Vidare anför motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag på hur stödet till hbtq-organisationer i mottagarländerna kan förstärkas och göras mer flexibelt. Regeringen bör också utreda effekterna av kraven på egeninsatser inom biståndet. Motionärerna kräver också att regeringen slår fast att aldrig som enskilt land eller som medlem i EU ska medverka till att bistånd används för att stoppa människor på flykt. Motionärerna anser vidare att arbete med vatten och sanitet behöver fokuseras på att långsiktigt stärka och bygga nationella system och institutioner som kan tillhandahålla hållbara vatten- och sanitetstjänster. I yrkandena 18–20 anförs att bör driva på för att de fattigaste länderna får totala och villkorslösa skuldavskrivningar, att bör driva på för en global skuldrevision för att undersöka vilka skulder som är legitima och att bör uppmärksamma frågan om den växande skuldbördan och ta fram en strategi för att förebygga kommande skuldkriser. I yrkandena 24–29 anförs att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att allt utvecklingsbistånd ska följa biståndseffektivitetsagendan, utgå från respektive mottagarlands egna behov och respektera ländernas suveränitet samt att det inte får förknippas med ekonomiska villkor. bör också ha som mål att av biståndet ska gå till flickor och kvinnor, vilket även bör verka för i EU och i multilaterala organisationer. Andelen bistånd som avsätts för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter bör öka till av den totala biståndsbudgeten, och regeringen bör verka inom EU och FN för att övriga biståndsgivare följer exempel. Regeringen bör också öka stödet till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i det humanitära biståndet. Partiet anser också att utvecklingssamarbetet bör verka för inkluderande utbildning av hög kvalitet och trygga skolor för både flickor och pojkar. I yrkandena 35–37 anför motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag om hur biståndets bristande förutsägbarhet till följd av växelkursfluktuationer kan motverkas, stärka transparensen inom biståndet inom de områden där det finns brister och verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till det multilaterala biståndet. I kommittémotion 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 16 anförs att regeringen dels bör integrera analyser av civilsamhällets villkor och förslag för att främja civilsamhällets demokratiska utrymme i samtliga strategier som rör utvecklingssamarbetet, dels bör verka för effektiv finansiering till civilsamhället i multilaterala organisationer och i den internationella givarsamordningen. I yrkande 17 anförs att regeringen bör återkomma med förslag om hur mänskliga rättigheter i arbetslivet och Decent Work-agendan tydligare kan prioriteras i svenskt utvecklingssamarbete. I kommittémotion 2019/20:3157 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till Sida och Expertgruppen för biståndsanalys i syfte att stärka kvaliteten i genomförandet av biståndet. I yrkande 6–10 och 17 föreslår motionärerna att biståndet ska omfördelas för att kunna hjälpa fler människor på flykt, att en svensk struktur för flyktinghjälp ska byggas upp, att det humanitära stödet i ökad utsträckning ska kanaliseras genom civilsamhällesorganisationer, att stödet till multilaterala organisationer ska fokuseras på humanitära insatser samt att ska ligga i framkant vad gäller insatser för att skapa arbets- och utbildningstillfällen för människor på flykt och öka bidragen till globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria och den globala vaccinalliansen . I yrkande 11 anförs att ska införa en särskild biståndsstrategi inriktad på stöd till människorättsförsvarare. I yrkande 13 anförs att nya landstrategier som tas fram alltid ska innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten. I yrkande 16 understryks vikten av att motverka barnäktenskap. I yrkande 18 anförs att och EU måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få ta emot bistånd. I yrkande 19 och 20 anförs att möjligt bör frysa det svenska biståndet till Unrwa och aktivt bör verka för en reformering av FN:s bistånd till palestinska flyktingar med sikte på att överföra verksamhet och ansvar till flyktingkommissariatet, UNHCR. Utskottet konstaterar att fattigdomen är utbredd och omfattande trots att antalet extremt fattiga i världen minskat med drygt 1 miljard människor . Dagens utvecklingsutmaningar är komplicerade och ofta sammankopplade. Den globala utvecklingen är oroande med ett ökat antal konflikter och ett större antal människor på flykt . Ett krympande demokratiskt utrymme är ett växande problem på allt fler håll. Korruptionen är omfattande i många länder och utgör en global utmaning. Klimatförändringar och miljöproblem intensifieras, och deras bidrag till konflikter är ett allvarligt utvecklingshinder. Utskottet noterar, liksom regeringen, den oroväckande negativa utvecklingen globalt vad gäller jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Utskottet anser därför att fortsatt ska bedriva en aktiv utvecklingspolitik som värnar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, stärker demokratiprocessen och främjar respekten för de mänskliga rättigheterna, en hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. I enlighet med vad som fastslogs i beslut om politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 112) ska allt utvecklings-samarbete genomsyras av ett rättighetsperspektiv och av fattiga människors perspektiv på utveckling. Biståndet ska i första hand inriktas på att stödja de allra mest utsatta och anpassas efter den demokratiska utvecklingen i samarbetslandet. Utvecklingssamarbetet ska bidra till att uppnå 2030-agendan för hållbar utveckling. Hållbarhetsmålen, som antogs i , syftar till att utrota fattigdom och främja en hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt – på ett integrerat sätt. I slutsatserna från högnivåmötet om hållbarhetsmålen framhålls att social och ekonomisk utveckling är beroende av ett hållbart utnyttjande av naturresurserna. De 17 hållbarhetsmålen ska styra det internationella utvecklings- och hållbarhetsarbetet och är universella och giltiga för alla, såväl på nationell och regional nivå som på global nivå. Drygt hälften av det svenska biståndet går till eller via en multilateral organisation. Utskottet noterar att verksamheten utgår från regeringens strategi för multilateral utvecklingspolitik (UD2017/21055/55) som betonar relevans och effektivitet samt ställer krav på uppföljning, utvärdering och resultatredovisning. Det framgår av propositionen att är den största givaren av kärnstöd till tre multilaterala organisationer: UNHCR, Världslivs-medelsprogrammet (WFP) och (). För övriga organisationer är från den andra till den tolfte största givaren av kärnstöd. Regeringen aviserar också att man ska verka för långsiktig och flexibel finansiering till FN:s utvecklingssystem, bl.a. genom flerårig kärnstödsfinansiering och stöd till gemensamma fonder. Utskottet avser att återkomma till frågor om det multilaterala utvecklingssamarbetet i samband med regeringens resultatskrivelse om dessa frågor . Ett antal motioner för fram förslag på insatser som bör prioriteras i biståndet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att mer kraft behöver läggas på demokratiutveckling, förstärkning av stödet till demokratins aktörer, jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, klimat, miljö- och naturresurshantering, inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling, jämlik hälsa och utbildning och forskning. Utskottet vill understryka att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är centrala som både mål och medel för en positiv utveckling inom samtliga dessa områden. Utskottet noterar att regeringen har startat en offensiv för demokratin och därmed avser att bredda, stärka och öka stödet till demokratin samt dess institutioner, röstbärare och försvarare . Regeringen avser dessutom att anta en ny biståndsstrategi för att öka demokratifokuset hos biståndsmottagare. Utskottet vill understryka att jämlikhet, sexuella och kulturella rättigheter och religions- och övertygelsefrihet, jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter är centralt för demokratiutveckling. Utrikesminister och biståndsminister informerade utskottet om demokratisatsningen. Utskottet noterar att regeringen, mot bakgrund av den negativa demokratiska utvecklingen i många länder, ser över hur ökade krav kan ställas på de länder som mottar svenskt bistånd i fråga om att leva upp till rättsstatens principer och värna mänskliga rättigheter. Som utgångspunkt anges att stödet till staten ska minska om utvecklingen i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati är negativ. Det framgick av Sidas föredragning att över hälften av hälsobiståndet går till insatser för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. stöd till SRHR innefattar stöd till sex- och samlevnadsundervisning, ökad tillgång till preventivmedel och säker abort, ungdomsvänlig service, förebyggande av hiv och sexuellt och könsrelaterat våld, hbtq-personers hälsa och rättigheter samt arbete mot barnäktenskap och könsstympning. Sidas generaldirektör påpekade att SRHR också är en rättighetsfråga som återfinns även under andra tematiska områden. Den totala andelen av biståndet som går till SRHR är . Denna andel har varit under , men eftersom biståndsvolymerna ökat har insatsvolymerna ökat. Det framgår av propositionen att SRHR fortsatt kommer att vara en av mest prioriterade frågor, vilket utskottet välkomnar. Sex- och samlevnads-undervisning, säkra förlossningar och säkra och lagliga aborter bör även fort-sättningsvis utgöra en viktig del av arbetet. Utskottet vill också understryka att barnrättsperspektivet är en viktig del av rättighetsperspektivet. är en betydande givare på barnrättsområdet, och utskottet välkomnar att regeringen understryker att arbetet med barns rättigheter fortsatt ska stärkas samt att ska bidra till att alla pojkar och flickor ska kunna fullgöra en avgiftsfri och likvärdig utbildning av god kvalitet. Utskottet vill även betona insatser som stärker flickors möjlighet att fullgöra sin skolgång, såsom förbättrad skolmiljö. Att flickor får möjlighet att gå ut skolan förstärker skyddet mot att de gifts bort redan som barn. Det framgår av budgetpropositionen att kommer att stärka sitt stöd till den globala omställningen till klimatsmarta samhällen, som ett svar på att FN:s klimatpanel slagit fast att världens samlade utsläpp måste minska för att temperaturökningen ska kunna hållas . kommer således att visa fortsatt internationellt ledar-skap i mobiliseringen av och sam-tidigt driva på det internationella arbetet med att ställa om globala finansiella flöden och nationell och internationell resursmobilisering i linje med mål och Action Agenda. Stöd till klimatanpassning, förnybar energi och energieffektiviseringsåtgärder är viktiga verktyg för att styra om finansiella flöden från utsläppsintensiva och förorenande verksam-heter till att i stället bidra i den nödvändiga omställningen till en klimatmässigt hållbar utveckling. Även stöd till ett hållbart nyttjande av naturresurser, inklusive jord- och skogsbruk, samt resurser och vattenresurser, är ett viktigt verktyg för att nå klimatmålen och de globala målen för hållbar ut-veckling. Detta ska understödja en hållbar livsmedelsförsörjning och motverka matbrist. Utskottet noterar att regeringen avser att bidra med ytterligare finansiering till Gröna klimatfonden (GCF) . Stödet till Globala miljöfonden (GEF) ökar i enlighet med beslut under den sjunde påfyllnaden av fonden (2018), vilket bl.a. inkluderar ökat stöd till biologisk mångfald. Utskottet anser att det civila samhället och dess organisationer är en stark förändringskraft som har en nyckelroll i arbetet för fattigdomsminskning och i genomförandet av Agenda 2030. Många av organisationerna har stor poten-tial att verka lokalt och nära de fattiga och förtryckta människor som det svenska biståndet syftar till att nå. Utskottet välkomnar det samarbete som sker mellan regeringen och civilsamhället inom ramen för de gemensamma åtagan-den som antagits för stärkt dialog och samverkan inom utvecklingssamarbetet. Det framgår av budgetpropositionen att utvecklingssamarbetet ska stödja hållbar försörjning och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och uppbyggnad av sociala trygghetssystem, bl.a. genom arbetet i Global . Privatsektorutveckling och stöd till hållbara investeringar och innovation prio-riteras och fortsätter att vara centralt. Digitaliseringens potential ska tillvara-tas, och avser att stärka arbetet med innovativa finansieringsformer. Utvecklingssamarbetet ska främja kvinnors ekonomiska egenmakt som en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt samt tillvarata migrationens positiva effekter. har tidigare, bl.a. i betänkande 2017/18:UU2, behandlat motionsförslag om privatisering, t.ex. av vattendistribution. Utskottet konstaterade då att utvecklingen går bort från detaljerade policybaserade krav och att samarbetsländernas egna fattigdomsstrategier i stället utgör utgångspunkt; ömsesidiga mål och tillhörande resultatbaserade villkor sätts i allt högre utsträckning upp, detta i enlighet med de överenskommelser som gjorts om biståndseffektivitet. Utskottet framhöll vikten av ett tydligt offentligt ansvar för vatten-, sanitets- och hygienfrågor. Full kostnadstäckning och kostnadseffektivitet inom vattensektorn är grundläggande, och detta gäller oavsett om försörjningen sker i privat eller offentlig regi. Prissättningen på vatten får inte komma i konflikt med fattiga människors tillgång till vatten och sanitet. Frågan om skuldavskrivningar tas upp i ett motionsförslag. Utskottet anser att utgångspunkten för skuldavskrivningar ska vara skuldhållbarhet och en god reformpolitik. ska skuldavskrivningar riktas mot de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. För att en skuldavskrivning ska innebära ett effektivt utnyttjande av medel för fattigdomsbekämpning är det viktigt att den baseras dels på en analys av skuldens hållbarhet, dels på att det aktuella landet för en politik som främjar tillväxt och fattigdomsbekämpning. Frågor om migration och utveckling berörs också motionsvis. Det framgår av budgetpropositionen att regeringen genom utvecklingssamarbetet vill stärka migrationens positiva utvecklingseffekter och motverka de negativa effekter som kan följa av ofrivillig migration samt skapa förutsättningar för att de som väljer att migrera ska kunna göra så på ett säkert, ordnat och reglerat sätt. Regeringen avser fortsatt att stödja utvecklingsländers förmåga att hantera migration på ett sätt som säkrar migranters och flyktingars rättigheter, särskilt kvinnors och flickors rättigheter. Utvecklingssamarbetet ska också adressera grundorsaker till ofrivillig migration samt verka för hållbara lösningar till utdragna flyktingsituationer. Dessa målsättningar kräver insatser även genom EU och det multilaterala samarbetet. förespråkar långsiktiga migrationsdialoger med prioriterade tredjeländer och stödde EU-samarbetet för att motverka grundorsaker till ofrivillig migration samt stärka ursprungs- och transitländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration, inklusive bekämpning av människosmuggling. Utskottet har inga invändningar mot vad regeringen anfört och vill understryka att fokus bör vara att motverka grundorsakerna till ofrivillig migration. Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin gäller för perioden –2019 och omfattar ca . Verksamheten inom strategin ska bidra till att få till stånd ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet, med gränser som utgångspunkt och med som en huvudstad för två stater. Strategin syftar också till att tillgodose palestiniernas rättigheter och behov så att de ska kunna leva i alla delar av oavsett institutionellt ramverk. Stärkt demokrati samt ökad jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter är ett av tre fokusområden för det svenska biståndet. Inom ramen för detta ska bl.a. de palestinska institutionerna stärkas och bli mer transparenta och demokratiskt styrda, yttrandefriheten stärkas och kvinnors och barns åtnjutande av mänskliga rättigheter förbättras. Utskottet noterar att Sida inkom till regeringen med ett underlag inför utarbetandet av en ny strategi för utvecklingssamarbetet med för perioden –2024 (dnr 19/000857). I underlaget redogör Sida för hur verksamheten förväntas bidra till det övergripande målet om en fungerande tvåstatslösning. Sida föreslår tre stödområden för strategin: mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och jämställdhet, miljö och klimat samt inkluderande ekonomisk utveckling. Enligt uppgift till utskottet väntas regeringen ta beslut om en ny strategi . Utskottet anser liksom regeringen att det svenska biståndet är betydelsefullt för att få till stånd ett demokratiskt, självständigt och livskraftigt och utgår från att regeringen beaktar dessa aspekter i den kommande strategin. Utskottet konstaterar att det svenska utvecklingssamarbetet, inklusive det som kanaliseras via Sida, fick mycket gott betyg i den studie som gjordes av /Dac (/2019). /Dac konsta-terar att är en kunnig, ambitiös och inflytelserik aktör vad gäller global hållbar utveckling. har välutvecklade verktyg för att nå målen om fattigdomsfokus och att verka för jämställdhet och kvinnors tillgång till mänskliga rättigheter. Organisationen anser även att hanterar frågor om korruption på ett proaktivt sätt. /Dac anser vidare att en konsolidering av det biståndspolitiska ramverket skulle underlätta dess genomförande. Det finns också utrymme för att förbättra biståndseffektiviteten genom att bättre ta till vara synergier mellan de många olika strategierna och tilldela en större andel av biståndsbudgeten till ett antal prioriterade samarbetsländer med syfte att förbättra effekten av insatserna och minska trycket på förvaltningsresurserna. Ansträngda förvaltningsresurser är enligt granskningen en stående utmaning för det svenska biståndet med dess ökande fokus på sviktande stater och användning av avancerade finansiella instrument. Utskottet noterar mot bakgrund av granskningens resultat att regeringen föreslår ett ökat förvaltningsanslag för Sida i syfte att förbättra genomförandet av utvecklingspolitiken, vilket utskottet tillstyrker ovan (jämför s. 17). Det framgick av generaldirektör föredragning för utskottet att Sida avser att använda delar av det ökade förvaltningsanslaget för ökad fältnärvaro. Syftet är att öka insatserna mot korruption och för demokratiutveckling och katalytiska insatser för att såväl stärka länders inhemska resursmobilisering som att mobilisera andra aktörers investeringar i hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet noterar också att regeringen inlett ett arbete med fokusering av biståndet i syfte att åstadkomma tydligare styrning. Det senare motiveras enligt budgetpropositionen delvis av utskottets ställningstagande om land-fokusering i betänkande 2018/19:UU2. Utskottet har inga invändningar mot detta och är därmed inte heller berett att tillmötesgå de förslag om insatser riktade till specifika länder och verksamheter som föreslås i vissa motionsyrkanden. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att vidareutveckla styrningen av Sida i syfte att fortsätta att stärka kvaliteten och effektiviteten i genomförandet av det bilaterala utvecklingssamarbetet. Utskottet anser liksom regeringen att humanitära biståndspolitik ska vara behovsbaserad och utgå från internationell humanitär rätt, de humanitära principerna – humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende – samt principerna om gott humanitärt givarskap. Det övergripande målet för det humanitära biståndet ska även fortsättningsvis vara att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet, till förmån för nödlidande människor. För att bidra till att möta de rekordhöga humanitära behoven ska uppfylla sina åtaganden om förutsägbar finansiering av relevanta organisationers verksamhet, exempelvis via de fleråriga avtal som tecknades med UNHCR, WFP, Unrwa och Cerf. bör även fortsättningsvis bidra med tidig, förutsägbar och flexibel finansiering och delta i reformarbetet kring innovation och kontantstöd i det humanitära biståndet, där digitala teknologier kan bidra till effektiv respons, som utmaningarna kring integritetsfrågor måste omhändertas. Utskottet vill också understryka vikten av att även fortsättningsvis driver ett jämställdhetsperspektiv i det humanitära biståndet, inklusive frågor om SRHR, samt verkar för stärkt samverkan mellan humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete, demokratisk utveckling och fredsbyggande. Det framgår också av budgetpropositionen att var ledande i att driva arbetet mot ökad flexibel finansiering. som trenden gick i motsatt riktning fortsatte att öka nivån av icke öron-märkt kärnstöd och programstöd. ökade stöd till FN:s länderbaserade humanitära fonder bidrog också till att öka kapaciteten att möta de humanitära behoven på ett snabbt, behovsbaserat och kostnadseffektivt sätt. Utskottet delar regeringens uppfattning att fortsatt öronmärkning och detaljstyrning från stora givarländer utgör en stor utmaning för en snabb och effektiv humanitär respons från de organisationer som stödde. Utskottet förutsätter att regeringen i sin bedömning av vilka kanaler som ska användas för humanitära insatser utgår från de principer som anges ovan men är utöver det inte berett att tillgodose de förslag om inriktning på och fördelning av det humanitära stödet som föreslås motionsvis.