bet · H601MJU4 · 2019-02-07 00:00:00 — Slutsatsen var att det är svårt att mäta effekterna och de faktiska resultaten av nudgebaserade politiska insatser i specifika sammanhang. Trots detta konstaterades att nudging är en användbar strategi för att främja förändringar i beteenden i specifika sammanhang. Nudging är dock ingen patentlösning, utan dess potential ligger snarare i att kunna bidra till utformningen och implementeringen av andra politiska verktyg och kan på så sätt förbättra effekten av dessa. Nudging är ett kostnadseffektivt instrument som kan förstärka andra politiska verktyg och som riktar sig mot beteenden som inte omfattas av andra styrmedel, dvs. individers automatiska, intuitiva och rutinmässiga handlingar. I skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för i fråga om att minska flygets klimatpåverkan lyfte regeringen att en väg framåt kan vara att förbättra konsumenternas möjlighet att göra klimatsmarta val genom förbättrad konsumentinformation. Regeringen övervägde då att ge lämplig myndighet i uppdrag att undersöka möjligheten att ställa krav på redovisning av flygresors klimatpåverkan vid försäljning och marknadsföring av resor i . Här skulle insikter från forskningen om s.k. nudging eller beteendeinsatser som styrmedel kunna nyttjas. Enligt uppgift från Miljö- och kommer dessa frågor att beröras i den pågående utredningen om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) som kommer att redovisas . preliminära siffror för köttkonsumtionen i visade att svenskarnas köttkonsumtion var per person, vilket är en minskning med per person jämfört med . 1990 var köttkonsumtionen per person. I fråga om att underlätta för människor att konsumera miljömässigt mer hållbart, kan även här nämnas forumet för miljösmart konsumtion som drivs av på uppdrag av regeringen. Forumet bottnar bl.a. i strategin för hållbar konsumtion. Målet med strategin är att den ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I regeringens proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet framhålls att informationen om livsmedel och måltider ska vara begriplig och lättillgänglig enligt gällande lagstiftning. Det ställs även långtgående krav på vad som måste finnas med i märkningen på förpackningarna. Märkningen måste vara korrekt och den får inte vara vilseledande. För att kunna göra faktabaserade val mellan olika livsmedel behöver konsumenten vidare ha kunskap om vad olika slags livsmedelsinformation och symboler står för. Ur ett samhällsperspektiv är det också viktigt att alla konsumenter får en faktisk möjlighet att välja hälsosam och god mat som har producerats på ett hållbart sätt och att konsumenterna har tillgång till ett brett utbud. Skolan och skolmåltiderna är en unik möjlighet som bör utnyttjas i större utsträckning. Det är viktigt att skolhuvudmännen tar sitt ansvar vad gäller kunskap om livsmedel, livsmedelsproduktion och hälsa hos barn och unga, inte minst genom att utnyttja en befintlig resurs som skolmåltiderna. Konsumenter ska känna sig trygga, ha förtroende för både myndigheter och företag och kunna lita på att alla livsmedel och måltider på marknaden är säkra. Regeringen instämde med och remissinstanserna, och gjorde därför bedömningen att berörda myndigheter fortfarande har en viktig roll i att presentera information om livsmedel, bra matvanor och fakta om produktionsförhållandena. Kommissionen presenterade en rapport om möjligheter till ett EU-miljömärkningssystem för fiskeri- och vattenbruksprodukter (COM(2016) 263). Vid ett expertgruppsmöte framförde kommissionen att man inte ansåg att det fanns något gehör för att gå vidare med förslaget om en gemensam miljömärkning på EU-nivå. I betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för framförde utskottet i sitt ställningstagande att all livsmedelsproduktion påverkar miljön och klimatet, och animalier påverkar mest. Det finns flera positiva samband mellan en hållbar jordbruksproduktion och ett förbättrat miljötillstånd som bidrar till att nå flera av miljökvalitetsmålen. finns det negativa miljöeffekter som är förknippade med en ökande livsmedelsproduktion. Utskottet konstaterade dock att det i finns goda förutsättningar för en hållbar produktion med begränsad miljöpåverkan. I likhet med regeringen ansåg utskottet att bör bidra till en hållbar ökning av livsmedelsproduktionen och att en större andel av det kött som konsumeras bör vara producerat på samma resurseffektiva sätt som i med låga utsläpp av växthusgaser per enhet. Arbetet med att utveckla produktionen för att ytterligare minska negativ miljöpåverkan måste enligt utskottet fortsätta i syfte att möta den globala efterfrågan på livsmedel med liten miljö- och klimatpåverkan. Åtgärder som lagstiftning om lagring och spridning av gödsel, åtgärder inom landsbygdsprogrammet, t.ex. investeringsstöd för att röta stallgödsel till biogas, rådgivning inom Greppa näringen och metanreduceringsersättningen är enligt utskottet viktiga styrmedel som bidrar till att minska växthusgasutsläppen från jordbruket. Utskottet delade regeringens och Miljömålsberedningens bedömning att ett sätt att minska utsläppen av livsmedelsproduktionen är genom förändrade konsumtionsvanor med mer vegetabilier och mindre kött. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att även i fortsättningen ska vara ett föredöme i miljö- och klimatarbetet, och för att uppnå detta behövs ett fortsatt arbete med att förbättra den svenska livsmedelsproduktionen och konsumtionen ur ett miljö- och klimatperspektiv. Fossilfritt har tagit initiativ till att olika branscher tar fram sina egna färdplaner för hur respektive bransch ska bli fossilfri med stärkt konkurrenskraft som följd. Färdplanerna kommer tillsammans att ge en bild över hur ett fossilfritt kan se ut och hur det kan skapa konkurrensfördelar för det svenska näringslivet på en internationell marknad. Färdplanerna kommer också att identifiera hinder på vägen och innehålla förslag till beslutsfattare på hur arbetet för att nå målen kan underlättas från myndigheter och politiskt håll. Arbetet med färdplanerna leds av branschföreningar eller enskilda företag och ska till sitt upplägg vara inkluderande så att de har en bred förankring i branschen. De första nio färdplanerna överlämnades till regeringen . Färdplanerna är under beredning i . Negativa utsläpp och koldioxidlagring Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska föreslå en strategi för hur ska nå negativa utsläpp av växthusgaser efter 2045. Med negativa utsläpp avses här att nettoutsläpp, beräknade i enlighet med propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146), är mindre än noll. Utredaren ska undersöka hur bl.a. ökad kolsänka, avskiljning och lagring av koldioxid med biogent ursprung (bio-CCS) och verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder kan och bör bidra till detta. Uppdraget ska redovisas . Enligt januariavtalet ska få i uppdrag att ta fram en handlingsplan för åtgärder för kraftigt minskade utsläpp. trädde det s.k. CCS-direktivet (carbon capture and storage) i kraft. Direktivet ställer krav på att EU:s medlemsländer ska hantera frågor som rör avskiljning, transport och lagring av koldioxid. CCS-direktivet har införts i svensk lagstiftning genom främst bestämmelser i , förordningen (2014:21) om geologisk lagring av koldioxid och lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Regelverket ska säkerställa förutsättningarna för geologisk lagring av koldioxid på ett miljömässigt säkert sätt. är det tillåtet med geologisk lagring av koldioxid i , och geologiska undersökning (SGU) är tillsynsmyndighet. Regelverket bygger på att det är verksamhetsutövarens ansvar att uppfylla regelverkets krav. Det är den lokala geologin som ger förutsättningarna för att lagra koldioxid. I är sedimentär berggrund, såsom sandsten och kalksten, betydligt mer vanlig än i . I är berggrunden till största delen kristallin (dvs. består av bergarter som gnejs och granit). Utbredningen av sedimentära bergarter är begränsade till vissa delar av landet, både på land och till havs på kontinentalsockeln. Förutsättningar för koldioxidlager i vårt land finns främst i sydvästra och sydöstra . Inom projektet (2011–2015) framställde flera nordiska myndigheter och universitet en nordisk lagringsatlas där potentiella platser för koldioxidlagring i , , och illustreras i ett geografiskt informationssystem (GIS) på webben, The Nordic CO2 Storage , som finns på den danska geologiska undersökningens (GEUS) webbplats. geologiska undersökning (SGU) sammanställde 2016 en rapport om koldioxidlagring i , en sammanställning av resultat från . Som ovan redovisat pågår en utredning som ska föreslå en strategi för hur ska nå negativa utsläpp av växthusgaser efter 2045. Utredaren ska bl.a. undersöka lagring av koldioxid med biogent ursprung (bio-CCS). Skogs- och jordbrukets klimatbidrag har efter samråd med sammanställt och redovisat pågående åtgärder, initiativ och styrmedel som bidrar till att minska jordbrukets klimatpåverkan (2018:1). Uppdraget redovisades till regeringen och bereds enligt uppgift från inom . Regeringen gav () i uppdrag att inom ramen för det nationella skogsprogrammet redovisa prognoser utifrån uppdaterade scenarier för den svenska skogens och skogsmarkens utsläpp och upptag av växthusgaser , i enlighet med beslut och riktlinjer för redovisning till EU och . SLU delredovisade underlag för en svensk nationell referensnivå för brukad skogsmark för perioden –2025 . Uppdraget ska slutredovisas . I betänkande 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk för framhöll utskottet i sitt ställningstagande om markanvändning och skogsbruk att kommissionens förslag till förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) inom ramen för klimat- och energipolitiken (COM(2016) 479) utgår från att varje medlemsstat förbinder sig att säkra att nettoupptagen i den s.k. LULUCF-sektorn inte ska minska eller, i de fall nettoutsläpp för sektorn redovisas, att nettoutsläppen inte ska öka. Förändrade utsläpp och upptag bokförs enligt de regler som anges i förordningen; bl.a. finns bokföringsregler för brukad skogsmark. Förordningsförslaget har förhandlats inom EU, och regeringen överlade med utskottet om den svenska ståndpunkten (prot. 2016/17:31). nådde och en överenskommelse om hur utsläpp och upptag av växthusgaser i sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska bidra till målen i klimatramverket (den slutliga rättsakten undertecknades ). Enligt budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) innebär LULUCF-förordningen (2018/841/EU) åtaganden för respektive medlemsland att behålla sina nettoupptag av växthusgaser i sektorn respektive att inte öka sina nettoutsläpp. Om nettoupptaget minskar eller nettoutsläppet ökar finns dock möjlighet att kompensera via utsläppsminskningar utöver medlemslandets åtagande inom andra sektorer. Förordningen omfattar ett antal markkategorier som är påverkade av mänsklig aktivitet. Däremot omfattas inte marker som inte brukas, såsom t.ex. t.ex. kalfjäll och orörda våtmarker, eller sjöar och hav. I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik framhöll utskottet i sitt ställningstagande att det slöts en överenskommelse vid första läsningen mellan rådet och i fråga om kommissionens förslag till förordning som inkluderar växthusgaser från sektorn som en separat del i EU:s klimat- och energiramverk. Den slutliga rättsakten innebär att en flexibilitetsmekanism möjliggörs, men utskottet påminde om att mekanismen endast kan aktiveras så länge EU gemensamt kan garantera att de sammanlagda utsläppen från LULUCF-sektorn är i balans och inte större än koldioxidupptaget. Därtill ville utskottet betona att det aldrig var ett alternativ under förhandlingarna att räkna hela upptaget i skog och skogsmark som ett negativt utsläpp som kan kvittas mot utsläpp i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation), dvs. växthusgasutsläppen utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS). Det skulle strida mot tidigare överenskomna beräkningsregler. har skickat ut ett meddelande om en färdplan för fler EU-åtgärder för att motverka avskogning och skogsdegradering för konsultation till . FN:s klimatpanel IPCC arbetar med en specialrapport om klimatförändringar och marken som enligt nuvarande tidsplan kommer att publiceras tidig höst 2019. Koldioxidransonering innebär att enskilda personer tilldelas utsläppsrätter i stället för industribranscher, förbränningsanläggningar och flygoperatörer som regleras under EU ETS. Utskottet har tidigare uttalat sig om att utreda ett system med individuella utsläppsrätter (bl.a. i bet. 2011/12:MJU25 och bet. 2017/18:MJU22). Utskottet pekade då på att den svenska klimatstrategin lägger stor vikt vid generella ekonomiska styrmedel som koldioxidskatt och utsläppshandel. Vidare anförde utskottet att syftet med styrmedlen är att uppnå ett pris på koldioxid som ska avspeglas i priset på varorna. Ett system med individuella utsläppsrätter skulle kräva uppgifter om hur stora växthusgasutsläpp alla varor orsakar. Enligt utskottet skulle ett sådant system dessutom leda till en mycket stor administrativ börda. Utskottet hänvisade vidare till det arbete som bedrivs för att de globala klimatförhandlingarna ska leda till ett globalt, rättsligt bindande ramverk som innebär att världens länder tar på sig tydliga utsläppsåtaganden. På detta sätt skulle enligt utskottet ett globalt pris på koldioxid skapas. Utskottet såg ingen anledning till att prioritera en utredning specifikt om koldioxidransonering. Nationella klimatinvesteringar och principen om klimateffektivitet Klimatpolitik ska enligt utskottet vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt. Utskottet noterar att granskat Klimatklivet och att deras slutsats är att Klimatklivet i stora delar har genomförts på ett effektivt sätt men att det finns vissa brister. anför bl.a. att det saknas en övergripande riskanalys och att ansvarsfördelningen av uppgifter mellan myndigheterna är otydlig. Regeringen kommer att överlämna en skrivelse till med anledning av granskning. Utskottet vill även framhålla det nya anslaget för teknikneutral laddinfrastruktur, som ett exempel på en långsiktig klimatinvestering. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2255 (L) yrkande 4 och 2018/19:1633 (M) i denna del lämnas utan vidare åtgärd. I likhet med ett tidigare ställningstagande framhåller utskottet att har pekat på att statliga subventioner i vissa fall kan ge upphov till potentiellt miljöskadliga effekter. föreslog därför bl.a. att konsekvensanalysen måste fördjupas och förbättras när en subvention ska införas eller tas bort. förslag bereds nu i . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. Vidare konstaterar utskottet att reformering av miljöskadliga subventioner diskuteras i flera internationella processer. Med hänvisning till det arbete som pågår föreslår utskottet att motionerna 2018/19:392 (V) yrkande 23 och 2018/19:1397 (MP) yrkande 1 avslås. trädde lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen i kraft. Utskottet delar skatteutskottets och regeringens bedömning att minskade utsläpp från transportsektorn är avgörande för att ska nå de långsiktiga klimatmålen. Vidare delar utskottet regeringens syn att flygets stora klimatpåverkan ska minska och att klimatkraven på flyget måste skärpas. Utskottet ser positivt på regeringens åtagande i januariavtalet att det ska gå att ladda och tanka fossilfritt i hela landet. Av januariavtalet framgår vidare att regeringen åtagit sig att införa dels krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle, dels ekonomiska incitament till en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle. Utskottet instämmer vidare i att ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle i syfte att införa ett system för flygbränsleskatt i stället för dagens biljettskatt på flyget. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det pågår utredningar om dels styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget, dels biogasens nytta som resurs. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2255 (L) yrkande 8, 2018/19:2426 (C) yrkande 7 i denna del, 2018/19:2427 (C) yrkande 4, 2018/19:2734 (KD) yrkande 65, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 108 , 2018/19:2820 (SD) yrkande 20, 2018/19:2895 (M) yrkande 13 samt 2018/19:2901 (M) yrkande 39 lämnas utan vidare åtgärd. Nationell plan för utveckling av flygbränslen Utskottet konstaterar som ovan att det pågår utredningar om dels styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget, dels biogasens nytta som resurs. Därmed anser utskottet att motion 2018/19:2734 (KD) yrkande 64 ska avstyrkas. Överenskommelse om en bana för reduktionsplikten Utskottet noterar att regeringen enligt januariavtalet åtagit sig att vid en kontrollstation successivt skärpa ökade kvotnivåer för tiden . Därmed anser utskottet att förslaget som väckts i motion 2018/19:2895 (M) yrkande 12 i huvudsak är att betrakta som tillgodosett och därmed kan lämnas utan vidare åtgärd. Förnybara drivmedel i arbetsmaskiner har i en rapport om arbetsmaskiners klimat- och luftutsläpp identifierat ett antal områden där den offentliga styrningen för att minska arbetsmaskiners utsläpp saknas eller är ineffektiv. I rapporten föreslår bl.a. att regeringen ska öka stödet till forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion (FUDM) så att ny teknik som bidrar till minskade utsläpp från arbetsmaskiner kan utvecklas samt att regeringen stegvis ska fasa ut nedsättningen av koldioxidskatten på diesel för arbetsmaskiner i gruvindustri, skogs-, jord- och vattenbruksverksamhet. I avvaktan på att detta arbete slutförs föreslår utskottet att motion 2018/19:2426 (C) yrkande 16 lämnas utan vidare åtgärd. Nudging och mobility management Inledningsvis vill utskottet framhålla att forum för miljösmart konsumtion samlar samhällsaktörer som vill underlätta för människor att konsumera miljömässigt mer hållbart. I detta arbete ingår frågan om nudging, dvs. att försiktigt leda människor i en önskvärd riktning, som en strategi för miljösmart beteende. Vidare noterar utskottet att den pågående utredningen om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget enligt uppgift till viss del kommer att beröra frågan om nudging som styrmedel. Utskottet konstaterar vidare att regeringen bl.a. har initierat projektet som är ett projekt som syftar till att främja framväxten av kombinerad mobilitet i . Detta är en form av mobility management, dvs. ett koncept för att främja hållbara transporter och påverka bilanvändningen genom att förändra resenärers attityder och beteenden. Mot bakgrund av det arbete som pågår föreslår utskottet att motion 2018/19:2732 (MP) yrkande 27 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet framhåller inledningsvis att all livsmedelsproduktion påverkar miljön och klimatet, och animalier påverkar mest. Utskottet delar regeringens och Miljömålsberedningens bedömning att ett viktigt led i att minska utsläppen från livsmedelsproduktionen är att förändra konsumtionsvanorna med mer vegetabilier och mindre kött. Utskottet vill även här framhålla det arbete som bedrivs vid forumet för miljösmart konsumtion. Detta arbete utgör en del av regeringens strategi för hållbar konsumtion. När det gäller märkning av konsumtionsvaror delar utskottet regeringens syn att märkningen måste vara korrekt och att den inte ska vara vilseledande. Utskottet konstaterar vidare att för att kunna göra faktabaserade val mellan olika livsmedel behöver konsumenten ha kunskap om vad olika slags livsmedelsinformation och symboler står för. I regeringens proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet framhålls att det ur ett samhällsperspektiv är viktigt att alla konsumenter får en faktisk möjlighet att välja hälsosam och god mat som har producerats på ett hållbart sätt och ha tillgång till ett brett utbud. Dessutom framhålls det att skolan och skolmåltiderna är en unik möjlighet som bör utnyttjas i större utsträckning. Utskottet föreslår därför att motionerna 2018/19:392 (V) yrkandena 17–19, 2018/19:1611 (S) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2255 (L) yrkandena 5 och 31 lämnas utan vidare åtgärd. Regeringen tog emot de första nio färdplanerna för hur respektive bransch ska bli fossilfri med stärkt konkurrenskraft som följd. Färdplanerna bereds i . Utskottet konstaterar att färdplanerna tillsammans kommer att ge en bild av hur ett fossilfritt kan se ut och hur det kan skapa konkurrensfördelar för det svenska näringslivet på en internationell marknad. I avvaktan på att arbetet slutförs föreslår utskottet att motion 2018/19:2733 (MP) yrkande 16 lämnas utan vidare åtgärd. Negativa utsläpp och koldioxidlagring Utskottet vill framhålla att regeringen tillsatte en särskild utredare som ska föreslå en strategi för hur ska nå negativa utsläpp av växthusgaser efter 2045. Utredaren ska undersöka hur bl.a. ökad kolsänka, avskiljning och lagring av koldioxid med biogent ursprung (bio-CCS) och verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder kan och bör bidra till detta. Vidare har regeringen i enlighet med januariavtalet åtagit sig att ge i uppdrag att ta fram en handlingsplan för åtgärder för kraftigt minskade utsläpp. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2426 (C) yrkande 29 och 2018/19:2732 (MP) yrkande 29 lämnas utan vidare åtgärd. Inledningsvis konstaterar utskottet att det inom EU finns ett direktiv (det s.k. CCS-direktivet) som ställer krav på att EU:s medlemsländer ska hantera frågor som rör avskiljning, transport och lagring av koldioxid. Detta direktiv har införts i svensk lagstiftning genom främst bestämmelser i , förordningen (2014:21) om geologisk lagring av koldioxid och lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Vidare vill utskottet framhålla att projektet (2011–2015) framställde en nordisk lagringsatlas där potentiella platser för koldioxidlagring i , , och illustreras i ett geografiskt informationssystem (GIS) på webben. En sammanställning av resultaten från finns i geologiska undersöknings (SGU) rapport om koldioxidlagring i . Utskottet konstaterar som ovan att det pågår en utredning som ska föreslå en strategi för hur ska nå negativa utsläpp av växthusgaser efter 2045, och utredaren ska bl.a. undersöka lagring av koldioxid med biogent ursprung (bio-CCS). Därmed föreslår utskottet att motionerna 2018/19:1469 (C) yrkande 3 och 2018/19:1885 (M) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Skogs- och jordbrukets klimatbidrag Utskottet konstaterar inledningsvis att Statens jordbruksverks rapport 2018:1 om pågående åtgärder, initiativ och styrmedel som bidrar till att minska jordbrukets klimatpåverkan bereds i . Vidare konstaterar utskottet att () har i uppdrag att inom ramen för det nationella skogsprogrammet redovisa prognoser utifrån uppdaterade scenarier för den svenska skogens och skogsmarkens utsläpp och upptag av växthusgaser , i enlighet med beslut och riktlinjer för redovisning till EU och . SLU delredovisade underlag för en svensk nationell referensnivå för brukad skogsmark för perioden –2025. Uppdraget ska slutredovisas . EU:s förordning om LULUCF (markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, 2018/841/EU) innebär åtaganden för respektive medlemsland att behålla sina nettoupptag av växthusgaser i sektorn respektive att inte öka sina nettoutsläpp. Om nettoupptaget minskar eller nettoutsläppet ökar finns dock möjlighet att kompensera via utsläppsminskningar utöver medlemslandets åtagande inom andra sektorer. Förordningen omfattar ett antal markkategorier som är påverkade av mänsklig aktivitet.