bet · H601KrU8 · 2019-02-22 00:00:00 — Kultur och fritid för barn och unga Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden som rör bl.a. information och kunskap om barns rättigheter, förebyggande åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, sommarskola och andra aktiviteter för barn , villkoren för ungas organisering samt främjande av elevers inlärning av matematik och naturvetenskap. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, L). 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Information om barns rättigheter Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja Barn och unga på nätet Alla barns rätt till kultur Skola och andra aktiviteter Främjande av elevers inlärning av matematik och naturvetenskapliga ämnen 1.Information om barns rättigheter, punkt 1 (L) 2.Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, punkt 2 (M) 3.Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, punkt 2 (SD) 4.Alla barns rätt till kultur, punkt 5 (M) 5.Skapande skola, punkt 6 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Information om barns rättigheter 2018/19:2116 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 och 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 1 (L) Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2018/19:2813 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Barn och unga på nätet 2018/19:862 av (M) och 2018/19:2069 av (M). 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 15. Alla barns rätt till kultur 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 12 samt 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 4 (M) 2018/19:2862 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 5 (M) Skola och andra aktiviteter 2018/19:2271 av och (båda C). Villkoren för ungas organisering 2018/19:1763 av (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2159 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2222 av (C). Främjande av elevers inlärning av matematik och naturvetenskapliga ämnen 2018/19:796 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), Lawen Redar (S), (M), (S), (M), (SD), (S), Per Lodenius (C), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19 om bl.a. information och kunskap om barns rättigheter, förebyggande åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, sommarskola och andra aktiviteter för barn , Skapande skola, främjande av elevers inlärning av matematik och naturvetenskap samt om den kommunala . Utskottet fick information om aktuella EU-frågor på ungdomsområdet av utbildningsråd , ständiga representation vid Europeiska unionen i . informerade representanter för Unga utskottet om verksamheten inom ramen för uppdraget som nationell scen för barns och ungas scenkonst. beslutade om mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan , nämligen att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Alla insatser som rör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. Ungdomsfrågorna kommer att flytta från till . En ungdomspolitisk proposition lämnades . För att de nationella kulturpolitiska målen ska uppnås anges att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Barns och ungas rätt till kultur är alltså en prioriterad fråga i den nationella kulturpolitiken. Vad gäller det nordiska samarbetet kan nämnas att fastställde en ny tvärsektoriell strategi för barn och unga. I strategin slås visionen med Nordiska ministerrådets barn- och ungdomsarbete fast, nämligen att ska vara den bästa platsen i världen för barn och unga. Målet är att arbetet med barn och ungdomar i ska bidra till att skapa goda levnadsvillkor för barn och unga samt öka deras möjlighet till inflytande. Alla barns och ungas rätt till goda levnadsvillkor och inflytande ska främjas på lika villkor oavsett kön, etnisk, kulturell eller socioekonomisk bakgrund, ålder, bostadsort, sexuell läggning eller funktionshinder. Den rättsliga grunden för ungdomsfrågor inom Europeiska unionen finns i artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Unionen ska enligt fördraget främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte samt stimulera ungdomars deltagande i demokratiska liv. Inom EU finns ökat framtidsfokus på unga och utbildning. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till nytt Erasmusprogram för perioden –2027 och ett förslag till Europeiska solidaritetskåren. Europeiska solidaritetskåren är ett nytt EU-initiativ som skapar möjligheter för unga att jobba som volontärer eller arbeta med projekt i hemlandet eller utomlands som gynnar samhället och människor i (Förslag till och rådets förordning om inrättande av ””: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott och om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (13135/18) och Resolution om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (14080/18). Vidare kan nämnas EU:s nya ungdomsstrategi –2027 (Europeiska kommissionens meddelande till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén Engagera, sammanföra och stärka ungdomar – EU:s nya ungdomsstrategi, COM(2018) 269 final, som behandlades av utskottet . Den nya ungdomsstrategin föreslås huvudsakligen syfta till att ge unga kvinnor och män mer makt över sina egna liv, uppmuntra ungdomar till att vara aktiva medborgare, bidra till att förebygga socialt utanförskap bland ungdomar och bidra till att de politiska besluten påverkar ungdomar i en mer positiv riktning. Information om barns rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. vikten av målgruppsanpassad och tillgänglig information för barn och unga om deras rättigheter, behovet av utbildning om barns rättigheter för alla som arbetar med barn samt att stärka barn- och ungdomsorganisationerna så att de kan vara en aktiv del i arbetet med . Jämför reservation 1 (L). I motion 2018/19:2116 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett kunskapslyft för att stärka barns kunskaper om sina egna rättigheter. För att kunna ställa krav och stå upp för sina rättigheter måste man känna till dem. Motionärerna menar att alltför många barn saknar kunskap om . I samma motions yrkande 2 framförs behovet av utbildning om barns rättigheter för alla som arbetar med barn. Motionären anser att regelbundna utbildningar om barns rättigheter för alla som arbetar med barn bör övervägas. I motionens yrkande 3 anförs behovet av att stärka barn- och ungdomsorganisationerna så att de kan vara en aktiv del i den folkbildning som kommer att behövas om inkorporerar i lagstiftningen. m.fl. (L) påtalar i motion 2018/19:2267 yrkande 3 vikten av målgruppsanpassad information om barns rättigheter. För att barn ska kunna påverka sin situation och vara delaktiga är det enligt motionärerna viktigt att ha tillgång till information. Vuxna bär ansvaret för att säkerställa att det finns målgruppsanpassad och tillgänglig information, dels om barnets rättigheter, dels kring den situation som barnet befinner sig i. FN:s konvention om barnets rättigheter (, SÖ1990:20) antogs i . Den ratificerades av och trädde i kraft för del (prop. 1989/90:107, bet.1989/90:SoU28, rskr. 1989/90:350). för barnets rättigheter (barnrättskommittén) övervakar att konventionen följs. Regeringen lämnade propositionen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter (prop. 2017/18:186) till . I propositionen föreslogs en lag om inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. Genom inkorporering ges ställning som svensk lag, vilket innebär ett förtydligande av att rättstillämparna i mål och ärenden ska tolka svenska bestämmelser i förhållande till . biföll förslaget och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att följa upp att konventionen efterlevs och används i enlighet med svensk rätt (bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389). Lagändringarna ska träda i kraft . För att ska få genomslag krävs enligt regeringen vid sidan av en inkorporering en fortsatt transformering av bestämmelser i nationell rätt. Därutöver krävs en kombination av olika åtgärder såsom vägledning, utbildning och samordning mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. I propositionen anför regeringen därför att det bör tas fram en vägledning som kan utgöra ett stöd för hur man metodmässigt kan gå till väga vid tolkning och tillämpning av . Regeringen redovisar i propositionen också de åtgärder som pågår för att öka kunskapen om bland barn och unga, i kommuner, landsting och statliga myndigheter genom ett kunskapslyft. Här kan nämnas att fick i uppdrag att –2019 stödja kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter inom centrala verksamhetsområden. I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga kommuners och landstings behov av stöd rörande tillämpningen av , erbjuda stöd till kommuner och landsting rörande ändamålsenlig vägledning, kunskap och kompetens avseende tolkning och tillämpning av barnets rättigheter, erbjuda stöd för utveckling av metoder och arbetsformer för tillämpning av barnets rättigheter inom verksamhetsområden för kommuner och landsting som berör barn samt sprida lärande exempel avseende tillämpningen av barnets rättigheter inom olika verksamhetsområden, t.ex. om metoder och arbetsformer för att pröva barnets bästa och för att höra barn i beslutsprocesser. Uppdraget ska redovisas till (). har också fått i uppdrag att stödja särskilt berörda statliga myndigheter i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i den verksamhet som bedrivs vid , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, , samt . Även detta uppdrag ska redovisas till (). Vidare redogör regeringen i propositionen för behovet av ett fortsatt och systematiskt transformeringsarbete för att även i fortsättningen ska ge avtryck i lagstiftningen och synliggöras i förarbeten där konventionen kan vara relevant. I propositionen gör regeringen vidare bedömningen att det är nödvändigt att alla barn känner till sina rättigheter för att rättigheterna ska kunna tillgodoses. Barn behöver därför få ökad kunskap om vad rättigheterna innebär i praktiken. ska vidare fortsätta med ett systematiskt förändringsarbete för att utveckla den praktiska tillämpningen av i verksamheten. I uppdraget ingår att redovisa de nya utvecklingsbehov som har identifierats, åtgärder som vidtagits för att möta dessa behov och de resultat som uppnåtts. ingår i det kunskapslyft för barnets rättigheter som regeringen initierat och som pågår –2019. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Vidare kan nämnas att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en kartläggning för att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med FN:s konvention om barnets rättigheter (dir. 2018:20). Kartläggningen syftar till att ge ett stöd i det fortsatta arbetet med transformering av bestämmelser inom olika rättsområden. Uppdraget ska redovisas . Inom pågår vidare ett arbete med att utforma en vägledning som kan utgöra ett stöd för hur man metodmässigt kan gå till väga vid tolkning och tillämpning av FN:s konvention om barnets rättigheter (S 2018:B). Information för barn och unga Enligt har staterna en skyldighet att genom lämpliga och aktiva åtgärder göra konventionens bestämmelser och principer allmänt kända bland såväl vuxna som barn. Att alla barn skulle känna till sina rättigheter var en av målsättningarna i propositionen Strategin för att stärka barnets rättigheter (prop. 2009/10:232). Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att –2018 vidta åtgärder för att höja barns och ungas kunskap om sina rättigheter enligt och vad de innebär i praktiken både inom skolan och inom andra områden. De kunskapshöjande insatserna omfattar förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer, fritidshemmet, gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan. har för detta ändamål skapat en portal med information, färdiga lektionsupplägg och lärarhandledning för att underlätta skolans undervisning om barnets rättigheter kallad Mina . Här kan vidare nämnas att driver webbplatsen (koll på soc) som utarbetats tillsammans med och som vänder sig till barn och unga. Barn- och ungdomsorganisationernas betydelse för att öka kunskapen om Den dåvarande regeringen beslutade att inrätta en barnrättsdelegation som forum för dialog mellan regeringen och civilsamhällesorganisationer i som arbetar med barnets rättigheter nationellt och internationellt. Bedömningen är att dialogen med civilsamhället inom ramen för en barnrättsdelegation kan höja kvaliteten i regeringens underlag genom att fördjupa och bredda regeringens kunskap och perspektiv i olika frågor som rör barnets rättigheter. En sådan dialog kan också underlätta och effektivisera kunskapsinhämtning och annan kommunikation i sak mellan regeringen och det civila samhällets organisationer samt bättre samordna departementens kontakter med det civila samhällets organisationer. Genom att inrätta en barnrättsdelegation har regeringen bedömt att man lever upp till barnrättskommitténs upprepade rekommendationer om ett strukturerat samarbete med bl.a. det civila samhället i genomförandet av åtagandena enligt . Att barn och unga ska ha rätt till information om sina rättigheter och kunskap om framstår enligt utskottet som självklart. Det är också viktigt att de som arbetar med barn och unga har kunskap om vad som gäller. Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs på området. Olika myndigheter liksom skolan, folkbildningen och civilsamhället är viktiga aktörer i detta arbete. Vad gäller barn- och ungdomsorganisationernas betydelse för att öka kunskapen om konstaterar utskottet att den av regeringen beslutade barnrättsdelegationen bl.a. innebär en dialog med civilsamhället. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det arbete som pågår motionerna 2018/19:2116 (S) yrkandena 1–3 och 2018/19:2267 (L) yrkande 3. Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Jämför reservation 2 (M) och 3 (SD). I motion 2018/19:2813 av m.fl. (M) yrkande 4 framförs behovet av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja. I motionen framförs att det finns ett behov av att ta fram lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända, inte minst flickor och pojkar, om mänskliga fri- och rättigheter, demokratiska principer och betydelsen av jämställdhet som är fundamentala värderingar i . I motion 2018/19:1119 av m.fl. (SD) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att införa regelbundna undersökningar gällande ungas möjligheter att själva välja partner. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, (SÖ 1990:20), ska konventionsstaterna vidta alla effektiva och lämpliga åtgärder för att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. för barnets rättigheter (barnrättskommittén) har identifierat tidiga äktenskap som en sådan skadlig sedvänja, eftersom äktenskap och graviditet kan innebära hälsorisker för flickor och dessutom hindra att flickor får utbildning. Regler om äktenskapets ingående finns i . Erkännande av äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag regleras i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Huvudregeln är att ett utländskt äktenskap erkänns i , om det är giltigt i den stat där det ingicks (1 kap. 7 §). I syfte att minska utrymmet för barnäktenskap samt förhindra tvångsäktenskap gjordes 2004 ändringar såväl i som i lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. I inskränktes möjligheterna för personer att ingå äktenskap. För att förhindra ett kringgående av tvingande svenska äktenskapsregler av personer med anknytning till infördes också en bestämmelse som innebär att ett äktenskap som ingåtts enligt utländsk lag inte erkänns i om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då antingen var svensk medborgare eller hade sin hemvist i . Bestämmelsen innebär också att ett enligt utländsk rätt giltigt äktenskap inte erkänns i om det är sannolikt att det har ingåtts under tvång. gjordes ett antal lagändringar som syftade till att ytterligare stärka det civilrättsliga skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. tillträdde konvention om våld mot kvinnor (prop. 2013/14:208, bet. 2013/14:JuU30, rskr. 2013/14:263). Ändringarna innebar bl.a. att barn inte längre ska kunna få dispens att gifta sig. Möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap och tvångsäktenskap begränsades ytterligare, liksom möjligheten att erkänna äktenskap som ingåtts utan att båda parterna varit närvarande (s.k. fullmaktsäktenskap). Även förberedande gärningar kriminaliserades. Det infördes också straffrättsliga bestämmelser i form av två nya brott, äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Efter lagändringarna 2014 var det inte längre tillåtet för barn att gifta sig i , och utrymmet att erkänna utländska äktenskap som ingåtts av barn med anknytning till hade i stort sett försvunnit. När det däremot gällde utländska äktenskap där parterna inte hade anknytning till skulle dessa som utgångspunkt erkännas enligt lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Äktenskap kunde i dessa fall nekas erkännande enbart om det var fråga om ett tvångsäktenskap eller om det skulle anses uppenbart oförenligt med grunderna för vår rättsordning att erkänna äktenskapet, s.k. ordre public. Den dåvarande regeringen beslutade att ge i uppdrag åt en särskild utredare att undersöka om det fanns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). överlämnade utredningen delbetänkandet Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap SOU 2017:96. gäller som huvudregel att inga utländska barnäktenskap ska erkännas i (prop. 2017/18:288, bet. 2018/19:CU4, rskr. 2018/19:53). Förbudet gäller oavsett parternas anknytning hit när äktenskapet ingicks eller deras ålder för erkännandeprövningen. Undantag ska aldrig kunna göras om någon av parterna alltjämt är . Syftet är att säkerställa att alla som befinner sig i skyddas mot barnäktenskap samt att motverka förekomsten av barnäktenskap här i landet genom att tydligt ange att sådana äktenskap inte accepteras. När det gäller åtgärder för att öka kunskapen om och förbättra metoderna i arbetet med ärenden som rör hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barn- och tvångsäktenskap kan bl.a. följande nämnas. i har haft ett flertal nationella regeringsuppdrag med syfte att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Exempelvis har etablerat ett nationellt kompetensteam som bl.a. driver en nationell stödtelefon samt webbsidan . har ett nationellt kompetensnätverk mot hedersrelaterade brott. Nätverket består av ca 70 kontaktpersoner med specialistkompetens. Det finns kontaktpersoner i varje polisområde. Polisen har på sin webbplats information om hjälp och stöd till utsatta och hänvisar bl.a. till brottsofferjourens och kvinnofridslinjens webbplatser. Den nationella webbaserade ungdomsmottagningen, Umo, har en digital plattform på flera olika språk med kunskap om hälsa, jämställdhet och sex för unga mellan . Umo finansieras av regionerna. Vidare kan nämnas att verksamheter och hjältar och hjältinnor. arbetar mot våld och förtryck i hederns namn. kan ge den som är utsatt stöd och arbetar även förebyggande med attitydpåverkande processer för unga som lever i en hederskontext eller löper risk att utsättas för begränsningar i hederns namn. Utskottet vill inledningsvis understryka att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och bekämpandet av tvångs- och barnäktenskap är synnerligen angeläget och att detta arbete kräver kraftfulla åtgärder från samhället. Ingen ska behöva utsättas för att bli gift mot sin vilja. Utskottet har tidigare (senast i bet. 2017/18:KrU6) understrukit betydelsen av myndighetssamverkan för att kunna arbeta förebyggande och hjälpa barn och unga som riskerar att bli gifta mot sin vilja. Utskottet konstaterar att det pågår viktiga insatser av ett flertal myndigheter som syftar till att sprida information om och på annat sätt arbeta för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Mot bakgrund av de insatser som görs på området är utskottet inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avser dock att noga följa frågan. Motionerna 2018/19:1119 (SD) yrkande 19 och 2018/19:2813 (M) yrkande 4 avstyrks därmed. Barn och unga på nätet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga samt om att på EU-nivå ta initiativ till ett samarbete om ungas liv på nätet och skydd mot trakasserier och övergrepp. (M) begär i motion 2018/19:862 en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. I motionen konstateras att mobbning ändrat karaktär och att den mobbade, som är uppkopplad både på skolan och i hemmet, aldrig slipper undan sina plågoandar. Motionären anför att de nya reglerna om stärkt skydd mot näthat är bra men inte tillräckligt. Det är fortfarande av största betydelse att ta fram en nationell strategi för att på ett brett sätt, i form av konkreta aktioner såväl som i form av förebyggande komma åt ett ständigt växande samhällsproblem. (M) anför i motion 2018/19:2069 vikten av att i tillägg till ett intensifierat arbete mot nätmobbning och trakasserier i , även på EU-nivå ta initiativ till ett samarbete om ungas liv på nätet och skydd mot trakasserier och övergrepp. beslutades om ändringar i (prop. 2016/17:222, 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36). Lagändringarna innebär att ett nytt gradindelat brott – olaga integritetsintrång – införts i , att straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande och förolämpning förtydligats och moderniserats samt att en ändring gjorts i de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett förtalsbrott är grovt. När det gäller olaga hot och ofredande innebär lagändringarna även vissa utvidgningar av det straffbara området. Den dåvarande regeringen gav i uppdrag att genomföra 2017–2020, som initierats av . Kampanjen syftar till att höja kunskapen om rasism och liknande former av fientlighet på internet bland barn och unga. Det ska även syfta till att stärka barns och ungas förmåga att använda sin yttrandefrihet och respektera mänskliga rättigheter och jämställdhet samt stimulera till kritiskt tänkande vid användning av medier. Myndigheten ska se till att kampanjen bl.a. når barn och unga med kognitiva och intellektuella funktionsnedsättningar. ska redovisa uppdraget . har också i samarbete med och norska Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) publicerat broschyren Inte okej – stöd till dig som vill motverka näthat (2017) som riktar sig till barn och unga som utsätts för näthat eller ser någon annan utsättas. Broschyren innehåller information om vad näthat är, om konsekvenserna av näthat samt vilken hjälp som finns att få. Den dåvarande regeringen utsåg en särskild utredare för att värna det demokratiska samtalet i uppdrag att i samverkan med relevanta aktörer arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat, t.ex. genom medie- och informationskunnighet () (dir 2018:88).