bet · H601KU22 · 2019-05-10 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om arbetsformer. Motionerna rör utskottens och riksdagsledamöternas resor, riksdagsledamöternas arvode, placeringen i plenisal, i plenisal, utskotten och , krigsdelegationens sammansättning, stöd till riksdagsarbetet, frågor om riksdagsuppdraget, val av vice talmän, frågor om kontakterna med EU i riksdagsarbetet, oberoende granskningsinstitut, uppföljning av riksdagsbeslut, chefsjurist för samt verksamhet. I betänkandet finns sex reservationer (SD, V, L) och två särskilda yttranden (SD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utskottens och riksdagsledamöternas resor Val av vice talmän Frågor om kontakterna med EU i riksdagsarbetet 1.Riksdagsledamöternas arvode, punkt 2 (V) 2.Placeringen i plenisal, punkt 3 (SD) 3.Utskotten och , punkt 5 (SD) 4.Krigsdelegationens sammansättning, punkt 6 (SD) 5.Val av vice talmän, punkt 9 (SD) 6.Frågor om kontakterna med EU i riksdagsarbetet, punkt 10 (L) 1.Riksdagsledamöternas arvode, punkt 2 (SD) 2.EU-flagga i plenisal, punkt 4 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utskottens och riksdagsledamöternas resor 2018/19:456 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1018 av (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:1590 av (S). 2018/19:188 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2018/19:193 av (SD) och 2018/19:341 av (SD) yrkande 3. Reservation 1 (V) 2018/19:11 av (SD), 2018/19:277 av (SD) och 2018/19:963 av (M). Reservation 2 (SD) 2018/19:14 av (SD) yrkande 2. 2018/19:369 av (SD) yrkande 1, 2018/19:569 av (SD) och 2018/19:1748 av (M). Reservation 3 (SD) 2018/19:13 av (SD). Reservation 4 (SD) 2018/19:994 av (M). 2018/19:1991 av och (båda S). Val av vice talmän 2018/19:574 av (SD). Reservation 5 (SD) Frågor om kontakterna med EU i riksdagsarbetet 2018/19:456 av (MP) yrkande 3 och 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 29. Reservation 6 (L) 2018/19:1109 av (M). 2018/19:1110 av (M). 2018/19:2118 av (S). 2018/19:12 av (SD), 2018/19:488 av och (båda L), 2018/19:605 av (M) yrkande 3, 2018/19:1465 av Per Lodenius (C), 2018/19:1586 av (S), 2018/19:1588 av (S), 2018/19:1589 av (S), 2018/19:1616 av (S), 2018/19:1617 av (S), 2018/19:1972 av och (båda S), 2018/19:2181 av (S) och 2018/19:2608 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 39 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om arbetsformer. Motionerna rör utskottens och riksdagsledamöternas resor, riksdagsledamöternas arvode, placeringen i plenisal, i plenisal, utskotten och , krigsdelegationens sammansättning, stöd till riksdagsarbetet, frågor om riksdagsuppdraget, val av vice talmän, frågor om kontakterna med EU i riksdagsarbetet, oberoende granskningsinstitut, uppföljning av riksdagsbeslut, chefsjurist för samt verksamhet. Utskottens och riksdagsledamöternas resor Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. klimatkompensation för riksdagsledamöters och tjänstemäns resor, redovisning av resornas utsläpp och utskottsresor med tåg. (S) begär i motion 2018/19:1590 ett tillkännagivande om att samtliga de inrikes flygresor som företas av riksdagsledamöter och anställda vid ska klimatkompenseras för. Motionären anför att flygets fossila bränslen står för en stor del av utsläpp. Många riksdagsledamöter bor långt från och de genomför enligt motionären sammantaget tusentals inrikes flygresor till och från . Även inrikes flygresor bör därför klimatkompenseras. Också (M) begär i motion 2018/19:1018 tillkännagivanden som rör klimatpåverkan av riksdagsledamöters och tjänstemäns resor. Han yrkar att ett kvitto ska lämnas vid resebokningar över de koldioxidutsläpp som resorna kan orsaka (yrkande 1) och att uppgifter om de utsläpp som orsakas av riksdagsledamöters och tjänstemäns resor ska sammanställas och redovisas (yrkande 2). Vidare yrkar han att de flygresor som inte omfattas av EU:s utsläppshandel ska klimatkompenseras för (yrkande 3) och att sådana flygresor som använder biobränsle ska bokas när det är möjligt (yrkande 4). Motionären anför att kunskapen om resors miljöpåverkan skulle öka om ledamöter och tjänstemän i samband med bokningen av en resa fick en redovisning av olika resealternativs miljöpåverkan. En sådan jämförelse skulle också skapa förutsättningar att göra medvetna val av färdsätt. Den statistik som tidigare redovisades över resors utsläpp borde enligt motionären återinföras, åtminstone i någon övergripande form. Ett krav på sådan redovisning bör därför finnas med i en kommande upphandling av resebyråtjänster. De resor som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem bör enligt motionären klimatkompenseras för. Att boka flyg med biodrivmedel när detta är möjligt vore slutligen enligt motionären att i praktisk handling stödja flygets klimatomställning. Detta bör därför göras även om det skulle innebära en merkostnad. (MP) begär i motion 2018/19:456 tillkännagivanden om att det ska förtydligas att resans innehåll prioriteras framför resmålet vid utskottens utrikesresor (yrkande 1) och om att resor med tåg ska underlättas vid resor inom (yrkande 2). Enligt motionären planeras utskottens långresor ofta på ett sådant sätt att resmålet bestäms först, innan man tagit ställning till vad man vill studera. Det vore rimligare att först fråga sig vad man vill studera och sedan söka efter ett lämpligt resmål. På detta sätt skulle onödigt långa och dyra resor enligt motionären kunna undvikas. Även om det enligt motionären ofta finns goda skäl för en resa som ger goda kunskaper och infallsvinklar kan syftet ibland uppnås även om man inte reser så långt, eller om man inte reser alls utan på hemmaplan med hjälp av modern teknik tar del av t.ex. en konferens. Motionären anför vidare att riksdagsledamöter bör uppmanas att vid resor inom välja tåg, för både dit- och hemresa eller i vart fall för en av resvägarna. Tåg är enligt motionären ett klimatsmartare val av resesätt, och restiden kan dessutom användas för arbete. Av 4 kap. 5 § andra stycket lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen) följer att eller den som förvaltningen bestämmer beslutar om en ledamots enskilda utrikes tjänsteresor till länder som inte ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), inte har ansökt om medlemskap i och inte är att betrakta som potentiella kandidatländer. Ledamöterna beslutar själv om övriga tjänsteresor (tredje stycket). Av riksdagsstyrelsens föreskrift (2012:1) om utskottens och utrikes resor följer att riksdagsstyrelsen för varje valperiod fastställer de ekonomiska ramarna för utskottens och utrikesresor och att utskotten och inom dessa ramar själva beslutar om sina resor (1 och 2 §§). Inför en resa är det lämpligt att utskotten och fattar beslut om resmål, tidpunkt för resan och syftet med resan (, ). Utskotten och ska lämna en kortfattad skriftlig redogörelse till efter en utrikesresa. Redogörelsen ska lämnas efter det att resan avslutades och innehålla uppgifter om resmål, syftet med resan, tidpunkten för resan och en kort sammanfattande beskrivning av programmet och erfarenheterna av resan (3 och 4 §§). En gång efter varje valperiod ska genomföra en uppföljning av utskottens och resor utifrån de inlämnade redogörelserna och kostnaderna för resorna. Information om uppföljningen ska lämnas till riksdagsstyrelsen (5 §). I 4 kap. 8 § ersättningslagen anges att färdmedel vid tjänsteresor ska väljas med hänsyn till kostnads-, tids- och miljöaspekter. Av de allmänna råd som utfärdats i anslutning till Riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämpningen av ersättningslagen följer att en ledamot bör planera resor i tjänsten så att största möjliga hänsyn tas till miljön. –2011 klimatkompenserade för ledamöters och anställdas flygresor utanför EU. beslutades att klimatkompensationen skulle upphöra, men har ordningen med klimatkompensation för riksdagsledamöters och tjänstemäns flygresor utanför EU återupptagits. Flygresor från eller till en flygplats inom EU och EES omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Detta gäller även inrikes flygresor. Systemet med utsläppsrätter regleras i EU-förordningar och i lagen (2014:1199) om handel med utsläppsrätter. Den som bedriver flygverksamhet kan efter ansökan tilldelas utsläppsrätter för . Utövaren ska övervaka och rapportera omfattningen av sina utsläpp till ansvarig myndighet (i ) och överlämna det antal utsläppsrätter som motsvarar de sammanlagda utsläppen. Den som inte följer bestämmelserna om hanteringen av utsläppsrätter kan beläggas med verksamhetsförbud. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motioner om utskottens och riksdagsledamöternas resor (se bl.a. bet. 2012/13:KU17 och 2014/15:KU6). konstaterade utskottet att de bestämmelser som bl.a. reglerar utskottens och riksdagsledamöternas resor hade varit föremål för översyn och att den nya ersättningslagen hade trätt i kraft året innan. Utskottet ansåg inte att det fanns skäl att göra sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågade (bet. 2017/18:KU27 s. 30). Utskottet konstaterar att har återupptagit ordningen med klimatkompensation för riksdagsledamöters och tjänstemäns flygresor utanför EU. Motion 2018/19:1018 yrkande 3 är därför tillgodosett. Flygresor inom EU omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det saknas enligt utskottet härutöver skäl för ett tillkännagivande om klimatkompensation för flygresor. Utskottet ställer sig inte heller bakom yrkandena om kvitton på och redovisningar av koldioxidutsläpp för resor. Utskottet vidhåller i övrigt sitt tidigare ställningstagande om behovet av en översyn av bestämmelserna om utskottens och riksdagsledamöternas resor. Motionerna avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förändringar i systemet för hur riksdagsledamöternas arvode fastställs. Jämför reservation 1 (V) och särskilt yttrande 1 (SD). m.fl. (V) begär i kommittémotion 2018/19:188 dels att riksdagsstyrelsen ska återkomma med förslag om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp (yrkande 1), dels att riksdagsstyrelsen ska utreda hur de extra ersättningar för uppdrag som är direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas (yrkande 2). Motionärerna anför att riksdagsledamöternas höga arvoden riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan ledamöterna och det folk de representerar. Ett någorlunda högt arvode behövs för att folk inte ska avstå från att ställa upp som riksdagsledamöter och för att riksdagsledamöter ska kunna vara omutbara. De extra ersättningarna för uppdrag kopplade till riksdagsarbetet, som exempelvis utskottsordförande, utgör enligt motionärerna en onödig kostnad för staten. Arbetsuppgifter kan fördelas inom en riksdagsgrupp för att avlasta den som har ett särskilt uppdrag. (SD) begär i motion 2018/19:193 ett tillkännagivande om en sänkning av grundarvodet för riksdagsledamöter och om en översyn av arvodessystemet för ledamöter i utskotten och . Motionären anför att en stor del av riksdagsarbetet utförs i utskotten och . Grundarvodet för uppdraget som riksdagsledamot skulle enligt motionären kunna sänkas till att motsvara av ett prisbasbelopp. Härutöver bör en översyn göras av arvoderingen till ledamöter och presidier i utskott och . Arvodet bör enligt motionären ta hänsyn till ansvar och arbetsfördelning. Ett tvådelat arvodessystem, med en fast del och en del som påverkas av respektive ledamots arbetsbelastning, begärs också av (SD) i motion 2018/19:341 yrkande 3. Motionären anför att vissa riksdagsledamöter har betydligt fler uppdrag eller ett tyngre ansvar än andra, och ett tvådelat system skulle kunna vara mer rättvist. Om grundpotten förblev den betydande delen och den del som baseras på arbetsbelastning var förhållandevis låg skulle nivån på den senare delen enligt motionären kanske påverkas av respektive parti. En riksdagsledamot har enligt 5 kap. 2 § riksdagsordningen rätt till arvode för sitt uppdrag. Närmare bestämmelser om detta och om andra ekonomiska villkor med anledning av uppdraget finns i ersättningslagen. Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen har ledamöterna månadsarvoden vars storlek bestäms av , som är en myndighet under . Arvodet uppgår till . Tilläggsarvode betalas för uppdrag som vice talman samt ordförande och vice ordförande i ett utskott eller i (3 kap. 2–4 §§). Dessutom betalas enligt lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen) tilläggsarvoden för uppdrag i exempelvis riksdagsstyrelsen och för styrelseuppdrag i andra riksdagsorgan. Det samlade regelverket för riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, bl.a. ersättningslagen och arvodeslagen, var föremål för en översyn som ledde till vissa lagändringar 2017. Översynen omfattade såväl materiella som redaktionella frågor. Översynen, som redovisades i utredningsrapporten frågor om riksdagsledamöternas ersättningar (2013/14:URF1), resulterade bl.a. i den nu gällande ersättningslagen. Reglerna för hur riksdagsledamöternas arvode ska fastställas ändrades inte i samband med översynen (bet. 2016/17:KU3, rskr. 2016/17:35). Utskottet har tidigare behandlat motioner med likalydande yrkanden. Utskottet har då konstaterat att frågan om arvodenas storlek och hur dessa ska bestämmas har varit föremål för ingående bedömningar och att olika system för att bestämma arvoden har prövats. Utskottet har varit av uppfattningen att dagens ordning har fungerat väl. Utskottet har också framhållit att de uppdrag som ersätts enligt arvodeslagen är sådana som tillkommer utöver det ordinarie riksdagsuppdraget och som ofta medför ett betydande merarbete i fråga om ansvar, inläsning och tidsåtgång. Det har därför enligt utskottet varit motiverat med de särskilda arvoden som betalas ut. Motionerna har avstyrkts (se bl.a. bet. 2006/07:KU4, 2010/11:KU19, 2012/13:KU17, 2014/15:KU6 och 2016/17:KU3). Motioner om riksdagsledamöternas arvoden behandlades , varvid utskottet på nytt vidhöll sina tidigare ställningstaganden (bet. 2017/18:KU27). Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden om arvodenas storlek och hur de ska bestämmas, varför motionerna avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att ledamöterna ska placeras efter partitillhörighet i plenisal. Jämför reservation 2 (SD). (M) begär i motion 2018/19:963 ett tillkännagivande om en översyn av riksdagsledamöternas placering i plenisal. Motionären anser att ledamöterna bör placeras efter partitillhörighet och inte efter valkretstillhörighet. Dagens placering motverkar enligt motionären en livlig och aktiv debatt. En placering efter partitillhörighet är enligt motionären vanlig i t.ex. anglosaxiska länders parlament, som också är välkända för sina livliga och engagerade debatter. Liknande yrkanden finns i motion 2018/19:11 av (SD) och i motion 2018/19:277 av (SD), som också anför att kommunikationen inom partigrupperna vid främst voteringar skulle underlättas om ledamöterna var placerade efter partitillhörighet. Av 6 kap. 25 § riksdagsordningen följer att det för varje ledamot ska finnas en särskild plats i plenisalen. Enligt tilläggsbestämmelse 6.25.1 placeras ledamöterna i plenisalen valkretsvis. Ordningen mellan valkretsarna följer av praxis: kommer först och sist kommer . Avgörande för ordningen inom en valkrets är hur många riksmöten respektive ledamot har suttit i och, om detta är lika, levnadsåldern. Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner med motsvarande innehåll. konstaterade utskottet att det som regel råder fri sittning under kammarsammanträdena och att det bara är under voteringar som ledamöterna måste sitta på sina egna platser (bet. 2008/09:KU15). Det står därmed ledamöterna fritt att under debatter och frågestunder gruppera sig exempelvis partivis. Med hänvisning till att det enligt utskottets kännedom inte fanns någon stark opinion bland ledamöterna att frångå den nuvarande ordningen var utskottet inte berett att ställa sig bakom förslaget om placering efter partitillhörighet. Utskottet har senare vidhållit detta ställningstagande (se bl.a. bet. 2009/10:KU11, 2012/13:KU17, 2014/15:KU6, 2016/17:KU18 och 2017/18:KU27). Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden om placering efter partitillhörighet och avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att EU-flaggan ska tas bort från plenisal. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). (SD) begär i motion 2018/19:14 yrkande 2 att EU-flaggan ska tas bort från plenisal. Motionären anför att EU symboliserar överstatlighet och att EU-flaggan därför ska avlägsnas från plenisalen. Bakgrund och gällande ordning är medlem i Europeiska unionen , och slås detta medlemskap fast i 1 kap. 10 § regeringsformen. Enligt ständiga representation vid antogs flagga, blå med tolv gyllene stjärnor, av och ministerkommittén 1955. Europeiska unionen (EU), tidigare Europeiska gemenskapen (EG), använder flaggan som sin symbol efter att ha fått tillstånd från . Talmannen leder riksdagsarbetet, och gruppledarna ska enligt 4 kap. 3 § riksdagsordningen samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Tal-mannen beslutade vid ett möte med gruppledarna att EU-flaggan skulle placeras i plenisalen under det svenska ordförandeskapet . Därefter har EU-flaggan hängt i plenisalen. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner om flaggning i plenisal med hänvisning till att det är talmannens uppgift att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till byggnader (bl.a. i bet. 2001/02:KU9, 2002/03:KU19, 2006/07:KU4, 2016/17:KU18 och 2017/18:KU27). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande om i plenisalen och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förändringar i utskottsorganisationen, statistik i utskotten och samt formerna för tillsättandet av ordförande och vice ordförande i utskotten och . Jämför reservation 3 (SD). (M) begär i motion 2018/19:1748 ett tillkännagivande om att se över utskottsorganisation i syfte att inrätta ett jordbruks- och skogsbruksutskott. Motionären anför att dagens ordning – där miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde omfattar både miljöfrågor samt jordbruks-, skogsbruks- och landsbygdsfrågor – mot bakgrund av det fokus som i politiken ligger på miljöfrågor riskerar att leda till att jordbruks-, skogsbruks- och landsbygdsfrågor blir nedprioriterade. Landsbygdens näringar skulle med den föreslagna utskottsorganisationen enligt motionären få en större chans att växa. (SD) begär i motion 2018/19:369 yrkande 1 ett tillkännagivande om att det ska föras offentlig statistik i utskott och i . Motionären konstaterar att det förs statistik över mycket som sker i , t.ex. antalet motioner, hur ledamöterna röstar och deras närvaro. Det är en viktig del i en öppen demokrati som gör det möjligt för medborgarna att se hur deras företrädare sköter sina förtroendeuppdrag. Av samma anledning bör det enligt motionären även föras statistik över arbetet i utskotten och , eftersom det är där ärendena bereds. (SD) begär i motion 2018/19:569 ett tillkännagivande om att posterna som ordförande och vice ordförande i utskotten och ska tillsättas med tillämpning av proportionalitetsprincipen. Motionären anför att det har utvecklats en praxis i som innebär att posterna som ordförande och vice ordförande i utskotten fördelas mellan partigrupperna. I en sådan fördelning bör enligt motionären väljarnas preferenser respekteras, så att posterna fördelas proportionerligt mellan partier. väljer enligt 4 kap. 3 § regeringsformen inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdags-ordningen. finns det 15 utskott och en i . Utskotten väljer inom sig en ordförande och en eller flera vice ordförande (12 kap. 16 § riksdagsordningen). Valet sker enligt 12 kap. 17 § riksdagsordningen med acklamation eller, om någon ledamot begär det, med slutna sedlar. Vid lika röstetal ska valet avgöras genom lottning. I en kommentar till riksdagsordningen anges att ordförandeposterna i praktiken fördelas genom överenskommelser mellan partigrupperna inför beslutet i utskottet. Om ordföranden hämtas från ett regeringsparti utses vice ordförande från ett oppositionsparti och vice versa. Sedan posterna fördelats bestämmer respektive partigrupp vem som ska utses (se m.fl., Grundlagarna [, Zeteo], kommentaren till 12 kap. 16 § riksdagsordningen). Proportionellt val innebär enligt 12 kap. 8 § andra stycket riksdagsordningen att de platser som valet avser fördelas proportionellt mellan varje gruppering av riksdagsledamöter som uppträder under gemensam beteckning vid valet. Detta förfarande tillämpas vid val med slutna sedlar när valet avser två eller flera personer . Ordförande och vice ordförande i utskott väljs var för sig. Den nuvarande utskottsorganisationen, med fackutskott som bereder både lagstiftnings- och budgetärenden inom respektive ansvarsområde, infördes och har i stort sett varit oförändrad , med undantag för in-rättandet av civilutskottet . övertog då merparten av lagutskottets och bostadsutskottets beredningsområden (förs. 2005/06:RS3 avsnitt 5.2). genomfördes vissa ändringar av flera andra utskotts beredningsområden genom överflyttningar av olika ärendegrupper. Utskotten lämnar en verksamhetsberättelse för varje . I verksam-hetsberättelsen, som har karaktären av en faktasammanställning, lämnas upp-gifter om utskottets behandling av propositioner, motioner, EU-frågor och andra ärenden. Verksamhetsberättelsen ingår i riksdagstrycket och finns även tillgänglig på webbplats. Utskottet har tidigare behandlat motioner om ändringar i utskottsorganisationen. Utskottet avslog (bet. 2008/09:KU15) motionerna med hänvisning till att det då hade gjorts en grundlig utvärdering av utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten, vilket bl.a. resulterat i att civilutskottet inrättades, och att erfarenheterna av de genomförda förändringarna borde avvaktas innan frågor om en förändrad utskottsindelning på nytt togs upp till prövning. Utskottet har sedan vidhållit detta ställningstagande (bet. 2009/10:KU11, 2014/15:KU6 och 2017/18:KU27). Utskottet har också tidigare avstyrkt likalydande yrkanden om statistik i utskotten och (bet. 2014/15:KU6, 2016/17:KU18 och 2017/18:KU27). Utskottet avstyrkte 2003 ett motionsyrkande (M) om att en utskottsordförande alltid ska företräda ett majoritetsparti (bet. 2003/04:KU5 s. 17). Utskottet vidhöll sedan detta ställningstagande genom förenklad beredning (bet. 2004/06:KU15 och 2005/06:KU21). Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden om förändringar i utskottsorganisationen samt statistik i utskotten och . Motionsyrkandena i dessa frågor avstyrks därför. Utskottet ställer sig inte heller bakom yrkandet om en förändring av tillsättningen av posterna som ordförande och vice ordförande i utskotten och , varför även detta yrkande avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att krigsdelegationens presidium ska bestå av talmanspresidiet. Jämför reservation 4 (SD). (SD) begär i motion 2018/19:13 en ändring i riksdagsordningen med innebörden att krigsdelegationens presidium ska bestå av talmanspresidiet. Motionären konstaterar att talmannen är delegationens ordförande och att krigsdelegationen under den föregående valperioden valde en vice ordförande, en andre vice ordförande och en tredje vice ordförande. En av dessa vice ordförande var också vice talman. Då det är en vice ordförande som vid ordförandens frånvaro leder krigsdelegationens sammanträden torde det enligt motionären vara värdefullt med den erfarenhet av att leda den ordinarie arbete som alla vice talmän har. Detta skulle enligt motionären bidra positivt till krigsdelegationens ledningsarbete.