bet · H601NU14 · 2019-05-29 00:00:00 — Utskottet konstaterar som tidigare nämnts att de principer för kärnkraften som beslutades fortfarande gäller och att målet att ska ha förnybar elproduktion 2040 är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Vidare konstaterar utskottet att den bestämmelse i 17 kap. 6 a § (1998:808) som nämns i motion 2018/19:169 (SD) beslutades av 2010 bl.a. för att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. Utifrån det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:169 (SD) och 2018/19:2048 (M) i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om energiforskning. Utskottet hänvisar till pågående insatser och de beslut om energiforskningens inriktning som fattade . Jämför reservation 16 (M, SD, KD, L), 17 (M), 18 (SD) och 19 (KD). I kommittémotion 2018/19:2784 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att de insatser som görs för forskning inom ny teknik och förnybar energi är viktiga för framtida energisystem och att satsningarna bör fortsätta bl.a. genom satsningar på demonstrationsanläggningar och utveckling av hållbara elnät. Vidare menar motionärerna att det är ett faktum att kärnkraft i någon form kommer att finnas kvar och att det finns en potentiell utmaning inom forskningen kring kärnkraftshanteringen. måste kunna behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer, ha möjlighet att bygga nya samt kunna avveckla äldre reaktorer på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Motionärerna förordar sammanfattningsvis satsningar på alla relevanta energislag inklusive kärnkraft och på forskning och demonstrationsanläggningar (yrkande 1 i denna del). I motion 2018/19:851 av (M) framhåller motionären att kärnkraften är basen i svensk elproduktion och inte bara är viktig för industrin utan också för miljön. Motionären menar att det är viktigt för att satsa på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. Vidare anser motionären att borde satsa mer på forskning och utveckling kring den fjärde generationens kärnkraft i då elpriser och klimat påverkas stort av världens energiproduktion. Med hänvisning till det ovanstående förordar motionären att riktar ett tillkännagivande till regeringen om kärnkraftens betydelse för klimatet och energiproduktionen (yrkande 2 i denna del). I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) anser motionärerna att en nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi och ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Motionärerna begär sammanfattningsvis ett tillkännagivande om en långsiktig satsning på kärnkraft (yrkande 5 i denna del). Vidare anför motionärerna att solceller kan komma till sin rätt i andra delar av världen där väderförhållanden är annorlunda. Satsningarna på forskning kring solkraft i bör därför vara exportorienterade (yrkande 18). I kommittémotion 2018/19:2820 av m.fl. (SD) anför motionärerna att det är kostsamt och påverkar jobb och välfärd i och negativt om man utsläppen minskar av klimatgaser utan att det är kopplat till nya innovationer som kan stå på egna ben på en konkurrensutsatt marknad. Motionärerna menar därför att och fokus bör riktas mot energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen, och begär ett tillkännagivande om att större fokus bör ligga på energiforskning och andra insatser för att åstadkomma teknisk utveckling för att minska beroendet av fossila bränslen (yrkande 23). I kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) anför motionärerna att de vill se en mångfald av förnybar energi och att det görs ganska lite forskning på vattenkraftens utvecklingspotential i trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen. Vidare framhåller motionärerna att svensk solenergiforskning är mycket framstående. Motionärerna förordar att forskning inom såväl förnybara energislag som kärnteknik måste stödjas och utvecklas även i för att tillgodose nödvändig kompetensförsörjning (yrkande 7 i denna del). ansvarar för forsknings- och innovationsprogrammet El från solen som omfattar totalt –2020. Programmets fokusområden är bl.a. den producerande konsumentens behov, resurseffektivitet med fokus på miljö och hållbarhet, solel i elsystemet, innovativa flexibla solceller, byggnadsintegrering och högeffektiva solceller. Programmet Hållbar vattenkraft syftar till att bidra till omställningen mot ett hållbart och förnybart energisystem genom forskning om och utveckling av tekniker, system, metoder och frågeställningar relaterade till vattenkraft. Programmet omfattar totalt 2018–2021. bedriver flera forskningsprogram om bioenergi, bl.a. biodrivmedelsprogrammet och biomassa för energi och material, och deltar även i olika internationella forskningssamarbeten på bioenergiområdet. behandlade budgetpropositionen och däribland anslagen inom ramen för utg. omr. 21 Energi (prop. 2018/19:1 utg. omr. 21 Energi, bet. 2018/19:NU3). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden för konkurrenskraft och svenska jobb. Kärnkraft och vattenkraft står tillsammans för vardera av den svenska elproduktionen. Det finns också en ökande andel ny, förnybar energi såsom vindkraft. Varje kraftslag har olika för- och nackdelar och bör inte ställas mot varandra då det är mixen av olika kraftslag som ger en robust och hållbar energiförsörjning. Den stora utmaningen är att långsiktigt säkra och tillhandahålla el till internationellt konkurrenskraftiga priser. För att fortsätta att värna svenska jobb och konkurrenskraftiga elpriser är det därför viktigt att något energislag inte straffas ut . Därtill kommer forskning och ny teknik inom olika energiområden att vara centralt för att också framgent ska ha ett stabilt el- och energisystem. Det är därför av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft, liksom andra tekniker inom områden som lagring, överföring, elektrifiering och digitalisering. behandlade flera motionsyrkanden liknande de nu aktuella som på olika sätt gäller forskning om kärnenergi (bet. 2017/18:NU22). Utskottet anförde bl.a. följande: När det gäller energiforskningens inriktning slogs den fast av . I anslutning till behandlingen av den propositionen tog även ställning till ett antal motioner som på olika sätt ville lyfta fram kärnenergiforskningens roll. Flera av dessa förslag är också aktuella i detta ärende. Utskottet vidhåller emellertid den uppfattning som redovisades i samband med behandlingen av energiforskningspropositionen och som har refererats ovan. Detta synsätt innebär sammanfattningsvis att fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion, men att det är som gör de prioriteringar som behövs vid fördelningen av energiforskningsanslaget inom ramen för de övergripande principer som har fastslagits av . liksom då har utskottet emellertid inga invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för forskning och utveckling på kärnenergiområdet, men det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna. beslutade i enlighet med utskottets förslag att godkänna regeringens förslag till övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är enligt beslutet att bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus på insatserna inom energiforskningen ska vara områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. I propositionen angav regeringen även riktlinjer för de fortsatta insatserna för forskning och innovation på energiområdet –2020 och hur dessa ska kunna bidra till att nå energi- och klimatmålen. I betänkandet fanns tio reservationer (M, SD, C, L, KD). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • Forskning om kärnkraft • Övrigt om energiforskning behandlade flera motionsyrkanden liknande de nu aktuella om forskning om kärnenergi (bet. 2017/18:NU22). Utskottet anförde då bl.a. att det vidhöll den uppfattning som redovisades i samband med behandlingen av energiforskningspropositionen (prop. 2017/18:228) , dvs. att fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion men att det är som gör de prioriteringar som behövs vid fördelningen av energiforskningsanslaget inom ramen för de övergripande principer som har fastslagits av . Utskottet anförde också att det inte hade några invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för forskning och utveckling på kärnenergiområdet men att det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna. Utskottet anser inte att något i sak har förändrats som gör att detta ställningstagande behöver omprövas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:851 (M), 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2784 (M) i de aktuella delarna. Det är utskottets uppfattning att forskning om och utveckling av teknik är viktiga medel för att finna lösningar på många av de utmaningar som finns på det energipolitiska området. Som tidigare anförts är det utskottets uppfattning att fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion. Utskottet noterar att det finns flera forskningsprogram inom förnybar energi på , bl.a. för bioenergi, solel och vattenkraft. Vidare vill utskottet i sammanhanget påminna om att fokus på insatserna inom energiforskningen ska vara på områden som har förutsättningar för tillväxt och för export och att insatser på forskningsområdet bl.a. inkluderar demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:2764 (KD), 2018/19:2784 (M) och 2018/19:2820 (SD) i de aktuella delarna. Vissa gas- och värmefrågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om gas- och värmefrågor. Utskottet hänvisar bl.a. till den pågående utredningen om biogas. Jämför reservation 20 (M), 21 (SD) och 22 (KD). I motion 2018/19:1339 av m.fl. (S) anför motionärerna att biogas är ett viktigt alternativ till fossil energi då den kan ta till vara den energi som finns i organiskt material t.ex. i avloppsslam, gödsel, restprodukter från skog, matavfall eller annat avfall. Motionärerna förordar därför att möjligheterna att på ett långsiktigt sätt främja utveckling och produktion av svensk biogas ses över. I kommittémotion 2018/19:2784 av m.fl. (M) anför motionärerna att fjärr- och kraftvärme skapar stora möjligheter för en cirkulär ekonomi där kraftvärmen producerar som mest när elbehovet är som störst och fjärrvärmen minskar behovet av el för uppvärmning. Fjärr- och kraftvärme bör därför vara en integrerad del av ett framtida hållbart energisystem där värmen produceras och distribueras på ett hållbart sätt med grund i återvunnen energi. Detta förutsätter enligt motionärerna goda förutsättningar för konkurrenskraftig teknik- och affärsutveckling. Motionärerna förordar att förutsättningarna för att ta till vara fjärr- och kraftvärme stärks (yrkande 9). I kommittémotion 2018/19:2891 av m.fl. (M) anför motionärerna att den svenska biogasproduktionen är hårt konkurrensutsatt av importerad biogas, exempelvis från danska anläggningar. Anledningen är att valt en modell med konsumtionsstöd till biogasen genom skattebefrielse medan i stället ger stöd i produktionsledet. Detta innebär att dansk biogas som importeras till subventioneras genom både konsumtions- och produktionsstöd och därmed blir billigare än svensk gas. EU har i ett förhandsbesked meddelat att det är godtagbart att utnyttja det dubbla stödet på det här sättet. Motionärerna menar att det är olyckligt att konkurrensen inom EU snedvrids till följd av statliga subventioner och att regeringen därför bör verka för en harmonisering av systemen mellan de berörda länderna i syfte att uppnå en gemensam och väl fungerande inre marknad för biogas och andra förnybara bränslen (yrkande 13). I motion 2018/19:1210 av m.fl. (M) anför motionärerna att dagens lagstiftning kritiseras av industrin för att den i praktiken ger fjärrvärmeföretagen veto mot extern värme. Motionären menar att det finns ytterligare anledningar att se över den nuvarande lagstiftningen med anledning av att det växer fram en ny framtidsbransch med stora etableringar av serverhallar. Dessa datacenter förbrukar mycket el och ger upphov till restvärme, och motionärerna menar att skulle kunna vinna fler serverhallsetableringar om restvärmen kan tas till vara. Det kräver dock öppnare fjärrvärmenät än . Motionärerna föreslår därför att etableringen av datacenter ska underlättas och att regeringen ska överväga att genomföra förslagen i slutbetänkande Fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44). I motion 2018/19:1939 av (M) anförs att uran används som ett värmeproducerande bränsle i driften av kondenskraftverk, vilket gör att två tredjedelar av energin kyls bort. Större delen av energin i uranet blir till spillvärme som försvinner ut i havet. Möjligheten att tillvarata spillvärmen från kylvattnet i kärnkraftverk är förbjuden i lag enligt motionären. Motionären anser att förbudet att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk bör hävas och att en alternativ användning av spillvärmen bör beaktas och begär därför ett tillkännagivande om kärnkraftens spillvärme i fjärrvärmeproduktionen. I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) anförs att en central del i att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna kan koppla på sig på gasnätet, vilket redan sker på sina håll . Då gasnätet i princip är begränsat till kuststäderna i sydvästra finns det enligt motionärerna skäl att verka för en utbyggnad av gasnätet. Primärt bör målsättningen vara att nätet når ut i de jordbruksintensiva regionerna där potentialen att utnyttja stallgödsel är stor. Motionärerna förordar därför att regeringen bör verka för en utbyggnad av stamgasnätet till jordbruksintensiva regioner (yrkande 19). Motionärerna anför att det pågår stora algblomningar och att man gjort försök att göra biogas av alger och tång som flutit upp på stränderna med positiva resultat. Restprodukterna från biogasproduktionen kan sen användas som jordförbättrings- eller gödningsmedel inom jordbruk och skogsbruk. Med tanke på den potential som finns för att skapa energi och gödselprodukter av alger och tång förordar motionärerna att en utredning bör tillsättas (yrkande 23). Motionärerna anför vidare att initialkostnaderna ofta är så stora när det gäller investeringar i rötningsanläggningar, gasnät, uppgraderingsanläggningar och infrastruktur för hantering av biogödsel, att någon form av subventioner behövs för att projekt ska bli av. Motionärerna menar att ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi bör komma till stånd. Generella regelverk för hela behöver inte nödvändigtvis vara det mest samhällsekonomiskt korrekta utan snarare kan stordriftsfördelar skapas genom att investeringar koncentreras till geografiskt begränsade områden. Motionärerna förordar därför att en nationell gasstrategi för maximal samhällsnytta tas fram (yrkande 24). Vidare framhåller motionärerna att betydande satsningar sker globalt på fordon med bränsleceller med vätgas som energibärare men att tekniken trots sin potential för en rätt blygsam tillvaro i . Det beror enligt motionärerna mycket på att det finns få färdiga bränslecellsfordon att köpa eller leasa från olika biltillverkare. Tekniken kan dock användas till mycket mer än bilar, t.ex. skulle dieseldrivna elgeneratorer som används som reservkraft på sjukhus, i serverhallar och liknande kunna bytas ut. Motionärerna förordar därför att en nationell vätgasstrategi för tas fram (yrkande 29). I kommittémotion 2018/19:1284 av m.fl. (SD) anförs att biogasproduktionen möjliggörs av gynnsamma skatteregler men att det svenska systemet ändå är satt under press. I och finns ett integrerat biogasnät, vilket medför att svenska producenter konkurrerar med danska aktörer som får produktionsstöd. Motionärerna anser inte att produktionsstöd för biogas är en idealisk lösning men givet det integrerade biogasnätet bör förutsättningarna för produktion i och harmoniseras. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om rimliga förutsättningar för biogasproduktion (yrkande 7). I kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) anför motionärerna att geotermi endast utnyttjats i begränsad omfattning i . Geotermisk energi passar utmärkt till framför allt storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem och kan användas för både uppvärmning och elproduktion. geologiska undersökning bedömer att geoenergin kan utgöra en viktig del i ett ökat användande av förnybara energislag. En fortsatt utbyggnad måste enligt motionärerna genomföras på ett hållbart sätt, framför allt när det gäller samspelet med andra samhällsintressen som t.ex. undermarkbyggnationer och grundvattenanvändning. Vidare menar motionärerna att det vore önskvärt att få fram en demonstrationsanläggning för energiframställning i större skala. Motionärerna begär sammanfattningsvis ett tillkännagivande om geotermisk energi (yrkande 8). Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Som har nämnts i betänkandet presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse . Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området miljö och klimat handlar punkt 31 om fossilfria transporter. Det ska bl.a. ske investeringar i produktion och distribution av biogas och ett årtal ska utredas för när fossila bränslen ska vara helt utfasade. Naturgas introducerades i genom en utbyggnad av det danska naturgassystemet till . Handeln med naturgas i det svenska systemet har varit helt konkurrensutsatt . Det sydvästsvenska naturgasnätet – som kan betraktas som det svenska stamnätet för gas – sträcker sig från i söder till i norr, med en förgrening in i . tog över rollen som systembalansansvarig för det västsvenska naturgasnätet efter . Noterbart är att med naturgas avses i naturgaslagen även biogas i den mån det är tekniskt möjligt att använda gasen i ett naturgassystem. har ingen egen utvinning av naturgas utan huvudparten tillförs från där gasen huvudsakligen kommer från de danska naturgasfälten i , men också kan ha importeras från . Mindre inmatning av biogas förekommer, men uppgradering till naturgasstandard sker före inmatning. När Energimarknadsinspektionen redovisade läget på naturgasmarknaden fanns det nio biogasproducenter kopplade till det västsvenska naturgassystemet, varav två var anslutna så att inmatning kan ske i transmissionsnätet. Biogas bildas när organiskt material bryts ned av mikroorganismer utan tillgång till syre. Den kan bildas naturligt där det finns tillräckliga mängder organiskt material och där syre inte har tillträde, exempelvis i våtmarker. Biogas kan även framställas via rötning, förgasning och s.k. el-till-gas-teknik. Rötning är den vanligaste och mest utvecklade tekniken. Biogas produceras dels i biogasanläggningar, där i första hand olika typer av organiskt avfall rötas, dels på deponier (soptippar). Ungefär två tredjedelar av biogasproduktionen uppgraderas till fordonsgas. Swedegas har lanserat något man kallar Gasbarometern. Initiativet syftar till att ge svar på hur mycket biogas som används och hur efterfrågan i olika sektorer utvecklas. uppgick andelen biogas i Swedegas nät till jämfört 2016. Swedegas mål är att nå förnybar gas till förnybar gas till 2050. Eftersom regeringen anser att regelverket på energiområdet bör ha en utformning som underlättar inmatningen av biogas på naturgasnätet, inte minst med hänsyn till målsättningen att öka andelen förnybar energi, föreslog den vissa ändringar i naturgaslagen med denna inriktning. antog förslagen, och lagändringarna började gälla (prop. 2016/17:202, bet. 2017/18:NU7). Gasens roll i det framtida energisystemet presenterade Energiforsk rapporten i det framtida energisystemet (rapport 2015:183). Rapporten pekar på att gas 2050 kommer att kunna spela en mycket viktig roll för effektbalansen i första hand i . Detta gäller alltså vid när kärnkraften är avvecklad och energi-förbrukningen i samhället i stort är kvar på dagens nivå. Om gasen finns med som en komponent i energisystemet innebär detta också att gasen bidrar med ett antal andra s.k. energisystemtjänster, som att fungera som energilager och med god reglerbarhet i elproduktionen som kan balansera mer väderberoende elproduktion. I rapporten slås det fast att det inte finns några planer på att bygga ut det befintliga stamnätet för gas och att en eventuell utökad mängd fossil gas i stället förväntas tillkomma via nya hamnar för flytande naturgas (LNG), sam-mankopplade med befintliga och nya regionala och lokala gasnät. Det kon-stateras vidare att en stor del av utvecklingen inom gaslogistikområdet har fokuserat på transporten av gas i mobila enheter snarare än i en fast infra-struktur. Det noteras att teknikutvecklingen på det sättet påminner om den som telefonin har genomgått, där steget varit att gå från den fasta infrastrukturen till förmån för en mer flexibel mobil dito. Rapportförfattarna gjorde bedömningen att det 2050 finns flera regionala gasnät i framför allt södra och och att effektbalansen i el-områdena 3 och 4 (dvs. ) hanteras med gaskraft. Gasen bedöms till största andelen vara av förnybart ursprung. I normalfallet förväntas de regionala gasnäten inte ha någon direkt koppling till dagens stamnät. Stärkt stöd till svensk biogas och biogasutredning I regeringens vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) som presenterades föreslogs ett stärkt stöd till svensk biogas. Regeringen konstaterade att biogas spelar en viktig roll i omställningen till ett fossilfritt . För att stötta svenskproducerad biogas föreslogs därför att stödet till produktion av biogas skulle utökas med . tillsatte regeringen den biogasutredning som tidigare aviserats (dir. 2018:45). Utredningen, som leds av riksdagsledamoten (S), ska se över de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion i . • analysera biogasens konkurrensvillkor, särskilt utifrån konkurrensen från importerad biogas och utvecklingen i transportsektorn • kartlägga och värdera de nyttor som produktion av biogas från olika råvaror bidrar med och vid behov lämna författningsförslag • analysera vilken roll användning av biogas kan ha för att kostnadseffektivt nå de energi- och klimatpolitiska målen samt i vilken sektor användning av biogas gör störst nytta • vid behov lämna förslag på hur befintliga styrmedel och åtgärder kan ändras, kompletteras eller ersättas med nya styrmedel eller andra åtgärder, dock ska eventuella förslag på skatteområdet endast omfatta bränslebeskattningen. Utredningen ska redovisas . Innovationskluster för flytande biogas gav regeringen i uppdrag att utlysa medel för utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas. Syftet med satsningen är att främja omställningen till fossilfrihet för tunga transporter. Satsningen ska verka för demonstration, tillämpning och spridning av teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- och lokaltrafik samt till kombinationer av dessa tekniker i . Uppdraget ska slutredovisas . I propositionen Energipolitikens inriktning (prop.