bet · H601MJU13 · 2019-04-24 00:00:00 — Enligt regeringen utgörs största delen av skräpet av plast. Regeringen har beslutat om en ny förordning om bidrag till strandstädning (2018:58). Syftet med förordningen är att minska mängden avfall på stränderna och att det avfall som samlas in behandlas på ett miljömässigt godtagbart sätt. Bidraget avser städning på havsstränder. Ospar har även tagit fram en särskild handlingsplan för att motverka marint skräp för perioden –2021. Regeringen gav även 2018 HaV i uppdrag att ta fram underlag för nationella prioriteringar för arbetet inom de regionala havsmiljökonventionerna Helcom och Ospar. Underlaget skulle bl.a. beakta kraven på regionalt samarbete i genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv och även bidra till regionalt genomförande av Agenda 2030. Havs- och vattenmyndigheten redovisade uppdraget till regeringen . Myndigheten anser att arbetet med biologisk mångfald behöver stärkas inom Ospar och utvecklas betydligt inom Helcom. Enligt HaV behövs bl.a. en bättre samsyn om statusbedömning och hotbilder och även förbättrad förvaltning och samordning av skyddade områden. HaV föreslår även bl.a. att en gemensam strategi för giftfria hav och minskad närsaltbelastning ska tas fram med ett helhetsperspektiv från källa till hav. Arbetet mot marint skräp i bör också prioriteras liksom fortsatt utveckling mot ”grönare sjöfart”. Arbetet inom Ospar och Helcom bör även enligt HaV fortsätta att stärka ett regionalt samordnat genomförande av EU:s havsmiljörelaterade direktiv. Förslagen bereds i . Regeringen fattade även beslut om en svensk maritim strategi. Strategin är ett inriktningsdokument för en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling. Den är avsedd att främja de maritima näringarna. Konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar bör enligt strategin kunna bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Strategin utgör därigenom ett instrument för att genomföra en integrerad svensk havspolitik. HaV fick i uppdrag att utveckla ett begränsat antal indikatorer och utföra den fördjupade uppföljningen av regeringens nationella maritima strategi. HaV har därefter i samverkan med , , , , och sammanställt ett förslag till uppföljning av den maritima strategin. Ett antal indikatorer såsom övergödning, miljögifter i svenskfångad fisk och hållbart nyttjade fiskbestånd är tydligt miljörelaterade indikatorer. Även EU-samarbetet har lagt stort fokus på en integrerad politik för användning och bevarande av havsmiljön. På regional nivå har EU arbetat fram särskilda strategier för de olika havsbassängerna. för () och motsvarande regionala havsstrategi för är de som berör . Östersjöstrategin är det samarbete som utvecklats längst av de två strategierna och bygger på tre övergripande målsättningar: rädda havsmiljön, binda ihop och öka välståndet i regionen. Det finns även en särskild handlingsplan i anslutning till strategin (SWD(2017) 118 final) och en mängd så kallade flaggskeppsprojekt och policyområden som berör miljömålen i strategin. Policy Area Nutri handlar t.ex. om att ta fram tillförlitliga data om närsaltsbelastning från olika länder samt att samarbeta för att ta fram kostnadseffektiva åtgärder. Området koordineras av och . Policy Area Hazards koordineras av och driver en mängd flaggskeppsprojekt och samarbetsområden, bl.a. att minska förekomsten av marint skräp och utsläppen av läkemedel. Utskottet vill framhålla vikten av att aktivt deltar i det internationella samarbetet för att motverka övergödning, giftiga utsläpp och marin nedskräpning. Målet att förbättra miljötillståndet i och kräver nationella ansträngningar och internationellt samarbete. Utskottet anser att bör driva på för att öka det internationella samarbetet för att motverka övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning i hav, sjöar och vattendrag. Utskottet välkomnar att regeringen har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram underlag för nationella prioriteringar för arbetet inom de regionala havsmiljökonventionerna Ospar och Helcom. Utskottet vill understryka betydelsen av att detta arbete fortsättningsvis prioriteras. Vidare delar utskottet Havs- och vattenmyndighetens bedömning att arbetet med ett regionalt samordnat genomförande av EU:s havsmiljödirektiv måste prioriteras ytterligare liksom arbetet mot övergödning och marint skräp. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det anförda och tillkännager det för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2018/19:698 (S), 2018/19:2426 (C) yrkande 46, 2018/19:2726 (KD) yrkande 17, 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 115 samt 2018/19:2885 (M) yrkandena 3 och 9. Motion 2018/19:1289 (SD) yrkande 4 avslås. Mikroplast, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2887 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:699 av m.fl. (S) och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 53. Mer behöver göras för att komma till rätta med problematiken som mikroplast i våra vatten utgör. vill se ett tydligt fokus på åtgärder för ökad konsumentmedvetenhet, ändamålsenliga reformer och ett holistiskt synsätt där staten och kommunerna samverkar. Studier har t.ex. visat att en stor källa till utsläpp av mikroplaster är de konstgräsplaner som används i idrottssammanhang. Staten bör därför verka för att kommunerna analyserar problemets omfattning och upprättar planer för hur dessa utsläpp ska kunna minskas. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Läckande vrak, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2018/19:1213 av (KD). Det finns ingen myndighet i som har det övergripande ansvaret för läckande vrak. Det är därför angeläget att sjölagen ändras så att ansvaret för läckande vrak tydliggörs. En departementsskrivelse (Ds 2015:16) har föreslagit lagändringar för att tydliggöra ansvaret, men ännu har det inte resulterat i ny lagstiftning. utfärdade regeringen en förordning om vrak med kompletterande bestämmelser till sjölagen. Detta är positivt men inte tillräckligt eftersom förordningen inte rör äldre vrak utan tydlig ägare. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vattendirektivet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 37 och 2018/19:1725 av (M) yrkande 2. Vattendirektivet är i grunden ett ganska rimligt åtgärdspaket, men det lägger en alldeles för stor ekonomisk börda på lantbruket, som kan tvingas ta avsevärda arealer ur produktion. anser att åtgärdsprogrammens förslag till åtgärder ska präglas av kostnadseffektivitet och en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart och konkurrenskraftigt svenskt jord- och skogsbruk. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Miljödeklaration för läkemedel, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 50. bör vara pådrivande för att säkerställa att regelverk på EU-nivå skärps så att det blir miljövänligare processer i tillverkningen och användningen av läkemedel. vill ta den befintliga miljödeklarationen ett steg vidare så att den även omfattar miljökrav på tillverkning och distribution. Miljödeklarationen ska, efter patientsäkerheten, ligga till grund för en synlig miljömärkning på läkemedel så att konsumenten kan göra ett aktivt val på eller i affären. Vidare krävs det större medvetenhet om vilka läkemedel som används och hur de tas om hand så att de inte hamnar i avloppet, och dessutom ny teknik för rening av det som ändå hamnar i avloppen. finns det dessutom ingen uppföljning av gamla läkemedel som blivit godkända för bruk. anser att läkemedel ska kunna omprövas med hänsyn till nya forskningsrön avseende effekter på miljön. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fosfor i avloppsslam, punkt 7 (M, C, V, KD) av (C), (M), (M), (V), (M), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 48 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 11. För att säkerställa att avloppsslammet inte innehåller miljöfarliga ämnen som sedan sprids genom gödsling behövs investeringar i ny reningsteknik. Flera svenska företag har kommit långt i utvecklingen av olika tekniker där fosfor kan återvinnas från reningsverkens slam och skulle nu kunna vara nära fullskaliga projekt och framtida stora möjligheter till teknikexport.. Tuffare krav på de kommunala avloppsreningsverken, t.ex. i fråga om återföring av fosfor, är avgörande för att få till investeringar i sådan teknik. Många aktörer väntar på besked om vilka målsättningar och prioriteringar som ska gälla. För att komma vidare behövs därför ett etappmål och ett långsiktigt mål för fosforåterföring från reningsverken. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Säkrad tillgång på dricksvatten och ansvarsfrågor, punkt 8 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 21.1 och 2018/19:2316 av och (båda MP) yrkandena 3 och 4. slutbetänkande lyfte fram flera frågor som t.ex. krisberedskap, underhåll av infrastruktur för dricksvatten, arbetet med vattenskyddsområden samt statlig styrning, regionalisering och mellankommunal samverkan. Utredningen poängterade också att ett säkert försörjningssystem för dricksvatten är en förutsättning för att samhället ska kunna fungera. Därför bör regeringen med stöd av vidta åtgärder för att trygga den svenska dricksvattenförsörjningen på både kort och lång sikt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Säkrad tillgång på dricksvatten och ansvarsfrågor, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 21.1 och 2018/19:2316 av och (båda MP) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 4. Miljösituationen i våra hav och vattendrag är kritisk på grund av utsläpp, övergödning och exploatering. Utsläppen i hav och vattendrag måste minska. Dricksvattenförsörjningen måste säkras och fler yt- och grundvattentäkter ges skydd. Det behövs en rad insatser för att förhindra att t.ex. plast och läkemedel sprids i våra vatten. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vattenskyddsområden, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2316 av och (båda MP) yrkande 2. Ett vattenskyddsområdes förutsättningar och riskbild varierar av naturliga orsaker beroende på var i landet området är beläget och vilka närliggande verksamheter som finns. anser därför att det bör finnas flexibilitet i utformningen av olika vattenskyddsområden. Regeringen bör vidta åtgärder så att vattenskyddsområden kan utformas på olika sätt för att bättre ta hänsyn till lokala förutsättningar och risker. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anslutning till va-område, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 31, 33 och 37 samt 2018/19:388 av (KD), 2018/19:1710 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:1711 av (M). I större sammanhang är det kommunens ansvar att ordna vatten och avlopp och att ta ut en avgift för detta. Denna avgift är ofta hög – i storleksordningen per hushåll – och drabbar alla fastighetsägare i den aktuella bebyggelsen. anser därför att det behövs ett regelverk som gör det möjligt att fortsätta med enskilda avlopp på landsbygden, men att dessa, även då de ligger i samlad bebyggelse, ska kunna föreläggas att uppgraderas så att de uppfyller miljö- och hälsokraven, utan att detta medför en skyldighet för kommunen att ordna kommunalt va i bebyggelsen i fråga. Enskilda som redan har en fungerande avloppslösning ska vidare inte behöva betala anslutningsavgift till kommunen förrän avloppet verkligen har kopplats upp mot nätet. Detta skulle skapa större trygghet hos den enskilde. Om man senare vill ansluta sig borde anslutningsavgiften följa KPI-utvecklingen. Många icke godkända enskilda avlopp ägs av äldre personer eller andra med små ekonomiska resurser. Investeringen för att installera ett godkänt avlopp kan vara orimligt betungande eller omöjlig att genomföra för dessa fastighetsägare. föreslår därför att statliga lånegarantier till dessa fastighetsägare ska subventioneras genom att den enskildes avgift för lånegarantin ska kunna sättas ned. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ersättning för fungerande enskilt avlopp, punkt 12 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reglerna för enskilda avlopp bör möjliggöra att den som har ett enskilt avlopp som uppfyller gällande miljö- och hälsokrav i normalfallet inte ska påtvingas ett kommunalt avlopp. Om detta ändå sker bör den ersättning som den enskilde får för att lösa in sitt enskilda avlopp beräknas utifrån en avskrivningstid i stället för som . Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Funktionskrav för enskilda avlopp, punkt 13 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 38. Äldre enskilda avlopp orsakar utsläpp av näringsämnen, och anläggningar med störst miljöpåverkan behöver åtgärdas snabbt. Lagstiftningen behöver bli mer flexibel och ändamålsenlig och fokusera på åtgärder med störst miljönytta, såsom strandnära fastigheters avloppssystem. vill även ha ett investeringsstöd för att öka åtgärdstakten i särskilt känsliga områden. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Funktionskrav för enskilda avlopp, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 38 samt 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 52. Det har visat sig att många nyinstallerade enskilda avlopp inte håller vad som utlovats. Därför anser att en funktionskontroll bör genomföras efter 12–24 månader, för att säkerställa att reningsgraden är tillfredsställande. anser även att kraven på kemisk rening av de enskilda avloppen behöver ses över. Enligt Havs- och vattenmyndighetens förslag till ny förordning kan kravet på fosforrening sänkas från . För avsides belägna hus på näringsfattiga marker borde kravet på fosforrening kunna slopas helt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Viten vid bristfälliga enskilda avlopp, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 30. Det behövs incitament för kommunerna att genomföra regelbunden kontroll av enskilda avlopp. föreslår därför att i de fall brott mot upptäcks i samband med kontroll av ett enskilt avlopp bör vitet som fastighetsägaren döms att betala tillfalla den aktuella kommunen. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Strukturkalkning, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 2. har en restriktiv hållning vad gäller utsläpp av kväve och fosfor från landbaserade källor. Strukturkalkning bör lyftas fram som en åtgärd som underlättar upptag av näringsämnen för att minska läckage från jordbruk. förordar därför fortsatta försök med strukturkalkning, som kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergödning och internbelastning, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 32 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 34. Arbetet med att minimera näringsutsläpp från jordbruk och andra källor bör i princip fortgå. bör man utreda möjligheten till åtgärder till sjöss för att åtgärda effekterna av övergödningen, t.ex. genom syresättning eller bortförsel av slam och/eller biomassa. vill därför att medel avsätts som kan användas för ett flertal större pilotprojekt, i syfte att minska övergödningen. Exakt hur dessa medel ska fördelas bör avgöras av ett råd med starkt vetenskaplig förankring. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergödning och internbelastning, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 32. anser att det behövs fortsatt arbete för att minska övergödningen av åar, vattendrag och hav genom ett mera hållbart brukande, bl.a. via insatser som projektet näringen. Hållbara gödningsmetoder behöver också utvecklas, t.ex. framställning av kvävegödsel från energigrödor. Sådana metoder behövs inte bara ur självförsörjningssynpunkt utan också ur miljösynpunkt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergödning och internbelastning, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 32 och 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 34. Miljösituationen i våra hav och vattendrag är kritisk på grund av utsläpp, övergödning och exploatering. Utsläppen i hav och vattendrag måste minska. Liberalerna anser att användningen av handelsgödsel därför måste minska eftersom det bidrar till övergödning av våra vatten. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avgiftssystem för kväve- och fosforföreningar, punkt 18 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 47 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 18. För att minska övergödningen vill införa en ny utsläppshandel i som gör det dyrare att förorena, och styr mot åtgärder som är mest effektiva. Genom att införa utsläppshandel kan det regionala samarbetet för att motverka övergödning av även bli starkare och effektivare. Regeringen bör ta initiativ till detta inom det regionala samarbetet Helcom och inom EU. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avgiftssystem för kväve- och fosforföreningar, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 47. ser ekonomiska styrmedel som ett användbart instrument i miljöpolitiken. föreslår därför att ett system med överlåtelsebara utsläppsrätter för kväve och fosfor bör prövas i . Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Internationellt samarbete i havsfrågor, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:698 av (S), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 46, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 115 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 9. vill framhålla att länderna i det , , och de baltiska länderna, också bedriver ett seriöst arbete vad gäller miljö. Emellertid har dessa länder svåra ekonomiska prioriteringar att göra, varför regionalt samarbete framstår som naturligt. är beredda att arbeta för att ytterligare bredda och fördjupa regionalt samarbete på detta område, bl.a. genom (Helcom). Helcom kan framhållas som ett forum för samordning av miljöfrågor med anknytning till och omfattar samtliga nio länder med Östersjökust och EU. Flera konventioner för skydd av miljö har tagits fram av Helcom och undertecknats av medlemsländerna. Den senaste trädde i kraft och uppdaterades . I dokumentet uttrycker medlemsländerna en strävan att genom lagstiftning skydda miljö. vill i detta sammanhang understryka att miljö och fiskbestånd inte bara behöver skyddas och bevaras utan snarare återställas mot bakgrund av de senaste decenniernas hårda miljöbelastning. Det är av stor vikt att fortsätter och intensifierar detta arbete, både nationellt och regionalt, varför det även är önskvärt att de ekonomiska anslagen till stöd för detta arbete höjs. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mikroplast, punkt 1 (C) (C) och (C) anför: vill intensifiera arbetet för att minska användning och spridning av mikroplaster. Spridning av mikroplaster till våra vattendrag kommer från bl.a. däckslitage, tvätt av textilier som innehåller syntetfiber eller hygienartiklar med mikroplastpartiklar. Mikroplaster har en betydande negativ inverkan på djurriket och ekosystemen. Vi behöver angripa frågan brett och samarbeta för skarpare internationella regelverk. bör vara pådrivande i detta arbete. har tillsammans med regeringen och Liberalerna ingått en sakpolitisk överenskommelse. En del i denna överenskommelse är att spridningen av mikroplaster ska förhindras genom förbud mot mikroplaster i fler produkter, förbud mot onödiga plastartiklar och avgift eller skatt på engångsartiklar. Överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna innehåller flera åtgärder som ligger i linje med politik. Till följd av att det därmed pågår ett arbete i den riktning som har föreslagit i kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 53 väljer vi att framföra partiets åsikt i form av ett särskilt yttrande i stället för i en reservation. Förteckning över behandlade förslag