bet · H701KrU1 · 2019-12-02 00:00:00 — Vi ville öka det avståndet. Under det tidigare socialdemokratiskt ledda styret i hade man tillsammans med och Vänstern ett fast reglemente för hur man skulle styra konstinköp. vill man stärka medborgardialogen och uppmuntra den tidlösa och folkligt förankrade konsten i det gemensamma offentliga rummet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid I alla dessa avseenden har pekat på att vi behöver ett ökat avstånd och en folkligt förankrad kulturpolitik som också har väljarnas förtroende. I det hörde jag många stenar kastas av just riksdagsledamoten . budget avviker som vanligt kraftigt från alla andra partiers budgetförslag. Man skriver och säger att kulturpolitiken ska användas för att forma nationell identitet. uttrycks det lite mildare: för att skapa gemenskap och sammanhållning. Kulturen och kulturpolitiken används för att fylla ett politiskt syfte, för att uppfylla det politiska projektet. Det är för mig motsatsen till fri konst och fri kultur. Att slaktar folkbildningen är ett hårt slag mot som kultur- och kunskapsnation. Hur får vi ett starkare och mer bildat om man som de dramatiskt vill sänka anslagen till folkbildningen? De vill vidare minska mediestödet med nästan och anslagen till den fria konsten med . De vill ta bort stöden till biblioteken med . Detta är en drastisk nedskärningsbudget, en budget i vilken drastiska omprioriteringar görs på ett sätt som skvallrar om politiska ambitioner för kultur. Jag står för någonting annat, nämligen en fri konst och en fri kultur där armlängds avstånd bör gälla. Det är motsatsen till kulturpolitik. Jag är den förste att välkomna en utredning om hur man kan stärka armlängds avstånd. Det skulle definitivt behövas, särskilt efter år vid makten på . Detta har många löpande observerat och noterat i mediekåren, i det politiska samtalet och i samhällsdebatten i civilsamhället i stort. Jag vill uppmärksamma både ministern och kammaren på att vi i årets budget för kulturutskottets beredningsområde totalt sett har en förstärkning med miljoner. Av 50 anslagsposter förstärker vi 24 områden och lägger oss på en högre ambitionsnivå än regeringen. Detta gör vi eftersom vi har lagt örat mot marken och lyssnat på vilka områden och anslagsposter som blivit eftersatta av misskötsel. Det handlar om kulturarvsmiljarden, som inte minst riktar sig till civilsamhället. Det handlar också om förstärkning av Skapande skola, förstärkningar som genom kulturlotsar kan ge fler utövare, artister och konstnärer - både professionella och amatörer - fler ben att stå på. Detta borde kulturministern välkomna om hon vill värna den fria konstens utrymme att växa i . Jag tvivlar starkt på att den fria konsten och kulturen skulle välkomna dramatiska nedskärningsbudget. De talar sig varma för filmen. Hur kan det bidra till att stärka den svenska filmproduktionen om de kapar bort en femtedel av filmstödet? Hur ska konstnärer och kulturskapare kunna stå bättre på egna ben när hårt skär ned på anslagen till den fria konsten och kulturen? I av tidnings- och mediekris väljer de dessutom att minska mediestödet med . Kultur, medier, tros-samfund och fritid Detta säger en del om syn på vikten av oberoende granskande journalistik i hela landet. (forts. § 5) Jag tänkte beröra området friluftsorganisationer. Svenskt Friluftsliv har 26 ideella underorganisationer, som tillsammans har 1,6 miljoner medlemmar. Underorganisationerna består av ungefär 9 000 lokala och regionala föreningar. De arbetar utifrån tre övergripande strategier: att stärka den långsiktiga finansieringen för medlemsorganisationerna, att höja friluftslivets status i samhället och att vårda och värna allemansrätten. Det ökade stillasittandet är en stor folkhälsoutmaning, inte minst bland barn och unga. De naturliga relationerna till rörelse och naturvistelser blir färre, och så även den vardagliga motionen. En viktig del i arbetet med att vända den här utvecklingen är just att stärka friluftslivets ställning i samhället. Det finns också stora möjligheter att nå samarbete med våra nordiska grannländer, då hela har ett friluftsliv som är rikt på olika sätt. Förutom många arbetstillfällen har friluftslivet ett stort ekonomiskt värde. Det kan betraktas som en process där en upplevelse skapas av besökare i naturen genom en kombination av bland annat tid, kunskap, anläggningar och resurser. Tillgänglighet är också viktigt inom rehabilitering, då natur och friluftsliv har en stärkande och läkande effekt. Med begreppet "friluftsliv för folkhälsa" kan samhället ta ett större tag inom fler sektorer. Grön omsorg där djur och natur används i vård- och rehabiliteringssyfte är en väg, och en annan är att höja kunskapsnivån både i skolan och generellt. infördes friluftsverksamhet i skolan. Upplevelsebaserat lärande är ett starkt motiv för detta. Det behöver inte handla enbart om fler friluftsdagar, utan det kan kanske handla om att införa friluftsinslag i nuvarande schemabild. Många nyttjar naturen och friluftslivet på olika sätt. Beroende på utövande kan slitage uppstå på bland annat leder i sårbar natur. Därför behövs en översyn av hur man kan hantera olika former av slitage, inte minst för att länsstyrelsernas arbete med detta ska stödjas. finansierar organisationen , som skapar förutsättningar för nordisk forskning. Ambitionerna är effektivitet, inverkan och kvalitet inom forskningssamarbete och att bidra till att ska vara världsledande inom forskning och innovation. Här finns möjlighet att lyfta fram forskning om bland annat friluftsliv och folkhälsa, inte bara i det nordiska samarbetet utan även nationellt. Med anledning av detta menar vi att en anslagshöjning är viktig. Så trevligt att få delta i en kulturdebatt i ! Som miljöpartist vill jag se ett starkt kulturliv i . Kulturen trivs i den gröna ideologin och är en viktig del av den gröna omställningen. Kulturen får individer och samhällen att växa, och den erbjuder en meningsfull fritid, ett kreativt yrkesliv och en bättre skola. Kulturen är demokratifrämjande men också klimatsmart. Kulturlivet ska vara tillgängligt för alla, oberoende av vem du är, var du bor och vilken bakgrund du har. Detta är värden som är viktiga att vårda, och där har det offentliga en betydelsefull och viktig uppgift. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Som talesperson gällande utbildning och forskning, men också som kulturpolitiker, vill jag ägna mina minuter i den här debatten åt ett område där kultur och utbildning korsar varandra, nämligen folkbildningen. Jag vill göra det därför att folkbildningen och folkbildningens hela idé ligger nära min gröna ideologi. Detta är ett ibland kanske lite bortglömt område, som ligger sist i utgiftsområdet i budgetpropositionen, men det är ett stort område. Det tilldelas mycket pengar och berör många människor - över 600 000 personer följer studiecirklar, och mer än 55 000 personer går en längre kurs på en folkhögskola. Det är den enskilt största utgiftsposten i budgeten. Vi har stor geografisk spridning: Folkbildningen handlar till största delen om folkhögskolor, som vi har i mer än hälften av landets kommuner, och studieförbund, som har verksamhet i alla landets kommuner. Stödet till folkbildningen ska, i enlighet med beslut vi har tagit här i kammaren, följa fyra syften. Det handlar om att stärka demokratin, att stärka människors möjlighet att delta i samhällsutvecklingen och att utjämna klassklyftor och stärka bildningen, men det handlar också om att stärka deltagandet i kulturlivet. Det är bra syften. har också velat ha ett tillägg om hållbarhet, vilket vi hade tidigare när vi hade en indelning i verksamhetsområden i stället för syften. Jag vill dock stanna upp vid några av syftena. Kultur och bildning hör ihop. Det är en utgångspunkt för folkbildningen. Det handlar om bildning som är fri och frivillig, där man lär sig tillsammans och i samspel med andra. Folkhögskolorna, och kanske tydligare studieförbunden, skapar mötesplatser för människor med olika bakgrund och förutsättningar. Det är det gemensamma intresset för ett område som för olika människor samman. Nya grupper engageras, och de engagerar sig i sin tur i samhället - i samhällets utmaningar och i kulturlivet. Folkbildningen är också en stark och växande aktör för utbildning av utrikes födda, för funktionsnedsatta och för människor med liten eller ingen tidigare utbildning. Inom utgiftsområdet finns också ett stöd för det arbete som riktas till asylsökande och nyanlända för en förbättrad etablering i det svenska samhället. Studieförbunden är en gemensam aktör som klarar av det bättre än andra, och därför bör detta uppdrag ligga kvar där. Folkbildningens demokratiskapande uppgift är något som är angeläget - kanske mer angeläget nu . som vi här i , i kommuner och i regioner över hela landet firar demokratins 100-årsjubileum stort och brett kommer attackerna mot demokratin. De kommer från flera håll, och vi känner dem nästan som regelbundna pulsslag. Vi har vant oss. Det är nyheter om fake news. De kommer från i , från europeiska länder där högerpopulistiska regimer har tagit makten och från partier som är etablerade i vårt eget parlament. Läget är allvarligt. Demokratin måste stärkas, och det behöver vi göra på många sätt. Här spelar folkbildningen - studieförbunden och folkhögskolorna - en avgörande roll. Folkhögskolorna skiljer sig från universitet, högskolor och skolor bland annat i avsaknaden av fasta läroplaner och lärande- och examensmål. Det är fri bildning, som anpassas efter individen och där politisk styrning saknas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Inom utbildning och forskning talar vi om vikten av den fria akademin. Inom kulturpolitiken talar vi om armlängds avstånd. Det handlar om att politiken ska ge förutsättningar men inte styra innehållet. Här har folkbildningen ett naturligt försteg. När den utöver detta når ut till många - till en mångfald av grupper och till hela landet, från storstäder till glesbygd - blir folkbildningen en positiv och viktig kraft för demokratin. I budgetpropositionen höjer vi anslaget till folkbildningen med . Detta går till att kvalitetssäkra utbyggnaden av platser. Folkbildningen har en lång tradition i . Den har vuxit sig stark och kommer att behöva växa vidare. Budgetpropositionen är ett steg på den vägen. Jag yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet. behöver återupprätta samhällskontraktet. Alltför många i vårt avlånga land känner att de inte får valuta för sina skattepengar. Trots ens eget slit och släp - man utbildar sig, man går till jobbet och man betalar sina skatter - levererar inte staten i fråga om kärnuppgifterna. Svenska folket har börjat tröttna, och det är svårt att inte hålla med. Tyvärr vann inte vår moderata budget gehör i denna kammare i förra veckans budgetomröstning, och det beklagar jag. Om den hade blivit nästa års statsbudget hade trygghetsfrågan adresserats med satsningar på polis och rättsväsen. Den hade gjort det mer lönsamt för låg- och medelinkomsttagare att arbeta, och den hade sänkt skatten även för de pensionärer som har en inkomst , till skillnad från januaripartiernas ekonomiska politik. Den hade satsat brett på välfärden, med höjda generella statsbidrag. Den moderata budgeten hade prioriterat att återupprätta samhällskontraktet. Vad gäller kulturpolitikens ekonomiska prioriteringar vill vi moderater föra över resurser från vuxna, som i högre utsträckning borde kunna betala sin egen kulturkonsumtion, till barn och unga, som oavsett bakgrund ska kunna ta del av kultur och bildning, bland annat i syfte att möjliggöra fler klassresor. Om vi låter vuxna arbetande människor i högre utsträckning få behålla mer av den intjänade lönen, och därmed ökar individens frihet och självbestämmande, kan resurserna prioriteras till dem som behöver det mest. Fri-entré-reformen är ett lysande exempel på en total kulturpolitisk felprioritering av regeringen. Vuxna människor i med god betalningsförmåga och utländska turister får gå gratis på statliga museer, och det finansieras av skattebetalare över hela landet. Det är en orättvis reform. I mitt hemlän finns inte ett enda museum som omfattas av fri-entré-reformen. Varför ska någon som bor i , eller betala utländska turisters museibesök? Är det verkligen rätt prioriterad användning av människors skattepengar? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Det är också en marknadsstörande reform. Alla de museer som inte har tillgång till fri-entré-reformen kan naturligtvis inte ta del av detta. Privata, framgångsrika museer, som med egen kraft byggt upp ett gott renommé, måste naturligtvis ta betalt för att få sin verksamhet att gå ihop. Är det verkligen statens uppgift att konkurrera med dem? Vi moderater tycker inte det. , , riktade ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt utreda möjligheterna till produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar. presenterade sin rapport med förslag på hur incitament för film i skulle kunna se ut. Man skulle till exempel kunna tänka sig en skattereduktionsmodell för svensk filmproduktion. är det en stor konkurrensnackdel för svensk film att flertalet länder i vår geografiska närhet har dessa strukturer för filminspelningar, men inte . Det drar kapital och kompetens ut ur landet. Branschen står och stampar. Kulturministern har vid ett flertal tillfällen sagt sig se behovet av produktionsincitament, men ändå händer ingenting på området. Här måste regeringen gå från ord till handling, annars riskeras den svenska filmens framtid. Januaripartierna fokuserar på sin 73-punktslista och förmår inte lyfta blicken för att se vad som pågår där ute. Vi moderater tar vår utgångspunkt i samhällsproblemen och vill prioritera det som är viktigast, även i kulturpolitiken. har stora utmaningar, och vi behöver helt enkelt återupprätta samhällskontraktet. I detta anförande instämde , och (alla M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 7.)