bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Som följd av att sättet att mäta hur nya fordons bränsleförbrukning ändras fr.o.m. och att utsläppsgränsen för vad som utgör en klimatbonusbil ändras, behöver anslaget för klimatbonusbilar höjas. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en minskning av anslaget med 1 vilket innebär att hela anslaget tas bort. Motionärerna emotsätter sig bonus–malus-systemet och föreslår en återgång till den tidigare beskattningen av personbilar. I budgetpropositionen (prop. 2018/17:1) föreslog regeringen att ett bonus–malus-system skulle införas . Systemet innebär att mer miljöanpassade personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar (lätta bilar) premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan bilar med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. Förslaget behandlades i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU1, varvid utskottet tillstyrkte regeringens förslag. biföll utskottets förslag till beslut (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Bonus–malus ersatte den tidigare fordonsskattebefrielsen för miljöbilar och supermiljöbilspremien. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att antalet nyregistrerade klimatbonusbilar ökade med , jämfört med antalet nyregistrerade supermiljöbilar . Enligt regeringen är det svårt att beräkna effekten av hela systemet. bedömer däremot att bonusdelen i bonus–malus-systemet, i samverkan med andra styrmedel, reellt bidrar till omställningen av bilparken till fossilfrihet. beräkningar visar att effekten av de bonusbilar som sålts beräknas ge en minskning av utsläppen i med totalt koldioxid över bilarnas livslängd. Verket utgår i sin beräkning utifrån antagandet att hälften av de sålda klimatbonusbilarna beror på bonusen, samt vissa antaganden om vilka fordon dessa ersätter och hur fordonen används, Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) framgår att det kommer en ny, mer rättvisande mätmetod för fordonens bränsleförbrukning som kallas WLTP (worldwide harmonised light vehicles test procedure), det globalt harmoniserade prövningsförfarandet för lätta fordon. Det kommer att ligga till grund för beskattningen och beräkningen av bonus för nya fordon. Generellt leder den nya mätmetoden till högre uppmätta utsläppsvärden. WLTP ersätter den tidigare mätmetoden NEDC (new european driving cycle, den nya europeiska körcykeln) för nya fordon, men inte för fordon som blivit skattepliktiga före . Effekten på beskattningen av WLTP är betydligt större än vad som antogs när bonus–malus-systemet föreslogs. Övergången innebär därför att miljöstyrningen skärps ytterligare gentemot förslaget i budgetpropositionen . Som följd av övergången till den nya mätmetoden föreslår regeringen nu att utsläppsgränsen för vad som utgör en klimatbonusbil höjs från maximalt koldioxid per kilometer, och att regeringen ska utvärdera systemet så att miljöstyrningen mot en högre andel fordon med lägre koldioxidutsläpp stärks. sänks bonusbeloppet per gram från till . Detta medför att anslaget för klimatbonusbilar föreslås höjas. Klimatbonusar och klimatavgifter för personbilar förstärks och förenklas. Det framgår även av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, att klimatbonusar och klimatavgifter för personbilar ska förstärkas och förenklas. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för meteorologiska och hydrologiska instituts () förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget 1:9 ökas med för att finansiera verksamhet vid Nationellt för klimatanpassning samt vid Nationella expertrådet för klimatanpassning och dess sekretariat. Anslagsökningen finansieras genom en minskning av anslaget 1:10 Klimatanpassning. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med , till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotion. I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med , vilket motsvarar nivån på upparbetade medel från föregående budgetperiod. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Klimatanpassning. Anslaget får användas till utgifter för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser, utredningar, samordning och planer. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden samt även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. I propositionen Nationell strategi för klimatanpassning (prop. 2017/18:163) föreslår regeringen insatser för att stärka det långsiktiga arbetet och samordningen av arbetet med klimatanpassning. Det är av stor vikt att anpassningsåtgärder integreras i ordinarie verksamhet. Med anledning av det föreslår regeringen vissa omfördelningar mellan anslag. Anslaget 1:10 Klimatanpassning minskas med för att finansiera Nationella expertrådet för klimatanpassning samt Nationellt för klimatanpassning vid . Anslaget 1:9 ökas med . Vidare föreslår regeringen att anslaget 1:10 Klimatanpassning minskas med för att finansiera arbetet med stranderosion. Stranderosion förutses öka i ett förändrat klimat. har enligt sin instruktion ett nationellt samordningsansvar för stranderosion. Anslaget 1:5 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ökas därför med . Regeringen fattade beslut om en ny förordning om bidrag för skredsäkring längs . administrerar stödet och ansvarar för delegationen för som bl.a. har till uppgift att samordna arbetet med stabilitetsförbättrande åtgärder mellan berörda aktörer. Med anledning av det föreslår regeringen att anslaget minskas med och med . Anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs ökas med motsvarande belopp. Genom att klimatanpassning är en del av ordinarie verksamhet hos bl.a. berörda myndigheter minskas anslaget 1:10 Klimatanpassning med . Dessa medel används för att finansiera andra åtaganden i denna budgetproposition. 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Anslaget får användas till utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt för utvärdering av de insatser och åtgärder som anges ovan. Regeringen bedömer att havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas ytterligare bl.a. för att öka takten i arbetet med att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Satsningen syftar framför allt till ytterligare insatser mot övergödning. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Regeringen behöver ett bemyndigande för att Havs- och vattenmyndigheten och ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder. Därför föreslår regeringen att bemyndigandet ökas med jämfört med . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2026. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del samt yrkande 4 föreslås en ökning av anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljön med . Motionärerna avvisar regeringens förslag om till förmån för större satsning med 2020–2022. I den ingår följande: en ökning av LOVA-bidraget med , för förstärkning av det internationella arbetet i och samt ytterligare åtgärder mot övergödning och nedskräpning, riktat stöd till Havs- och vattenmyndigheten för forskning kring marin miljö och biologisk mångfald, för att förebygga och åtgärda stranderosion, för bärgning av miljöfarligt avfall i havet samt till åtgärder och investeringar för tryggad dricksvattenförsörjning. I partimotion 2019/20:2694 av m.fl. (V) i denna del föreslås en ökning av anslaget med . Enligt motionärerna ger ett ökat anslag för lokala vattenvårdsprojekt möjlighet till ett brett spektrum av åtgärder för att nå god vattenstatus genom att exempelvis öka upptag och återcirkulering av näringsämnen. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Motionärerna hänvisar till att ytterligare tillfördes arbetet för en förbättrad havsmiljö i budgeten och att det därför inte finns ytterligare behov av att utöka anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljön. tillbakavisar därför den satsning som regeringen föreslår. Vidare anser att det inom anslaget bör genomföras en satsning på att samla in s.k. spökgarn. Vidare föreslås det i motion 2019/20:1392 av och (båda S) att man bör studera förutsättningarna för att fortsätta med statligt stöd till rening av avloppsvatten från läkemedelsrester. Enligt motionärerna är läkemedelsrester i avloppsvatten ett växande problem och det finns anledning för regeringen att överväga om inte ett fortsatt och breddat stöd till alla kommuner vore motiverat. I kommittémotion 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 1 påtalar motionärerna behovet av stöd till investeringar i avancerad vattenreningsteknik för att avskilja bl.a. läkemedelsrester och mikroplaster. I kommittémotion 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 11 anser motionärerna att införandet av avancerad vattenreningsteknik bör underlättas, för att minska utsläppen av bl.a. läkemedelsrester och mikroplaster i hav, sjöar och vattendrag. Genom att se över lagstiftningen om vattentjänster kan samverkan mellan privata och offentliga aktörer utvecklas och skapa förutsättningar för investeringar. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 38 föreslås att avloppsreningsverk ska utrustas med avancerade reningsmetoder som klarar av att reducera läkemedelsrester och andra föroreningar som inte reningsverken är kapabla till med nuvarande processer. Det kan exempelvis göras genom pilotprojekt runt om i landet. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att övergödningen är ett omfattande problem i sjöar, kuster och hav, även om utvecklingen till viss del går åt rätt håll i bl.a tack vare många års arbete för bättre rening av avlopp och åtgärder inom jordbruket. Svenskt jordbruk och kommuner har gjort och gör insatser för att minska utsläppen. Halten av kväve och fosfor är dock kraftig förhöjd i många ytvatten. För att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska utvecklas positivt anser regeringen att åtgärdstakten behöver öka. Regeringen föreslår därför en ökad satsning mot övergödning, bl.a. genom ökat stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Regeringen vill även stärka det internationella samarbetet mot övergödning och avser därför att ge Havs- och vattenmyndigheten i samarbete med och andra berörda myndigheter i uppdrag att utreda ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i inklusive möjligheten till utsläppshandel. Av budgetpropositionen framgår även att det genom anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö vidtas många åtgärder inom förvaltningsområdena hav, vatten och fiske som har betydelse för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Det bidrar även till att kunskapsunderlag tas fram och till att förvaltning och uppföljning stöds. Många åtgärder i sötvatten är också viktiga för kustvattnets status. Av totalt fördelades till länsstyrelserna för arbete med bl.a. vattenförvaltning, kalkning och lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Vidare framgår av budgetpropositionen att Havs- och vattenmyndigheten fått i uppdrag att i ett antal pilotområden redovisa vilka incitament som krävs för att de åtgärder som behövs mot övergödning ska komma till stånd. Uppdraget ska redovisas . När det gäller forskning om marin miljö och biologisk mångfald arbetar bl.a. Havs- och vattenmyndigheten med dessa frågor. Se anslaget 2.2 för mer information. I budgetpropositionen skriver regeringen att stranderosion förutses öka i ett förändrat klimat. I propositionen Nationell strategi för klimatanpassning (prop. 2017/18:163) föreslår regeringen insatser för att stärka det långsiktiga arbetet och samordningen av arbetet med klimatanpassning. Det är av stor vikt att anpassningsåtgärder integreras i ordinarie verksamhet. Med anledning av det föreslår regeringen vissa omfördelningar mellan anslag. Detta innebär bl.a. regeringen i budgetpropositionen föreslår att anslaget 1:10 Klimatanpassning minskas med för att finansiera arbetet med stranderosion. har enligt sin instruktion ett nationellt samordningsansvar för stranderosion. Anslaget 1:5 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ökas därför med . Vidare redovisas i budgetpropositionen att regeringen fattade beslut om en ny förordning om bidrag för skredsäkring längs . administrerar stödet och ansvarar för delegationen för som bl.a. har till uppgift att samordna arbetet med stabilitetsförbättrande åtgärder mellan berörda aktörer. Med anledning av det föreslår regeringen att anslaget 1:10 Klimatanpassning minskas med och med . Anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs ökas med motsvarande belopp. Bärgning av miljöfarligt avfall i havet Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att det finns ett stort behov att komma åt de ansamlingar av miljögifter i hav och vatten som utgör störst risk för människa och miljö. Som en del av satsningen Rent hav föreslår därför regeringen att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ökas med 2020–2022 för att stärka arbetet med förorenade sediment och miljöfarliga vrak. För mer information se anslaget 1:4. Med spökgarn menas förlorade fiskenät och trålar som fortsätter att fiska utan att någon tar hand om fångsten. Att lokalisera och samla in spökgarn ingår i Havs- och vattenmyndighetens åtgärdsprogram för God havsmiljö 2020. Myndigheten ansvarar för att resurser avsätts och att rätt aktörer integreras i arbetet med att främja en effektiv och hållbar insamling och mottagning av förlorade fiskeredskap samt förebygga förlusten av nya. Vidare går det genom Havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 att söka pengar för projekt som syftar till att hålla haven rena från förlorade fiskeredskap och marint skräp. Det går att få bidrag till bl.a. draggning, informationskampanjer och inköp av redskap för att samla in spökgarn och annat marint skräp. Bland annat har Håll Rent med medel från Havs- och fiskeriprogrammet genomfört rensningar av spökgarn från bottnar och vrak i . Vidare har och tillsammans utvecklat ett verktyg för att rapportera in upptäckter av spökgarn samt utförda städinsatser som exempelvis draggningar. Havs- och vattenmyndigheten har tagit över förvaltningen av verktyget och arbetar med att vidareutveckla det. beslutade regeringen att ge i uppdrag att inleda arbetet med att inrätta ett nationellt dricksvattenråd (N2018/00721/DL). Enligt regeringens beslut ska identifiera vilka uppgifter som rådet ska ha, hur arbetet ska organiseras liksom hur kunskapsutveckling inom ramen för dricksvattenrådet kan bedrivas. Arbetet ska ha som utgångspunkt vad som föreslås i betänkande En trygg vattenförsörjning (SOU 2016:32). Uppdraget redovisades (dnr 2018/00911). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) anför regeringen att en förstärkning av den nationella samordningen på dricksvattenområdet ger förutsättningar för en utvecklad styrning och samordning av dricksvattenrelaterade frågor för att åtgärda de brister som konstaterade i sitt betänkande. Klimatförändringarna samt erfarenheter från de senaste årens torka och vattenbrist visar på behovet av att långsiktigt arbeta med åtgärder för att förebygga risker och säkerställa planeringen för dricksvattenförsörjningen i ett förändrat klimat. Vidare anförs i budgetpropositionen att regeringen förstärker insatserna i syfte att skydda tillgången till säkert dricksvatten i . Komplexa och grundläggande samhällsfunktioner berör i regel flera aktörer. Dricksvattenförsörjningen är en komplex och viktig samhällsfunktion. nuvarande samordningsuppdrag har breddats till att verket ska leda ett nationellt samordningsarbete om dricksvattenfrågor. Arbetet omfattar hela dricksvattenkedjan från grundvatten till tappkran. Regeringen tillför till (inom anslaget 1:14 utg.omr. 23) för detta ändamål. Med de utmaningar som följer av klimatförändringarna kommer frågor om vatten-hushållning att bli allt viktigare eftersom vatten som en produktionsresurs är avgörande för en hållbar jordbruksproduktion. har tillkännagett för regeringen att avloppsreningsverken bör utrustas med teknik som reducerar läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar och att arbetet med pilotprojekt bör vidareutvecklas (bet. 2018/19:MJU13 punkt 5, rskr. 2018/19:202). I betänkande 2018/19:MJU13 välkomnade utskottet att regeringen avsatt sammanlagt (2014–2017) för att utveckla avancerad rening för att bl.a. minska mängden läkemedelsrester i avlopps-vatten. Utskottet betonade vikten av att avloppsreningsverken utrustas med teknik som reducerar läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar som de med nuvarande teknik inte är kapabla att hantera. Utskottet menade att omställningen har påbörjats i några kommuner, men att det krävs investeringar i avancerad vattenrening och ytterligare forskning, innovation och utveckling för att öka takten. Utskottet välkomnade regeringens beslut att ge möjlighet att betala ut medel till sådana investeringar men ansåg att arbetet med pilotprojekt borde vidareutvecklas. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen tillkännagivandet som slutbehandlat. Regeringen hänvisar till att den i budgetpropositionen lanserade en satsning på renare hav. En del av satsningen utgjorde ett statligt stöd för att minska utsläpp av läkemedelsrester till vattenmiljön –2020. Satsningen innebär att fasen för pilotprojekt upphör och att avloppsreningsverk i stället kan få finansiellt stöd för projekt som syftar till att avancerad avloppsrening installeras. beslutades om förordningen (2018:495) om statligt stöd för att minska utsläpp av läkemedelsrester till vattenmiljön. har fördelat till 16 olika projekt. Tio av projekten var förstudier, medan sex var installation av avancerad reningsteknik. Genom denna satsning har regeringen ökat den takt med vilken avancerad reningsteknik kan installeras vid avloppsreningsverk. I budgetpropositionen (utg.omr. 20) konstaterar regeringen att de statliga bidragen för minskad spridning av mikroplaster och avancerad rening av läkemedel som beslutades är under uppbyggnad. Flera av ansökningarnas åtgärder och utbetalningar beräknas genomföras eftersom åtgärderna ofta är fleråriga och investeringskostnader ligger i slutet av projekten. Regeringen har även inrättat ett vid med målet att minimera miljöpåverkan från läkemedel. Kunskapscentrumet ska minimera miljöpåverkan av läkemedel genom ökad kunskap och ökad nationell samverkan inom läkemedel i miljön. Vidare har arbetet med en ny EU-förordning om veterinärmedicinska läkemedel slutförts , vilket inkluderar regler för att minska miljöpåverkan. var starkt drivande i det arbetet. Utredningen om hållbara vattentjänster Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över kommunens skyldighet att ordna vattentjänster enligt 6 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster och frågor om små avlopp. En utgångspunkt för utredningen skulle vara att det ska vara enkelt för den enskilda fastighetsägaren att göra rätt genom korrekt tillgänglig information om lämplig va-lösning utifrån de lokala förutsättningarna. Utredaren skulle också undersöka behovet av en central tillsynsvägledande myndighet för tillämpningen av 6 § lagen om allmänna vattentjänster och även föreslå en om behovet fanns. Utredaren skulle därtill föreslå kostnadseffektiva styrmedel som ökar åtgärdstakten i fråga om små avlopp och återvinning av näringsämnen. Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 2018:34) Vägar till hållbara vattentjänster till regeringen . I budgetpropositionen (utg.omr. 20) redovisar regeringen att betänkandet (SOU 2018:34) med förslag på styrmedel som kan öka åtgärdstakten i fråga om enskilda avlopp har varit på remiss och frågan bereds i . 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Anslaget får användas till utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar som syftar till att uppfylla det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 samt internationella klimatåtaganden. Det kan vara att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar samt liknande marknadsbaserade flexibla mekanismer. I samma syfte får anslaget användas till utgifter för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget får även användas till att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete som syftar till att bidra till ökad ambition i genomförandet av , bl.a. genom samarbetsformer enligt avtalets artikel 6. Insatserna ska bidra till att minska växthusgasutsläpp i utvecklingsländer. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för bördefördelningsbeslutet samt för övervakning av internationell utsläppshandel. Anslaget får användas till finansiering av utgifter för den internationella transaktionsförteckningen (ITL, International Transaction Log) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter samt för klimatkompensering av flygresor utanför EU. Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensering får annulleras. Anslaget finansierar utsläppsminskningsprojekt i andra länder. Regeringen bedömer att anslagsnivån kan minskas med 2020 och 2021 för att täcka utgifter kopplade till redan ingångna avtal under Kyotoprotokollets regelverk och för att ingå nya avtal inom ramen för i linje med tidigare aviserade nivåer. För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas vad gäller internationellt klimatsamarbete i syfte att bidra till ökad ambition i genomförande av behöver regeringen ett bemyndigande. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2027. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 5 föreslås att anslaget ökas med för stöd till insatser för internationella klimatinvesteringar. Internationella klimatinvesteringar är ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen och bidra till internationellt klimatsamarbete. Enligt kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget ökas med . Detta föreslår motionärerna eftersom stödet har visat sig ha en mycket hög kostnadseffektivitet. Motionärerna vill även bidra internationellt till att bevara och utveckla skogar som hotas att överföras till annan markanvändning. I budgetpropositionen (utg.omr. 20) redovisar regeringen att projekt och fonder inom ramen för programmet internationella klimatinsatser förväntas sammanlagt generera utsläppsminskningar motsvarande verifierade koldioxidekvivalenter. Av dessa utfärdades och levererades till fram /19. I princip samtliga utsläppsenheter kommer från projekt som genomförts inom ramen för Kyotoprotokollets s.k. mekanism för ren utveckling (CDM, clean development mechanism). har utsläppsenheter motsvarande totalt koldioxidekvivalenter annullerats från programmet. En del av de annullerade enheterna har rapporterats till som klimat-finansiering. Myndigheten har fortsatt att förbättra och effektivisera uppföljningen av projektens sociala och miljömässiga påverkan.