bet · H601NU9 · 2019-03-28 00:00:00 — Återköpsprogram av aktier i Utskottet föreslår att bifaller regeringens proposition Återköpsprogram av aktier i . Förslagen i propositionen innebär att regeringen får möjlighet att förändra statens ägande i inom ramen för det återköpsprogram av aktier som bolaget avser att genomföra. Utskottet föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen med anledning av fyra följdmotioner om att staten bör avveckla sitt ägande i . Utskottet anser att regeringen ska genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i och understryker att en sådan översyn ska innefatta en noggrann analys av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget. Utskottet förtydligar att ett sådant tillkännagivande inte påverkar regeringens möjligheter att avyttra statens aktier enligt förslagen i propositionen, eller det tidigare riksdagsbeslutet om att inskränka regeringens möjligheter att avyttra aktierna i . I betänkandet finns en reservation (S, V, MP) och en motivreservation (SD). Proposition 2018/19:40 Återköpsprogram av aktier i . Fyra yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Statens långsiktiga ägande i , punkt 2 (S, V, MP) 2.Statens långsiktiga ägande i , punkt 2 – motiveringen (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 yttrande 2018/19:FöU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Återköpsprogram av aktier i a) bemyndigar regeringen att 1. godkänna de beslut som fattas för att slutföra det återköpsprogram av aktier som beslutats av styrelsen i , vilket inkluderar att minskar aktiekapitalet med indragning av egna aktier som bolaget äger, och att därigenom öka statens röst- och ägarandel i till högst av aktierna och rösterna i bolaget, samt att därefter genom försäljning eller på annat sätt minska statens röst- och ägarandel i till lägst nuvarande nivå, dvs. av aktierna och rösterna i bolaget. 2. vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna enligt 1. b) godkänner att regeringen avräknar de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i mot försäljningsintäkterna. Därmed bifaller proposition 2018/19:40 punkterna 1–3. Statens långsiktiga ägande i ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över möjligheterna att avyttra statens ägande i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3026 av m.fl. (C), 2018/19:3027 av m.fl. (M), 2018/19:3028 av och (båda L) och 2018/19:3029 av m.fl. (KD). Reservation 1 (S, V, MP) Reservation 2 (SD) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (MP), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2018/19:40 Återköpsprogram av aktier i och fyra motioner som väckts med anledning av propositionen. Under beredningen av detta ärende har utskottet vid ett besök hos fått information om bolagets planerade återköpsprogram av aktier och om olika delar av bolagets verksamhet. beslutade utskottet att bereda försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över följdmotionerna i de delar som rör försvarsutskottets beredningsområde. överlämnade sitt yttrande till utskottet . överlämnade en skrivelse (dnr RDF 1969-2018/19) till utskottet där bolaget kommenterar ett yttrande från Försvarsmakten som överlämnats till försvarsutskottet. yttrande finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens proposition om att ge regeringen möjlighet att förändra statens ägande i inom ramen för det återköpsprogram av aktier som bolaget avser att genomföra. tillkännager för regeringen att den bör genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i . Utskottet förtydligar även att ett sådant tillkännagivande inte påverkar regeringens möjligheter att avyttra statens aktier enligt förslagen i propositionen, eller det tidigare riksdagsbeslutet om att inskränka regeringens möjligheter att avyttra aktierna i . Jämför reservation 1 (S, V, MP) och motivreservation 2 (SD). I propositionen framförs att styrelsen i har beslutat att genomföra ett återköpsprogram av aktier och att beslutet har mottagits väl av aktiemarknaden. Regeringens förslag i propositionen läggs fram i syfte att möjliggöra för regeringen att stödja bolagets återköpsprogram och på kommande bolagsstämmor i godkänna de beslut som behöver fattas för att slutföra återköpsprogrammet. I propositionen anges vidare att styrelsen i avser att till kommande årsstämmor, inom ramen för återköpsprogrammet, lägga fram förslag om att minska bolagets aktiekapital med indragning av de egna aktier som bolaget äger. Styrelsens förslag innebär att statens ägarandel i kan komma att förändras. En förändring av statens ägarandel i bolaget kräver bemyndigande, och i propositionen föreslås därför bl.a. att ska bemyndiga regeringen att för det första godkänna att minskar aktiekapitalet med indragning av egna aktier som bolaget äger och på så sätt öka statens röst- och ägarandel i bolaget till högst av aktierna och rösterna i bolaget. För det andra föreslås bemyndiga regeringen att därefter genom försäljning eller på annat sätt minska statens röst- och ägarandel i till lägst nuvarande nivå, dvs. av aktierna och rösterna i bolaget. föreslås vidare bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra ovan nämnda transaktioner samt godkänna att regeringen avräknar de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med en försäljning av aktier i mot försäljningsintäkterna. I kommittémotion 2018/19:3027 anför m.fl. (M) att staten i princip inte bör äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, såvida inte bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt för staten att uppfylla på annat sätt eller om ägandet motiveras från ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Motionärerna påpekar att är en aktör bland flera på en kommersiell marknad och att bolaget inte har något särskilt beslutat samhällsuppdrag. Vidare belyser man problemen med statens ökade inflytande på mediemarknaden om Telias förvärv av mediebolaget slutförs. Mot denna bakgrund anförs att regeringen, i samband med det pågående återköpsprogrammet, bör se över statens ägande i . En eventuell försäljning av bolaget måste enligt motionärerna föregås av en noggrann analys av vilka åtgärder som behöver vidtas när det gäller statens ägande och förvaltning av kritisk infrastruktur i bolaget i syfte att säkra en sund konkurrens och för att värna rikets säkerhet. Motionärerna m.fl. (C) skriver i motion 2018/19:3026 att det inte finns något självändamål för staten att äga företag som agerar på redan väl fungerande marknader. Enligt motionärerna bör staten kvarstå som företagsägare endast när bolag i förekommande fall har ett samhällsuppdrag som är svårt för staten att klara på annat sätt, eller när det gäller bolag som är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. Av motionen framgår vidare att motionärerna är positiva till en försäljning av flera statliga bolag, däribland . Det påpekas dock att eventuella försäljningar av statliga bolag bör genomföras då de utifrån en samlad bedömning kan antas ge det mest affärsmässiga utfallet. I kommittémotion 2018/19:3029 anför m.fl. (KD) att företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad bör drivas i privat regi, så länge det inte finns särskilda samhällsintressen som måste värnas. Motionärerna uppger att de mot denna bakgrund varit för en försäljning av . I motionen påpekas dock att en sådan princip för statligt ägande förutsätter att staten analyserar konsekvenserna av statligt ägande ur flera perspektiv. I och med att vissa bolag kontrollerar viktig infrastruktur är ett säkerhetspolitiskt perspektiv viktigt i analysen. En försäljning av statens ägande i bör därför ske efter en genomgriplig analys som beaktar bl.a. statens behov av kommunikationsinfrastruktur och andra säkerhetsaspekter. Mot bakgrund av de problem som ett ökat statligt inflytande på mediemarknaden medför om slutför förvärvet av , bör enligt motionärerna uppmana regeringen att se över möjligheterna att avyttra statens ägande i . I kommittémotion 2018/19:3028 av och (båda L) anförs att staten i princip inte bör äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, såvida inte bolaget har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag. Motionärerna anger att de bolag som agerar på en väl fungerande marknad är de som i första hand bör vara föremål för försäljning, vilket anses vara fallet med . I motionen påpekas dock att delar i Telias verksamhet kan ha ett strategiskt och säkerhetspolitiskt intresse för , och är delar som staten även fortsättningsvis ska äga och ha ansvar för. I motionen anförs därför att en försäljning av bolaget bör föregås av en grundlig analys som tydligt redovisar vilka delar av verksamheten som bör stanna kvar i statlig ägo av bl.a. strategiska och säkerhetspolitiska skäl. Övrig verksamhet som bedrivs i kommersiellt syfte på en konkurrensutsatt marknad bör därefter avyttras. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2018/19:FöU2y) att levererar flera system som är av väsentlig betydelse för totalförsvaret och att behovet av att beakta totalförsvarsintressen ökar. Statens fortsatta tillgång till och skydd av samhällskritiska tjänster tillsammans med förmågan att skydda säkerhetsklassad information anses vara central. Mot bakgrund av den nuvarande omvärldsutvecklingen anser försvarsutskottet att det är nödvändigt att väsentligt förstärka skyddet av totalförsvarsverksamhet. framför vidare att det saknas verktyg för att förebygga och förhindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker i samband med överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur, vilket skulle kunna vara fallet om avyttrades eller statens ägande minskades. I yttrandet framhålls att avsaknaden av sådana verktyg utgör grund för uppdraget till den parlamentariska kommitté som har i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för att förebygga och hindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker i samband med framtida eventuell överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur som exempelvis telekommunikation. anser att det därför är viktigt att också utreda olika lösningar som långsiktigt ger ökad säkerhet i den verksamhet som är samhällskänslig. understryker i sitt yttrande vikten av att beakta de strategiska motiv som kan ligga bakom vissa utländska investeringar i bl.a. svensk infrastruktur och bedömer därför att en eventuell avyttring av statens andel i , eller ett minskat aktieinnehav, måste föregås av en grundlig risk- och konsekvensanalys. Det behov av att skydda totalförsvarsintressen som en sådan analys visar på måste enligt yttrandet få avgörande betydelse för eventuella beslut. har i övrigt inget att anföra med anledning av de aktuella motionerna. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regeringsformen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får heller inte utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § får regeringen besluta om försäljning av aktier eller andelar i ett företag där staten har mindre än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, om inte bestämt annat för företaget. Enligt samma paragraf får regeringen dock inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Staten äger av () och är därmed bolagets största ägare. antog en proposition från regeringen om en börsintroduktion av (dåvarande och senare ). Propositionen innehöll även förslag om att skulle bemyndiga regeringen att minska statens ägande i bolaget till som lägst (prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18). noterades senare på Stockholmsbörsen (nuvarande ). beslutade , efter ett initiativ av näringsutskottet, att bemyndiga regeringen att utan begränsningar kunna förändra statens ägande i (bet. 2000/01:NU11). Detta bemyndigande ersatte det bemyndigande som hade lämnat på regeringens förslag i samband med förslaget om börsnotering. I en reservation (V) till utskottets initiativ föreslogs att skulle avslå utskottets begäran. beslutade att ge regeringen ett bemyndigande att utöver kontanter få ta emot aktier eller andra former av tillgångar som likvid vid en försäljning av aktier i dåvarande och att avyttra dessa tillgångar (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16). godkände också att de kostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i bolaget får avräknas mot försäljningsintäkterna. Frågan om tillgången till Soneras accessnät var en viktig fråga i utskottets beredning av ärendet. Utskottet förutsatte att det skulle ges utrymme och förutsättningar att beakta resultatet av ett då pågående reform- och utredningsarbete inom området elektroniska kommunikationer, så att en konkurrensneutral tillgång till accessnätet skulle kunna säkras. I en reservation (S, V, MP) avvisades regeringens förslag, och reservanterna efterfrågade en redogörelse för olika handlingsalternativ när det gäller att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet. återkallade , med anledning av ett par motioner, det bemyndigande som lämnade 2001 om dåvarande och de bemyndiganden som lämnade om och gjorde ett tillkännagivande om accessnätet (bet. 2010/11:NU7). I detta sammanhang anförde näringsutskottet följande: Slutligen vill utskottet när det gäller statens ägande av aktier i framhålla att bl.a. frågan om accessnätet är av stor vikt. bör därför uppmana regeringen att återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ för att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet. Utskottet föreslår att ska inskränka regeringens mandat att ytterligare minska ägandet vad gäller detta företag. Sammanfattningsvis anser utskottet att bör fatta följande beslut: återkallar det bemyndigande som lämnade avseende dåvarande (bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272) och de bemyndiganden som lämnade avseende (bet. 2006/07:NU16 förslagspunkterna 2 a–c, rskr. 2006/07:217) och tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om accessnätet. Företrädare i utskottet för , , och dåvarande reserverade sig mot beslutet. tecknade avtal med om att förvärva bolaget . är ett av största tv-bolag och innefattar såväl reklam-tv via ägande av som betal-tv via bolaget C . Även finska MTV ingår i . Bolagets verksamhet är främst inriktad på att utveckla rörligt innehåll för olika plattformar. För att förvärvet ska kunna slutföras krävs att godkänner affären i ett konkurrenshänseende. Enligt uppgifter från avser att skicka in en konkurrensanmälan vid slutet av , och bolaget förväntar sig att förvärvet ska kunna slutföras . Motionsyrkanden om en minskning av statens ägande i avstyrktes av ett enigt utskott under den förra mandatperioden (se t.ex. bet. 2016/17:NU4 och 2017/18:NU4). Även tidigare avstyrktes liknande motionsyrkanden av utskottet (bet. 2018/19:NU4). behandlades även motionsyrkanden om att staten bör behålla ägandet i och om att bolaget bör delas upp i en infrastrukturdel och en telekomdel, varefter statens ägande i den sistnämnda delen bör avyttras. Utskottet avstyrkte även dessa yrkanden och framhöll att det inte hade för avsikt att med anledning av de aktuella motionsyrkandena förorda något tillkännagivande om statens ägande i . Företrädare för i utskottet reserverade sig mot beslutet. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Återköpsprogram av aktier i – Statens långsiktiga ägande i Återköpsprogram av aktier i Av regeringens proposition framgår att styrelsen i har för avsikt att genomföra ett återköpsprogram av bolagets aktier. Syftet är att återföra överskottskapital till aktieägarna och att fortsätta optimera bolagets kapitalstruktur. Återköpsprogrammet innebär att det totala antalet aktier i minskar, vilket i sin tur leder till att statens ägarandel i bolaget ökar, detta trots att det antal aktier som staten äger i bolaget är oförändrat. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i propositionen att ställer sig bakom de bemyndiganden och åtgärder i övrigt som är nödvändiga för att statens ägande initialt ska kunna öka till högst av aktierna och rösterna i bolaget, för att sedan minskas till som lägst nuvarande nivå om . Utskottet har inget att invända mot det som föreslås i propositionen och instämmer i det som regeringen anför om att varje försäljning av statens aktier måste anpassas till bolagets förutsättningar och till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Propositionen tillstyrks därmed. Statens långsiktiga ägande i Utskottet har i det föregående ställt sig bakom regeringens proposition om att ge regeringen de bemyndiganden som behövs för att staten ska kunna förändra sin ägarandel inom ramen för det återköpsprogram av aktier som styrelsen i bolaget avser att genomföra. I det korta perspektivet har utskottet således inget att invända mot dessa förslag men vill framhålla att regeringens proposition även aktualiserar frågan om statens långsiktiga ägande i . När det generellt gäller inriktningen för statens företagsägande anser utskottet att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Det statliga företagsägandet bör därför avvecklas när det gäller bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller som inte är viktiga från en strategisk eller säkerhetspolitisk utgångspunkt. I statens bolagsportfölj finns en rad företag som inte har ett samhällsuppdrag och som verkar på fullt konkurrensutsatta marknader. Om ett minskat eller avvecklat statligt ägande i dessa företag leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice bör ägandet förändras. är enligt utskottets uppfattning ett av dessa bolag. verkar på en kommersiell konkurrensutsatt marknad och har heller inte något särskilt beslutat samhällsuppdrag. Utskottet kan dock konstatera att samhällsviktig infrastruktur ägs och förvaltas av , men statens ägande i bolaget får ändå ses som en i huvudsak ekonomisk investering. Utskottet menar därför att det utifrån denna utgångspunkt inte finns tillräckliga motiv för ett statligt ägande i . I enlighet med vad försvarsutskottet framför i sitt yttrande vill utskottet dock understryka att en förutsättning för att staten ska avyttra sina aktier i bolaget är att det görs en grundlig konsekvensanalys som beaktar även säkerhetspolitiska aspekter, och att det kan säkerställas att en försäljning inte får negativa säkerhetspolitiska konsekvenser. Utskottet vill även framhålla att det vid en eventuell försäljning är viktigt att staten säkerställer ett fortsatt inflytande över säkerhetskänslig infrastruktur. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att är ett självständigt bolag där staten är minoritetsägare, och som fattar affärsmässiga beslut för bolagets bästa. Med utgångspunkt i Telias planerade förvärv av mediebolaget kan utskottet konstatera att detta förhållande kan medföra konsekvenser för staten på andra områden. Utskottet vill betona vikten av en fri och oberoende mediemarknad i , vilket förutsätter att det finns en mångfald av oberoende medier. Ett ökat statligt inflytande på mediemarknaden är enligt utskottets uppfattning inte önskvärt. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att bör tillkännage för regeringen att den ska genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i . Utskottet vill understryka att en sådan översyn ska innefatta en noggrann analys av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget, detta för att säkra en sund konkurrens som rikets säkerhet värnas. Regeringen bör därefter återkomma till med en redogörelse för de slutsatser som kommit fram i översynen. Utskottet vill förtydliga att ett sådant tillkännagivande inte påverkar regeringens möjligheter att avyttra statens aktier enligt förslagen i proposition 2018/19:40 Återköpsprogram av aktier i , eller det tidigare riksdagsbeslutet om att inskränka regeringens möjligheter att avyttra aktierna i . Avslutningsvis vill utskottet påminna om att all försäljning av statlig egendom ska ske affärsmässigt. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2018/19:3026 (C), 2018/19:3027 (M), 2018/19:3028 (L) och 2018/19:3029 (KD) anses bli tillgodosedda och tillstyrks därmed. Statens långsiktiga ägande i , punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2018/19:3026 av m.fl. (C), 2018/19:3027 av m.fl. (M), 2018/19:3028 av och (båda L) och 2018/19:3029 av m.fl. (KD). Ett enigt utskott har i det föregående ställt sig bakom förslagen i regeringens proposition som gör det möjligt att inom vissa ramar förändra statens ägande i . Bakgrunden är att bolaget avser att genomföra ett återköpsprogram av aktier som per automatik ökar statens ägande i bolaget. Fyra följdmotioner har väckts med anledning av propositionen: 2018/19:3026 (C), 2018/19:3027 (M), 2018/19:3028 (L) och 2018/19:3029 (KD). I motionerna anförs bl.a. att staten bör se över och avveckla sitt ägande i på . Vi vill med anledning av motionerna framhålla att staten utgör en betydande del av det svenska näringslivet. I den statliga bolagsportföljen finns 47 hel- och delägda företag. Två av bolagen är börsnoterade, varav är det ena. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället, där de i ett flertal fall startat som affärsverk, affärsverksamhet i en myndighet eller statliga monopol. Därefter har verksamheterna bolagiserats för att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . Vidare vill vi framhålla att en ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen också förändrats betydligt . För staten som aktiv och professionell ägare ingår det att pröva skälen för ett fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Samhällsuppdrag i ett flertal av bolagen motiverar dock att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. Mot bakgrund av vad som anförs i de nämnda motionerna om Telias planerade förvärv av mediebolaget vill vi till att börja med framhålla att är ett börsnoterat bolag där staten är minoritetsägare och att bolagets stämma är det högsta beslutande organet. Vi noterar att är ett av största tv-bolag som kontrollerar flera stora innehållsleverantörer på den svenska mediemarknaden. Förvärvet förutsätter ett godkännande i konkurrenshänseende från , och ett beslut väntas senare . När det gäller statens roll på mediemarknaden vill vi – i likhet med vad som anförs i de aktuella motionerna – påtala att ett ökat statligt inflytande inte är önskvärt.