bet · H601KU34 · 2019-05-10 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. Utskottet föreslår vidare, med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, att antar utskottets förslag till lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Genom lagändringen införs ett krav på redovisning av kostnader i den årliga verksamhetsredogörelsen. Verksamhetsredogörelse för (2018/19:ÖN1), verksamhetsredogörelse för 2018 (2018/19:RAN1), verksamhetsredogörelse för 2018 (2018/19:RAR1), verksamhetsredogörelse för (2018/19:PN1), verksamhetsredogörelse för (2018/19:VPN1), verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2018 (2018/19:NL1), verksamhetsredogörelse för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner () 2018 (2018/19:NSÖ1) och verksamhetsredogörelse för (2018/19:SN1). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ändring i lagen med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelserna /19:SN1, 2018/19:VPN1, 2018/19:RAR1, 2018/19:NSÖ1, 2018/19:PN1, 2018/19:NL1, 2018/19:ÖN1 och 2018/19:RAN1 till handlingarna. Ändring i lagen med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner antar utskottets förslag i bilaga 2 till lag om ändring i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (C), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (M), (S), (V) och (M). Ärendet och dess beredning nämnder har i enlighet med gällande regelverk överlämnat sina redogörelser för till . Inga motioner har väckts med anledning av verksamhetsredogörelserna. statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner () har fått tillfälle att yttra sig över förslaget till ändring i 11 § lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Nämnden tillstyrker förslaget. Det finns åtta nämndmyndigheter under . Varje nämndmyndighet ska lämna en verksamhetsredogörelse till . Nämnd-myndigheternas skyldighet att lämna en sådan redogörelse tillämpades första gången för . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelserna till handlingarna. fick i uppdrag av riksdagsstyrelsen att se över regleringen av nämnder. beslutade om direktiv för en fortsatt utredning av regleringen av nämnder. Enligt direktiven skulle arbetet inriktas på att varje nämnd skulle ges en instruktion som var anpassad efter nämndens uppdrag och verksamhet, som bestämmelserna i den utsträckning det var möjligt skulle ges en enhetlig utformning. föreslog riksdagsstyrelsen, mot bakgrund av förslagen i den ovannämnda utredningen, ett delvis nytt regelverk för de tre löne- och arvodessättande nämnderna (, till ombudsmän och riksrevisorerna och ), och (framst. 2012/13:RS1). Riksdagsstyrelsen föreslog bl.a. att nämndmyndigheterna skulle lämna en redogörelse för sin verksamhet till . föreslog riksdagsstyrelsen att det skulle införas en motsvarande bestämmelse för (framst. 2012/13:RS3). En liknande bestämmelse fanns för . Lagar med instruktioner för en rad nämndmyndigheter under m.m. trädde i kraft , och trädde även en lag med instruktion för i kraft (bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 respektive bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Nämnd-myndigheternas skyldighet att lämna en verksamhetsredogörelse till tillämpades för . inrättades en ny nämnd under , den s.k. karensnämnden (prop. 2017/18:162, bet. 2017/18:KU42, rskr. 2017/18:305). De grundläggande bestämmelserna för nämnden regleras i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Av 11 § framgår att nämnden, liksom övriga nämnder, ska lämna en årlig verksamhetsredogörelse till . Bestämmelser om verksamhetsredogörelser för nämnder Enligt gällande bestämmelser i instruktionen för respektive nämnd ska nämnd-myndigheterna lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Av riksdagsstyrelsens framställningar (framst. 2012/13:RS1 och 2012/13:RS3) framgår övervägandena bakom förslaget om en årlig verksamhetsredogörelse. Det konstaterades att det funnits uppgifter om antal sammanträden, antal ledamöter och kostnaden för verksamheten för respektive nämndmyndighet i årsredovisning. Lämpligheten i denna ordning ifrågasattes dock eftersom inte har något rättsligt ansvar för verksamheten i nämnderna. Mot bakgrund av att nämnderna finansieras med allmänna medel betonades att det fanns ett berättigat krav på någon form av resultatredovisning. Därtill framhölls att några av nämnderna bedriver en verksamhet som åtminstone ibland är föremål för allmänhetens och mediernas intresse och att det för dessa nämnder därmed finns ett tydligt allmänintresse av information om verksamheten. Egna verksamhetsberättelser ansågs även kunna tydliggöra att nämnderna är självständiga myndigheter. framhölls att de detaljerade bestämmelserna som gäller för , ombudsmän och inte borde tillämpas på nämnderna eftersom det skulle innebära en alltför stor administrativ påfrestning för dem. En sådan ordning ansågs inte heller vara sakligt motiverad. I stället borde nämnder lämna en årlig verksamhetsredogörelse liknande den som redan gällde för . infördes bestämmelser som förtydligade att nämnderna i sin årliga verksamhetsredogörelse ska redovisa de kostnader som är förknippade med verksamheten (framst. 2015/16:RS5, bet. 2016/17:KU4, rskr. 2016/17:38–40). [1] Enligt förarbetena bör kostnaderna lämpligen redovisas fördelade på åtminstone kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader och med föregående års kostnader som referensuppgift. Därutöver ställer bestämmelserna i instruktionen för respektive nämnd inte upp några särskilda krav när det gäller innehållet i verksamhetsredogörelsen. Enligt förarbetena bör dock en verksamhetsredogörelse innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter och ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. I detta sammanhang kan även nämnas att det följer av bestämmelserna om verksamhetsansvar att varje nämndmyndighet ansvarar för verksamheten om inte annat följer av bestämmelser i lag. Nämnderna ska vidare se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att resultatet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten ska hushålla väl med statens medel. I lagen med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner finns inte någon bestämmelse om att nämnden i sin årliga verksamhetsredogörelse ska redovisa nämndens kostnader. Se närmare nedan. I följande avsnitt återges kortfattat innehållet i verksamhetsredogörelserna . överklagandenämnds verksamhetsredogörelse består av fyra avsnitt. Inledningsvis finns en kort redogörelse för nämndens uppgifter. Därefter följer en redogörelse för nämndens sammansättning . Det finns vidare en kort redogörelse för nämndens verksamhet. Av den framgår det att nämnden hade tre sammanträden . Nämnden fattade beslut i tre överklagandeärenden, varav två rörde beslut om anställning och ett beslut om pressackreditering. Slutligen finns det ett avsnitt om nämndens kostnader. uppgick kostnaderna för nämndens verksamhet till , vilket är en minskning med i jämförelse med 2017. Nämndens kostnader avser lön till personal och arvoden till ledamöter. ansvarsnämnds verksamhetsredogörelse består av tre avsnitt. Inledningsvis finns en redogörelse för nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Därefter redovisas nämndens sammansättning och organisation. Av det framgår att nämnden inte har någon anställd personal samt att genom personal och lokaler bistår nämnden i dess verksamhet. Nämnden har i praktiken inte haft någon verksamhet , men besvarade nämnden en remiss. Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till för arvode till nämndens ordförande, motsvarande kostnader uppgick till . Redogörelsen från består av följande åtta avsnitt: – Beslut om ledamotsarvodet – Beslut om ekonomiska avgångsförmåner – Tillsynsverksamheten i fråga om inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Därefter redogörs för nämndens sammansättning. Vidare framgår det att nämnden sammanträdde fyra gånger . I redogörelsen beskrivs gällande rätt och utgångspunkten för nämndens bedömning i arvodesfrågan. Årets beslut om ledamotsarvodet innebar att arvodet höjdes med () till fr.o.m. . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden de löneförändringar som ägt rum på arbetsmarknaden. I verksamhetsredogörelsen finns även en beskrivning av gällande rätt och beredningen av beslut om ekonomiska avgångsförmåner. har nämnden fattat beslut om rätt till ekonomiska avgångsförmåner i 114 ärenden. När det gäller nämndens tillsyn över inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd finns det i redogörelsen en beskrivning av de bestämmelser som styr nämndens beslut på detta område, huvuddragen i nämndens tillsynsverksamhet och tillsynen . Under följde nämnden upp utbetalningar av inkomstgaranti som gjorts . Fyra ärenden inleddes som rör förmånstagare som inte granskats tidigare. I tre av fallen avskrev nämnden ärendena; det fjärde fallet är inte avgjort . Vidare har fyra förmånstagare som längre tillbaka varit föremål för nämndens tillsynsverksamhet granskats för att på nytt kontrollera om förhållandena som gått ändrats på något sätt som kan ha betydelse för frågan om jämkning av inkomstgarantin. Nämnden bedömde att det inte fanns skäl att vidta någon åtgärd, och ärendena skrevs av. avgjorde nämnden ett ärende där frågan var om garantitagaren tagit ut skälig ersättning för utfört arbete i ett eget aktiebolag. Beslutet överklagades men har fått laga kraft efter det att beslutat att inte meddela prövningstillstånd i målet. Vidare har ett ärende från föregående år följts upp och skrivits av. Nämnden har även besvarat en remiss från . Av redogörelsen framgår att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en ökning med i jämförelse med 2017. Ökningen beror i huvudsak på att kostnaden för sekreterarens arbete ökade som en följd av att antalet ärenden om ekonomiska avgångsförmåner var väsentligt högre än föregående år. Det stora antalet ärenden om sådana förmåner är en naturlig följd av riksdagsvalet. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övrig driftskostnad. verksamhetsredogörelse består av följande åtta avsnitt: – Beslut om statligt stöd – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och sekreteraren utses. Vidare framgår det att nämnden hade två sammanträden. När det gäller beslut om statligt stöd framgår det att nämnden beviljade stöd för tiden –. Bidrag delades ut till samtliga riksdagspartier och Feministiskt initiativ, och partibidraget redovisas fördelat på kvinnoorganisationer och politiska partier. Stödet till samtliga riksdagspartier och Feministiskt initiativ uppgick till totalt . Efter en lagändring gäller inte längre skyldigheten för partierna eller de som för partierna efter personval utsetts till ledamöter eller ersättare för ledamöter av eller att försäkra att de inte har tagit emot något anonymt bidrag i den mening som avsågs i lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier. Någon sådan försäkran har därför inte lämnats in. Stödformerna är partistöd och kanslistöd. Partistödet lämnas som mandatbidrag. För verksamhetsåret uppgick varje mandatbidrag till , vilket var en sänkning i förhållande till tidigare gällande belopp på . Denna sänkning hade skett genom en lagändring som trädde i kraft (se SFS 2018:1405). Sänkningen medförde att det totala partistöd som nämnden beslutade om minskade med jämfört med föregående period. Stödet uppgick då till , att jämföra med för den aktuella perioden. Kanslistödet betalas ut som grundstöd och tilläggsstöd. Tilläggsstödet för varje vunnet mandat är lägre för ett parti som är företrätt i regeringen än för ett parti som inte ingår i regeringen (8 § lagen om statligt stöd till politiska partier). Mot bakgrund av att regeringsbildandet efter det senaste riksdagsvalet drog ut gav den angivna bestämmelsen upphov till utrymme för olika tolkningar. , som ska meddela sitt beslut inom en viss tidsfrist, gjorde bedömningen att utgångspunkten för nämndens beslut om tilläggsstöd skulle vara de partier som vid tiden för nämndens beslut var företrädda i övergångsregeringen. Ansökningar om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer kom in från samtliga riksdagspartiers kvinnoorganisationer. De medel som anslogs åt kvinnoorganisationerna uppgick till . Av redogörelsen framgår vidare att och nämnden träffade en skriftlig överenskommelse om Riksdagsförvaltningens kanslistöd till . Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en minskning med ca i jämförelse med 2017. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal, representation och ordförandes resor. Det framgår vidare av redogörelsen att nämnden uppmärksammades på att anslaget 6:5 Stöd till politiska partier hade minskats för från till utan att beloppen i lagen om statligt stöd till politiska partier hade ändrats. Minskningen av anslaget gjordes dessutom efter det att hade beslutat om stöd för perioden –. Detta medförde en ändring i lagen om statligt stöd till politiska partier som beslutades av med ikraftträdande . deltog i beredningen av denna lagändring. Vidare lämnade ett remissyttrande till över promemorian Långsiktigt stöd till det civila samhället (Ds 2018:13). inkom det s.k. scientologimaterialet till nämnden från en person. Materialet begärdes därefter ut , men samtliga framställningar om att få ta del av materialet avslogs. Ett av besluten överklagades till (), som meddelade dom i målet (mål nr 4983-18). HFD avslog överklagandet. Ytterligare två av nämndens beslut har överklagats, men HFD har ännu inte prövat överklagandena. De nämnda ärendena om utlämnande av allmänna handlingar m.m. har enligt nämnden varit mycket tidskrävande. verksamhetsredogörelse består av följande tolv avsnitt: – Granskning av bevis – En ny webbplats – Resa och besök – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till – Resultaträkning för och 2018. Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och suppleanterna utses. Det framgår vidare av redogörelsen att hade 14 sammanträden . tog emot sammanlagt 767 överklaganden. Antalet överklaganden efter de allmänna valen 2018 var det största i nämndens historia, dvs. när prövade överklaganden av val . fattade beslut i 261 av de 767 inkomna överklagandena. Förutom det stora antalet överklaganden fick även ta emot ett ovanligt stort antal skrivelser, 63 stycken, från olika personer. föredrogs 33 av skrivelserna i nämnden och besvarades av kansliet. Nämnden tog förutom dessa skrivelser emot ett upprop och en namninsamling. Både uppropet och namninsamlingen föredrogs i nämnden och lämnades utan vidare åtgärd. fattade beslut om två remissutlåtanden. granskade nämnden också bevis för dels nio nya ledamöter och sex ersättare i , dels två nya ledamöter i och tre ersättare i . Med anledning av riksdagsvalet granskade nämnden bevisen för de 349 ledamöterna och 554 ersättarna. I samtliga fall fann nämnden att bevisen blivit utfärdade i enlighet med gällande bestämmelser. utarbetade it-avdelningen i tillsammans med externa datakonsulter, och i nära samarbete med nämndens kansli, en webbplats till nämnden. Webbplatsen har ett system där nämndens avgöranden kan publiceras. och nämnden träffade en skriftlig överenskommelse om Riksdagsförvaltningens kanslistöd till . Överenskommelsen gällde t.o.m. . Av redogörelsen framgår att verksamhetens kostnader uppgick till , vilket var en ökning med ca i jämförelse med 2017. Förklaringen till skillnaden är den förstärkning av kansliorganisationen som gjordes med anledning av den stora mängden överklaganden och skrivelser som kom in till nämnden efter valen 2018. Kansliet har förutom en kanslichef på heltid haft ytterligare fyra personer, två föredragande och två assistenter, som tjänstgjort på mer eller mindre heltid. Gruppen föredragande, både ordinarie och extra, bestod av sammanlagt 14 personer (inklusive 2 heltidsanställda och 2 halvtidsanställda) jämfört med 6 personer de år det inte varit ett valår. I redogörelsen redovisas nämndens utfallsrapport . Av den framgår kostnader för ledamöter och personal samt för övriga kostnader såsom resor och representation. till ombudsmän och riksrevisorerna Redogörelsen från till ombudsmän och riksrevisorerna består av följande fem avsnitt: – Beslut om löner och anställningsförmåner Av redogörelsen framgår bl.a. nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Det framgår även att nämnden hade fyra sammanträden . När det gäller frågan om beslut om löner och anställningsförmåner framgår det av redogörelsen att nämnden reviderar lönerna till justitieombudsmännen och riksrevisorerna. Det finns vidare en beskrivning av hur revisionen bereds (vilka uppgifter som begärs in), och slutligen framgår årets beslut. Årets beslut innebär att riksrevisorerna har en månadslön om och riksrevisorn med administrativt ansvar en månadslön om . De nya lönerna innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. är månadslönen för justitieombudsmännen och för chefsJO . Detta innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. Av redogörelsen framgår det vidare att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en minskning med i jämförelse med 2017. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner () verksamhetsredogörelse består av tre avsnitt. Inledningsvis redogörs för nämndens uppgifter, sammansättning och organisation. Det framgår även vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. inrättades och dess verksamhet startade . utsåg sekreterare i nämnden och träffade en överenskommelse om kanslistöd med . I övrigt påbörjade nämnden arbetet med att ta fram en arbetsordning samt administrativa rutiner och andra rutiner för verksamheten. Under det halvår som nämnden funnits har en anmälan tagits emot från en statssekreterare om övergång till annan än statlig tjänst. I det ärendet beslutade nämnden att inte meddela någon övergångsrestriktion. Under uppgick kostnaderna för nämnden till för ledamöter och personal. Några andra kostnader har nämnden inte haft. Eftersom nämnden inrättades 2018 finns det inte några kostnader att jämföra med. Redogörelsen från består av följande sju avsnitt: – Beslut om arvoden till statsråd – Beslut om avgångsersättning I verksamhetsredogörelsen finns det inledningsvis en kortfattad beskrivning av nämndens roll och uppgifter samt vilka lagar som styr nämndens verksamhet. Utöver en uppräkning av vilka personer nämnden består av framgår det av avsnittet Sammansättning hur nämndens arvode bestäms. hade nämnden tre sammanträden, och fattades beslut per capsulam, dvs. När det gäller beslut om arvoden till statsråd framgår utöver aktuella bestämmelser hur nämndens beslut om arvoden bereds. Av verksamhets-redogörelsen framgår att nämnden strävar efter att anpassa statsrådens arvoden till en rimlig och allmänt godtagbar nivå. Nämnden beslutade att arvoden fr.o.m. skulle uppgå till för statsministern och till till vart och ett av de övriga statsråden. Även när det gäller beslut om avgångsersättning framgår det av redogörelsen vilka bestämmelser som gäller. ansökte ett statsråd om och beviljades avgångsersättning. gavs nämnden möjlighet att svara på en remiss av promemorian En ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Nämnden hade inte några synpunkter på förslagen i promemorian. Av verksamhetsredogörelsen framgår det vidare att nämndens kostnader uppgick till , varav avsåg kostnader för ledamöter och personal och avsåg övriga driftskostnader. Kostnaderna innebar en minskning på ca jämfört med . var första gången utskottet behandlade verksamhetsredogörelser för nämnder (bet. 2013/14:KU43). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet bl.a. att bestämmelsen om skyldigheten att lämna in en verksamhetsredogörelse inte ställer upp några särskilda krav om vad en sådan redogörelse ska innehålla (s. 10). Utskottet noterade dock att det framgår av förarbetena att en redogörelse bör innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Utskottet noterade att nämndmyndigheter har olika verksamheter och att det därför faller sig naturligt att nämndernas verksamhetsredogörelser skiljer sig något åt. Vidare konstaterade utskottet att nämnderna är små och att de har begränsade personalresurser till sitt förfogande på sina respektive kanslier. Innehållet i redogörelserna borde därför enligt utskottet även sättas i relation till den administrativa börda som det medförde för nämnderna att ta fram och sammanställa innehållet. Utskottet framhöll att en viktig utgångspunkt är att redogörelserna, i enlighet med vad som uttrycks i förarbetena, ger en rättvisande bild av verksamheterna. Sammantaget föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat (bet. 2014/15:KU13 s. 11). Därutöver konstaterade utskottet att samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om ledamöter, verksamheten och de beslut som fattats under det aktuella verksamhetsåret. Vidare noterade utskottet när det gäller att det i det årets redogörelse fanns en redovisning av nämndens arbetsuppgifter. När det gäller övriga nämnder fanns det liksom året före en sådan redogörelse med undantag för . Utskottet noterade vidare att det i det årets redogörelse för fanns uppgifter om partibidragens storlek fördelade på kvinnoorganisationer och politiska partier. Med detta föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat (bet. 2015/16:KU28 s. 12 f.). Därutöver konstaterade utskottet att samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om ledamöter och hur verksamheten bedrivs. Vidare noterade utskottet när det gäller att det även i det årets redogörelse saknades en redovisning av nämndens arbetsuppgifter. När det gäller övriga nämnder fanns en sådan redogörelse. Samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om beslut som hade fattats under det aktuella verksamhetsåret. Utskottet noterade dock i denna del att det inte framgick av redogörelsen för hur många överklagande-ärenden nämnden hade prövat . Slutligen konstaterade utskottet att en majoritet av verksamhetsredogörelserna innehöll uppgifter om kostnaderna för nämndernas verksamhet. Av verksamhetsredogörelserna för och framgick emellertid inte om nämnderna hade några kostnader för sina verksamheter och, om så var fallet, storleken på dessa kostnader. Utskottet framhöll att det vore önskvärt om de berörda nämnderna fortsättningsvis redovisade angivna uppgifter för att utskottet ska få en så heltäckande och rättvisande bild som möjligt av nämndernas verksamhet. Med detta föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (SD). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat (bet. 2016/17:KU25 s. 13).