bet · H601TU17 · 2019-06-10 00:00:00 — Utskottet framhåller att det kommer att fortsätta följa utvecklingen av järnvägens tillförlitlighet mycket noga. Jämför reservation 3 (M, KD) och 4 (V) samt särskilt yttrande 1 (C, L). m.fl. (M, C, KD, L) framhåller i kommittémotion 2018/19:26 yrkande 2.2 i denna del att man oavsett var i man bor ska kunna lita på att tågen kommer och går . Motionärerna anser att kaoset på järnvägen och de många tågförseningarna är ett hårt slag mot alla som är beroende av tåget för att ta sig till arbetet och för att få ihop livspusslet. (L) framhåller i motion 2018/19:500 att det bör vidtas åtgärder för att minimera sårbarheten i järnvägens samhällsviktiga infrastruktur och man måste agera för att tågen ska gå . Motionären påtalar att det har varit återkommande trafikstörningar i tågtrafiken; ibland har det varit dagliga problem med allt från inställda tåg till ändrade tider. I motion 2018/19:1406 begär (MP) i yrkande 1 att en nollvision för tågstrul bör antas av regeringen och och att ska få i uppdrag att arbeta tillsammans med berörda parter för att det ska uppnås. Motionären framhåller att om fler ska kunna resa med tåg och lita på att de går och kommer fram krävs en långsiktig politisk tågvision när det gäller investeringar, organisation och kompetensutveckling. m.fl. (V) yrkar i partimotion 2018/19:1762 yrkande 9 att regeringen bör ta fram ett förslag på nollvision för tågstörningar. Utskottet vill inledningsvis understryka att en tillförlitlig järnväg har mycket stor betydelse för att öka järnvägens attraktivitet och därigenom bl.a. bidra till att klarar omställningen av transportsektorn och når målet om att minska sektorns utsläpp till 2030. Regeringen har även framhållit att en väl fungerande järnväg i hela är en högt prioriterad fråga för regeringen. Utskottet välkomnar uttalandet och vill understryka att frågan har mycket hög prioritet för utskottet. Det är också mot den bakgrunden som utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering tidigare under har beslutat att låta genomföra en förstudie på temat järnvägens punktlighet. Utskottet vill även påminna om att regeringspartierna har slutit en sakpolitisk överenskommelse med och Liberalerna, det s.k. januariavtalet. Av denna framgår bl.a. att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet. En långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att nå ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna. Åtgärdsprogrammet ska hantera sådant som tillgång till ersättningstrafik, resenärsinformation, kvalitet på snöröjning och beredskap för att snabbt avhjälpa t.ex. kontaktledningshaveri. Vidare framhålls att ska ha rätt att avvisa tåg som riskerar att riva ned kontaktledningar eller på annat sätt sliter för mycket på järnvägen. Utskottet vill också påminna om att regeringen gav i uppdrag att genomföra åtgärder för effektiv hantering av störningar i tågtrafiken. Enligt regeringens uppdrag ska åtgärderna vara genomförda 2020 och omfatta följande: – säkerställa en tydligare ansvarsfördelning mellan parterna där tar en ledande roll i störningssituationer – förtydliga beskrivningen och tillämpningen av befogenheter vid nödsituationer i trafikeringsavtal och järnvägsnätsbeskrivning – säkerställa att de maximala tider för evakuering och röjning som anges i uppfylls. har redovisat sitt uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att säkerställa att röjning och evakuering i samband med störningar i tågtrafiken kan genomföras skyndsamt. Uppdraget innebar att verket skulle ta fram förslag på maximala tider för röjning och evakuering samt föreslå vilka åtgärder som behövs, inklusive eventuella regeländringar, för att möta dessa maxtider. Inom ramen för ovan nämnda regeringsuppdrag om åtgärder för effektiv hantering av störningar i tågtrafiken pågår även ett pilotprojekt i där tillsammans med andra aktörer ska ge resenärer möjlighet att snabbare åka vidare med andra tåg vid störningar. Under pilotprojektet ska arbetssätt och rutiner trimmas in innan det införs i övriga landet. På 15 strategiskt viktiga stationer i landet kommer röjningslok då att placeras ut. De kan sättas in för att snabbare röja spåren och ge resenärerna möjlighet att åka vidare med andra tåg. uppger att alla loken ska vara på plats . Utskottet välkomnar detta. Statsrådet framhöll också i ett frågesvar att en del av arbete är att följa hur järnvägsnätet trafikeras. Statsrådet påminde om att samhället är i ständig utveckling och förändring, vilket också medför förändrade resmönster och transporter av gods. Det är därför nödvändigt att kontinuerligt se över hur järnvägsnätets olika delar används och hur underhållsmedlen prioriteras. Ministern underströk att det finns ett stort behov av underhållsåtgärder, och det kommer att ta tid innan de åtgärder som genomförs successivt kan bidra till att järnvägen får en högre punktlighet och en bättre robusthet. Utskottet understryker i sammanhanget att satsningarna på järnvägsunderhåll är mycket angelägna. Utskottet välkomnar även det arbete som bedrivs inom branschen för att öka järnvägens tillförlitlighet. Utskottet vill särskilt nämna Tillsammans för tåg (TTT) som startade i syfte att driva på utvecklingen inom järnvägsbranschen och säkerställa att alla aktörer som påverkar punktligheten tar sitt ansvar. Två mål ska uppnås till 2020: – av tågen ankommer till sin slutstation inom en marginal – av resenärerna är neutralt inställda eller nöjda med trafikinformationen vid störningar i trafiken. För att ge järnvägsbranschen bättre förutsättningar att styra punktlighetsarbetet initierades forskningsprojektet av TTT. I projektets slutrapport lyfts tolv indikatorer fram för att säkerställa att prioriterade initiativ leder till bättre punktlighet. Slutsatsen är att planering och styrning av tåg- och banarbeten är det område som har störst påverkan på punktligheten. Utskottet vill vidare peka på Järnvägsbranschens samverkansforum (JSB) som bildades av aktörerna inom järnvägsbranschen. har TTT införlivats som ett initiativ inom JSB och där getts hög prioritet. Enligt verksamhetsplanen –2020 ska TTT ha större fokus på godstrafik då godstrafiken står för en stor del av störningstimmarna, vilket inte står i proportion till den trafikvolym som godssidan står för. Större fokus ska också ligga på trafikinformation samt på arbetet med att utveckla stråk- respektive storstadsperspektivet. Utskottet anser sammanfattningsvis att frågorna som lyfts i motionsörslagen är av mycket stor betydelse. Utskottet kan dock konstatera att det pågår ett gediget arbete inom såväl som , liksom inom branschen, för att öka järnvägens tillförlitlighet. Utskottet konstaterar vidare att även omfattar åtgärder för att nå ökad punktlighet. Mot den bakgrunden finner inte utskottet skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna. Utskottet kommer att fortsätta att följa utvecklingen av järnvägens tillförlitlighet mycket noga. Motionerna 2018/19:26 (M, C, KD, L) yrkande 2.2 i denna del, 2018/19:500 (L), 2018/19:1406 (MP) yrkande 1 och 2018/19:1762 (V) yrkande 9 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om drift och underhåll. Utskottet pekar på vidtagna initiativ och pågående arbete. Jämför reservation 5 (M, KD), 6 (SD) och 7 (V) samt särskilt yttrande 2 (C, L). är enligt verkets instruktion infrastrukturförvaltare för det järnvägsnät som tillhör staten, om inte något annat beslutats. Statens spårinnehav uppgår till av det totala nätet. Utöver finns det 480 små eller mycket små infrastrukturförvaltare. Utskottet har behandlat motioner om underhåll av statens järnvägsinfrastruktur vid ett flertal tidigare tillfällen. tillkännagav för regeringen att den skulle återkomma med förslag på hur underhållet av järnvägsinfrastrukturen skulle organiseras (bet. 2011/12:TU5, rskr. 2011/12:247). Utskottet framförde att det är en nödvändig åtgärd för att få en effektiv, samordnad och säker underhållsverksamhet. tillkännagav för regeringen (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:372) att regeringen borde se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på statens järnvägsinfrastruktur i takt med att underhållskontrakten löper ut. I betänkande 2014/15:TU13 bedömde utskottet bl.a. att det inte fanns anledning att ta något initiativ förrän beredningen av Utredningen om järnvägens organisation . I betänkande 2016/17:TU17 framhöll utskottet vikten av underhåll av järnvägsinfrastrukturen och hänvisade till pågående beredningsarbete. I betänkande 2017/18:TU6 välkomnade utskottet att regeringen aviserat att basunderhåll av järnvägen skulle föras över från det statliga bolaget till . Utskottet hänvisade även till pågående beredningsarbete. I kommittémotion 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) framhålls i yrkande 2.2 i denna del att järnvägen har många organisatoriska brister men att problemet inte ligger i att flera aktörer är med och bidrar till utveckling och innovation. Motionärerna anser att ett fullständigt återförstatligande av järnvägsunderhållet är fel väg att gå. m.fl. (V) framhåller i partimotion 2018/19:1762 yrkande 6 att det bör tas fram en tidssatt färdplan med förslag på åtgärder och utredningar för att drift och underhåll, inklusive reinvesteringar, ska genomföras på det statliga järnvägsnätet i statlig regi genom . Motionärerna anser att mycket mer behöver göras när det gäller underhållet för att vi ska få tåg som går . Motionärerna pekar bl.a. på att hela Infranords verksamhet bör införlivas i , inte bara dess basunderhåll. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2018/19:2059 yrkande 2.2 i denna del att ett återförstatligande av järnvägsunderhållet är fel väg att gå. Motionärerna pekar på att järnvägen har ett flertal organisatoriska brister men att problemet inte ligger i att flera aktörer är med och bidrar till utveckling och innovation. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) framförs i yrkande 30 att drift och underhåll av järnvägen även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. Motionärerna framhåller att det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligades och är därför kritiska till regeringens ståndpunkt. I motionen påpekas i yrkande 31 att det finns ett behov av att stärker sin funktion för tillstånds- och leveranskontroll, besiktning samt uppföljning. I kommittémotion 2018/19:2901 framhåller m.fl. (M) i yrkande 11 att en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen bör främjas genom att försöket med att återförstatliga delar av densamma avbryts som fortsätter att följa upp och besiktiga underhållet. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 2 att kontaktledningssystemet bör stärkas för att förhindra nedrivna kontaktledningar och andra fel på kontaktledningsnätet. Motionärerna framhåller att kontaktledningsfel måste ses som särskilt allvarliga då de leder till väldigt många förseningsminuter per tillfälle. I yrkande 3 framför motionärerna att i egen regi bör ansvara för underhåll av järnvägsanläggningen. Motionärerna anför att de vill se en mer sammanhållen underhållskedja för det svenska järnvägsnätet. Enligt motionärerna får då bättre kontroll över anläggningen som administrationen av t.ex. upphandling minskar. I yrkande 4 anser motionärerna att minskad administration ge mer resurser till direkta underhållsinsatser. Motionärerna begär därför att administration ses över till förmån för fler arbetare i spåren. I yrkande 15 anför motionärerna att kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll bör stärkas vid gränsöverskridande trafik. Motionärerna framhåller vidare att kopparstölder är ett stort problem för tågtrafiken, och avklippta och stulna kopparkablar orsakar stora avbrott i järnvägstrafiken med förseningar och inställda tåg som följd samt medför en stor risk för allvarliga elolyckor. I yrkande 41 föreslår därför motionärerna att straffet mot sabotage, såsom kopparstölder mot järnvägsanläggningar, skärps. I yrkande 42 framför motionärerna att arbetet med att ersätta eller DNA-märka stöldbegärliga komponenter för att förebygga kopparstöld måste intensifieras. För att järnvägen ska vara framkomlig och kunna användas på det avsedda sättet är det nödvändigt att infrastrukturen underhålls. Ett väl fungerande järnvägsunderhåll är således en viktig del i att åstadkomma ett effektivt järnvägssystem. Utskottet välkomnar därför att regeringen i den senaste infrastrukturpropositionen föreslog att de ekonomiska ramarna för nästa planperiod 2018–2029 ska öka med , till totalt . beslutade i enlighet med regeringens inriktning. Anslaget till järnvägsunderhåll utökades därigenom jämfört med den tidigare infrastrukturplanen. Utskottet välkomnar också att även anslaget till drift, underhåll och trafikledning på järnväg utökas med ytterligare , i och med vårändringsbudgeten bl.a. för att främja godstransporter på järnväg. När det gäller organiseringen av utförandet av järnvägsunderhållet kan utskottet konstatera att det har pågått ett aktivt utvecklingsarbete på området. gav regeringen i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning om järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för ett genomförande av järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget till i en delrapport som omfattade besiktningsfrågor. lämnade slutredovisningen med förslag till möjliga åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva underhåll av det statliga järnvägsnätet samt vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . gav regeringen i uppdrag att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning av järnvägsunderhåll. Enligt beslutet skulle redovisa framdriften av uppdraget , samt , varefter regeringen avsåg att återkomma med tidpunkter för ytterligare redovisningstillfällen. När det gäller leveransuppföljning i egen regi har rekryterat personal som arbetar med att utföra uppföljningar av att entreprenörerna uppfyller ställda kontraktskrav, vilket har stärkt närvaro i järnvägsanläggningen. När det gäller underhållsbesiktningar inledde 2018 en översyn av regelverket för besiktningsverksamheten och avser att renodla de styrande dokumenten. redogör för att den digitala utvecklingen inom området underhållsbesiktningar går fort framåt och att behoven av mätningar successivt kommer att minska. avser dock att rekrytera ett antal personer för att analysera den mätdata som nuvarande tillståndsbedömningar utmynnar i samt göra kvalitativa bedömningar ute i spåren. bedömer att effekten kommer att bli en ökad kunskap om anläggningens tillstånd. konstaterar i sin slutredovisning att verket har uppfyllt regeringens uppdrag vad gäller att vidta åtgärder för att i egen regi genomföra leveransuppföljning. Vad gäller underhållsbesiktningar konstaterar att rekryteringsinsatsen fortgår. Vidare redogör för att det pågående utvecklingsarbetet med en tillgångsstrategi och en uppkopplad anläggning medför att behovet av underhållsbesiktning kommer att minska samt vara utformad och bedrivas i en annan form. bedömer att den underhållsbesiktningen i dess nuvarande form fortsättningsvis ska utföras av entreprenörer i en övergångsperiod under det pågående utvecklingsarbetet. Utskottet vill även påminna om regeringen att beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda ett överförande av verksamhet som avser järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, från till . Utredaren ska bl.a. analysera Infranord AB:s och verksamhet i fråga om järnvägsunderhåll, genomföra en omvärldsanalys samt föreslå vilka delar av Infranord AB:s verksamhet i fråga om järnvägsunderhåll som ska föras över till . Uppdraget skulle enligt direktivet redovisas . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredaren enligt vilka utredningstiden förlängs, och uppdraget ska i stället redovisas . Utskottet vill också framhålla att regeringen i skrivelsen Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) framhöll att regeringen anser att det statliga ansvarstagandet inom järnvägsunderhållet ska öka på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt för att få bättre punktlighet och bättre robusthet i järnvägsnätet. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att har tagit fram en fyraårig underhållsplan för perioden –2020 där redogör för den strategiska inriktningen och de prioriteringsgrunder som styr underhållsverksamheten. I regeringens skrivelse om nationell plan uppger regeringen att har satsat för lite resurser på underhåll av järnvägsnätet. Det har enligt regeringen bidragit till den störningsproblematik som systemet har . Regeringen uppger därför att den har genomfört en kraftig satsning på järnvägsunderhåll och att detta kommer att ge goda förutsättningar för att rusta upp järnvägen och ta tag i de problem som finns. Utskottet påminner vidare om att regeringspartierna har slutit en sakpolitisk överenskommelse med och Liberalerna, det s.k. januariavtalet. I denna framhålls bl.a. att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet. Det anförs att en långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att nå ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna. Det ska hantera sådant som tillgång till ersättningstrafik, resenärsinformation, kvalitet på snöröjning och beredskap för att snabbt avhjälpa t.ex. kontaktledningshaveri. I överenskommelsen anges också att ska ha rätt att avvisa tåg som riskerar att riva ned kontaktledningar eller på annat sätt sliter för mycket på järnvägen. När det gäller motionsförslagen om kontaktledningar kan utskottet konstatera att uppger att kontaktledningar är olycksdrabbade samt att avklippta och stulna kopparkablar orsakar stora avbrott i järnvägstrafiken med förseningar och inställda tåg som följd. framhåller att verket aktivt jobbar för att minska antalet kontaktledningsfel, bl.a. genom besiktningar både via mätvagnar och via entreprenörer i fält. Vidare har problemen med trasiga strömavtagare minskat tack vare samarbete med järnvägsföretagen. har också placerat ett tiotal kameror runtom i landet för att övervaka strömavtagare. samarbetar också med järnvägsföretag och entreprenörer i , polisen, järnvägsförvaltningar i m.fl. i jakten på koppartjuvar samt genomför DNA-märkning av kopparkabel på utsatta och kritiska sträckor. Märkningen ökar möjligheterna till att få tillbaka stulen koppar, som det går att styrka att kopparn kommer från en anläggning som ägs och förvaltas av . När det gäller gränsöverskridande trafik vill utskottet påminna om att det inom EU pågår ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem. Inom ramen för det arbetet har EU beslutat om fyra olika järnvägspaket. Det s.k. driftskompatibilitetsdirektivet syftar i huvudsak till att genom teknisk harmonisering och ömsesidigt erkännande av nationella tekniska regler underlätta för gränsöverskridande trafik genom att skapa en driftskompatibel och säker europeisk järnväg. Direktivet är genomfört i svensk rätt genom järnvägslagen samt förordningar och föreskrifter som utfärdats med stöd av den. I nämnda direktiv anges att det ska tas fram tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) som anger vad som krävs för att uppfylla de väsentliga krav som finns angivna i direktivet. Specifikationerna delas in i olika delsystem, t.ex. trafikstyrning och signalering, infrastruktur och energi. Första delen av varje TSD redovisar den lagstiftande texten för kommissionens beslut, medan den andra delen redovisar de tekniska specifikationerna. Ansvaret för järnvägssäkerheten ligger hos järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren. Ansvaret omfattar att de fordon som används i verksamheten uppfyller föreskrivna krav. Järnvägsföretagen har därmed ansvar för att de fordon de använder ges tillräckligt underhåll. Utskottet påminner också om att Europeiska järnvägsbyrån (ERA) driver utvecklingen av driftskompatibilitetsfrågor. Transportstyrelsen är aktivt delaktig i ERA:s arbete med korsacceptans, godsvagnar, drift och trafikledning osv. Utskottet vill slutligen lyfta fram att det inom pågår ett utvecklingsprojekt som innebär att man utvecklar ett nytt system för anläggningsdata () som ska ersätta ett flertal äldre system. Syftet med är att samla grunddata om infrastrukturerna för framför allt järnväg och väg. ska vara ett masterdatasystem som innehåller anläggnings- och trafiknätsdata och som kan ligga till grund för att skapa en gemensam bild av vad har att förvalta. För järnvägens del handlar det exempelvis om en beskrivning av den tekniska utrustningen som signaler, växlar, elkraftsystem, isolerskarvar och kraftledningar, vilket är viktig information som behöver för att kunna underhålla anläggningen. Utskottet finner mot ovanstående bakgrund inte att det finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2018/19:26 (M, C, KD, L) yrkande 2.2 i denna del, 2018/19:1762 (V) yrkande 6, 2018/19:2059 (L) yrkande 2.2 i denna del, 2018/19:2734 (KD) yrkandena 30 och 31, 2018/19:2901 (M) yrkande 11 och 2018/19:2968 (SD) yrkandena 2–4, 15, 41 och 42 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om resenärer och transportköpare. Utskottet hänvisar till att det pågår ett aktivt arbete för att öka järnvägens attraktionskraft både för resenärer och för transportköpare. Jämför reservation 8 (SD) och 9 (V). m.fl. (V) framhåller i partimotion 2018/19:1762 yrkande 1 att regeringen genom förändrad styrning av senast till bolagsstämman 2020 bör se till att bolagets stationsbyggnader drivs med resenärsperspektivet i centrum. I yrkande 8 pekar motionärerna på vikten av att ge resenärerna förbättrad och samordnad information vid tågstörningar samt på betydelsen av att stärka krav på transparens och noggrannhet när det gäller orsaker till tågförseningar. I yrkande 12 framför motionärerna att bör åläggas skyldighet att sälja internationella tågbiljetter inklusive interrailkort. I yrkande 13 framhåller motionärerna att bör åläggas att i samarbete med andra operatörer utveckla nattågstrafik till kontinenten och till samt persontrafik till . I motion 2018/19:1969 av m.fl. (S) anförs att man bör verka för att underlätta internationellt tågresande. Motionärerna pekar på att vi av klimatskäl bör resa med tåg i i stället för att flyga. Tyvärr är det dock, menar motionärerna, både krångligare och mycket dyrare att resa med tåg än att resa med flyg. m.fl. (MP) framhåller i partimotion 2018/19:2732 yrkande 5 att det måste vara enkelt och attraktivt att resa med tåg; därför behövs det gemensamma biljettsystem och samordning av den europeiska trafiken. Motionärerna anser att SJ bör få i uppdrag att agera pådrivande för att de europeiska tågbolagen samordnar en europeisk tidtabell mellan huvudstäder och andra viktiga orter samt för att det ska bli enklare att köpa tågbiljett via SJ till alla städer i . m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2018/19:2968 yrkande 54 att man för att underlätta logistikkedjan med gods borde utreda möjligheten till en liknande nättjänst som den SJ har. Motionärerna anför att man på det sättet enkelt kan leta transporter för sitt gods från dörr till dörr med olika transportsätt. När det gäller motionsförslaget om internationell nattågstrafik vill utskottet påminna om att regeringen i statens vårändringsbudget föreslog att ett nytt ramanslag 1:16 Internationell tågtrafik inrättas inom utgiftsområde 22 Kommunikationer med . Anslaget ska användas till utgifter för av staten upphandlad tågtrafik från till destinationer i andra länder. Anslaget får även användas för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till sådana avtal.