bet · H701UbU1 · 2019-12-12 00:00:00 — Därutöver föreslår motionärerna att sex nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande: anslaget 99:14 Mer friskvård på fritids med , anslaget 99:15 Fler anställda i skolan med 1 , anslaget 99:16 Antimobbningsprogram med , anslaget 99:17 Utbildningsdag för föräldrar med , anslaget 99:18 Mer lärarledd undervisning med och anslaget 99:19 Motverka övergrepp i föreningar med . Innebörden av motionärernas anslagsförslag ovan framgår ytterligare av vad som behandlas i följande yrkanden. I yrkande 3 begärs att alla skolhuvudmän ska ha evidensbaserade antimobbningsprogram och i yrkande 4 anges att bör få i uppdrag att följa upp sin rapport om antimobbningsprogram och att en rekommendation om lämplig metod ska tas fram. Motionärerna föreslår för detta arbete. I yrkande 5 framförs att Skolinspektionens arbete ska vidgas till att också ge förbättringsorienterad återkoppling till skolorna. I yrkande 6 föreslås att Skolinspektionen ska genomföra fler inspektioner och uppföljningar liksom ges ett utökat uppdrag att genomföra oanmälda inspektioner. För detta anslås 2020 och vardera 2021 och 2022. I yrkande 7 föreslås en satsning för lärare som vill utbilda sig till speciallärare, och motionärerna föreslår 2020–2022 för detta ändamål. I yrkande 11 föreslår motionärerna en satsning på fler anställda i skolan och föreslår 1 2020–2022 för detta. Skolledarna ska själva få avgöra vilka personalkategorier de vill anställa då det är dessa som bäst känner sin verksamhet och dess behov. I yrkande 12 betonas vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning. Lärares olika uppgifter och ansvar bör ses över och förslag tas fram om hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. I yrkande 18 föreslår motionärerna 2020–2022 på mer lärarledd undervisning. Eftersom det råder brist på behöriga lärare ska medlen inledningsvis kunna användas till platser för kompletterande utbildning för akademiker i andra yrken eller för att finansiera deltidsstudier för lärarvikarier utan legitimation. I yrkande 19 föreslås en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk. För detta föreslås 2020–2022. Även i yrkande 24 uppmärksammas denna kompetenssatsning. I yrkande 21 lämnar motionärerna förslag om särskilda utbildningsträffar för föräldrar i syfte att involvera alla föräldrar i sina barns skolgång. För detta föreslås 2020–2022. I yrkande 42 poängteras att den allvarliga utvecklingen med stora barngrupper i förskolan måste brytas. Samma fråga uppmärksammas i partimotion 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 23. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 43 efterfrågar motionärerna en ny lag om maximalt tolv barn i småbarnsgrupperna i förskolan. Motionärerna föreslår en finansieringsmodell i tre delar: taket i maxtaxan höjs, kommunerna ökar sina investeringar i förskolan och staten skjuter till medel, 2 2020, 3 2021 och 3 2022. ska det statsbidrag om 1 200 000 000 som syftar till mindre barngrupper slopas då detta inte har gett tillräcklig effekt. Samma förslag ges i partimotion 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 24. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 47 efterfrågar motionärerna ökad samverkan mellan idrottsklubbar och skolornas fritidshemsverksamhet. Motionärerna föreslår för en sådan satsning. I yrkande 49 föreslår motionärerna för förskolor att ansöka för utbildning och att införa arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. Motsvarande förslag återfinns i partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 79. Utskottet vill inledningsvis påminna om vad skollagens första kapitel säger om syftet med utbildningen inom skolväsendet. Utbildningen syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utbildningen ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Vidare anges bl.a. att en strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Därutöver gäller bl.a. att alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen inom skolväsendet ska också vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Utskottet vill framhålla att har fattat ett flertal beslut om att på olika sätt utveckla och förbättra de olika verksamheterna inom skolväsendet så att barn och elever ska få den utbildning de har rätt till enligt skollagen och andra styrdokument. Regeringen har också initierat ett antal olika insatser i detta syfte, bl.a. stöd och bidrag som riktar sig till huvudmän samt särskilda utvecklingsuppdrag till ansvariga myndigheter. I detta sammanhang vill utskottet uppmärksamma att regeringen har bedömt att en översyn av de riktade statsbidragen behövs som ett led i regeringens förbättrade styrning av skolan. Regeringens ambition är att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare, och regeringen bedömer att befintliga statsbidrag i större utsträckning bör hanteras på ett samlat och långsiktigt sätt inom ramen för ett antal områden. Utskottet kan konstatera att den publicerade 2018 (Internationella studier 487, ) visar att svenska elevers kunskapsresultat nu har ökat, vilket är positivt. Utskottet vill understryka vikten av att alla elever får tillgång till en utbildning av hög kvalitet som är likvärdig inom varje skolform och redogör nedan för olika förslag som syftar till att stärka likvärdigheten. En likvärdig skola ger alla barn och unga samma möjligheter i livet. Av framgår att likvärdighet är en utmaning i den svenska skolan. I det följande ges några exempel på relevanta riksdags- och regeringsbeslut, insatser samt aktuella förslag inom de områden och frågor som motionärerna behandlar i sina yrkanden. Redovisningen utgör en grund för utskottets ställningstagande till regeringens förslag om anslagsfördelning och anslagsbelopp inom utgiftsområdet . Enligt utskottet ger den inriktning på utbildningspolitik som regeringen redovisar i budgetpropositionen goda möjligheter att ytterligare stärka som kunskapsnation. Utskottet kan konstatera att ett flertal av motionärernas yrkanden behandlar frågor och områden som tas upp i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna liksom att flera aktuella utredningsuppdrag m.m. bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och och Liberalerna. I frågor om lärare menar utskottet, i likhet med regeringen, att undervisningens kvalitet är avgörande för att höja resultaten i skolan. Alla elever måste därför få möta kunniga och kompetenta lärare, och det pedagogiska arbetet måste ledas av skickliga skolledare. Utskottet instämmer vidare i regeringens bedömning att utvecklingen med en något minskad lärartäthet i flertalet verksamhetsformer och totalt sett en lägre andel lärare med pedagogisk examen är oroande, liksom de skillnader i tillgång till utbildade lärare som finns mellan skolor och kommuner. Ett likvärdigt skolväsende av hög kvalitet kräver att alla barn och elever möter kvalificerade förskollärare och lärare. I vårändringsbudgeten framhöll regeringen att om lärarna kunde fokusera på sitt kärnuppdrag, dvs. undervisningen, skulle kvaliteten i undervisningen stärkas. Regeringen föreslog därför att medel skulle tillföras för att skolhuvudmännen, inom ramen för ett nytt riktat statsbidrag, skulle kunna anställa lärarassistenter för att avlasta lärarna. Utskottet delade regeringens uppfattning i denna fråga, och fattade beslut enligt regeringens förslag (prop. 2018/19:99, 2018/19:UbU3y, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Det kan noteras att regeringen har gett i uppdrag att bl.a. ta fram stödmaterial om hur lärarassistenter m.fl. kan avlasta lärare. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar den ytterligare satsning som regeringen nu föreslår för att anställa fler lärarassistenter. Satsningen på lärarassistenter möjliggör för lärarna att i större utsträckning ägna sig åt undervisningen, vilket bidrar till stärkt kvalitet i undervisningen och ökad studiero. Det är också värdefullt att ytterligare satsningar föreslås på behörighetsgivande utbildning, och utskottet ser därför positivt på den förlängning och förstärkning av satsningen Lärarlyftet II liksom av satsningen på yrkeslärare som regeringen föreslår. Regeringen aviserar vidare en satsning på professionsprogram med syfte att ge förutsättningar för lärares professionella utveckling genom hela yrkeslivet. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår att det ska inrättas ett nytt samlat statsbidrag i stället för tre befintliga statsbidrag för karriärsteg för yrkesskickliga lärare, s.k. förstelärare. Inom ramen för det nya bidraget ska en del av medlen viktas så att förstelärare på skolor med svåra förutsättningar ges ett statligt lönetillägg på . I sammanhanget kan även nämnas att ska ta fram förslag på åtgärder för ökad kvalitet i lärarutbildningen samt åtgärder för att underlätta för fler att bli lärare. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå hur möjligheterna att arbeta på en skola och studera till lärare parallellt kan förbättras och hur längden för kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) kan kortas och studietakten ökas (pressmeddelande , ). När det gäller yrkanden om språkförskola, gruppstorlekar i förskola och övriga yrkanden om verksamheten i förskola vill utskottet uppmärksamma följande. genomförs en satsning för att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. har i uppdrag att fördela ett statsbidrag som kan användas för att minska barngruppers storlek i förskolan eller för att motverka en ökning av barngruppernas storlek. Huvudmannen ska prioritera barngrupper för de yngsta barnen (förordning [2015:404] om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan). En reviderad läroplan för förskolan trädde i kraft . Det har bl.a. förtydligats att omsorg, utveckling och lärande utgör en helhet i förskolan, att förskolan särskilt ska uppmärksamma barn som av olika anledningar behöver mer ledning och stimulans eller särskilt stöd liksom om vad barnens rätt till kroppslig och personlig integritet innebär för förskolan. tillhandahåller olika typer av stöd till personal i frågor som behandlas i läroplanen m.m. När det gäller frågan om små barns språkutveckling kan utskottet notera att regeringen fattat beslut om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan, vilken trädde i kraft . Det övergripande syftet med det aktuella statsbidraget är att stärka språkutvecklingen i svenska, särskilt för barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. Statsbidrag kan lämnas för insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan, särskilt för den nämnda gruppen barn, särskilda språkutvecklande insatser för dessa barn samt för kompetensutveckling av förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. fattade regeringen beslut om direktiv till en utredning som ska lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan bland barn i åldern 3–, särskilt när det gäller nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper, samt föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas. Utredaren ska också undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan. Uppdraget ska redovisas (dir. 2019:71). I sammanhanget kan den pågående fortbildningssatsningen Läslyftet nämnas. Denna satsning syftar till att förskollärare och lärare ska kunna utveckla undervisningen för att bättre kunna stödja och förbättra barns språkliga och kommunikativa förmåga samt elevers läs- och skrivförmåga (förordning [2015:42] om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling). Fortbildningen ges via moduler på Lärportalen på webbplats. När det gäller frågor om utvecklingen i skola och fritidshem vill utskottet påminna om följande. arbetar med nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (ingår även förskolor i satsningen) och som utgörs av kompetensutvecklings- och stödinsatser inom områden där det finns utvecklingsbehov (U2015/03844/S, U2016/05732/S). Syftet med programmen är bl.a. att stärka personalens kompetens för att utveckla verksamheten och förbättra undervisningens kvalitet. Insatserna utgörs bl.a. av utbildningar och webbaserade kurser. I myndighetens årsredovisning framgår att det fanns 71 insatser inom 8 program. Genom insatsen Specialpedagogik för lärande kan lärare stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan för att t.ex. kunna utveckla undervisning och lärmiljö och därigenom möta elevers olika behov och förutsättningar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att medel avsätts dels för att förlänga satsningen, dels för att vidga den till att även omfatta bl.a. skolformerna förskola, förskoleklass och gymnasieskola. I sammanhanget är det viktigt att nämna att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) har i uppdrag enligt sin instruktion (förordning [2011:130] med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten) att bl.a. ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning till huvudmän med ansvar för utbildning inom skolväsendet. Myndigheten erbjuder bl.a. kompetensutveckling till personal i skolor och förskolor. Det bör också uppmärksammas att det genom den behörighetsgivande satsningen Lärarlyftet finns möjlighet för lärare att läsa hela eller delar av en speciallärarutbildning som leder till speciallärarexamen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att Lärarlyftet ska förlängas och förstärkas. Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen ingår även den pågående satsningen Läslyftet som är inriktad på kompetensutveckling inom språk-, läs- och skrivutveckling för lärare. Ett flertal kursmoduler riktar sig till lärare i svenska som andraspråk, t.ex. Grundläggande litteracitet för nyanlända, Nyanländas språkutveckling, Lässtrategier för sakprosa och Lässtrategier för skönlitteratur. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att satsningen Läslyftet förlängs. Inom ramen för uppdraget Samverkan för bästa skola genomför insatser i dialog med huvudmännen i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. Även förskolan och förskoleklassen omfattas av uppdraget (U2015/3357/S, U2017/00301/S). Regeringen har beslutat att även fritidshemmet ska inkluderas i satsningen Samverkan för bästa skola (pressmeddelande , ). Regeringen beslutade att ersätta de tidigare uppdragen till med ett nytt (U2019/01553/S [delvis], U2019/03786/S). Regeringen anger som skäl för beslutet att det behövs långsiktighet och kontinuitet i de nationella stöd- och utvecklingsinsatserna. får därför i uppdrag att även fortsättningsvis, i dialog med huvudmännen, genomföra insatser med samma syfte som . I senaste återrapportering till regeringen () anger myndigheten att det systematiska kvalitetsarbetet och det pedagogiska ledarskapet har stärkts hos deltagande huvudmän och skolenheter. Även det kollegiala lärandet i syfte att utveckla undervisningens kvalitet har stärkts, enligt . fattade beslut om ett nytt statligt stöd, riktat till huvudmän för förskoleklasser och grundskolor, som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i dessa verksamhetsformer (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Bidraget, som regleras i förordningen (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, ska vara fullt utbyggt och beräknas då uppgå till . Statskontoret har i uppdrag att utvärdera bidraget. Det pågår vidare en särskild utredning om hur likvärdigheten inom förskoleklass och grundskola kan öka (dir. 2018:71). Utredaren ska analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen. I uppdraget, som ska redovisas , ska utredaren bl.a. se hur bestämmelserna om placering vid kommunala skolenheter bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever. När det gäller frågan om stöd till skolor med ett litet elevunderlag kan utskottet konstatera att huvudmannens ansvar att tillhandahålla utbildning regleras i skollagen 10 kap. vad avser . I den ovan nämnda utredningen ska utredaren bl.a. analysera och ta ställning till aktuella bestämmelser för skolplacering. fattade beslut om Läsa-skriva-räkna-garantin, och de aktuella lagändringarna trädde i kraft (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). Syftet med garantin är att en elev som behöver stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov, bl.a. genom att förskollärare och lärare samråder med personal med specialpedagogisk kompetens. Skolinspektionen har i uppdrag att följa upp och utvärdera satsningen. Regeringen fattade beslut om direktiv till en utredning med syfte att öka kvalitet och likvärdighet och stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag m.m. (dir. 2018:102). I tilläggsdirektiv (2019:67) har uppdrag även getts om att bl.a. ta fram åtgärder om hur elevers möjlighet att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv kan stärkas. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Trygghet, elevhälsa m.m. Under /18 föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande till regeringen om att den ska låta utreda regelverket gällande trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17, rskr. 2017/18:221). I budgetpropositionen anges i redovisningen av åtgärder utifrån tillkännagivandet bl.a. att regeringen har beslutat om ändringar i läroplanerna för att främja trygghet och studiero och att den även avser att bl.a. ta fram en nationell plan för trygghet och studiero i skolan m.m. Regeringen anger i budgetpropositionen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. gav regeringen i uppdrag att kartlägga hur ordningsregler och disciplinära åtgärder används i skolan, och myndigheten avrapporterade uppdraget (rapport 471). Utifrån kartläggningen bedömde att det inte fanns något omfattande behov av stöd eller ett behov av att ändra bestämmelserna om disciplinära åtgärder. Myndigheten drog dock slutsatsen att ytterligare stöd behövdes till rektorer och lärare om när de kan tillämpa disciplinära åtgärder samt till huvudmännen i fråga om deras stöd till skolorna om disciplinära åtgärder. Utifrån vissa resultat från kartläggningen utvecklade även ett stödmaterial om hur skolor kan utveckla sitt främjande arbete på området. Myndigheten har i andra sammanhang tagit fram stödmaterial till personal i skolan, t.ex. om hur skolan kan arbeta mot diskriminering och kränkande behandling och om hur skolan kan motverka hedersrelaterat våld och förtryck. tillhandahåller även stödmaterial om olika aspekter av hälsofrämjande arbete för barn och elever liksom om åtgärder för att tillvarata barns och elevers rättigheter. 2016 fick myndigheten ett särskilt uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (U2016/02937/S). Inom ramen för uppdraget har bl.a. fördelat ett särskilt statsbidrag för projekt och utvecklingsarbete med syfte att förbättra det förebyggande och hälsofrämjande arbetet, vilket det har funnits ett stort intresse för. slutsatser är bl.a. att lärandet i hälsofrämjande skolutveckling behöver fortsätta att utvecklas och att elevhälsouppdraget behöver organiseras utifrån en skolgemensam kultur där betydelsen av ett hälsofrämjande arbete genomsyrar all verksamhet på skolan. Regeringen gav och i uppdrag (U2017/01236/GV) att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. En slutredovisning ska lämnas . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (dir. 2017:88). Genom tilläggsdirektiv har uppdraget utvidgats och förlängts (dir. 2018:33, dir. 2018:58, dir. 2019:38). Utredningen ska nu bl.a. även belysa frågan om stöd i mindre undervisningsgrupper. Uppdraget ska redovisas . I grunddirektivet anges bl.a. att skolors elevhälsoarbete bör utformas så att det har effekt för elevers måluppfyllelse. Det anges vidare att det med hänsyn till vissa elevers behov kan behövas en ökad samverkan mellan elevhälsan och den landstingskommunala verksamheten. Sammanfattningsvis är det viktigt att ta ett helhetsgrepp kring hur ett långsiktigt, hållbart arbete över skolformer kan utformas med utgångspunkt i alla barns och ungas behov av stöd, enligt direktivet. När det gäller frågan om karensdag vid sjukdom för personal i förskola och fritidshem hänvisar utskottet till det ställningstagande socialförsäkringsutskottet gjorde i samband med beslut om införande av ett lagstadgat karensavdrag i stället för karensdag, vilket trädde i kraft (prop. 2017/18:96, bet. 2017/18:SfU24, rskr. 2017/18:311). ansåg att undantagsregler för vissa grupper bl.a. skulle göra systemet än mer komplicerat och svåröverskådligt och att det sannolikt skulle upplevas som orättvist. såg inga skäl att göra ett tillkännagivande till regeringen om att ta bort karensavdraget för vissa yrkesgrupper. fattade beslut enligt utskottets förslag . Liksom vid tidigare behandling (bet. 2018/19:UbU9) har utbildningsutskottet ingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottet i frågan om karensavdrag för personal inom skolväsendet. När det gäller frågor om studie- och yrkesvägledningen vill utskottet påminna om att har tillkännagett att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 punkt 7, rskr. 2016/17:251). Regeringen anger i budgetpropositionen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning lämnade betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4). I betänkandet lämnas ett antal förslag som syftar till att utveckla skolans studie- och yrkesvägledning så att elever ges likvärdiga förutsättningar att göra väl övervägda val utifrån goda kunskaper om utbildningsvägar och arbetsliv. Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning inom . Utredningens förslag om att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning behandlas av regeringen i budgetpropositionen , och regeringen föreslår att medel avsätts för detta ändamål. Ett antal yrkanden rör Skolinspektionen och dess verksamhet. Utskottet kan konstatera att Skolinspektionen enligt sin instruktion (förordning [2011:556] om instruktion för ) ska granska huvudmän och verksamheter och därigenom verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Inom ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt likvärdighet mellan skolor och mellan förskolor.