bet · H601NU14 · 2019-05-29 00:00:00 — I motion 2018/19:169 (SD) förordas att investeringsstödet till solceller bör avvecklas. I motion 2018/19:2426 (C) förordar motionärerna att incitamenten och möjligheterna för att producera solel bör stärkas. Även i motion 2018/19:2732 (MP) framhåller motionärerna att det krävs bättre förutsättningar för solenergin och föreslår ett tillkännagivande om att en nationell solenergistrategi ska antas. Utskottet noterar att det finns flera olika stöd och förenklingar som berör solelproduktion utöver stöd till installation av solceller, bl.a. ROT-avdraget, undantag från nätavgift och bidrag till lagring av egenproducerad el. Utskottet noterar vidare att det inom ramarna för den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, finns förslag om att det ska bli enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk t.ex. i solceller och solvärme. Därtill kan nämnas att regeringen föreslår en satsning på solceller i vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99). Förslaget i vårändringsbudgeten bereds av finansutskottet, och näringsutskottet har tydliggjort sin uppfattning om förslaget genom ett yttrande (yttr. 2018/19:NU4y). Vidare har regeringen fattat beslut om att revidera förordning (2009:689) om statligt stöd till solceller så att stöd får lämnas med högst av de stödberättigande kostnaderna. Det kan även nämnas att fått i uppdrag i regleringsbrevet att vidareutveckla delar av de förslag som myndigheten redovisade i sin strategi för solel 2016. Utskottet noterar även att regeringen avser att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel. I detta ingår att redovisa vilka långsiktiga finansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte att det finns något skäl för att vidta någon åtgärd med anledning av de här aktuella motionerna. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:2426 (C) och 2018/19:2732 (MP) i de aktuella delarna. I motion 2018/19:169 (SD) förordas att planeringsmålet som finns för vindkraftsutbyggnaden i ska upphävas och i motion 2018/19:925 (M) tar motionären upp kostnader och samhällsnytta för vindkraftsutbyggnaden. Utskottet har behandlat liknande förslag tidigare, . Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan utan avstyrker motionerna i de aktuella delarna med hänvisning till vad utskottet anfört tidigare (bet. 2017/18:NU22). När det gäller förslaget att grannar ska ges möjlighet att bli delägare i nya vindkraftverk i motion 2018/19:2732 (MP) noterar utskottet att nätverket för vindbruk som är en del av arbete med att främja utbyggnaden av vindkraft har i uppdrag att verka för lokal förankring av vindkraft som också genererar mervärde lokalt. Utskottet ser därmed inget behov av ett tillkännagivande till regeringen. Motionen avstyrks följaktligen i den aktuella delen. Vissa frågor om energieffektivisering Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om energieffektivisering med hänvisning till pågående insatser och avslutat utredningsarbete. Jämför reservation 10 (SD), 11 (KD) och 12 (L). I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att energieffektivisering har en betydande potential att nyttja inom både transport, industri och den offentliga sektorn. Energieffektivisering är ofta samhällsekonomiskt lönsamt då många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny elproduktion skulle ha kostat. Motionärerna menar vidare att miljöeffekten dessutom är större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov när det sker via renare framställning. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt då den som ligger i framkant därmed har en konkurrensfördel. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om energieffektivisering (yrkande 28). I motion 2018/19:333 av (SD) anför motionären att energieffektiviseringen går alltför långsamt. Med energisparlån för energirenoveringar med fokus på de smutsigaste kilowattimmarna kan processen underlättas genom förmånliga lån till de som investerar i klimatsmarta åtgärder. Med bättre finansieringsmöjligheter för att genomföra upprustning och renovering av bostadsbeståndet påskyndas samhällsnödvändig energieffektivisering och motionären begär därför ett tillkännagivande om energieffektiviserings- och energisparlån (yrkande 1). I motion 2018/19:2438 av (C) framhåller motionären vikten av långsiktiga spelregler för elmarknaden som syftar till att skapa förutsättningar för snabb energiminskning inom belysningsområdet. Motionären förordar därför att det uttalade målet att halvera energiförbrukningen från belysning fastställs (yrkande 4). I kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) anför motionärerna att det kan finnas skäl att staten medverkar till att sänka kostnaderna för investeringar i energieffektivisering som inte alltid är tydligt företagsekonomiskt lönsamma på kort sikt. Motionärerna framhåller att den tyska modellen med energisparlån bör studeras på djupet. Modellen innebär i korthet att staten tillhandahåller förmånliga energisparlån till fastighetsägare för energiinvesteringar i bostäder. Motionärerna förordar att en modell för energisparlån utreds (yrkande 54). I kommittémotion 2018/19:2924 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att energieffektiviseringen är en mycket viktig komponent i hur energisystemet har utvecklats och att den givetvis bör fortsätta i den mån det är rationellt. Energieffektivisering är dock inget självändamål enligt motionärerna. När el- och energiproduktion är hållbar kan det t.om. vara mer rationellt att använda mer el för att slippa ta till andra åtgärder som i sig har en miljöpåverkan. Motionärerna menar vidare att det är viktigt att svensk elproduktion fortsatt är stabil och fossilfri och att användningen av ren el inte ska begränsas utan snarare uppmuntras. Sammanfattningsvis begär motionärerna ett tillkännagivande om energieffektivisering (yrkande 10). Inom ramen för arbetet med EU:s energiunion har kommissionen sett över all lagstiftning som gäller energieffektivitet. Som har nämnts avslutades förhandlingarna energi för alla , vilka bl.a. resulterade i att målen för förnybar energi och energieffektivisering för EU 2030 skärps. Förnybar energi ska uppgå till och energieffektivisering ska uppgå till med en möjlighet att revidera målet 2023. Vidare föreslogs ändringar i energieffektiviseringsdirektivet och direktivet om byggnaders energiprestanda som anpassar lagstiftningen till 2030-ramverket och energiunionen. Därtill föreslogs ändringar som syftar till att förenkla bestämmelserna och underlätta genomförande på nationell nivå. Utredning om hinder och lösningar för energieffektivisering, småskalig elproduktion och ellagring Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdraget att identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion och hur dessa hinder kan undanröjas (dir 2017:77). Utredningen lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2018:76) och föreslog flera åtgärder för ökad energieffektivisering. Utredningen föreslog bl.a. att det ska införas ett system med kvotplikt (vita certifikat) för minskad effektbelastning genom investeringar i varaktig elenergieffektivisering hos elanvändare, att elleverantörer ska bli skyldiga att uppfylla en kvot genom åtgärder hos elanvändare (utom i elintensiv industri), att ett särskilt energi-ROT-avdrag ska införas kopplat till det nuvarande systemet med ROT-avdrag, att förordningen om energideklaration ska ändras för att styrmedlet ska ge ökad information om kostnadseffektiva åtgärder samt att bör ges i uppdrag att ta fram en plan för hur beteendeinsikter i ökad omfattning kan tas till vara och integreras i kommunikationsinsatser för energieffektivisering, inklusive energi- och klimatrådgivning, nätverk för småföretag och beställargrupper för småhus. Betänkandet bereds inom . fick i uppdrag av regeringen att öka aktiviteterna i för att främja energieffektiv belysning som ett sätt att minska behovet av el i den s.k. Belysningsutmaningen. Målsättningen var att halvera elbehovet för belysning i till 2020. Belysningsutmaningen var det svenska genomförandet av det internationella initiativet som lanserades vid klimattoppmötet i . överlämnade en slutrapport om Belysningsutmaningen till . Nationell strategi för energieffektiviserande renovering och energisparlån Enligt artikel 4 i energieffektiviseringsdirektivet ska medlemsstaterna fastställa en långsiktig strategi för att få till stånd investeringar i renovering av det nationella beståndet av bostadshus och kommersiella byggnader, både offentliga och privata. andra nationella strategi för energieffektivisering rapporterades in till 2017 och ska uppdateras . beslutade regeringen om direktiv för att utreda förutsättningarna för att införa statliga energisparlån i (dir. 2016:68). Utredaren – lands-hövdingen – delredovisade sitt uppdrag i en rapport i vilken förutsättningarna för och behoven av ett statligt energisparlån beskrevs. slutredovisades uppdraget i betänkandet Effektiva-re energianvändning (SOU 2017:99). Utredaren säger sig inte kunna finna några tydliga motiv för statliga lån. Flera studier har vittnat om att bristande lönsamhet är det främsta hindret för att fler och mer omfattande energieffektiviseringsåtgärder ska kunna genom-föras. Motiven för statlig upplåning och utlåning av kapital för sådana åtgärder är begränsade. Utredaren konstaterar vidare att det inte kan ute-slutas att ett energisparlån skulle kunna vara samhällsekonomiskt motiverat, om de makroekonomiska förutsättningarna hade varit annorlunda än i dagens läge. Det skulle i så fall innebära att räntorna var höga, att det underinvesterades i byggindustrin och att bostadsmarknaden var i balans. Under sådana förutsättningar kan behovs- och problembilden förändras så att behovet av kapitalförsörjning ökar. Utredningens huvudförslag var i stället att det för att minska energianvändningen införs ett stöd som ska kunna betalas ut till ägare av flerbostadshus med övervägande del bostäder. Utredningsbetänkandet har remissbehandlats och bereds i . Regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett program för energieffektivisering i industriföretag – Energisteget. Programmet omfattar företag som har genomfört en energikartläggning enligt lagen (2014:266) om energikartläggning i stora företag. Satsningen pågår 2018–2020. Inom ramen för programmet kan industriföretag söka stöd dels för en fördjupad projektering eller studie av energieffektiva åtgärder, dels för att täcka merkostnaden för att investera i en energieffektiviserande åtgärd som har identifierats i den lagstadgade energikartläggningen. har även konstaterat att små och medelstora företag har stora möjligheter till energieffektivisering men att många av de åtgärder eller lösningar som skulle kunna bidra till en smartare energianvändning aldrig genomförs. Via projektet innovation finns möjlighet för företag som gjort en energikartläggning att söka finansiellt stöd för att komma vidare i energiarbetet och genomföra olika åtgärder. fick i uppdrag av regeringen att i samråd med berörda myndigheter och tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Syftet med strategierna är att få till stånd en dialog mellan , branscher och berörda myndigheter om lämpliga vägledande målsättningar och åtgärder inom varje sektor för att kostnadseffektivt bidra till att de nationella miljö- och klimatmålen nås. uppdrag pågår tills vidare. En första avrapportering gjordes där myndigheten redovisade att nationella strategier ska arbetas fram inom följande fem sektorer: produktion i världsklass, framtidens handel och konsumtion, resurseffektiv bebyggelse, flexibelt och robust energisystem samt fossila transporter (ER 2018:04). avstyrkte utskottet två motionsyrkanden om energisparlån liknande de nu aktuella yrkandena (bet. 2017/18:NU22). Utskottet anförde bl.a. att ett system med statliga energisparlån har utretts på uppdrag av regeringen men att utredaren inte fann några tydliga motiv för att införa ett sådant lån under rådande makroekonomiska förhållanden. Utskottet vill inledningsvis påminna om att ställde sig bakom regeringens förslag om mål för energieffektivisering : att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22). Enligt utskottets mening är en effektiv användning av energi positiv för och svenska företags konkurrenskraft, bidrar till minskad klimat- och miljöpåverkan samt bidrar till försörjningstryggheten. Potentialen för samhällsekonomiskt lönsamma energieffektiviseringar bör utgöra en grund för vidare satsningar. Utskottet noterar att det pågår olika insatser för ökad energieffektivisering, däribland programmet för energieffektivisering i industriföretag, det s.k. Energisteget, och sektorsstrategier för energieffektivisering som tagits fram av i samråd med berörda myndigheter och branscher. Slutbetänkandet om hinder och lösningar för energieffektivisering, småskalig produktion och ellagring innehåller flera förslag om energieffektivisering och bereds inom . Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inte att det är nödvändigt med några allmänt hållna uttalanden från om vikten av att utnyttja den potential som ligger i att använda energi effektivt i linje med vad som föreslås i motion 2018/19:169 (SD) eller 2018/19:2924 (L). I motion 2018/19:2438 (C) förordar motionären att det uttalade målet att halvera energiförbrukningen från belysning fastställs. Utskottet konstaterar att Belysningsutmaningen med målsättningen att halvera elbehovet för belysning i till 2020 var det svenska genomförandet av det internationella initiativet som lanserades vid klimattoppmötet i . Då projektet avslutades efter att överlämnat en slutrapport om Belysningsutmaningen till ser utskottet ingen anledning att tillstyrka motion 2018/19:2438 (C) i den berörda delen. Förslag om energisparlån förordas i motionerna 2018/19:333 (SD) och 2018/19:2914 (KD). Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden (bet. 2017/18:NU22) och konstaterade då att ett system med energisparlån har utretts på uppdrag av regeringen men att utredaren inte fann några tydliga motiv för att införa ett sådant lån under rådande makroekonomiska förhållanden. Utskottet gör ingen annan bedömning än utredaren och anser därför att motionerna 2018/19:333 (SD) och 2018/19:2914 (KD) bör avslås av i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om kärnkraft. Utskottet hänvisar bl.a. till de principer för kärnkraften som har slagits fast inom ramen för den energipolitiska överenskommelsen. Jämför reservation 13 (SD, L), 14 (SD, KD) och 15 (SD). I motion 2018/19:851 av (M) framhåller motionären att kärnkraften är basen i svensk elproduktion och inte bara är viktig för industrin utan också för miljön. som går förändras atmosfärens sammansättning och förekomsten av koldioxid, och motionären menar att alla länder måste bidra för att bromsa utvecklingen. Motionären menar därför att det är viktigt för att satsa på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. Med hänvisning till det ovanstående förordar motionären att riktar ett tillkännagivande till regeringen om kärnkraftens betydelse för klimatet och energiproduktionen (yrkande 2 i denna del). I motion 2018/19:2048 av m.fl. (M) framhåller motionären att tillgången till en stabil och trygg energiförsörjning är avgörande för den svenska basindustrin och svenska företags konkurrenskraft. Motionären menar vidare att det är ofrånkomligt att kärnkraften kommer att vara en viktig grundpelare under en överskådlig framtid då den står för en stor andel av energiproduktion. För att kunna möta framtidens allt större elbehov bör det ske en ansvarsfull utveckling av kärnkraften där det är viktigt att lösningen är konkurrensneutral i förhållande till andra klimatsmarta kraftslag. Motionären begär därför ett tillkännagivande om kärnkraftens betydelse för svensk energiproduktion. I kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att kärnkraften står för nästan hälften av energiproduktion och inom överskådlig framtid kommer att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. Motionärerna anser att bör satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand och begär sammanfattningsvis ett tillkännagivande om en långsiktig satsning på kärnkraft (yrkande 5 i denna del). Enligt motionärerna innebär den inskränkning som finns i bl.a. att nya kärnkraftsreaktorer endast får ersätta permanent avstängda reaktorer och att detta begränsar antalet reaktorer till dagens tio reaktorer. Motionärerna anför att gränsen på tio kärnkraftverk bör omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuellt nya verk samt att man inte ska begränsa platserna för nyetablering till dagens tre platser och förordar därför att 17 kap. 6 a § avskaffas (yrkande 9). I kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) anför motionärerna att bör återuppta planeringen av nya kärnreaktorer med energiöverenskommelsen som utgångspunkt. Vidare menar motionärerna att bör samarbeta med andra kärnkraftsländer i både och andra världsdelar för att utveckla standardiserade kärnkraftverk med en rimlig prislapp och byggtid (yrkande 2). I kommittémotion 2018/19:2924 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att kärnkraften står för en central del av elproduktion och är leveranssäker och klimatsmart. Motionärerna menar att kärnkraften behövs för klimatets skull och att bör behålla sin kärnkraft och även välkomna att den utvecklas (yrkande 8). Som har redovisats tidigare i betänkandet fastställde ett mål för energipolitiken med innebörden att elproduktionen 2040 ska vara förnybar (bet. 2017/18:NU22). I anslutning till det slås även fast att detta mål inte ska ses som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut. I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) redovisas bl.a. följande om kärnkraften: Kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraften inte ska subventioneras består. Även övriga principer från proposition 2008/09:163 (som genomfördes med prop. 2009/10:172) kvarstår. Det innebär bl.a. att • avvecklingslagen har avskaffats och inte kommer att återinföras • kärnkraftsparentesen är förlängd genom att nybyggnation på befintliga platser inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåts • tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd • tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik • något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas. I energiöverenskommelsen fastslås dessutom följande: • Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden förändras så att placerings-möjligheterna utökas fr.o.m. starten på nästa treårsperiod 2018. • () ska, i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften utreda behovet av förändringar av drifttider i kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet: staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. • Nivån på inbetalningarna till kärnavfallsfonden beslutas av regeringen efter förslag från SSM. Regeringen konstaterade vidare i propositionen att de genomförda eller snart aktuella nedläggningarna av fyra reaktorer kommer att innebära stora utmaningar för elsystemet, inte minst i ljuset av att det pågår en ökad elektrifiering inom transportsektorn och processindustrin. Det finns även intresse och behov av att attrahera ny elintensiv näringsverksamhet till för att skapa sysselsättning och tillväxt, t.ex. stora datacentraler. Samhällets ökande elberoende medför allt högre krav på leveranssäkerhet med få elavbrott och hög elkvalitet. Regeringen konstaterar att elsystemet måste klara av det moderna samhällets behov av en säker elförsörjning och tillräcklig effekt varje givet ögonblick i elsystemet som en ökad elektrifiering möjliggörs. Uppdraget till var därför att en särskild tonvikt skulle läggas på den framtida försörjningen med el. Regeringen redovisar också att kärnkraften utöver el tillför effekt och andra viktiga systemtjänster till elsystemet. Systemtjänster är ett samlingsuttryck för funktioner som är nödvändiga för att stötta och stabilisera kraftsystemet, bl.a. balans- och frekvensreglering, spänningshållning och s.k. svängmassa (dvs. funktionell tröghet i system). Även om andra produktionsslag också kan bidra med dessa eller delar av dessa systemtjänster kan det enligt regeringens be-dömning i propositionen bli en påtaglig utmaning att säkra dessa tjänster vid en alltför snabb nedläggning av kärnkraften. En stängning av flera kärnkrafts-reaktorer påverkar således elsystemets robusthet negativt. Av den anledningen anser regeringen att tillgången till och utvecklingen av nya och alternativa systemtjänster behöver ses över. I motion 2018/19:169 (SD) omnämns bestämmelsen i 17 kap. 6 a § (1998:808). Denna bestämmelse beslutades av som ett led i den förra regeringens strävan att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Bestämmelsen innebär att regeringen vid sin prövning av en ny kärnreaktors tillåtlighet enligt 17 kap. endast får tillåta denna reaktor om den är avsedd att ersätta en kärnkraftsreaktor som efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi och som kommer att vara permanent avstängd när den nya reaktorn tas i kommersiell drift uppföras på en plats där en kärnkraftsreaktor efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • Kärnkraftens betydelse för klimatet • Samarbete med andra länder • Övrigt om kärnkraft Kärnkraftens betydelse för klimatet Oaktat inställning till kärnkraftens framtid innebär beslut om energipolitikens inriktning (bet. 2017/18:NU22) att de principer för kärnkraften som redovisades i den energipolitiska överenskommelsen gäller även fortsättningsvis och att målet är att ska ha förnybar elproduktion 2040. Utskottet vill påminna om att detta är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Utskottet ser därmed ingen anledning att tillstyrka motionerna 2018/19:851 (M) och 2018/19:2924 (L) som lyfter kärnkraftens betydelse för klimatet utan avstyrker motionerna i de aktuella delarna. Samarbete med andra länder Som tidigare anförts innebär beslut om energipolitikens inriktning (bet. 2017/18:NU22) att de principer för kärnkraften som redovisats gäller även fortsättningsvis. Utskottet konstaterar att principerna bl.a. innebär att kärnkraftsparentesen är förlängd genom att nybyggnation på befintliga platser tillåts inom ramen för maximalt tio reaktorer. Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd och tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Utskottet ser med anledning av det anförda inte något behov av att ska framföra till regeringen att den behöver samarbeta med andra kärnkraftsländer så som förordas i motion 2018/19:2764 (KD). Motionen avstyrks följaktligen i den aktuella delen.