bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — och utveckling vid SLU har i uppdrag att initiera, koordinera och medfinansiera forsknings- och utvecklingsprojekt i samverkan med interna och externa parter. Enheten utvecklar och genomför fortbildningar, skapar mötesplatser och nätverk samt verkar för samarbeten inom SLU och tillsammans med andra lärosäten. I budgetpropositionen redovisar regeringen att antalet studenter vid SLU totalt sett minskade, vilket enligt regeringen är oroande mot bakgrund av att utbildningarna är angelägna för den nationella kompetensförsörjningen. SLU har initierat ett projekt med visionen om att fördubbla antalet studenter till 2027 (i förhållande till nivån 2017). I projektet ingår flera åtgärder, bl.a. att skapa attraktivare utbildningar och lärar- och forskarkarriärer samt att utveckla campus- och lärmiljöerna. Projektet är relativt nystartat och det är för tidigt att utvärdera effekten av åtgärderna. Tendensen med sjunkande söktryck är generell bland lärosätena. Den rådande högkonjunkturen har gjort att fler väljer arbete framför studier. I propositionen anför regeringen vidare att antalet aktiva forskarstudenter har minskat . SLU hade 547 aktiva forskarstudenter jämfört med 568 stycken 2017. Antalet nyantagna forskarstudenter har dock ökat , från 78 stycken 2015 till 130 stycken 2018. Regeringen konstaterar i propositionen bl.a. att SLU:s analyser visar att genomströmningen av forskarstuderande har ökat, vilket har medfört att antalet aktiva forskarstudenter har blivit lägre. Antalet forskande och undervisande personer ökade 2018 med 72 årsarbetare jämfört med (totalt 1 554 stycken 2018). Antalet disputerade lärare var 976 stycken 2018, vilket är en ökning med 60 personer jämfört med . I propositionen bedömer regeringen att SLU:s arbete med att öka attraktiviteten i sina utbildningar är viktigt för sektorns framtid. Frågor om forskning inom de areella näringarna behandlas också under anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning och under avsnittet Övriga motioner. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Anslaget får användas för utgifter för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning för de areella näringarna. Anslaget får även användas till projektrelaterade utgifter för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier samt informationsinsatser inom området. Förvaltningsanslaget redovisas inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas under anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom samma utgiftsområde. För att effektivisera handläggningen av validering av alternativa metoder till djurförsök minskas anslaget med , och i stället ökas anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med motsvarande belopp . Fleråriga åtaganden behöver ingås för att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2021–2026. Enligt kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget ökas med . Enligt motionärerna är det viktigt att vidareutveckla de areella näringarna, och det behövs en satsning för att anslaget bättre ska följa samhällets kostnadsutveckling. I motion 2019/20:1506 av och (båda MP) yrkande 3 anförs att forskningen för att motverka yngelröta och varroakvalster bör förstärkas. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) konstaterar regeringen att nya och utvecklade initiativ till behovsmotiverad forskning kan tas med start från ett mer utförligt kartlagt kunskapsläge med utgångspunkt från de synteser som görs i Formas regi och rapporter från uppdrag som getts inom ramen för handlingsplanen för livsmedelsstrategin. Kunskapsutveckling och innovationer åstadkoms ofta genom stegvisa, upprepade och långsamma processer som bygger på tidigare resultat. Utbildning och forskning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel utgör, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, medel för ett hållbart nyttjande av naturresurserna, där hög kompetens, nya forskningsrön och spridning av dessa är av största vikt. På finns information om amerikansk yngelröta och varroakvalster och vilken forskning som bedrivs för att begränsa dessa sjukdomar hos bin. Amerikansk yngelröta är en bakteriesjukdom som orsakar stor skada överallt där det finns biodling. Forskning vid SLU har medverkat till att bakterien Paenibacillus larvae som orsakar sjukdomen har omklassificerats. Det har lett till förbättrade diagnosmetoder som har fått spridning världen över. Angrepp av varroakvalster är utan tvivel det största hotet mot biodlingen både i och internationellt. Sedan varroakvalstret påträffades i har SLU bidragit med forskning som fått direkt betydelse för hur biodlarna i kan hantera parasiten. Ett mål är att förstå hur bina ska kunna leva med parasitkvalstret utan bekämpning. På finns bisamhällen som överlever utan bekämpning. Dessa bin har unika egenskaper som är värdefulla att avla på. Virusinfektioner hos honungsbin är också ett viktigt forskningsområde. Forskningen vid SLU fokuserar särskilt på virus som är associerade med varroakvalstret. Enligt information från SLU deltar elva EU-länder, från i norr till i söder, i arbetet med att hitta och odla på lokala biraser som står emot angreppen från varroakvalster och de virus de sprider. När det gäller satsningar på forskning inom de gröna näringarna, bl.a. livsmedelsforskning, se också kompletterande uppgifter under anslaget 1:23 och under avsnittet Övriga motioner. Frågor om växtförädling behandlas under Förslag till nya anslag, Växtförädling för nordiska förhållanden. 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien. Anslaget får användas för att finansiera verksamheten vid (). 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter . Anslaget får användas för nedsättning av slakteriavgifter. Enligt kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget förstärkas med . Motionärerna anför att kostnaderna för besiktning i samband med slakt har ökat, och lantbrukarna måste kompenseras för denna kostnadsökning eftersom kostnadsläget för svenska jordbrukare redan är högre än i konkurrerande länder. Av årsredovisning framgår att mer än hela anslag för att sänka kontrollavgiften för slakterier och vilthanteringsanläggningar användes. Avgifterna sattes ned med , vilket var mer än det tilldelade anslaget för nedsättning av slakteriavgifter. Den överskjutande nedsättningen bokfördes som en kostnad på avgiftsområdet. Avgiften för anläggningar med en planerad slakt på under låg på samma nivå som EU:s minimiavgifter. Utan anslaget skulle de mindre företagens avgifter per slaktat djur öka flerfalt. Slakterier med en planerad slakt på över betalade 2,01 gånger minimiavgifterna. Utan anslaget skulle den sammanlagda avgiften för företag som slaktar över nästan öka till det dubbla. Den nuvarande avgiftsmodellen innebär att företag med en verksamhet som slaktar färre djur får högre nedsättning än företag som slaktar fler djur , vilket påverkar företagens incitament att hålla nere antalet kontrolltimmar. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) konstaterar regeringen att nuvarande system med nedsättning av avgifterna för slakterikontrollen bidrar till sänkta kostnader för landets slakterier och vilthanteringsanläggningar. Avgiftssystemet är dock komplicerat och inte förenligt med och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel som ska börja tillämpas (kontrollförordningen). Ett nytt avgiftssystem behöver enligt regeringen därför tas fram. Förslag till nya anslag I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Djurvälfärdsersättning. Motionärerna anser att det är i harmoni med ambitionerna om djurvälfärd att kor ska beta utomhus . Med detta tillkommer dock arbete och kostnader, vilket innebär en konkurrensnackdel för bönderna. Motionärerna vill därför införa en betesersättning på i storleksordningen per mjölkko och år. Även enligt kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 21 bör det införas en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Växtförädling för nordiska förhållanden. Motionärerna anför att arbetet med växtförädlingsprogram med syfte att ta fram grödor som passar för nordiska förhållanden inom offentligt privat partnerskap för växtförädling (Public Private Partnership for Pre-breeding) ska förstärkas för att kunna nyttja en eventuell öppning för nya genomredigeringstekniker. Enligt motionärerna är sortmaterial som är anpassat för svenska förhållanden viktigt för svensk växtodlings lönsamhet och konkurrenskraft. Även yrkandena 34 och 35 i kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) rör frågan om växtförädling inom Public Private Partnership for Pre-breeding. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Bekämpning invasiva arter. Även yrkandena 13 och 14 i kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) rör frågan om bekämpning av invasiva arter. I motionerna anförs att tidiga insatser är mycket viktiga för att minska kostnaderna och öka chansen att lyckas få bort invasiva arter. Invasiva arter är ett av de största hoten mot den biologiska mångfalden. Det är viktigt att noga följa utvecklingen för att se om regler och åtgärder är tillräckliga för att minska spridningen. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslår motionärerna att anslås för ett nytt anslag med benämningen Sekretariat för synkronisering av forskning och behov. Motionärerna vill upprätta en funktion med bas på SLU som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket samt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället. Även i kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 36 efterfrågas en sådan funktion. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Särskild miljöprövningsdelegation för jordbruket. Motionärerna vill få till stånd en miljöprövningsdelegation som har djup förståelse för jordbruksnäringens förutsättningar. Enligt motionärerna säkerställs därmed ändamålsenlighet, funktion och förvaltningslagens krav på proportionalitet i de krav som ställs på jordbruk. Även kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 42 rör en miljöprövningsdelegation med särskild kompetens inom jordbruk. I kommittémotion 2019/20:2638 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Åkermarksinventering. Motionärerna anför att övervakning av jordbruksmarken kommer att ge tidig information om avgörande miljö- och odlingsparametrar som är viktiga ur både ett miljö- och produktionsperspektiv. Det ger ett gott underlag både till åtgärder på kort sikt och till den framtida miljö- och jordbrukspolitiken. Även kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 11 rör en åkermarksinventering. I kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Insatser mot överetablerade viltstammar. Motionärerna anför att de stora vildsvinsstammarna skapar stora problem på många håll i landet och att anslaget ska finansiera olika åtgärder för att bekämpa vildsvinsstammarna. I yrkande 73 respektive 74 i samma motion föreslås att ett statligt stöd för stängsling av odlingar mot klövvilt respektive inköp av vildsvinsfällor ska införas. Motionärerna anför att det inte är möjligt att söka stöd för att stängsla in odlingar mot klövvilt. I och med det krisläge som råder i fråga om vildsvinen vore det rimligt att det fanns en sådan möjlighet i de län där vildsvinstrycket är särskilt hårt. Även inköp av fällor bör kunna få bidrag. I motionen framförs även vissa förslag om stödutfodring av vilt. Motionärerna föreslår vidare att kravet på att vildsvinskött ska passera en vilthanteringsanläggning ska slopas, att jägare ska kunna sälja viltkött skattefritt upp till ett visst belopp, att en kvot för avskjutning ska sättas upp och att jaktlag som uppfyller sin kvot ska få pengar från staten. I samma motion liksom i kommittémotion 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås att staten ska bekosta avgiften för trikintest och test för radioaktivitet. Såväl i motion 2019/20:2774 (KD) yrkande 21 som i motion 2019/20:2760 (KD) föreslås att det införs ett stöd för utbildning av jägare och jakthundar för att skapa goda förutsättningar för vildsvinsjakt. Inom ramen för pelare 2 i landsbygdsprogrammet kan ersättning ges för extra djuromsorg, s.k. djurvälfärdsersättning. Det finns tre djurvälfärdsersättningar som ingår i landsbygdsprogrammet –2020: ersättning för extra djuromsorg för får, ersättning för extra djuromsorg för suggor och ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor. Syftet med ersättningen är att främja djurens välbefinnande. Ersättningen regleras i artikel 33 i och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005. Djurvälfärdsersättningar kan endast ges för åtgärder som går utöver unionsrätten, nationella lagstiftningskrav och allmän praxis. Nuvarande EU-regler tillåter alltså inte ersättning för åtgärder som går utöver EU-lagstiftning men som är en del av nationell lagstiftning, t.ex. lagkrav på utevistelse, det s.k. beteskravet. Med anledning av den kommande budgetperioden –2027 för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) lade kommissionen fram ett förslag (COM(2018) 392 final) till en ny förordning, dvs. och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Djurvälfärdsersättning regleras i artikel 65 i förslaget på ett sätt som innehållsmässigt motsvarar artikel 33 i den nu gällande förordningen. Frågan om förutsättningarna för att ändra artikel 33 i förordning (EU) nr 1305/2013 behandlas i departementspromemorian EU:s framtida jordbrukspolitik (Ds 2018:10). Av promemorian framgår följande (s. 122): Enligt analyser från kan en ändring i landsbygdsförordningen som innebär att ersättning kan lämnas för åtgärder som går utöver bestämmelser i , oavsett om sådana åtgärder redan är del av nationell lagstiftning eller praxis, få betydande fördelar för t.ex. grisproduktionen i som i väsentliga delar står under mer långtgående djurskyddskrav än vad kräver. Om det ska vara möjligt att ge en bred möjlighet att lämna stöd för djurskyddsåtgärder och behålla regler och praxis på den nivå vi har krävs en ändring av artikel 33 vad avser: Möjlighet att lämna ersättning för åtgärder som genomförs på grund av tvingande regelverk. Möjlighet att lämna ersättning för åtgärder som ska följas enligt bindande normer. Möjlighet att lämna ersättning för åtgärder som ska följas enligt andra bindande krav. Eftersom inskränkningarna i artikel 33 varken grundar sig på någon princip i eller i övrigt på någon konsekvent tillämpad princip i EU-lagstiftningen finns förutsättningar för att argumentera för ett borttagande av dem. Andra argument för ett borttagande av inskränkningarna är att tillämpningen av artikeln i sin nuvarande form leder till skillnader i ländernas möjligheter att ge djurvälfärdsersättningar eftersom lagar och praxis skiljer sig åt mellan länderna. Det får till följd att konkurrensförutsättningarna på den inre marknaden påverkas negativt då producenter som verkar under strängare krav oftast inte kan ta ut ett högre pris för sina produkter. Nuvarande tillämpning motverkar, i stället för att uppmuntra, strävanden att förbättra djurvälfärden inom EU. Enligt uppgift från () driver på för en förändring av kommissionens förslag till ny jordbrukspolitik för att det ska vara möjligt att betala ut djurvälfärdsersättning för åtgärder som går utöver EU-lagstiftning men som är en del av nationell lagstiftning. linje har dock ännu inte vunnit gehör i de diskussioner som pågår i rådet. Regeringen anser också att förslaget till nytt miljö- och klimatsystem – Eco Schemes – under pelare 1 ska kunna öppnas även för djurvälfärdsersättningar. har i sin rapport över förslaget till reform av GJP lagt in ändringsförslag som innebär att djurvälfärdsersättningar ska kunna ingå som en del av Eco Schemes i GJP:s första pelare. Växtförädling för nordiska förhållanden I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) anför regeringen att det är viktigt att tillräckliga växtförädlingsinsatser kommer till stånd för att öka tillväxten. En utvecklad växtförädling som tillgodoser behovet av lämpliga lokala och regionala växtsorter för hela landet innebär en mångfald av grödor och möjligheter till diversifiering på gårdsnivå. Regeringen bedömer att nya tekniska framsteg och innovationer bör utnyttjas och tas till vara i växtförädlingsarbetet för att bidra till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat och en hållbar produktion. I SLU:s regleringsbrev gav regeringen myndigheten i uppdrag att bygga upp ett för växtförädling. I regleringsbrevet anges att högst av anslaget 1:23 ska användas för uppbyggnad av kompetenscentrumet. I regleringsbrevet anges att centrumet ska samla akademin och näringslivet och utveckla kompetens för att i enlighet med målen i livsmedelsstrategin säkra tillgången till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . Hänsyn ska också tas till klimatförändringar och tillgång till biomassa för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utveckling av kompetenser och nya tekniker inom växtförädling och utvärderingar av växtmaterial för marknaden ingår. I regleringsbrevet anges vidare att SLU ska redovisa uppbyggnad och verksamhet för kompetenscentrumet. SLU ska också redovisa hur kompetenscentrumet kommer att bidra till en ökad tillgång till växtsorter som möjliggör en konkurrenskraftig och hållbar jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . Av SLU:s årsredovisning framgår följande. SLU etablerade ett under namnet SLU Grogrund som ett virtuellt centrum med organisatorisk hemvist vid . SLU Grogrund har hållit sju workshoppar för akademi och näringsliv för att definiera inom vilka områden projekt behöver startas. Verksamhet startades i form av flera projekt, bl.a. Växtförädling i hortikulturell frilandsodling, Framtidens äpple, Klimatstabilt vete, Yin-yang baserade markörer för förädling av spannmål och Framtidens åkerböna för mat och foder. För att bidra till den kompetensförsörjning inom växtförädling som efterfrågas i har även doktorandtjänster utlysts i SLU Grogrunds regi. Flera tjänster har tillsatts. Regeringen beslutade att ge Formas i uppdrag att ge stöd till förstärkta insatser för nordisk växtförädling genom att ge stöd till offentligt privat partnerskap för växtförädling (partnerskapet) som bedrivs inom ramen för (N2017/02349/SUN). Enligt regeringens beslut är syftet med stödet att möjliggöra ytterligare forskningsprojekt inom ramen för partnerskapets verksamhetsområde. Uppdraget är ett led i genomförandet av livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104). Regeringen angav vidare att förstärkta insatser för växtförädling är en åtgärd inom livsmedelsstrategins strategiska område Regler och villkor och ska bidra till att nya metoder och innovationer för växtförädling utnyttjas för att säkerställa tillgång på växtsorter för odling i . Syftet är också att möjliggöra ett jordbruk som bidrar till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser liksom jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. Av regeringens beslut framgår att kostnaderna för uppdraget ska belasta anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Uppdraget ska slutrapporteras . Bekämpning av invasiva arter I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anför regeringen att invasiva främmande arter har identifierats som ett av de största hoten mot biologisk mångfald. Enligt budgetpropositionen utförde Artdatabanken en riskbedömning av 1 033 arter. Av dessa bedöms 877 kunna påverka biologisk mångfald i på ett negativt sätt. Totalt 257 arter bedömdes utgöra en hög eller mycket hög risk som invasiva främmande arter och 53 arter bedömdes vara potentiellt invasiva. Av budgetpropositionen framgår vidare att och Havs- och vattenmyndigheten (HaV) arbetade med att genomföra de åtaganden som följer av och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 om att förebygga och hantera introduktion av invasiva främmande arter. Nya bestämmelser i om invasiva främmande arter, som kompletterar EU-förordningen, trädde i kraft . Regeringen har också beslutat om en förordning, förordningen (2018:1939) om invasiva främmande arter, som trädde i kraft . Regeringen anför vidare i budgetpropositionen (utg.omr. 20) att kraftigare insatser är viktiga för att bekämpa och hantera invasiva främmande arter. Det statliga arbetet kan enligt regeringen fortsätta genom förstärkningen av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Regeringen föreslår i propositionen att anslaget 1:3 inom utgiftsområde 20 ska ökas med . Regeringen anger som skäl för ökningen att det behövs ytterligare insatser för att förstärka den biologiska mångfalden. Regeringen anför vidare att det också behövs fortsatt engagemang från civilsamhället och privata aktörer och att information och vägledning till berörda därför är viktigt. Enligt regleringsbrev får anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 bl.a. användas för kostnader som avser arbete med invasiva främmande arter. Av förordningen om invasiva främmande arter framgår att är ansvarig myndighet för landlevande arter och HaV för vattenlevande arter. Myndigheterna ska enligt förordningen utföra riskbedömningar, vidta åtgärder om arters spridningsvägar, upprätta övervakningssystem samt anmäla och informera när en invasiv art upptäcks. Förordningen ger även myndigheterna möjlighet att för arter på unionsförteckningen ge tillstånd till viss hantering samt föreslå nödåtgärder. För arter med stor spridning, där utrotning inte är möjlig, ska myndigheterna ta fram hanteringsåtgärder. anger i sin årsredovisning att arbetet med invasiva främmande arter syftade till att etablera de strukturer som behöver upprättas enligt EU-lagstiftningen och till att hindra etablering och spridning av sådana arter genom att öka medvetenheten om dem hos myndigheter, branscher, företag och allmänheten. har deltagit på mässor och konferenser, annonserat i branschtidningar, utvecklat webbsidor, tagit fram broschyrer samt hållit webbinarium och konferenser för att öka länsstyrelsernas kunskap i frågan.