bet · H601FöU8 · 2019-04-04 00:00:00 — har även tidigare berett motionsyrkanden om fria måltider och hemresor (bet. 2014/15:FöU7, bet. 2015/16:FöU8 och 2017/18:FöU8) utan att finna skäl att tillstyrka motionerna. I betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) uttryckte utskottet en avsikt att fortsätta att följa hur Försvarsmakten inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken fortsätter att verka för att bli en attraktiv arbetsgivare som kan rekrytera och behålla personal så att krigsförbanden kan bemannas och utvecklas i enlighet med beslut. I Försvarsmaktens ansvar ingick enligt utskottet att fortsätta arbetet med att skapa goda relationer med andra arbetsgivare för att möjliggöra för de tjänstgörande att skapa sig en väl fungerande arbetssituation. Utskottet såg det som viktigt att det fortsatta arbetet med att utveckla Försvarsmaktens attraktionskraft som arbetsgivare inte avstannar som ett resultat av att värnplikten återinförts. I sin årsredovisning uppger Försvarsmakten bl.a. att det har bedrivits ett fortsatt arbete med att inom ramen för den årliga lönerevisionen höja lägstalönerna för officerare. Utskottet har tidigare understrukit vikten av att arbetet med att utveckla Försvarsmaktens attraktionskraft som arbetsgivare fortsätter och kan konstatera att myndigheten inom ramen för den årliga lönerevisionen höjt lägstalöner för officerare. Utskottet utgår därmed från att detta viktiga arbete inte avstannar som ett resultat av att plikttjänstgöring återinförts. Försvarsmakten bör inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken fortsätta att verka för att bli en attraktiv arbetsgivare som kan rekrytera och behålla personal så att krigsförbanden kan bemannas och utvecklas i enlighet med beslut. Utskottet utgår vidare från att alla berörda arbetsgivare lägger samma vikt som utskottet vid att erbjuda ett efterlevandeskydd som svarar upp mot riskerna för personal i såväl försvaret som räddningstjänsten. Eftersom försvaret befinner sig i en tillväxtfas förutsätter utskottet att Försvarsmakten fortsätter att utveckla villkor, anställningsformer och andra incitament på ett sådant sätt att det bidrar till myndighetens attraktionskraft som arbetsgivare. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden med förslag om hur en jämnare könsfördelning ska uppnås och redovisas. Jämför reservation 6 (V). I motion 2018/19:409 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör uppdra åt att arbeta för att möta Försvarsmaktens kvantitativa krav på andelen kvinnor respektive män samt att uppnå en jämn könsfördelning bland dem som rekryteras (yrkande 3). Motionärerna anser även att bör få i uppdrag att återkomma med en analys av rekryteringen utifrån motivation och kön (yrkande 4). Vidare menar motionärerna att såväl Försvarsmakten som och Försvarshögskolan bör få i uppdrag att ta fram en plan för hur de kan arbeta med positiv särbehandling vid rekrytering i syfte att öka andelen kvinnor inom organisationerna (yrkande 5). För att kunna definiera kvantitativa mål anser motionärerna att Försvarsmakten bör få i uppdrag att återkomma med en plan för hur man ska uppnå en jämn könsfördelning på organisationens olika nivåer till (yrkande 6). Motionärerna anser vidare att Försvarsmakten bör få i uppdrag att genomföra en årlig jämställdhetskartläggning (yrkande 7). Försvarsmakten har i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten till uppgift att integrera jämställdhetsperspektiv i verksamheten. I instruktionen anges att arbete ska bedrivas i enlighet med Försvarsmaktens handlingsplan för jämställdhetsintegrering. Försvarsmakten uppger att uppdraget att öka andelen kvinnor på alla nivåer kräver att myndigheten vidareutvecklar åtgärder inom attraktion, rekrytering och förmågan att behålla kvinnor i personalstyrkan. Enligt Försvarsmakten är den huvudsakliga orsaken till bortfall för kvinnor som ansöker till den militära grundutbildningen muskelkraven för de olika befattningarna, trots att kvinnorna har höga värden i övriga prövningsmoment. Försvarsmakten anger att kraven för utbildning och anställning kontinuerligt ses över i syfte att de ska vara relevanta för befattningen. Försvarsmakten redovisar att kvantitativa mål nedbrutet på personalkategorier i fråga om fördelningen mellan kvinnor och män 2017–2027 har fastställts och att arbetet med att bryta ned målen på stridskraftsnivå pågår. Av Försvarsmaktens årsredovisning framgår det att den interna strategiska inriktningen syftar till att myndigheten ska ha förmåga att attrahera och behålla kompetenta medarbetare och vara en inkluderande, jämställd och jämlik organisation. Den könsneutrala totalförsvarsplikten möjliggör en bredare rekryteringsbas bestående av både kvinnor och män, vilket skapar bättre förutsättningar för att personalförsörja krigsförbanden. Kravet på tillväxt gör det nödvändigt att öka attraktionskraften med effektiv rekrytering och ökad kapacitet att behålla personal enligt årsredovisningen . I en breddad målgrupp som omfattar kvinnor behöver andelen intresserade och sökande till militära tjänster öka. Försvarsmakten beskriver att kvinnors drivkrafter för ett militärt engagemang har varit en viktig utgångspunkt för myndighetens åtgärder. Vidare har Försvarsmakten särskilt lyft fram vikten av positiv särbehandling tillsammans med chefers ansvar att aktivt efterfråga, uppmuntra och karriärplanera för lämpliga kandidater som är kvinnor. Försvarsmakten redovisar att man målmedvetet har arbetat med bl.a. karriärplanering för att öka andelen chefer som är kvinnor. Myndigheten har även valt att prioritera kvinnor för deltagande i olika mentorsprogram. Försvarsmakten har fortsatt ansträngningarna i syfte att öka andelen kvinnor på alla nivåer. Försvarsmakten förväntas uppnå vissa av myndighetens fastställda kvantitativa måltal –2020. Andelen rekryter som är kvinnor har ökat med från 2017/2018/19. Försvarsmakten eftersträvar en fortsatt ökning av antalet värnpliktiga som är kvinnor för att uppnå målet om 2020 för soldat- och sjömanskategorierna (GSS/K) samt för officersutbildningarna framöver. Military Weekend, som syftar till att öka unga mäns och kvinnors intresse för Försvarsmakten, har genomförts vid 18 förband, och i årsredovisningen anges att drygt hälften av deltagarna varit kvinnor. Försvarsmaktens mässkoncept har utvecklats med fokus att ytterligare synliggöra anställda kvinnor i samtliga stridskrafter. Riktad e-post till kvinnor med visat intresse för ett engagemang i Försvarsmakten har enligt myndigheten gett positiva resultat. Försvarsmakten genomför riktade kommunikationsinsatser i syfte att omhänderta slutsatserna från projektet effektivare rekrytering av särskilda målgrupper (MER). Försvarsmakten har fortsatt intensifiera de lokala åtgärderna för att öka andelen kvinnor. Exempel på sådana åtgärder är skolbesök, utställningar på mässor, ungdomskurser samt ett flertal prova-på-helger. En genomförd marknadsundersökning visar att bristande tillgång till information och kunskap om Försvarsmakten missgynnar kvinnor i högre utsträckning än män. De vidtagna åtgärderna bidrar till att synliggöra verksamheten, vilket enligt myndigheten har stor betydelse för att nå de uppsatta målen. Av de totalförsvarspliktiga som kallades till mönstring var kvinnor men bland de som sedan påbörjade grundutbildning var kvinnor enligt Försvarsmaktens årsredovisning. Enligt () årsredovisning har myndigheten tillsammans med representanter från Försvarsmakten och Försvarshögskolan sett över frågorna i mönstringsunderlaget, utifrån ett jämställdhetsperspektiv. En genusgranskare och en fokusgrupp bestående av målgruppen, totalförsvarspliktiga 18-åringar, har gett ett externt perspektiv på mönstringsunderlaget och vissa frågor har moderniserats och kompletterats utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Försvarsmakten har justerat muskelkraven för ett trettiotal befattningar inom marinen och flygvapnet, vilket enligt TRM har resulterat i en högre andel inskrivna kvinnor till dessa befattningar. En uppföljning av kravförändringen kommer att göras . TRM har dessutom med hjälp av externt expertstöd sett över text och utformning av ett urval av sina rekryteringsannonser utifrån ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Utifrån granskningen har myndigheten justerat innehåll och texter i rekryteringsannonser för att bättre attrahera både kvinnor och män till lediga anställningar. I regleringsbrevet har regeringen gett Försvarsmakten i uppgift att redovisa resultat av de åtgärder inom jämställdhetsintegrering som vidtagits för att myndighetens verksamhet ska bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. (Det uppdraget har även TRM i sitt regleringsbrev.) Försvarsmakten ska även redovisa resultatet av vidtagna åtgärder för att öka andelen kvinnor för att uppnå de kvantitativa mål som myndigheten fastställt. Redovisningen ska innehålla en analys av vilka utmaningar som behöver hanteras för att uppnå målet om en ökad andel kvinnor. Försvarshögskolan, som är ett lärosäte under , har i regleringsbrevet fått som mål att –2019 uppnå en könsfördelning bland nyrekryterade professorer om kvinnor. Försvarsmakten har många utmaningar att hantera för att möta kraven på tillväxt, och utskottet välkomnar målsättningen att vidareutveckla åtgärder inom attraktion, rekrytering och förmågan att behålla kvinnor i personal-styrkan. Utskottet kan vidare konstatera att Försvarsmakten har fastställt kvantitativa mål nedbrutet på personalkategorier i fråga om fördelningen mellan kvinnor och män –2027. Försvarsmakten har framhållit att den könsneutrala totalförsvarsplikten möjliggör en bredare rekryteringsbas bestående av både kvinnor och män, vilket skapar bättre förutsättningar för att personalförsörja krigsförbanden. Utskottet ser det som värdefullt att myndigheten vidtar åtgärder för att synliggöra sin verksamhet inte minst mot bakgrund av att bristande information och kunskap om Försvarsmakten missgynnat kvinnor i högre utsträckning än män. Utskottet kan konstatera att regeringen gett såväl Försvarsmakten som TRM i uppgift att bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. Utskottet välkomnar vidare att strävan att attrahera och behålla kompetenta medarbetare och att vara en inkluderande, jämställd och jämlik organisation utgör del av Försvarsmaktens strategiska inriktning. Myndigheten har bl.a. redovisat avsikten att fortsätta att intensifiera de lokala åtgärderna för att öka andelen kvinnor, vilket utskottet ser positivt på. Utskottet ser skäl att fortsättningsvis följa resultatet av myndigheternas arbete inom detta område men avser inte att vidta några åtgärder och avslår därför samtliga motionsyrkanden. Frivilliga försvarsorganisationer och nätverk Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag som handlar om bl.a. frivilliga försvarsorganisationer och nätverk. Jämför reservation 7 (C), 8 (KD) och 9 (V). I motion 2018/19:2840 av m.fl. (C) framhålls att krisberedskapen och det svenska totalförsvaret är beroende av civilsamhället och frivilligt engagemang hos befolkningen. Motionärerna anser därför att förutsättningarna för hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna att bistå samhället vid kris och krig bör förbättras. Det frivilliga engagemanget är oerhört positivt och måste fångas upp och säkerställas, både på individ- och organisationsnivå, men också ekonomiskt. Motionärerna anser att inte minst sommarens hemska bränder visar på behovet av en större och tydligare roll för civilsamhället och frivilligorganisationer i händelse av kris och krig. I motionen understryks att hemvärnet är viktigt och bör utvecklas och bli betydligt bättre rustat i form av olika förstärkningar men också vad gäller tillgång till bra materiel och utrustning. De frivilliga försvarsorganisationerna bidrar på ett värdefullt sätt tillsammans med hemvärnet, och motionärerna menar att det bör övervägas om de frivilliga försvarsorganisationerna kan bidra även till andra krigsförband än de nationella skyddsstyrkorna. Utöver redan överenskomna förstärkningar vill motionärerna se över möjligheterna att öka stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna ytterligare med betoning på nationella uppgifter vid höjd beredskap (yrkande 2). I motion 2018/19:2762 av m.fl. (KD) framhålls att frivilligorganisationerna är en vital del i försvarsarbetet. Motionärerna anser att det är av yttersta vikt att organisationerna får de förutsättningar som krävs för att deras högkvalitativa arbete ska kunna fortsätta utvecklas. Organisationerna bidrar till att stärka det breda säkerhetsarbetet samt att förankra Försvarsmaktens arbete hos civilbefolkningen. Genom att stärka frivilligorganisationerna i fredstid kommer också organisationernas förmåga att hantera allvarliga händelser och kriser att öka (yrkande 6). Detta upprepas även i motion 2018/19:2472 av m.fl. (KD). I motion 2018/19:409 av m.fl. (V) anför motionärerna att regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att återkomma med en redovisning av resurstilldelningen till nätverket officer/anställd kvinna () både bakåt och framåt i tiden (yrkande 1). I motion 2018/19:1779 av (S) anför motionären att regeringen bör se över möjligheterna till ett finansiellt stöd till () för att långsiktigt trygga dess försvarsupplysande verksamhet. AFF har bedrivit sin verksamhet oavbrutet . Utan visst finansiellt tillskott kommer föreningen att behöva avvecklas, enligt motionären. Verksamheten och inriktningen behövs framgent i lika hög grad som när föreningen bildades . Försvarsupplysning genom debatter, seminarier och konferenser behövs med hänsyn till den säkerhetspolitiska miljön i vår del av och till omläggningen av försvarspolitiken mot ett nationellt försvar och ett upprättande av ett nytt totalförsvar. Staten ger stöd i försvarsupplysning bl.a. genom stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna och till Folk och Försvar. Motionären anser att även AFF bör få ett visst finansiellt stöd så att föreningens tydliga regionala verksamhet kan bevaras. I motion 2018/19:1803 av (S) anförs att regeringen bör överväga att låta de frivilliga försvarsorganisationerna få en egen anslagspost i budgeten. Frivilliga försvarsorganisationer består av 18 olika organisationer som bistår försvaret och hemvärnet. Med en egen anslagspost finns enligt motionären en större chans att de kan omhänderta och utveckla var och en av organisationerna. I motion 2018/19:2718 av och (båda C) anför motionärerna att man bör utreda hur sportskyttar och jägare med sin kompetens kan bidra till totalförsvaret. har ett försämrat säkerhetspolitiskt läge och behöver stärka såväl försvarsvilja som folk-förankring, enligt motionärerna. Frivilliga försvarsorganisationer utgör en viktig resurs för den samlade krisberedskapen och försvarsförmågan, och om fler ideella krafter involveras i hela landet kan förmågan stärkas ytterligare. Med god lokal kännedom, engagemang och organiseringsförmåga finns enligt motionärerna möjligheten att utveckla ett närmare samarbete mellan Försvarsmakten, sportskyttar och jägare. I förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet benämns 18 organisationer som frivilliga försvarsorganisationer. Deras verksamhet ska främja totalförsvaret, omfatta försvarsupplysning samt rekrytering och utbildning av frivilliga för uppgifter inom totalförsvaret. De 18 frivilliga försvarsorganisationerna (FFO) får sina uppdrag av Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). De organisationer som inte uppfyller alla förordningens kriterier är inte aktuella för uppdrag och ersättning. Det gäller exempelvis AFF som verkar för försvarsupplysning men däremot inte utbildning och rekrytering av frivilliga. Enligt Försvarsmaktens årsredovisning ger myndigheten uppdrag till 13 av de totalt 18 FFO. Försvarsmakten uppger att man för en löpande dialog om uppdragen och utvecklingen av verksamheten och att man även samverkar med MSB i syfte att nå samsyn i gemensamma frågor som t.ex. utveckling av totalförsvaret, avtal och bestämmelser. Med 375 000 medlemmar uppger Försvarsmakten att FFO skapar en bred folkförankring. Verksamheterna är spridda geografiskt över hela landet och har goda förutsättningar för att ge stöd till samhället. FFO bidrar vidare till Försvarsmaktens personalförsörjning genom rekrytering av frivilliga till tjänstgöring och krigsplacering i krigsförbandens 6 100 befattningar för avtalspersonal (frivillig personal). Inom hemvärnsförbanden är enligt årsredovisningen av befattningarna avsedda för avtalspersonal. När det gäller nätverksstöd framkommer i Försvarsmaktens årsredovisning att myndigheten har säkerställt att resurser tillförts och att arbetstid planerats in för att genomföra nätverkets aktiviteter. genomfördes en central nätverkskonferens med 585 deltagare (varav män). Representanter från samtliga organisationsenheter, hemvärnet och FFO deltog samt räddningstjänsten som externt inbjuden organisation. I regeringens proposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) angavs att bl.a. myndigheters och kommuners behov bör vara styrande för de uppdrag som lämnas till de frivilliga organisationerna. Försvarsmakten och MSB utarbetade tillsammans med Frivilliga försvarsorganisationernas samarbetskommitté en ny modell för hur fördelningen av medel till frivilliga försvarsorganisationer skulle utformas. Vid tidigare beredning av frågan konstaterade utskottet (bet. 2013/14:FöU1) att modellen skickades på remiss till organisationerna innan den infördes. Av en skrivelse som utskottet mottog 2011 och som hade undertecknats av företrädare för tolv frivilliga försvarsorganisationer, framgick att 16 av 18 organisationer ställde sig positiva till det förslaget. Modellen skulle tillämpas innan den utvärderades. Den nya modellen infördes och innebar en ökad långsiktighet och förutsägbarhet för de frivilliga försvars-organisationerna som den främjade den verksamhet som efterfrågas. På regeringens förslag i budgetpropositionen togs det särskilda anslaget för organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna bort ur statsbudgeten (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104). I stället har organisationsstöd betalats ut från Försvarsmaktens och MSB:s förvaltningsanslag. Av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) framkommer att har beslutat om tillkännagivanden om att det särskilda anslaget för organisationsstöd till frivilliga försvars-organisationer bör återinföras (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92 respektive bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Utskottet önskade säkerställa ett grundläggande organisationsstöd för de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att borttagandet av det särskilda anslaget inte hade inneburit någon nämnvärd förändring av nivån på organisationsstödet, dvs. dryga på årsbasis –2012. Regeringen menade vidare att inte heller Försvarsmaktens och MSB:s införande av en ny modell för fördelningen av organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna 2011 hade haft någon inverkan på den totala summan av organisationsstöd. Den utvärdering som MSB och Försvars-makten hade gjort på uppdrag av regeringen hade visat att omfattningen av organisationsstödet sammantaget inte hade förändrats nämnvärt. Regeringen redovisade mot bakgrund av detta att det inte fanns något skäl att återinföra det särskilda anslaget för organisationsstöd för de frivilliga försvarsorganisationerna. I regleringsbrevet anger regeringen att högst får användas för uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna för deras utbildningsverksamhet, inklusive ungdomsverksamhet. För betalade Försvarsmakten ut detta maximala belopp till de frivilliga försvarsorganisationerna. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) framhöll regeringen att de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed även samhällets krisberedskap långsiktigt bör säkerställas. Organisationers möjligheter att göra människor delaktiga har en stor betydelse i det svenska samhället enligt regeringen, som ansåg att det både stärker folkförankringen och bidrar till att försörja krigsförbanden med kompetens på ett rationellt och kostnadseffektivt sätt. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet borde enligt den försvarspolitiska inriktningen i propositionen främst vara inriktad mot nationella uppgifter vid höjd beredskap. Organisationernas ungdomsverksamhet bedömde regeringen som särskilt betydelsefull, men även informationsspridning om totalförsvaret framhölls som en viktig del av de frivilliga försvarsorganisationernas funktion. Regeringen ansåg vidare att de berörda centrala myndigheterna, kommunerna och landstingen i högre grad borde eftersträva samverkan med frivilligorganisationerna i syfte att tillvarata de frivilligas engagemang såväl under fredstida kriser som under höjd beredskap. Vid beredningen av den försvarspolitiska inriktningen instämde utskottet i regeringens syn på de viktiga bidrag de frivilliga försvarsorganisationerna ger till totalförsvaret och därmed även till samhällets krisberedskap (bet. 2014/15:FöU11). Utskottet menade att denna tillgång långsiktigt bör säkerställas. Vidare vidhöll utskottet det som anförts tidigare om att de frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll i fråga om att skapa en folkförankring. Vid utskottets sammanträde fick utskottet information av Frivilliga försvarsorganisationernas samarbetskommittés ordförande om de olika organisationernas ekonomiska situation och verksamheter. publicerade () en rapport på uppdrag av inom ramen för Sabek (Samhällets beredskap i kris och krig). Studien för ett nytt civilt försvar (FOI-R-4675) utgör ett kunskapsunderlag inför framtida överväganden och beslut avseende personalplanering för ett nytt civilt försvar. I rapporten beskrivs vissa aspekter av de frivilliga försvarsorganisationernas och andra frivilligas roll i det civila försvaret. Utskottet anser att de frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll i fråga om att skapa folkförankring och att de genom sin verksamhet bidrar till totalförsvaret och därmed även till samhällets krisberedskap. Såväl organisationernas ungdomsverksamhet som deras roll i fråga om att sprida information om totalförsvaret är betydelsefull. I regeringens proposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) angavs att bl.a. myndigheters och kommuners behov bör vara styrande för de uppdrag som lämnas till frivilliga organisationer. Utskottet bejakar alltjämt tanken om att tydliga behov bör vara styrande för stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna. Utskottet välkomnar att Försvarsmakten för betalade ut de som är maximalt belopp till verksamheter som bedöms svara upp mot dessa behov. Utskottet lägger stor vikt vid att långsiktigt säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och samhällets krisberedskap samt till en ökad delaktighet och förankring inom området. Utskottet kan konstatera att kraven som ställs på frivilliga försvars-organisationers verksamhet för att de ska vara berättigade till ekonomiskt stöd varit oförändrade . Eftersom omvärldsläget förändrats utesluter utskottet inte att det kan finnas skäl att överväga om t.ex. en organisation som verkar för försvarsupplysning men inte rekrytering eller utbildning borde betraktas som en frivillig försvarsorganisation eller om andra frivilligas roll i såväl det civila som det militära försvaret kan bidra både till de behov som finns och till de behov som kan uppstå . När det gäller enskilda nätverk inom Försvarsmakten eller andra myndigheter ser utskottet inget skäl att särskilt följa upp arbetsgivarens stöd till dessa och avslår därför yrkande 1 i motion 2018/19:409. I fråga om mer övergripande eventuella förändringar eller prioriteringar av verksamhet som bygger på frivillighet bör dessa övervägas inom ramen för arbetet med en ny försvarspolitisk inriktning.