bet · H701FiU2 · 2019-12-16 00:00:00 — Regeringens mål för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning och den ska ske med rimligt risktagande och likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I propositionen redovisar regeringen resultat för respektive myndighet inom området i förhållande till de mål man beslutat om (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.2). Både SFV och FortV ska enligt sina respektive regleringsbrev uppnå resultat efter finansiella poster som motsvarar en avkastning om på av myndigheternas genomsnittliga lån i . har både SFV och FortV betalat in 110 respektive på statens centralkonto till följd av myndigheternas avkastningskrav. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken är – investeringsplan för SFV – låneram för SFV – investeringsplan för FortV – låneram för FortV – anslaget 1:10 Bidragsfastigheter – beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter. Investeringsplan för 2020–2022 Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2022 som riktlinje för SFV:s investeringar enligt tabell 1. Tabell 1 Investeringsplan för 2019–2022 Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgifter för anskaffning och utveckling Varav investeringar av anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Varav investeringar av anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . pågår projektering för en renovering och ombyggnad av . och åren därefter fortsätter renoveringen och ombyggnaden av vissa regeringsbyggnader i . kommer SFV också att genomföra ett förvärv av Fysikhuset i genom att myndigheten nyttjar statens köpoption när det gäller det bolag som äger fastigheten 1. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Enligt regeringen bör låneramen, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov som brukarna har angett, ligga kvar på samma nivå som föregående år. Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för underhåll av och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som SFV förvaltar. Det får också användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter. För att kunna genomföra akuta åtgärder i myndighetens parkförvaltning och åtgärder på vissa fastigheters murverk föreslår regeringen att anslaget ökas med 4 respektive 2020. innebär tidigare föreslagna och aviserade anslagsförändringar att anslaget föreslås minska med 2020. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter Vården och underhållet av de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021. Investeringsplan för 2020–2022 Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2022 som en riktlinje för FortV:s investeringar enligt tabell 2. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Med hänsyn till tidigare upplåning och de behov som brukarna har angett bör låneramen utökas med , anger regeringen. Därmed föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta att FortV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Tabell 2 Investeringsplan för 2019–2022 Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgifter för anskaffning och utveckling Varav investeringar av anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Varav investeringar av anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Digitalisering och it inom offentlig förvaltning Inom området digitalisering och it inom offentlig förvaltning finns Myndigheten för digital förvaltning (Digg), vars verksamhet helt finansieras med anslag. Regeringens mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Målen förtydligar och preciserar delar av det förvaltningspolitiska målet som har beslutat om. Vidare har regeringen bedömt att digitala lösningar ska vara förstahandsval i den offentliga förvaltningens verksamhet och i kontakter med privatpersoner och företag. ska skyddet av säkerhetskänslig verksamhet, informationssäkerheten och skyddet för den personliga integriteten säkerställas. Med detta i beaktande ska det vara enkelt att digitalt komma i kontakt med det offentliga och uppgifter ska om möjligt bara behöva lämnas en gång. Den offentliga förvaltningen ska vara effektiv och samarbeta. Den ska återanvända information, uppgifter och gemensamma lösningar när det är möjligt och lämpligt. Den offentliga förvaltningen ska vidare verka för öppenhet, innovation och delaktighet i digitala lösningar (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.2). I propositionen redovisar regeringen resultat inom området i förhållande till de mål man beslutat om (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 avsnitt 7.2). Det anslag som regeringen redovisar under rubriken och it inom offentlig förvaltning är – anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning. Anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringens av den offentliga förvaltningen samt för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen och andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Med anledning av att Myndigheten för digital förvaltning tagit över ansvaret för webbriktlinjer för den offentliga sektorn föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020. Anslaget föreslås också öka med ca för att myndigheten ska kunna utföra sitt uppdrag, som det föreslås minska med till följd av att de medel som tidigare beräknats för arbetet med nationell digital infrastruktur delvis minskas. Inom området statistik finns (), vars verksamhet finansieras både med anslag och avgifter. Av verksamheten 2018 finansierades av anslag och av avgifter från främst uppdragsfinansierad verksamhet. Regeringens mål för området är att producera statistik av god kvalitet som är tillgänglig för användarna. Kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska, statistikproduktionen ska vara effektiv och samordningen av statistiken ska utvecklas. I propositionen redovisar regeringen resultat för myndigheten i förhållande till de mål man beslutat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 avsnitt 8.2). Det anslag som regeringen redovisar under rubriken är – anslaget 1:9 . Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen bedömer att SCB bör ha det samlade ansvaret för officiell statistik inom folkbildningen och därför föreslår man att anslaget ökas med 2020. För att finansiera en ökning av anslaget till inom utgiftsområde 18 föreslår regeringen att anslaget till SCB minskas med 2020. I propositionen redovisas en tabell (tabell 8.4) med budget för avgiftsbelagd verksamhet. Enligt tabellen beräknas ett negativt resultat på ca 2020. Det ackumulerade resultatet för verksamheten beräknas till ett överskott på ca . Prognos- och uppföljningsverksamhet samt god redovisningssed Verksamheten inom området prognos- och uppföljningsverksamhet samt god redovisningssed är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs av , , och . Regeringens mål för prognos- och uppföljningsverksamheten är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser samt uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Regeringens mål för god redovisningssed är att ska utveckla god redovisningssed, förbättra standarder och verka för att regelverket ska vara enkelt och anpassat för dem som upprättar och använder redovisningen. I propositionen redovisar regeringen resultat för respektive myndighet inom området i förhållande till de mål man beslutat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 avsnitt 9.3). De anslag som regeringen redovisar under rubriken och uppföljningsverksamhet samt god redovisningssed är – anslaget 1:13 . Regeringen föreslår att anvisar 2020. Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås endast ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisar 2020. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Förutom att anslaget föreslås ökas med pris- och löneomräkning föreslås också att det minskas med ca 2020. Regeringen föreslår att anvisar 2020. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. För att stärka förmåga att genomföra uppdrag, analysera myndigheter och verksamheter samt lämna förslag till effektiviseringar i staten inom myndighetens ansvarsområde föreslår regeringen att anslaget ökas med 2020. Regeringen föreslår också en minskning av anslaget med ca 2020. I propositionen redovisas en tabell (tabell 9.8) med budget för myndighetens uppdragsverksamhet, som avser områdena ekonomisk styrning och tjänsteexport. Enligt tabellen beräknas resultatet till 2020. Det ackumulerade resultatet för verksamheten beräknas till ett överskott på varav avser tjänsteexport. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås endast ökas till följd av pris- och löneomräkning. Inom området offentlig upphandling finns (), vars verksamhet helt finansieras med anslag. Regeringens mål är att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden, som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. Utifrån detta mål har regeringen i den nationella upphandlingsstrategin (Fi2016/00833) beslutat om sju inriktningsmål. I propositionen redovisar regeringen resultat inom området i förhållande till de mål man beslutat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 avsnitt 10.2). Det anslag som regeringen redovisar under rubriken upphandling är – anslaget 1:17 . Regeringen föreslår att anvisar 2020. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att myndighetens anslag minskas med ca till följd av att tidigare beslutade satsningar på arbete med s.k. sociala utfallskontrakt avslutas . I kommittémotion 2019/20:3313 av m.fl. (M) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna 28,3 miljoner mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna avvisar regeringens förslag till ökning av anslaget till med till förmån för ett eget förslag om att öka anslaget till myndigheten på i syfte att stärka arbetet mot penningtvätt. Till följd av att föreslår en generell effektivisering på myndigheter genom att reducera pris- och löneomräkningen för att finansiera andra prioriterade reformer föreslår motionärerna att anslagen till Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , Statens servicecenter, och Myndigheten för digital förvaltning sänks med sammanlagt 2020. I kommittémotion 2019/20:2634 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna 228 miljoner mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Beloppet är en konsekvens av reformer som föreslår i andra delar av sitt budgetalternativ och som påverkar lönekostnaderna i staten. I partimotion 2019/20:3015 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna 10 miljoner mer i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår att insatserna mot penningtvätt ska stärkas och att anslaget till ökas med utöver regeringens förslag . En indirekt effekt av att i en annan del av sitt budgetalternativ har framfört förslag om att införa en skatt på konstgödsel är att lönekostnaderna i staten minskar. Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten på 2020 samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. I kommittémotion 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Motionärerna föreslår att insatserna mot penningtvätt ska stärkas och att anslaget till ökas med utöver regeringens förslag . Vidare vill motionärerna att det öppnas sju nya servicekontor utöver de 27 som regeringen aviserat. De sju kontoren bör placeras i , , , , , och . För att möjliggöra detta föreslår motionärerna att anslaget till Statens servicecenter ökas med 2020. Motionärerna föreslår också att anslaget till bidragsfastigheter minskas med 2020. Därmed avvisas regeringens satsning på energieffektiviseringar för bidragsfastigheter. En indirekt effekt av att i en annan del av sitt budgetalternativ har framfört förslag om att sänka skatten på diesel som används i jordbruket är att lönekostnaderna i staten ökar. Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten på 2020 samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. Avslutningsvis bedömer motionärerna att det finns möjlighet att göra besparingar på myndigheternas lokalkostnader, särskilt för de myndigheter som är lokaliserade i . Därför vill man reducera rikthyran . Detta skapar enligt motionärerna både en besparing i statens budget och ökar drivkrafterna för myndigheterna att lokalisera sin verksamhet till andra delar av eller andra delar av . Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten på 2020 samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. beslut om statens budget inom utgiftsområde 2 innebar bl.a. att anslaget till Statens servicecenter (SSC) ökades med för att det skulle vara möjligt att tillföra statliga ersättningsjobb när Radiotjänst lades ned. Enligt uppgifter från ligger den ökning av anslaget till SSC med som beslutade om kvar även 2020. SSC har ännu inte etablerat delar av sin verksamhet i , eftersom det fortfarande saknas kundunderlag för detta. Enligt departementet bereds ärendet inom . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till statens budget inom utgiftsområde 2. Det innebär att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till anslag, bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner, liksom stadgeändringen i Nordiska investeringsbanken. Utskottet välkomnar förslaget om att öka anslag i syfte att förstärka myndighetens arbete med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår att anslaget till länsstyrelserna (utg. omr. 1) ökas för att de bättre ska kunna utöva sin tillsyn enligt lagen (2017:630) om åtgärder för penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringens förslag om ett ökat anslag till Statens servicecenter för att förstärka den statliga närvaron i hela landet kommer enligt utskottet att bidra till att möjligheterna att bo och verka i hela landet förbättras. Utskottet avstyrker motionärernas förslag till statens budget inom utgiftsområdet. När det gäller regeringens styrning av den avgiftsfinansierade verksamheten i staten har utskottet framhållit att även om det finns en skillnad i hur den verksamheten följs upp och prövas jämfört med anslagsfinansierad verksamhet får det inte gå ut över beslut om anslag för bestämda ändamål (t.ex. 2015/16:FiU9). Underskott i avgiftsfinansierad verksamhet som i praktiken finansieras genom att anslag tas i anspråk kan enligt utskottet påverka möjligheten att uppnå ändamålet med anslaget, och oreglerade underskott i avgiftsfinansierad verksamhet innebär att det skapas behov av att finansiera dem med framtida medel. Mot bakgrund av detta har utskottet tidigare betonat att en sådan prioritering behöver vara transparent. Därför ser utskottet positivt på att regeringen i budgetpropositionen utvecklat redovisningen av myndigheternas avgiftsfinansierade verksamhet. I de tabeller där den avgiftsfinansierade verksamheten redovisas finns nu också en kolumn där det ackumulerade resultatet framgår, vilket gör det möjligt för att sätta den avgiftsfinansierade verksamhetens resultat i förhållande till regeringens förslag till anslagsnivå. Till exempel kan utskottet notera att regeringen föreslår att Statens servicecenter anvisas ett anslag på 2020 och att det ackumulerade resultatet i myndighetens uppdragsverksamhet beräknas till ett underskott på ca . Utskottet konstaterar att har lämnat en revisionsberättelse med reservation för Kammarkollegiet. Anledningen är att bemyndigande om ekonomiska åtaganden när det gäller ett anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel har överskridits med . Utskottet noterar att överskridandet är ett resultat av de risker med brutna ansvarskedjor som riksrevisorerna påtalat i sin årliga rapport (t.ex. redog. 2019/20:RR5 s. 16). Den uppkomna situationen föranleder utskottet att betona allvaret i att överskrida budgetbeslut. Utskottet välkomnar således den dialog som regeringen för tillsammans med och Kammarkollegiet för att förhindra att något liknande inträffar igen. Avslutningsvis har utskottet noterat de kvalitetsbrister i datainsamlingen i Arbetskraftsundersökningen som SCB har identifierat och att myndigheten publicerade reviderad statistik för perioden –. Enligt utskottet är tilliten till SCB:s statistik grundläggande eftersom statistiken myndigheten producerar används som grund för politiska beslut. Utskottet kan inte annat än instämma i regeringens mål för myndigheten som innebär att SCB ska producera statistik av god kvalitet som statistikproduktionen ska vara effektiv. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Agenda 2030. Utskottet hänvisar till regeringens pågående arbete med att genomföra och följa upp agendan. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (V). Sammanfattning av propositionens redovisning om Agenda 2030 I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2) redovisar regeringen sitt arbete med att genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling i . Det internationella arbetet för Agenda 2030 beskrivs vidare inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan och utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Regeringen konstaterar att Agenda 2030-delegationen lämnade sitt slutbetänkande , och att delegationens förslag har remitterats till ett stort antal aktörer och bereds inom . Av redovisningen i budgetpropositionen framgår att regeringen beslutade om en nationell handlingsplan för Agenda 2030 som gäller fram . I samband med detta beslut gav regeringen också i uppdrag till () att –2021 ta fram statistik, indikatorer samt redovisa en statistisk lägesbild. lämnade SCB en delredovisning till regeringen som innehåller förslag på en nationell indikatorlista. Listan integrerar de globalt överenskomna indikatorerna med ett antal nationella indikatorer som tagits fram för att komplettera de globala indikatorerna och anpassa dessa till en svensk kontext. Ett nationellt uppföljningssystem för agendans genomförande är under uppbyggnad, där SCB samordnar utveckling och produktion av statistik och ska göra den allmänt tillgänglig. Regeringen framhåller att ska vara ledande i att genomföra Agenda 2030, och att man avser att stärka samordningen och uppföljningen av genomförandet. avser regeringen att återkomma till med en samlad inriktning för arbetet med att genomföra och följa upp agendan. Enligt regeringen lägger handlingsplanen för arbetet med Agenda 2030 grunden för ett starkt och samstämmigt genomförande. Med ökad kraft avser regeringen att belysa och bättre ta till vara synergier för samstämmighet mellan olika politikområden i linje med politik för global utveckling (PGU). Agenda 2030 ska genomföras nationellt i befintliga processer med utgångspunkt i de redan etablerade målsystemen. Avslutningsvis anser regeringen att ska verka för att arbetet med Agenda 2030 tydligt integreras i alla relevanta internationella processer, samarbeten och överenskommelser. I kommittémotion 2019/20:747 av m.fl. (SD) anförs att det bör tillsättas en återkommande utvärdering av arbete med Agenda 2030. Enligt motionärerna bör en sådan utvärdering genomföras av en extern internationell part. Ett likalydande motionsyrkande framförs i kommittémotion 2018/19:1375 av m.fl. (SD). I motion 2018/19:2738 av m.fl. (MP) anförs att en parlamentarisk kommitté bör ersätta Agenda 2030-delegationen och att den kommittén ska ta fram förslag på mål som redan har antagit och som bidrar till att uppfylla Agenda 2030 kan göras styrande och möjliga att utvärdera (yrkande 1 och 2). I samma motion anförs att en bilaga bör tas fram till regeringens årliga förslag till statens budget med fokus på att följa upp hur Agenda 2030 genomförs (yrkande 3). I kommittémotion 2019/20:3356 av m.fl. (V), anförs att bör föregå med gott exempel och lyfta hbtq-frågorna inom ramen för det nationella svenska arbetet med att genomföra Agenda 2030. Enligt motionärerna bör inkludera hbtq-frågorna i sitt genomförande av Agenda 2030 och i sina framstegsrapporter (yrkande 3). Utskottet konstaterar att regeringen avser att återkomma till med en samlad inriktning för arbetet med att genomföra och följa upp Agenda 2030. Ett nationellt uppföljningssystem för genomförandet är också under uppbyggnad där SCB samordnar utveckling och produktion av statistik. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen (utg. omr. 1) anger att mänskliga rättigheter är en av de frågor som ska genomsyra Agenda 2030. Regeringens arbete för att främja hbtq-personers rättigheter redovisas främst under utgiftsområde 13. Det övergripande målet för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck ligger till grund för arbetet med att stärka homo- och bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter. Mot bakgrund av detta och att utskottet inte vill föregripa regeringens arbete med en samlad inriktning för att genomföra och följa upp Agenda 2030 avstyrks de här aktuella motionsyrkandena. Agenda 2030, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1375 av m.fl. (SD) och 2019/20:747 av m.fl. (SD) samt 2018/19:2738 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 3. antog 2015 en resolution som innehåller en agenda för långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling kopplat till fattigdomsbekämpning (Agenda 2030). Som en del i genomförande av agendan tillsatte regeringen en delegation med uppgift att stödja och stimulera arbetet.