bet · H601TU5 · 2019-03-29 00:00:00 — I sammanhanget vill utskottet även peka på att det dåvarande statsrådet i svar på skriftlig fråga 2016/17:271 bl.a. framförde att det också är viktigt att känna till att i sig är ett underhålls- och reinvesteringsprojekt för järnvägens nödvändiga signalsäkerhetssystem och att nuvarande signalsäkerhetssystem består av gamla ställverk och ett ålderstiget skyddssystem (ATC). Statsrådet konstaterade vidare att innebär att alla ställverk byts ut och att skyddssystemet byts till ett modernare system. Statsrådet pekade på att det enligt skulle innebära en merkostnad på 20–per sträcka att först byta ut ställverken med nuvarande säkerhetssystem (ATC) för att sedan byta till ERTMS. Statsrådet konstaterade vidare att ERTMS ger en modernare anläggning med bättre tillförlitlighet, vilket bl.a. innebär färre signalfel och lägre underhållskostnader jämfört med ATC. Statsrådet pekade även på de problem som är förenade med en eventuell senareläggning av ERTMS-införandet; förutom att i sådana fall inte skulle kunna leva upp till EU-lagstiftningen innebär det att nuvarande säkerhetssystem, med sämre tillgänglighet än ERTMS, skulle behöva underhållas , vilket i slutändan ger ökade kostnader för att införa ERTMS. Utskottet välkomnar granskningen Nytt signalsystem för järnvägen – effektiviteten i införandet av ERTMS som har genomförts av . Av regeringens skrivelse med anledning av granskningen framgår att i vissa delar redan har börjat genomföra förbättringsåtgärder och avser att fortsätta att vidta åtgärder i enlighet med rekommendationer. Regeringen uppger att arbetet bör följas upp i första hand genom myndighetsdialoger med . Utskottet vill avslutningsvis peka på att regeringen har slutit en sakpolitisk överenskommelse med och Liberalerna. Överenskommelsen klargör att den beslutade nationella planen för transportinfrastruktur 2018–2029 ska fullföljas samt pekar även på ytterligare satsningar och insatser för att nå ökad punktlighet för svensk järnväg. Utskottet har sammanfattningsvis ingen annan uppfattning när det gäller frågan om att pausa ERTMS än det haft vid de senaste behandlingarna, men kommer att fortsätta att följa införandet av ERTMS mycket noga. Utskottet vill också återigen understryka betydelsen av att man i det fortsatta arbetet tar till vara de erfarenheter som arbetet med ERTMS har gett för att systemet ska införas på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt i . Mot den bakgrunden avstyrker utskottet samtliga motionsförslag och föreslår att lägger skrivelse 2018/19:31 till handlingarna. ERTMS och behovet av fördjupade analyser Utskottet påminner om att till följd av medlemskapet i EU också är skyldigt att följa EU-lagstiftningen med risk för att annars ställas inför . Utskottet utgår från att regeringen vid införandet av nya regler i svensk rätt eller vid genomförandet av andra åtgärder som följer av EU-medlemskapet gör det på ett väl avvägt sätt. Utskottet vill lyfta fram att enligt ett regeringsuppdrag ska redovisa framdriften för införandet av ERTMS i . Av årsrapporten framgår bl.a. att det finns ett behov av att modernisera järnvägen för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. framhåller att den modernisering och standardisering som införandet av ERTMS innebär ska ses utifrån målet om att uppnå bättre tillgänglighet. Av rapporten framgår vidare att det kontinuerligt genomförs olika utredningar för att undersöka och analysera hur olika tekniska lösningar påverkar, eller skulle kunna påverka, ERTMS-införandet. I rapporten nämns som exempel att det gjordes utredningar kring bl.a. kapacitet på 2021 och driftsövervakning. framhåller att utredningarna är ett kvalificerat stöd till beslut och stärker effektiviteten i utveckling och utrullning av ERTMS. Av regeringens skrivelse med anledning av granskning framgår att regeringen instämmer i rekommendationer att bör utveckla en metodik och instruktioner för genomförande av samhällsekonomiska analyser av reinvesteringsprojekt. Utskottet välkomnar detta liksom regeringens avsikt att följa upp arbete med förbättringsåtgärder genom i första hand myndighetsdialoger. Utskottet vill avslutningsvis peka på att regeringen har slutit en sakpolitisk överenskommelse med och Liberalerna. Överenskommelsen klargör att den beslutade nationella planen för transportinfrastruktur 2018–2029 ska fullföljas samt pekar även på ytterligare satsningar och insatser för att nå ökad punktlighet för svensk järnväg. Mot ovanstående bakgrund anser inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen utan avstyrker samtliga motionsförslag. Övriga frågor om införandet av ERTMS riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ERTMS ska införas samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. Mot den bakgrunden vill utskottet påminna om att regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportinfrastrukturen och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur. I uppdraget tydliggjorde regeringen att bör verka för att införa ERTMS samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. Utskottet vill även lyfta fram att det framgår bl.a. av promemoria Angående tillkännagivande rörande ERTMS i åtgärdsplaneringen att har samarbetsavtal med Öresundsbrokonsortiet, Banedanmark och när det gäller förutsättningar för kommande gränspassager med ERTMS mellan och . Vidare framgår det av promemoria att verket har löpande samarbeten med tågoperatörer och fordonsägare genom bl.a. , Svensk kollektivtrafik och Näringslivets Transportråd. Därutöver anges i promemorian att har bilaterala informationsutbyten med större aktörer inom järnvägssektorn för att stärka dialogen om ERTMS. För att stärka och vidareutveckla järnvägens funktionssätt har enligt promemorian exempelvis startat upp ett program för uppgradering av järnvägsnätet. Näringslivets Transportråd framhöll vid sitt besök i utskottet , när det gäller införandet av ERTMS, vikten av att detta harmoniseras tidsmässigt gentemot övriga , att störningar minimeras i införandeskedena och att man tänker sammanhängande fungerande stråk vid ERTMS-införandet. Vid ett besök i utskottet lyfte ett antal frågor som utskottet bör ta i beaktande om bl.a. finansiering av ombordutrustning och risker, samordning med närliggande länder, riskhantering och kvalitetssäkrad införandeplan, en paus i införandet och att följa tills det bl.a. finns en robust handlingsplan, en färdigutvecklad och testad nästa version och genomförda konsekvensanalyser. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att vid sitt besök i utskottet underströk samverkan med branschen och övriga länder. Utskottet välkomnar även att enligt ett regeringsuppdrag ska redovisa framdriften för införandet av ERTMS i . Av årsrapporten framgår bl.a. följande. Vid en jämförelse av tillgänglighetsstatistik för kan det konstateras att ERTMS-utrustade stomnätsbanor har en fjärdedel så många signalfel per bankilometer och en tredjedel så många förseningsminuter per tågkilometer som ATC-utrustade stomnätsbanor. uppger att siffrorna utgör en förbättring . Av årsrapporten framgår även att ett annat viktigt bidrag till ökad driftskompabilitet är att signerat ett samarbetsavtal om den tekniska lösningen för svensk-norska gränsövergångar. Detta innebär att samarbetsavtal nu finns för samtliga gränsövergångar mot och . Av rapporten framgår vidare att det löpande samarbetet med tågoperatörer och fordonsägare har fortsatt genom regelbundna samrådsmöten . har också aktivt stöttat de svenska operatörerna med deras bidragsansökan från den europeiska CEF-fonden (Fonden för ett sammanlänkat ). uppger att fram har cirka 800 fordon fått bidrag motsvarande för ERTMS-anpassning av ombordsystem. har svenska tågoperatörer fått av investeringen från EU. har även inrättat en funktion för att stödja och samordna operatörer/fordonsägare med ansökningar om EU-bidrag. Genom att samordna bidragsansökningarna ökar också möjligheten till bidrag. När samordnare får information om att möjligheter att söka bidrag finns, skickas den ut till respektive operatör som då erbjuds att lämna in en intresseanmälan. Utskottet har tidigare understrukit att ERTMS måste införas på ett sätt som minimerar risken för driftsstörningar eller negativ påverkan på tillförlitligheten i järnvägssystemet. Vidare har utskottet framhållit betydelsen av att man i det fortsatta arbetet tar till vara de erfarenheter som arbetet med ERTMS har gett för att systemet ska införas på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt i . Utskottet ansluter sig alltjämt till denna uppfattning. Utskottet välkomnar därför att vid sitt besök i utskottet framförde att ERTMS presterar väsentligt bättre än ATC. Utskottet vill avslutningsvis åter peka på att regeringen har slutit en sakpolitisk överenskommelse med och Liberalerna. Överenskommelsen klargör att den beslutade nationella planen för transportinfrastruktur 2018–2029 ska fullföljas samt pekar även på ytterligare satsningar och insatser för att nå ökad punktlighet för svensk järnväg. Utskottet har sammanfattningsvis ingen annan uppfattning i frågan än det hade vid de senaste behandlingarna, men kommer att fortsätta att följa införandet av ERTMS mycket noga. Utskottet vill också återigen understryka betydelsen av att man i det fortsatta arbetet tar till vara de erfarenheter som arbetet med ERTMS har gett för att systemet ska införas på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt i . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om enskilda vägar. Utskottet understryker att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet. Utskottet anser vidare att de enskilda vägarnas betydelse är väl beaktad. Jämför reservation 34 (M), 35 (SD) och 36 (KD) samt särskilt yttrande 14 (C, L). vägnät består av vägar, varav drygt tre fjärdedelar är enskilda vägar med eller utan statsbidrag och en fjärdedel är allmänna vägar. är infrastrukturförvaltare för det statliga vägnätet, och det finns ca 23 000 väghållare som ansvarar för de enskilda statsbidragsfinansierade vägarna. Staten medfinansierar byggande och drift av ca 7 av det enskilda vägnätet genom statsbidrag. Ett av villkoren för att en väg ska kunna få statsbidrag är att vägen är öppen för allmän trafik. ansvarar för bidragsgivningen. Vid byggande och drift av enskilda vägar som är öppna för allmän trafik och som tillgodoser ett kommunikationsbehov för fast boende, näringslivet eller det rörliga friluftslivet, kan man söka statsbidrag för enskild väghållning. Ett mål för den statliga bidragsgivningen är att bidragen ska skapa ett transportsystem som tillgodoser medborgarnas och näringslivets behov och underlätta tillgängligheten till transportsystemet. m.fl. (C) framhåller i kommittémotionerna 2017/18:3758 yrkande 18 och 2018/19:2427 yrkande 17 vikten av att inom ramen för resurser verka för att säkerställa att de enskilda vägarnas ska ha en bra standard, rätt sträckning och god bärighet. Motionärerna pekar på att det är de enskilda vägarna som möjliggör att 1 miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. I motionen understryks att de enskilda vägarna också är mycket betydelsefulla ur ett godstransportperspektiv. I kommittémotionerna 2017/18:3833 yrkande 6 och 2018/19:2901 yrkande 8 anser m.fl. (M) att bör ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna. Motionärerna pekar på att de enskilda vägarna ofta utgör viktiga startpunkter för exempelvis skogsindustrins transporter, vilket ställer höga krav på både bärighet och säkerhet. I motionen anges därför att det finns ett behov av att staten tar ett större ansvar för att planera underhållet och reinvesteringarna i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. I kommittémotion 2018/19:26 yrkande 3 framhåller m.fl. (M, C, KD, L) att det är de enskilda vägarna som möjliggör att 1 miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. Motionärerna pekar även på att de enskilda vägarna även är en viktig förutsättning för råvarutransporter. Motionärerna anser därför att staten fortsättningsvis bör ta ett ekonomiskt ansvar för att upprätthålla en god standard på det enskilda vägnätet, och myndigheternas tillämpning av regelverket bör syfta till att underlätta för underhåll och reinvesteringar av dessa vägar. m.fl. (L) framför i partimotion 2018/19:2059 yrkande 3.1 i denna del att en väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd och att de enskilda vägarna är en viktig del i detta. Motionärerna anser att staten fortsättningsvis bör ta ett ekonomiskt ansvar för att upprätthålla en god standard på det enskilda vägnätet och att myndigheternas tillämpning av regelverken bör syfta till att underlätta för underhåll och reinvesteringar av dessa vägar. I motion 2018/19:2402 lyfter (C) fram behovet av en översyn för att utreda ytterligare förstärkning av stödet till det enskilda vägnätet. Motionären framhåller att en väl fungerande infrastruktur utgör en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd och att de enskilda vägarna är en viktig del i detta. En stor del av vägnätet på landsbygden utgörs av enskilda vägar. Utskottet vill därför inledningsvis understryka att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet, inte minst för sysselsättning och tillväxt. Många människor och företag, i synnerhet på landsbygden, är beroende av att det finns en god framkomlighet på de enskilda vägarna. Dessa vägar har också en stor och viktig roll i vägtransportnätet eftersom de ansluter till de större statliga vägarna. Staten medfinansierar byggande och drift av ca 7 av det enskilda vägnätet. Utskottet anser att fortsatta satsningar på bl.a. bärighet och tjälsäkring är nödvändiga på de vägar som bedöms som viktiga för näringslivet i syfte att kunna upprätthålla full bärighet året runt. Utskottet välkomnar därför att statsrådet i sitt svar på en skriftlig fråga har framfört att regeringens mål är att hela det statliga vägnätet ska hålla en hög standard och en god framkomlighet och att det i den nationella planen anges att regeringen behåller nivån på bidraget för drift av enskild väg –2029. ska därför användas för detta ändamål. Utskottet vill även påminna om att har lämnat ett förslag till en revidering av förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning. föreslår bl.a. att det förtydligas att planeringen av enskilda vägar ska beaktas när man tar fram förslag till objekt som ska ingå i länsplanen. förslag överensstämmer också med vad föreslår, och myndighetens förslag bereds inom . Utskottet välkomnar även att regeringen i landsbygdspropositionen (prop. 2017/18:179) framhåller att de enskilda vägarna är en viktig del av transportnätet på landsbygden och att en satsning bör göras på enskilda vägar. Likaså anser regeringen att det är viktigt att man i länsplanerna tar hänsyn till drift, underhåll och planering av enskilda vägar. Regeringen meddelar att den därför gör en satsning på statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftåtgärder på objekt som broar och färjelägen för att förbättra deras funktion och bärighet, särskilt för tyngre fordon. Utskottet vill även lyfta fram att trafikutskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har genomfört en uppföljning, Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatanpassningsåtgärder för infrastruktur (2017/18:RFR16), med fokus på hur klimatanpassningsarbetet bedrivits och planerats på bl.a. vägsträckor i tre skogslän. Slutligen vill utskottet även påminna om den sakpolitiska överenskommelse som regeringen har slutit med och Liberalerna. I denna klargörs att vägunderhållet, med särskilt fokus på bärighet och tjälsäkring, förstärks. Utskottet anser mot denna bakgrund att de enskilda vägarnas betydelse är väl beaktad. Samtliga motionsförslag avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om klimatanpassning av transportinfrastrukturen. Utskottet framhåller att ett förändrat klimat får konsekvenser för vår transportinfrastruktur. Utskottet pekar på pågående beredningsarbete. (MP) anser i motion 2017/18:2109 yrkande 3 att det bör tas fram ett förslag på etappmål för en stärkt hänsyn till grön infrastruktur. Motionären pekar bl.a. på att järnvägar, vägar och annan basinfrastruktur över hela landet behöver förstärkas för att förhindra att vattenmassor slår ut transporter och elnät och skapar risk för krissituationer. Motionären pekar på att lösningen kan vara att fördröja dagvatten uppströms, t.ex. för att skydda tunnlar och viadukter. m.fl. (MP) konstaterar i partimotion 2018/19:2732 yrkande 9 att trafiksystemet behöver fungera även i ett varmare klimat. Motionärerna framhåller därför att det är viktigt att infrastrukturen klimatanpassas och att detta blir en del av de transportpolitiska målen. I motionen anförs att medel för att åtgärda de mest kritiska svagheterna i transportinfrastrukturen bör prioriteras. Med ett förändrat klimat ökar risken för översvämningar, ras, erosioner och stormskador, vilket även får konsekvenser för vår transportinfrastruktur. De fyra olika trafikslagen drabbas inte på samma sätt av klimatförändringar. Gemensamt för både väg- och järnvägsanläggningarna är att de har många fysiska kontaktpunkter med yt- och grundvattenförekomster. De delar därför delvis samma problematik när det gäller klimatförändringar. Mot den bakgrunden genomförde trafikutskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering /18 en uppföljning av klimatanpassning av infrastruktur med fokus på skogsbilvägar och järnvägstunnlar genom städer: Järnvägstunnlar och skogsbilvägar - en uppföljning av klimatanpassningsåtgärder för infrastruktur (2017/18:RFR16). Uppföljningen hade bl.a. som syfte att undersöka i vilken utsträckning det transportpolitiska målet har bidragit i arbetet med att klimatanpassa undersökta anläggningar. Uppföljningsgruppen konstaterade bl.a. att ett alternativ skulle kunna vara att hänsynsmålet kompletteras med ytterligare en precisering (t.ex. att anpassa infrastruktur till de klimatförändringar den utsätts för). Gruppen bedömde därför att frågan om klimatets påverkan på infrastruktur bör tas i beaktande i den beredning som pågår av Trafikanalys förslag på ny målstyrning för transportpolitiken. Utskottet vill även påminna om att regeringen i proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning uppmärksammar att klimatförändringarna och deras effekter påverkar transportsystemets och infrastrukturens robusthet samt tillförlitlighet och också kan orsaka olyckor. Klimatförändringarna och deras effekter kommer därmed att påverka förutsättningarna för att kunna nå det övergripande målet för svensk transportpolitik. Utskottet vill också peka på att har fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av myndighetens beredskap och förebyggande åtgärder när det gäller statlig transportinfrastruktur vid omfattande skogsbränder eller extrema vädersituationer. Utvärderingen skulle redovisa vilka brister och hot som finns för den statliga transportinfrastrukturen som föreligger samt möjliga konsekvenser för transportsystemet och samhället i vidare bemärkelse för det fall funktionaliteten inte kan upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. Utvärderingen skulle även innefatta en handlingsplan för hur bristerna och hoten kan åtgärdas samt en redovisning av kostnaderna för dessa åtgärder . Mot bakgrund av pågående beredningsarbete finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Båda motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om finansieringen av infrastrukturinvesteringar. Utskottet pekar bl.a. på genomförda utredningar och pågående beredningsarbeten. Utskottet hänvisar också till den sakpolitiska överenskommelse som regeringen har slutit med och Liberalerna (januariavtalet) av vilken följer att den breda finansieringsdiskussionen mellan sju riksdagspartier ska återupptas. Jämför reservation 37 (M, KD) och särskilt yttrande 15 (C). Statens investeringar i transportinfrastruktur ska enligt huvudprincipen i 7 kap. 5 § budgetlagen (2011:203) finansieras med anslag. kan dock enligt 6 § samma lag besluta att investeringar i statlig transportinfrastruktur får finansieras på annat sätt. Ett beslut om sådan alternativ finansiering kan avse lån i . har beslutat att broarna över Sundsvallsfjärden på och över på får finansieras med lån till den del kapitalkostnaderna finansieras med inkomster från infrastrukturavgifter som tas ut för de fordon som trafikerar broarna. Likaså har godkänt att investeringar i väg- och järnvägsinfrastruktur finansieras med lån i fall då kapitalkostnaderna ska finansieras med trängselskatt (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348 samt prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Alternativ finansiering kan även ske genom att investeringar i statlig infrastruktur finansieras av andra aktörer än staten, t.ex. i form av bidrag från kommuner, landsting, EU eller den privata sektorn, s.k. extern finansiering. Offentlig-privat samverkan (OPS) är ett begrepp som kan innefatta extern finansiering men som kan användas för en rad olika varianter på samverkan kring byggande, drift och finansiering. Om den privata parten inte har något ansvar för överbryggande finansiering, men väl ett långsiktigt helhetsansvar för underhåll och drift, kan man i stället tala om en funktionsentreprenad. (M) framhåller i motion 2017/18:389 att redovisningsprincipen för infrastrukturinvesteringar bör ses över. I motionen anges bl.a. att staten genom att ändra principen för hur infrastrukturinvesteringar bokförs skulle kunna fastställa en långsiktig investeringsram för en stabil och löpande utbyggnad av infrastrukturen. Motionären framhåller att detta ger möjligheten att planera mer långsiktigt och förhindrar att staten medverkar till förstärkt obalans i byggkonjunkturen. (MP) anser i motion 2017/18:2419 att staten via myndigheter ska kunna medfinansiera åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt samt åtgärder som ger effektivare användning av befintlig infrastruktur. I motionen framhålls bl.a. att vi behöver transportera oss både mindre och effektivare för att klara klimatmålen. m.fl. (L) framför i kommittémotion 2017/18:3462 yrkande 11 att en bredare användning av OPS öppnar upp för fler projekt och snabbare utbyggnad av infrastruktur. I motionen framhålls att det finns stor positiv erfarenhet internationellt av samverkan mellan det offentliga och privata aktörer vid utbyggnad och drift av infrastruktur. I motion 2017/18:3502 av Per Åsling och (båda C) yrkas att får i uppdrag att identifiera 10–15 större OPS-projekt. Motionärerna framhåller att det är nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur för att framtidssäkra svensk ekonomi. OPS-finansiering öppnar enligt motionärerna för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. m.fl. (C) framhåller i partimotion 2017/18:3683 yrkande 47 vikten av att möjliggöra nya finansieringsformer för infrastruktur- investeringar. I yrkande 48 anser motionärerna att bör få i uppdrag att utreda lämpliga infrastrukturprojekt för OPS. Motionärerna pekar på att vi måste öppna upp för nya former av finansieringsmetoder för att flera viktiga infrastruktursatsningar ska kunna realiseras. I motionen framhålls att infrastrukturinvesteringar behöver ett ökat inslag av offentlig-privat samverkan.