bet · H601TU14 · 2019-05-29 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att den bör fortsatt prioritera arbetet med att främja vattenvägarna samt underlätta för mer pråmtrafik för att öka andelen hållbara transporter. Därmed tillstyrker utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. Utskottet föreslår att avslår övriga yrkanden i motioner om olika sjöfartsfrågor, bl.a. om svensk sjöfarts konkurrenskraft, organisationsfrågor inom sjöfarten, sjöfartsavgifter och vissa miljöfrågor. Motionsyrkandena avstyrks främst med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns 13 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP) och ett särskilt yttrande (V). Ett delyrkande i en motion väckt med anledning av skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029. Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Transport av järnvägsvagnar med fartyg Vissa frågor om hamnar Vissa miljö- och klimatfrågor 1.Svensk sjöfarts konkurrenskraft, punkt 1 (M, KD) 2.Svensk sjöfarts konkurrenskraft, punkt 1 (C) 3.Organisationsfrågor inom sjöfarten, punkt 2 (SD, KD) 4.Utförande av sjömätning, punkt 3 (SD) 5.Inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 4 (S, V, MP) 6.Transport av järnvägsvagnar med fartyg, punkt 5 (SD) 7.Farleds- och lotsavgifter, punkt 6 (SD) 8.Vissa frågor om hamnar, punkt 7 (SD) 9.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 8 (M) 10.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 8 (SD) 11.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 8 (C) 12.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 8 (KD) 13.Vissa internationella frågor, punkt 9 (SD) Sjöfartsfrågor (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av skrivelse 2017/18:278 Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:853 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 9 i denna del, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 43 och 47. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (C) 2018/19:943 av (KD), 2018/19:1038 av Boriana (M), 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2556 av och (båda C), 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 47 samt 2018/19:2754 av och (båda MP). Reservation 3 (SD, KD) 2018/19:312 av (SD). Reservation 4 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör fortsatt prioritera arbetet med att främja vattenvägarna samt underlätta för mer pråmtrafik för att öka andelen hållbara transporter, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:26 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 6.1 och 2018/19:2059 av m.fl. (L) yrkande 6.2, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 13, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 42 och 2018/19:898 av (M) yrkandena 1 och 3. Reservation 5 (S, V, MP) Transport av järnvägsvagnar med fartyg 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 6 (SD) 2018/19:898 av (M) yrkande 2, 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 16, 17 och 19, 2018/19:1769 av m.fl. (S) och 2018/19:2714 av (C). Reservation 7 (SD) Vissa frågor om hamnar 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 18 samt 2018/19:2112 av m.fl. (S). Reservation 8 (SD) Vissa miljö- och klimatfrågor 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 22–25, 2018/19:1756 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2018/19:2200 av (S), 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkandena 6.2, 8.2 och 9 i denna del, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 21–24, 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkandena 35 och 46. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (KD) 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 21. Reservation 13 (SD) 2018/19:1468 av (C). 2018/19:2089 av (S) och 2018/19:2981 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (KD), (S), (M), (S), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ett delyrkande i en motion väckt med anledning av skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 och 58 motionsyrkanden om sjöfartsfrågor från allmänna motionstiden /19. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. Vid utskottssammanträdet informerade parterna i samarbetet Blå tillväxt om sjöfartens bidrag till ett hållbart samhälle, och vid utskottssammanträdet informerade generaldirektör m.fl. från om aktuella frågor för myndigheten. Vidare deltog ledamöter i utskottet på utbildningsdag . Frågor om trafikens infrastruktur har behandlats av utskottet tidigare under i betänkande 2018/19:TU5 Infrastrukturfrågor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svensk sjöfarts konkurrenskraft med hänvisning till de insatser som pågår och planeras. Utskottet framhåller vikten av fortsatt arbete med bl.a. regelförenkling och inflaggningsprocessen för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Jämför reservation 1 (M, KD) och 2 (C). Den havsgående sjöfarten regleras i stor utsträckning av internationella bestämmelser och konventioner som har införlivats i svensk lagstiftning. Det finns ett drygt hundratal nationella lagar, förordningar och föreskrifter för sjöfarten. Att sjöfarten i stor utsträckning styrs av folkrättsliga regler och internationellt samarbete innebär att kuststaterna har begränsade möjligheter att påverka hur sjöfarten ska bedrivas. har varit aktivt i arbetet med att genomdriva regionala regelverk som bl.a. utsläppskontrollområden för kvävedioxider (NECA) och svaveldioxider (SECA) och förbud mot toalettvattenutsläpp (se vidare i avsnittet om vissa miljöfrågor). Dessa regelverk utarbetas och drivs fram regionalt och beslutas sedan av den internationella sjöfartsorganisationen (). , som antogs 1982 och trädde i kraft , reglerar olika aspekter på havens och havsbottnens fredliga användning, inte minst på miljöområdet. Internationella regler för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och skydd för den miljön utarbetas framför allt inom IMO, men även på EU-nivå tas olika instrument fram som påverkar den europeiska sjöfartsnäringen och fartyg som framförs inom EU. För sjötrafik inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon gäller de internationella sjövägsreglerna samt de tillägg och undantag från dessa regler som finns föreskrivna. Tillträde till den svenska sjöfartsmarknaden kan antingen ske genom nybyggnation, förvärv eller charter av fartyg, och verksamheten kan drivas under svensk eller utländsk flagg. Det ligger administrativt under Transportstyrelsen. I processerna för registrering och certifiering av fartyg som varit registrerade i ett annat land, s.k. inflaggning, ingår olika steg. Det första steget är att säkerställa att ägare och fartyg uppfyller de krav som finns. En anmälan om inflaggning görs på en särskild blankett och därefter görs en inflaggningsbesiktning som innebär en kontroll av fartygets skick och hur väl det överensstämmer med dess certifikat. Därefter hålls ett inflaggningsmöte där man tar upp förutsättningar för certifiering, eventuella brister och dispenser samt Transportstyrelsens och den erkända organisationens ansvar och går igenom information om bemanning och registrering. När sedan fartyget är registrerat och har ansetts sjövärdigt utfärdas ett certifikat och fartyget kan tas i drift. För att ett skepp (fartyg med en största längd överstigande ) ska kunna registreras i det måste äganderätten till skeppet kunna härledas till den som senast var inskriven ägare i ett lands officiella inskrivningsregister för fartyg. Därför behöver Transportstyrelsen få ett avregistreringsintyg från skeppets tidigare hemland. Om skeppet aldrig har varit registrerat i ett utländskt register krävs ett ickeregistreringsintyg från skeppets tidigare hemland. Om skeppet aldrig har varit registrerat tidigare krävs dessutom ett s.k. Builder’s Certificate, eftersom äganderätten måste kunna härledas till tillverkningsvarvet. Fartyg som ska bli svenska ska genomgå olika besiktningar och kontroller för att få användas till sjöfart, t.ex. sjövärdighetsbesiktning, men även andra besiktningar beroende på hur skeppet ska användas. För att få framföra skepp som används yrkesmässigt krävs dessutom ett beslut om säkerhetsbesättning eller, för de fartyg som inte ska ha säkerhetsbesättning, att kraven i Transportstyrelsens bemanningsföreskrifter är uppfyllda. Tillstånd, tillsyn och registerhållning av svenskregistrerade fartyg är en avgiftsfinansierad verksamhet . Huvudprincipen är att varje enskild tillståndshavare betalar de kostnader som ärendet genererar. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. I propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205, bet. 2017/18:TU3, rskr. 2017/18:25) föreslogs vissa lagändringar i syfte att underlätta för sjöfartsnäringen, t.ex. en ändrad definition av skepp, att registreringen av mindre skepp förenklas och att en villkorad registrering möjliggörs i syfte att underlätta överföringen av skepp som förvärvats i utlandet till det . De nya reglerna började gälla . Sjöfartsstöd lämnas enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd till arbets-givare för sjömän på svenskregistrerade fartyg under förutsättning att fartyget i sin näringsverksamhet används i trafik som är utsatt för internationell konkurrens, att fartyget endast är registrerat i det , att utbildningsplatser ställs till förfogande ombord på fartyget och att det finns tillräckliga försäkringar för fartyget och dess drift. Sjöfartsstöd lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst och för arbetsgivarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Beslut om sjöfartsstöd fattas av Delegationen för sjöfartsstöd, ett särskilt beslutsorgan inom , vars ledamöter förordnas av regeringen. Stödprocessen är uppdelad i två delar – på årsbasis och på månadsbasis. ansöker arbetsgivaren om att förklaras vara berättigad till sjöfartsstöd för ett visst fartyg under nästkommande år. För nya fartyg som blir aktuella , t.ex. vid inflaggning eller ägarbyte, kan arbetsgivaren lämna in en ansökan . Efter att arbetsgivaren har godkänts för att få sjöfartsstöd ansöker denna om sjöfartsstöd för besättningens ersättning . I början av månaden lämnar arbetsgivaren in en ansökan om sjöfartsstöd som avser föregående månad. Delegationen granskar ansökan och fattar ett preliminärt beslut. Sjöfartsstödet krediteras därefter på sökandens skattekonto den 12:e , som arbetsgivarens skattedeklaration för den aktuella månaden ska vara inlämnad. Sjöfartsstödet motsvarar därmed den deklarerade skatten och arbetsgivaravgiften för personalen, och arbetsgivaren behöver därför inte betala in dessa till . Den 19:e lämnar arbetsgivaren in en mer utförlig redovisning av föregående månads ersättning och skatteredovisning. Baserat på denna redovisning fastställer delegationen slutligt rederiets stödbelopp för den aktuella månaden. I motion 2018/19:853 av (M) framförs att de nya reglerna för registrering av fartyg i fartygsregistret som började gälla skyndsamt bör följas upp och utvärderas (yrkande 1). Arbetet bör fokusera på hur möjligheterna till finansiering av nya fartyg eller investeringar i befintliga fartyg har påverkats. Översynen behövs enligt motionären för att skapa bättre förutsättningar för en levande kust med aktiva företagare som skapar jobb och tillväxt inom de blå näringarna. Motionären anför även att det bör undersökas hur finansiering av mindre fartyg kan underlättas (yrkande 2). Fartyg som exempelvis används inom skärgårdstrafik, fiske och vattenbruk är ofta för små för att klassas som skepp enligt de nya reglerna. Detta innebär i sin tur att de inte kommer att registreras i fartygsregistrets skeppsdel och därmed inte är möjliga att inteckna. Motionären framhåller att det är svårt att finansiera ett nytt fartyg när det inte finns möjlighet att lämna säkerhet i form av inteckning i fartyget. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2018/19:2427 yrkande 9 i denna del att möjligheterna till en stärkt konkurrenskraft för sjöfarten bör ses över. Motionärerna anför att det är viktigt att den svenska sjöfartens konkurrenskraft inte försämras bl.a. eftersom utflaggning av svenska fartyg inom rederier, handelsflotta och fiskefartyg riskerar att utarma kompetensen inom branschen. Dessutom finns det en risk för att möjligheter att i internationella sammanhang påverka arbetsvillkoren för sjöfartsnäringen minskar i takt med att allt färre fartyg bär svensk flagg. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 44 begärs att en garanti införs om att sjöfartsföretag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till myndigheterna, en s.k. en dörr in. Uppgifterna ska sedan slussas vidare till rätt myndighet. En sådan ordning skulle påtagligt minska tiden som rederierna behöver lägga på administration. Motionärerna uppmärksammar att rederier kan vara tvungna att vända sig till en rad olika myndigheter och att myndighetskontakterna alltför ofta upplevs som byråkratiska. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2018/19:2901 yrkande 43 att det bör utredas om det går att införa en möjlighet till förhandsbesked om sjöfartsstöd i syfte att öka antalet registrerade fartyg i . Motionärerna framhåller att det är ett stort problem att rederier inte på förhand kan få besked om de är berättigade till sjöfartsstöd. Detta leder till att rederier avstår från att registrera fartyg i . I yrkande 47 i motionen anförs vidare att möjligheten att förenkla inflaggningsprocedurerna för de företag och fartyg som återigen vill flagga svenskt bör ses över i syfte att stärka svensk sjöfartsnäring. Motionärerna framhåller att den administrativa bördan inom sjöfartsnäringen riskerar att hämma utvecklingen. Många i branschen upplever att myndighetskontakterna är komplicerade. Inom ramen för översynen bör man därför överväga en s.k. one-stop shop, där det räcker med en enda kontakt in i myndighetsvärlden. Insatser för stärkt konkurrenskraft för svensk sjöfart Utskottet vill inledningsvis understryka att regeringens målsättning är att ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Det finns enligt regeringen en outnyttjad potential på sjön som regeringen vill ta till vara. Sjöfarten kan också bidra än mer till stärkt svensk export då den är en livsnerv för handel med omvärlden och därmed för välstånd. En stark sjöfart skapar jobb och tillväxt både till sjöss och på land. Även sjöfarten måste dock minska sin klimat- och miljöpåverkan. Regeringen arbetar aktivt med detta både inom FN och inom EU. Utskottet välkomnar regeringens arbete och påminner om att sjöfartens viktiga roll i det svenska transportsystemet, inte minst för de svenska exportnäringarna, även beaktades i den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21). Utskottet har behandlat frågor om den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Utskottet vill i sammanhanget särskilt framhålla den uppföljning som utskottet presenterade (rapport /15:RFR9). Utskottet konstaterade då att det fanns utrymme för förbättringar för att stärka sjöfartens konkurrenskraft och att det är angeläget att dessa genomförs . Utskottet underströk bl.a. vikten av att har en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring (bet. 2014/15:TU11). Utskottet vill framhålla att regeringen tog ett helhetsgrepp för att främja de maritima näringarna. I den maritima strategin lade regeringen fram sin vision för det fortsatta arbetet: konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Utskottet har bl.a. i betänkande 2016/17:TU18 välkomnat regeringens maritima strategi och framhållit att behöver en väl fungerande sjöfartssektor för att upprätthålla positionen som ett handels- och industriland. Utskottet har framfört att det delar regeringens bedömning i strategin att svenskregistrerade fartyg ökar tillgången på praktikplatser för sjöfartsstudenter, bidrar till ökad sysselsättning för bl.a. svenska sjömän och även kan stärka hela den maritima sektorn i . Utskottet har vidare anfört att strategin bl.a. bör kunna bidra till att kan ta vara på de marknadsmöjligheter som finns inom det maritima området. Utskottet pekade även på vikten av att arbetet med genomförandet av strategin bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Utskottet ville lyfta fram att en stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för ambitionerna att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Som en följd av den maritima strategin har regeringen beslutat om olika uppdrag. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) fick i uppdrag att dels vidareutveckla ett begränsat antal indikatorer för en årlig uppföljning av utvecklingen inom de olika områdena i strategin, dels genomföra en fördjupad uppföljning . HaV redovisade uppdraget och det bereds nu inom . Utskottet vill uppmärksamma att beslutade om ett svenskt tonnagebeskattningssystem, där syftet har varit att öka den svenska handelsflottans konkurrenskraft liksom andelen svenskregistrerade fartyg (prop. 2015/16:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Bestämmelserna innebär att kvalificerade rederier ska kunna välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnagebeskattning. Tonnagebeskattning innebär att rederiernas inkomst bestäms schablonmässigt utifrån fartygens last- och passagerarkapacitet, dvs. fartygens tonnage, oberoende av inkomster och utgifter. De nya reglerna trädde i kraft , och de kunde tillämpas för beskattningsår som börjar efter . Utskottet vill vidare lyfta fram att regeringen beslutade om en nationell godstransportstrategi: Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi (dnr N2018/03939/TS). Av strategin framgår att ett nationellt godstransportråd inrättas med ett fyraårigt uppdrag. Nationella godstransportrådet ska bl.a. bidra till arbetet för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter och till genomförandet av godstransportstrategin. Utskottet noterar att verksamheten inom det nationella godstransportrådet ska bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft och främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Utskottet kan också konstatera att regeringen gav i uppdrag att utse och inrätta en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart med ett tidsbegränsat uppdrag (N2018/04482/TS). Utskottet välkomnar att samordnaren bl.a. ska utarbeta och bidra till att verkställa en handlingsplan som främjar inrikes sjöfart och närsjöfart och som också främjar energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och föroreningar till såväl luft som vatten. I den nationella godstransportstrategin anför regeringen att det är viktigt med fler svenskregistrerade fartyg för sysselsättningen och för att behålla kompetensen inom hela sjöfartsklustret. Det är enligt regeringen också viktigt för att kunna bedriva ett framgångsrikt internationellt arbete för att minska sjöfartens miljöpåverkan, stärka sjösäkerheten och förbättra arbetsmiljön. Vidare utgör fler svenskregistrerade fartyg även en viktig del i beredskapen inför eventuellt krig och andra krissituationer. Utskottet delar regeringens bedömning. Regeringens ambition är att öka antalet svenskregistrerade fartyg genom bl.a. en gemensam inflaggningsportal och förhandsbesked om sjöfartsstöd. Utskottet konstaterar att dessa frågor bereds inom . Regeringen har, när det gäller handelsflottan, anfört att den har arbetat för att vända utvecklingen för att få fler svenskregistrerade fartyg. Den svenskregistrerade handelsflottan brukar definieras som fartyg i storleksklassen över 500 brutto. var antalet fartyg så lågt som ca 85. Detta kan jämföras med att antalet för 10–var uppe i ca 250. passerade antalet svenskregistrerade fartyg i den svenska handelsflottan 100. Förklaringen till den positiva trenden bedöms vara en kombination av införandet av tonnagebeskattningssystemet, utvecklingsarbete hos Transportstyrelsen och parternas avtalsarbete. Utskottet välkomnar denna utveckling. Förenkling av regler och fartygsregistrering Utskottet påminner om att Transportstyrelsen har vidtagit åtgärder för att bl.a. underlätta tillsyn, nybyggnation och inflaggning av fartyg. Transportstyrelsen arbetar med att förenkla regler som rör sjöfarten inom ramen för regelutvecklingsarbetet. Myndigheten har även genomfört ett projekt där hela regelverket för svenska fartyg som inte omfattas av internationella regelverk sågs över – Projekt nationella föreskrifter (PNF). Målsättningen med arbetet var bl.a. att ta fram ett funktionsbaserat regelverk för att skapa goda förutsättningar för en långsiktig och hållbar verksamhet. Syftet med funktionsbaserade regler är bl.a. att underlätta för teknikutveckling och göra regelverket mer flexibelt och möjligt att anpassa efter rådande förhållanden. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om fartyg i nationell sjöfart trädde i kraft . För existerande fartyg kommer dock regelverket att fasas in beroende på fartygstyp. Arbetet med nationella föreskrifter är också kopplat till ett nytt tillsynssystem med egenkontroll som utgångspunkt. Detta regelverk trädde i kraft (prop. 2016/17:135, bet. 2016/17:TU15, rskr. 2016/17:218). Transportstyrelsen har även haft ett regeringsuppdrag om funktionsbaserade regler inom behörighets- och bemanningsområdet. Regeringsuppdraget är tvådelat, där en första del om förenkling av behörigheter har lett till en ändring i Transportstyrelsens föreskrifter som trädde i kraft . Den andra delen av uppdraget, som gäller funktionsbaserad bemanning, har avslutats utan vidare åtgärd. Utskottet vill påminna om att den dåvarande regeringen antog en handlingsplan i syfte att främja den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Regeringen lät bl.a. ta fram förslag till förenklingar av regler som i huvudsak har anknytning till fartygsregistret. Förslagen presenterades i promemorian Regelförenkling för sjöfarten. Mot bakgrund av promemorian beslutade regeringen om propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205). Propositionen innehöll vissa lagändringar i syfte att underlätta för sjöfartsnäringen, t.ex. en ändrad definition av skepp, att registreringen av mindre skepp förenklas och att en villkorad registrering möjliggörs i syfte att underlätta överföringen av skepp som förvärvats i utlandet till det . följde förslaget (bet. 2017/18:TU3, rskr. 2017/18:25). De nya reglerna började gälla . Enligt de nya reglerna räknas fartyg vars största längd överstiger som skepp, och fartyg vars största längd är eller mindre räknas som båtar. Regeländringen innebär att man endast kan ta ut nya inteckningar i ett fartyg om fartygets största längd överstiger . I praktiken innebär det att ett antal skepp rättsligt sett kommer att förvandlas till båtar. Den ändringen medför flera fördelar i form av bl.a. lägre registreringsavgifter samt lättare omsättning av fartygen. Utskottet kan konstatera att utvecklingen har vållat viss oro för att det skulle komma att bli svårare att finansiera det mindre skärgårdstonnaget eftersom dessa båtar inte längre kommer att kunna pantsättas i skeppsregistret (redan utfärdade inteckningar kommer dock att ligga kvar i skeppsregistret). Utskottet vill dock framhålla att det finns andra instrument för att finansiera såväl nybyggen som köp av båtar i form av båtbyggnadsförskott, återtagandeförbehåll (äganderättsförbehåll), företagshypotek och leasing. Utskottet vill vidare framhålla att regeringen gav Transportstyrelsen, och Delegationen för sjöfartsstöd vid i uppdrag att utreda de ekonomiska, praktiska och juridiska förutsättningarna för ett sammanhållet förfarande vid fartygsregistrering. I uppdraget ingick att utreda vad som krävs för att möjliggöra fartygsregistrering genom att vända sig till endast en myndighet, en webbplattform eller liknande.