bet · H701UbU1 · 2019-12-12 00:00:00 — Utskottet vill påminna om att fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut. begär att regeringen ska ge Skolinspektionen i uppdrag att prioritera och utveckla uppföljningsarbetet (skr. 2018/19:144, bet. 2019/20:UbU3, rskr. 2019/20:40). Utskottet noterar att en utredare tillsattes för att biträda med att utreda och föreslå ökade möjligheter för Skolinspektionen att stänga fristående och kommunala skolor med stora och återkommande brister (pressmeddelande , ). Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen föreslår regeringen att ytterligare medel anslås till Skolinspektionen. Regeringen anger att mängden ärenden som avser tillsyn utifrån individärenden har ökat kraftigt. Om myndigheten tillförs ytterligare medel kan den genomföra sin verksamhet med bibehållen kvalitet och omfattning, enligt regeringen. Med hänvisning till de initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området anser utskottet att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom området Barn- och ungdomsutbildning är väl avvägda. Sammanfattningsvis har utskottet här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom området Barn- och ungdomsutbildning och att avstyrka samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). 4 vuxenutbildning och yrkeshögskola Omfattning, mål och resultatanalys Den offentligt finansierade vuxenutbildningen inom utgiftsområde 16 består av vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux) och . Inom utgiftsområde 17 finansieras folkbildning. Komvux och särvux delas upp i grundläggande nivå, som kan sägas motsvara respektive grundsärskolan, och gymnasial nivå, som kan sägas motsvara gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. I komvux ingår även vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid. Antalet elever omräknat till heltidsstuderande uppgick till drygt 110 000, en ökning om . Totalt studerade ca 250 000 elever i komvux, en ökning jämfört med föregående år. Andelen utrikes födda kvinnor och män i komvux har ökat . Andelen uppgick på den grundläggande nivån och på gymnasial nivå till . Inom sfi studerade nära 160 000 elever med kommunen som huvudman 2018. Det totala antalet kursdeltagare i sfi uppgick till nära 210 000. Totalt kostade verksamheten 2018. Inom påbörjade nära 23 000 personer sina studier inom 2018, en ökning med jämfört med . Totalt studerade drygt 54 000 personer inom , en ökning med 4 000 studerande jämfört med . Totalt kostade verksamheten 2018. har fastlagt som mål för vuxnas lärande att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Det finns också mål för vuxenutbildning i skollagen (2010:800) och för i lagen (2009:128) om samt förordningen (2009:130) om . Regeringen redovisar resultaten inom området och drar bl.a. följande slutsatser (avsnitt 4.3.4 och avsnitt 4.3.8 i propositionen). Utbildningssystemet måste bli bättre på att rusta människor med de kunskaper och färdigheter som efterfrågas av offentlig verksamhet och näringslivet och motverka könssterotypa yrkes- och studieval. Behovet av stödinsatser inom komvux ökar när andelen elever i allt större utsträckning är utrikes födda. Likaså behöver lärarna rustas med rätt kompetens för att undervisa elever med annat modersmål än svenska. Myndigheten för arbete med att matcha utbildningsutbud med arbetslivets rekryteringsbehov fungerar väl, och har även i fortsättningen en viktig roll när det gäller att möta arbetslivets rekryteringsbehov. Utbildningarna inom håller i regel hög kvalitet men det finns utvecklingsområden. Regeringen redovisar behandlingen av ett tillkännagivande inom verksamhetsområdet vuxenutbildning och yrkeshögskola (avsnitt 4.3.4 i propositionen). Det avser eftergymnasial utbildning för särskoleelever. Enligt regeringen är tillkännagivandet inte slutbehandlat. Med utbildning som möter arbetsmarknadens behov får människor möjlighet att utvecklas och stärka sin ställning på arbetsmarknaden, som förutsättningarna för såväl offentlig sektor som näringsliv att klara kompetensförsörjningen stärks. För den enskilde skapar tillgången till vuxenutbildning förutsättningar för ett livslångt lärande och omställning under hela livet. Vuxenutbildning kan även bidra till att motverka den könssegregerade arbetsmarknaden. För att stärka förutsättningarna för vuxnas lärande har det införts en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux och fler utbildningsplatser inom bl.a. den regionala yrkesutbildningen inom komvux (yrkesvux) och . Utbyggnaden av innebär den största satsningen på utbildningsplatser inom utbildningsformen sedan den infördes. I avsnittet Politikens inriktning redogör regeringen för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området (avsnitt 4.4 i propositionen). I det följande redovisas några större satsningar. För att underlätta utbyggnaden av den yrkesinriktade vuxenutbildningen avser regeringen att göra förändringar när det gäller de villkor som ställs på kommunerna om att finansiera motsvarande antal utbildningsplatser som krävs för att få del av aktuellt statsbidrag. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden för att kunna fatta beslut om bidraget tidigare. På så sätt kan kommunernas planeringsförutsättningar förbättras. Regeringen avser också att genomföra förändringar inom yrkesvux så att ersättningen höjs för de utbildningsplatser som söks i kombination med sfi. Syftet med kombinerade utbildningar är att även nyanlända kvinnor och män ska kunna påbörja studier och slutföra en utbildning som kan leda till anställning. Den planerade utbyggnaden av utbildningsplatser inom genomförs i enlighet med vad som tidigare aviserats. Medel föreslås för att utveckla utbildningsutbud, t.ex. med ett större utbud av enstaka kurser. För detta föreslås en ökning med 13 miljoner 2020 och en ökning med . Vidare föreslår regeringen att Myndigheten för tillförs medel för stöd till valideringsarbete, 2020 och en beräknad ökning med . Det statliga stödet till yrkeshögskoleutbildning tillförs också medel för stöd till utveckling av modeller för branschvalidering med . Regeringen föreslår fyra anslag inom området vuxenutbildning och yrkeshögskola om sammanlagt . Ett anslag om avser förvaltningsutgifter för en myndighet: 1:19 Myndigheten för . Tre anslag om sammanlagt avser statliga bidrag: 1:17 Bidrag till vissa studier, 1:18 Statligt stöd till vuxenutbildning och 1:20 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning. Regeringen föreslår två bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, ett för anslaget 1:18 Statligt stöd till vuxenutbildning och ett för anslaget 1:20 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för vuxenutbildning och yrkeshögskola (avsnitt 4.5 i propositionen). Under varje anslag återfinns anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. Det finns också en s.k. härledningstabell där det framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Under anslaget för Myndigheten för återfinns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Regeringen anger att anslagsändamålet ändras för anslaget 1:20 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning så att det av anslagets ändamål framgår att anslaget även får användas för stöd för framtagande av modeller för branschvalidering. Anslaget 1:17 Bidrag till vissa studier Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:18 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – statsbidrag för vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna samt för motsvarande äldre utbildningar, och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning – statsbidrag för lärcentra – att främja utveckling av vuxenutbildning och öka deltagandet i sådan utbildning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2 2021. beslutar om stöd för statsbidrag för bl.a. vuxenutbildning. För att förbättra förutsättningarna för kommunernas planering av den kommunala vuxenutbildningen bör beslut om statsbidrag kunna fattas året innan statsbidraget ska lämnas. Anslaget 1:19 Myndigheten för Regeringen anger att anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:20 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom – statsbidrag för konst- och kulturutbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet – stöd för framtagande av modeller för branschvalidering. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 8 2021–2027. Myndigheten för beslutar om stöd för bl.a. yrkeshögskoleutbildningar. Regeringen har bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel ska omfatta fler än två utbildningsomgångar. Utbildningar som omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar kan också pågå . I kommittémotion 2019/20:3297 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning av anslaget 1:19 Myndigheten för med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 1:18 Statligt stöd till vuxenutbildning med för fler platser inom regionalt yrkesvux och en förlängd satsning på statsbidrag för utbildning inom hälso- och sjukvården. I kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 6 efterfrågas en utökning av antalet platser inom regionalt yrkesvux. I yrkande 7 framgår att motionärerna vill utöka antalet platser inom sfi-yrkesutbildning och göra det till huvudspår i sfi-utbildningen. Ett liknande förslag finns i yrkande 11 i kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. (KD). Inledningsvis kan utskottet konstatera att intresset för fortsätter att vara stort från såväl utbildningsanordnare som studerande och arbetslivet. Det är glädjande att både studerande och arbetsgivare känner till som utbildningsform och att en så hög andel () har arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter en avslutad yrkeshögskoleutbildning. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att satsningar på vuxenutbildning ger kvinnor och män en chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till eftergymnasial utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter samt bilda sig för ökat deltagande i samhällslivet och för personlig utveckling. När det gäller yrkanden om att utöka antalet platser inom den regionala yrkesutbildningen inom komvux (yrkesvux) framgår det av budgetpropositionen att regeringen avser att ändra villkoren för kommunerna för att få del av statsbidrag för att underlätta utbyggnaden av den yrkesinriktade vuxenutbildningen. Vidare framgår att regeringen avser att höja ersättningen för utbildningsplatser som söks i kombination med sfi. Utskottet delar regeringens bedömning att statsbidraget för yrkesutbildning bör kunna utnyttjas i högre grad med dessa ändringar. Utskottet ser därför inte något skäl att vidta ytterligare åtgärder. Med hänvisning till de initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området anser utskottet att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom området vuxenutbildning och yrkeshögskola är väl avvägda. Sammanfattningsvis har utskottet här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom området vuxenutbildning och yrkeshögskola och att avstyrka samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). 5 Universitet och högskolor Omfattning, mål och resultatanalys och högskolor omfattar utbildning och forskning vid statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434) samt utbildning och forskning vid enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda examina. Det finns över 400 000 studenter och mer än 76 000 anställda vid 31 statliga lärosäten och ett antal enskilda utbildningsanordnare, däribland , i och Stiftelsen . Totalt kostade verksamheten vid universitet och högskolor 2018, vilket motsvarade av bruttonationalprodukten (BNP). Regeringens mål för verksamhetsområdet är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Regeringen redovisar resultaten inom området och drar bl.a. följande slutsatser (avsnitt 5.3.5 i propositionen). () granskningar av utbildningar på forskarnivå har enligt myndigheten bidragit till en högre kvalitet inom de granskade utbildningarna. Regeringen har förtydligat lärosätenas återrapportering av den s.k. kvalitetsförstärkningen för lärarutbildningar och utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap mot bakgrund av UKÄ:s rapporter om kvalitet och resurstilldelning. Andelen externfinansierad forskning, som enligt regeringen är ett mått på kvalitet i högskolans verksamhet, har ökat och fortsätter att öka. Prestationsgraden i utbildning på grundnivå och avancerad nivå har ökat , bl.a. till följd av en ökad andel programutbildningar i utbildningsutbudet. Även genomströmningen i utbildning på forskarnivå är relativt god. har resultatet av kvalitetsutvärderingar visat att vissa utbildningsområden har problem med bristande kvalitet. Sammantaget tyder dessa faktorer enligt regeringen på att det finns skillnader i verksamhetens effektivitet mellan lärosäten och utbildningsområden. Regeringen redovisar behandlingen av två tillkännagivanden inom verksamhetsområdet och högskolor (avsnitt 5.5 i propositionen). Det ena avser utbildningarnas arbetslivsanknytning, och det andra avser jämförelser av utbildningars kvalitet. Regeringen har inte uttalat att de är slutbehandlade. Högre utbildning och forskning av hög kvalitet är avgörande för att säkra framtidens jobb och långsiktigt stärka konkurrenskraft, men även för att ge kvinnor och män ökad trygghet på arbetsmarknaden, ekonomisk jämställdhet och ökad makt att forma sina egna liv. För att möta de stora nuvarande och framtida samhällsbehoven prioriterar regeringen insatser för att främja en god tillgång till högre utbildning av hög kvalitet för människor oavsett bakgrund eller funktionsförmåga under hela livet och i hela landet. För regeringen är det viktigt att det finns goda möjligheter att återvända till högskolan eller påbörja en högskoleutbildning senare i livet för att skaffa ny kompetens, fördjupa tidigare kunskap eller specialisera sig. I avsnittet Politikens inriktning redogör regeringen för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området (avsnitt 5.6 i propositionen). I det följande redovisas några större satsningar. Utbyggnaden av högskolan fortsätter. Flera hälso- och sjukvårdsutbildningar har byggts ut liksom förskollärarutbildningen och lärarutbildningarna. Utbildningarna byggs ut permanent för att ge universitet och högskolor långsiktiga planeringsförutsättningar och för att klara samhällets långsiktiga kompetensförsörjningsbehov. Regeringen satsar också på att skapa effektivare strukturer för tillgång till distansutbildning för att öka tillgången till utbildning. För att möta den stora lärarbristen fortsätter regeringen satsningarna på sommarkurser, vidareutbildning av obehöriga lärare och förskollärare () och kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för personer med examen på forskarnivå. Uppdraget till ett antal lärosäten att arbeta med olika insatser för att skapa fler vägar till läraryrket fortsätter och satsningen skalas upp. Satsningen på ökad kvalitet i lärarutbildningen permanentas liksom försöksverksamheten med övningsskolor, som även vidareutvecklas och utökas. Regeringen avser också att ge några lärosäten i uppdrag att möjliggöra arbetsintegrerad lärarutbildning (dvs. att arbeta på en skola och studera till lärare parallellt). För de universitet och högskolor som ingår i den kvalitetsbaserade resursfördelningsmodellen ökar forskningsanslagen med i enlighet med de successiva anslagsökningar som aviserades i den senaste forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Regeringen föreslår att Universitets- och högskolerådet får ökade resurser för att förstärka arbetet mot fusk på högskoleprovet. Regeringen föreslår 67 anslag inom området Universitet och högskolor om sammanlagt . Två anslag om sammanlagt ca avser utgifter för två myndigheters förvaltning: 2:1 och 2:2 Universitets- och högskolerådet. Trettio anslag om sammanlagt avser ersättning till statliga lärosäten för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Trettio anslag om sammanlagt avser ersättning till statliga lärosäten för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. Fem anslag om sammanlagt avser olika statsbidrag: 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet, 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor, 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning och 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet. Regeringen föreslår ett bemyndigande för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för universitet och högskolor (avsnitt 5.7 i propositionen). Under varje anslag återfinns anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. Det finns också en s.k. härledningstabell där det framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Under anslaget för Universitets- och högskolerådet, liksom under samtliga anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor, återfinns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Regeringen anger att anslagsändamålet ändras för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor så att det av anslagets ändamål framgår att anslaget även får användas för kapitaltillskott för finansiering av idébanksmedel efter beslut av i varje enskilt fall. Anslag för myndigheters förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas för bl.a. uppdraget om en samlad kvalitetssäkring med . Anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet Regeringen anger att anslaget får användas för Universitets- och högskolerådets förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas för bl.a. utveckling av en betygsdatabas till stöd för reformen om rätt till behörighetsgivande studier vid komvux med och förstärkning av arbetet för att stoppa fusk på högskoleprovet med . Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor Regeringen anger att de totalt 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Regeringen föreslår att anslagen anvisas totalt 23 för bl.a. en utbyggnad av utbildningar enligt propositionen (avsnitt 5.6, tabell 5.13). Utbyggnaden avser bl.a. lärar- och förskollärarutbildningar, ingenjörsutbildningar, läkarutbildningar och sommarkurser. (Se även fördelningen mellan lärosäten i sammanställningen av regeringens anslagsförslag i bilaga 2 till betänkandet.) Det bör enligt regeringen vara möjligt att omprioritera medel mellan lärar- och vårdutbildningarnas olika inriktningar för att lärosätena ska kunna fortsätta att bygga ut utbildningarna med hög kvalitet och för att bättre ta till vara de resurser som satsas. Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer inom olika utbildningsområden framgår av propositionen (avsnitt 5.7, tabell 5.14). Samtliga ersättningsbelopp räknas upp med pris- och löneomräkning (PLO). Anslag för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid statliga universitet och högskolor Regeringen anger att 26 anslag får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Anslagen för konstnärliga högskola, , Kungl. i får användas för ersättning för konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslagen anvisas totalt 16 . Fördelningen per lärosäte av ökningen av anslagen framgår av propositionen (avsnitt 5.7, tabell 5.15). Medel fördelas dels utifrån kvalitetsindikatorerna citeringar och externa medel, dels utifrån samverkan i enlighet med de principer som beskrevs i budgetpropositionen . (Se även fördelningen mellan lärosäten i sammanställningen av regeringens anslagsförslag i bilaga 2 till betänkandet.) Anslag för statliga bidrag och bemyndigande Anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare för ersättning för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå, behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 . Inom anslaget fördelar regeringen resurser till , i , Stiftelsen , Enskilda , Akademi för Ledarskap och Teologi, , Stiftelsen , , , Stiftelsen , , , och . Fördelningen per lärosäte framgår av propositionen (avsnitt 5.7, tabell 5.192). Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser för högskoleutbildning och forskning inom högskoleområdet. Anslaget får även användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet.