bet · H601MJU17 · 2019-06-05 00:00:00 — Förändringarna ingick i ett förslag till justering av det svenska landsbygdsprogrammet som skickades till kommissionen för godkännande. godkände kommissionen förslag. Det framgår av skrivelsen att ökat myndigheternas samverkan om bl.a. åtgärder som stärker odlingslandskapets miljökvaliteter. , som är miljömålsansvarig myndighet, har tillsammans med , och länsstyrelserna utvecklat en strategi för att vända den negativa utvecklingstrenden för biologisk mångfald i odlingslandskapet (Plan för odlingslandskapets biologiska mångfald – Ett samverkansprojekt inom , rapport 2019:1). Myndigheterna anför att en viktig del i planen är att bevarandet av biologisk mångfald ska kunna gå att förena med en rationell och lönsam jordbruksdrift, eftersom fortsatt jordbruk är det enskilt viktigaste verktyget för att långsiktigt kunna bevara natur- och kulturvärdena. I det fortsatta naturvårdsarbetet behövs därför en helhetssyn på landskapet som inkluderar både produktions- och naturvårdsaspekter för att det ska vara möjligt att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Av regleringsbrev framgår att av medlen på myndighetens förvaltningsanslag bör användas för kvalitetsuppföljning när det gäller ängs- och betesmarker samt uppföljning av småbiotoper. Uppföljningen är en del av uppföljningen inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Uppföljningen ska ske i samarbete med berörda myndigheter. beslutade om 15 miljömål, som anger det tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Ett 16:e miljökvalitetsmål – Ett rikt växt- och djurliv – beslutades av 2005 (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). Ett av miljömålen är Ett rikt odlingslandskap. Till målet finns ett etappmål som lyder Husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser är hållbart bevarade. har fått i uppdrag av regeringen att följa utvecklingen av de hotade raserna och arterna samt säkerställa att målet uppfylls. En bevarandesort är en lantsort eller en annan sort som har odlats länge i och som är naturligt anpassad till den plats och den region som den funnits i. Sorten ska också bedömas vara värd att bevara. Sorten ska ha odlats länge i , och detta ska finnas dokumenterat på något sätt. Genom ett undantag i utsädeslagstiftningen finns möjlighet att ta med bevarandesorter av lantbruksväxter och köksväxter i den svenska sortlistan. Det betyder att det är tillåtet att marknadsföra och sälja utsäde av dessa sorter. finns ett nationellt program för att bevara den genetiska mångfalden bland de odlade växterna, Programmet för odlad mångfald (POM). Programmet togs fram efter det att undertecknat konventionen om biologisk mångfald som antogs på i . Konventionen säger att alla växter och djur, deras gener och ekosystem där de lever ska bevaras. Programmet samordnas från , planering och förvaltning vid i . I rapporten för odlad mångfald, POM – Mål och strategi för perioden –2020 (rapport 2015:16) redovisas att POM:s verksamhet omfattar bevarande och användning av genetiska resurser, forskning och utveckling, utbildning och information, internationellt arbete och policyarbete. I handlingsplanen läggs tonvikt på långsiktigt bevarande i en nationell genbank, breddad användning, nätverksbyggande samt prioriterade åtgärder inom FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) globala handlingsplan som t.ex. kapacitetsbyggande och in situ-bevarande (bevarande på plats i naturen). Av regeringens handlingsplan kopplad till livsmedelsstrategin framgår att ett ökat stöd till POM för återintroduktion på marknaden av äldre svenska växtsorter införs. När det gäller lantraser har tillsammans med berörda aktörer tagit fram rapporten , nyttja och utveckla – handlingsplan för uthållig förvaltning av svenska husdjursraser 2010–2020 (rapport 2010:14). Syftet med handlingsplanen är att hindra vidare förlust av husdjursgenetiska resurser och på så sätt trygga livsmedelsproduktionen samt att bevara det kulturarv som våra husdjursraser utgör. Inom landsbygdsprogrammet går det att söka två ersättningar för bevarande av lantraser. Djurägare kan söka miljöersättning för hållande av hotade husdjursraser. Syftet med ersättningen för hotade svenska husdjursraser är att stimulera och underlätta för djurägare som håller hotade raser. För att få stöd krävs bl.a. att man går in i ett femårigt åtagande, att man följer en för rasen godkänd avelsplan och att djuren är renrasiga. Lantrasföreningar har möjlighet att söka projektstöd inom landsbygdsprogrammet. Stödet till lantrasföreningar innefattar alla de arter och raser som finns listade i den svenska landsbygdsförordningen och som är berättigade till stöd. Föreningarna kan söka stöd för att genomföra aktiviteter som på olika sätt främjar att rasen bevaras. bedömer i rapporten rikt odlingslandskap – Fördjupad utvärdering (rapport 2018:31) tillståndet för preciseringen av hotade lantraser som godtagbart. Bedömningen baseras på att det finns väl fungerande föreningar och organisationer som verkar för bevarandet av biologisk mångfald på husdjursområdet, men även på att det finns engagerade djurägare. Bevarandet är beroende av att det finns stöd att söka för att hålla raserna. Det långsiktiga tillståndet är svårbedömt. När det gäller tillståndet för de växtgenetiska resurserna bedöms det också vara gott. Bedömningen baseras på att svenska fröförökade genresurser finns bevarade på Nordiskt Genresurscenter. Nationella genbanken för vegetativt förökade växter etablerades 2016. Den utgörs av en central genbank i , ett stort antal lokala/regionala genbanker i landet och skyddad odling av särskilda frukt- och bärväxter. Utskottet ser med oro på tillståndet för odlingslandskapets biologiska mångfald och att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap inte kommer att nås till 2020. Det är angeläget att åtgärder vidtas på området för att vända denna negativa trend. I detta sammanhang är det positivt att tillsammans med berörda myndigheter tagit fram en strategi om odlingslandskapets biologiska mångfald som syftar till att vända den negativa utvecklingstrenden. Utskottet delar myndigheternas bedömning att ett fortsatt jordbruk är det viktigaste verktyget för att långsiktigt kunna bevara natur- och kulturvärdena i odlingslandskapet. Vidare noterar utskottet att regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet ökat ersättningsnivåerna för skötsel av vissa betesmarker och slåtterängar med höga värden, och att det även knutits en förstärkt rådgivning till detta. I vårändringsbudgeten tillför regeringen ytterligare medel till satsningar på åtgärder för värdefull natur som bl.a. omfattar skötselmedel till odlingslandskapets betesmarker och slåtterängar. Utskottet följer utvecklingen på området med stort intresse, och i avvaktan på resultatet av pågående arbete föreslår utskottet att motionerna 2018/19:83 (SD) yrkande 1 och 2018/19:2892 (M) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att tillståndet för bevarande av växtgenetiska resurser och hotade lantraser bedöms vara gott eller godtagbart, vilket är positivt. När det gäller växtgenetiska resurser noterar utskottet att det finns en handlingsplan framtagen av POM för perioden –2020 där olika aktiviteter för bevarande och användning av genetiska resurser ingår. POM har även inom ramen för livsmedelsstrategin tillförts ytterligare medel. Det finns även en handlingsplan för förvaltning av svenska husdjursraser 2010–2020 som syftar till att hindra vidare förlust av husdjursgenetiska resurser. Det går även att söka ersättning för bevarande av lantraser inom ramen för landsbygdsprogrammet. Utskottet konstaterar att det pågår olika bevarande- och utvecklingsinsatser på området växtgenetiska resurser och husdjursgenetiska resurser, och anser därmed att motion 2018/19:83 (SD) yrkandena 2 och 3 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses vara tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar i utsädeslagen. Enligt motion 2018/19:454 av (SD) yrkande 3 behöver utsädeslagen ändras. Enligt lagen är det endast tillåtet att sälja utsädespotatis i förseglade förpackningar. Bönder kan därför inte sälja exempelvis överbliven potatis i lösvikt. För att kunna bedriva en effektiv verksamhet och kombinera detta med att ta vara på sina tillgångar behöver utsädeslagen ändras. På liknande sätt anförs i motion 2018/19:1354 av (M) att försäljningen av utsädespotatis i lösvikt bör legaliseras. Enligt motionären är detta en onödig reglering som försvårar för näringsidkare, begränsar konsumentens möjligheter och förhindrar ett miljövänligt resursutnyttjande. behandling och kompletterande uppgifter Av 2 § utsädeslagen (1976:298) framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får utfärda föreskrifter om att utsäde av visst slag får saluföras endast om utsädet har certifierats eller kvalitetskontrollerats på annat sätt. Av 1 § 2 samma lag framgår att det med certifiering av utsäde menas förvaltningsuppgift som innebär kvalitetskontroll av utsäde, försegling av förpackning med utsäde och utfärdande av bevis om detta. Enligt 2 § utsädesförordningen (2000:1330) får utsäde av bl.a. potatis endast saluföras om certifiering har skett. Av de angivna bestämmelserna följer att utsädespotatis endast får saluföras i förseglade förpackningar. Enligt måste allt utsäde som säljs eller ges bort alltid certifieras. Det gäller utsäde både av fröburna lantbruksväxter och av potatis. Att utsäde är certifierat betyder att det har gjorts en officiell kontroll av kvalitet, sundhet, sortäkthet och sortrenhet. Man ser att utsädet är kontrollerat genom att det är märkt och förseglat. Säcken märks med en officiell etikett eller direkt på säcken. Att köpa certifierat utsäde betyder enligt först och främst att man vet att utsädet uppfyller de särskilda krav som gäller för arten, att man får utsäde av rätt sort och att det är tillräckligt friskt och/eller behandlat mot utsädesburna sjukdomar. Syftet med reglerna om utsädespotatis är att säkra livsmedelsproduktionen så att det finns ett friskt utsäde för att förhindra spridning av sjukdomar och sortsammanblandningar. Potatis kan sprida växtskadegörare som allvarligt kan skada växtodlingen och miljön, s.k. karantänskadegörare. Utsädespotatis omfattas av krav på växtpass enligt 7 § i föreskrifter (SJVFS 1995:94) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Växtpasset intygar att den aktuella utsädespotatisen uppfyller vissa villkor som har att göra med frihet från karantänskadegörare. bedömer att kravet på växtpass och de villkor som växtpasset intygar inte kan uppfyllas om utsädespotatisen inte är förpackad. Frågan om en ändring i utsädeslagen har behandlats av utskottet tidigare, bl.a. i betänkande 2017/18:MJU18 Landsbygdspolitik. Utskottet konstaterade då att syftet med bestämmelserna om utsäde är att säkra livsmedelsproduktionen. Ett friskt utsäde förhindrar spridning av sjukdomar och sortsammanblandningar. Ett certifierat utsäde som är förseglat i förpackningar innebär att utsädet uppfyller de krav som gäller för arten, att man får utsäde av rätt sort och att det är friskt och/eller behandlat mot utsädesburna sjukdomar. Utskottet avstyrkte de aktuella yrkandena mot bakgrund av detta. Utskottet vidhåller tidigare ställningstagande och anser att ett friskt utsäde som förhindrar spridning av sjukdomar och sortsammanblandningar är av största vikt. Eftersom ett certifierat utsäde som är förseglat i förpackningar kan säkerställa detta finner utskottet ingen anledning att ändra utsädeslagstiftningen. Motionerna 2018/19:454 (SD) yrkande 3 och 2018/19:1354 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur hästnäringen ska utvecklas, om hästnäringens effekter, om hästnäringens förutsättningar, om hästnäringens betydelse för landsbygden, om hästavel och om att jämställa hästen med annan djurhållning i lantbruket. Jämför reservation 37 (KD). Enligt motion 2018/19:905 av m.fl. (MP) yrkande 1 bör regeringen tillsätta en oberoende nationell hästutredning. Utifrån vad som kommer fram i utredningen bör en nationell utvecklingsplan för framtidens moderna hästsektor tas fram i samverkan med berörda aktörer (yrkande 2). Den svenska hästsektorn befinner sig i en expansiv fas och påverkas av samhällets utveckling. Politiska beslut som inte grundas i en oberoende helhetssyn utifrån dagens förutsättningar och en genomarbetad omvärldsanalys riskerar att försvåra viktiga framtidsfrågor och utveckling för hela hästsektorn. I motion 2018/19:1326 av (M) uppmärksammas hästsektorns många positiva effekter när det gäller exempelvis arbetstillfällen, turism och fritidssysselsättning för barn och ungdomar (yrkande 1). Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 36 behöver förutsättningarna för fler arbetstillfällen inom hästnäringen förbättras. Hästnäringen och ridsporten är en livskraftig del av landsbygdsföretagandet. Utvecklingen har varit stark under senare årtionden, men det finns skäl att förbättra förutsättningarna för fler arbetstillfällen i dessa verksamheter. En möjlighet vore att ridsporten betraktas som en friskvårdsförmån som kan bekostas av arbetsgivaren. Det behövs även en fortsatt satsning på utbildningen inom hästsektorn. (M) anför i motion 2018/19:1326 yrkande 8 att hästsektorn ska vara en naturlig del i utvecklingen av landsbygden och bidra till att nå EU:s miljömål. Även i motion 2018/19:1685 av och (båda M) yrkande 2 anförs att hästföretagandets villkor och förutsättningar bör ses över för att fortsätta att stärka företagande på landsbygden. Hästen som livsstil, sport, naturbetesvårdare och källa till välbefinnande får en allt större plats i dagens samhälle. Med det följer också ett större ansvar för att förnya lagar och regler som hästverksamheter följer. Enligt motion 2018/19:1487 av och (båda C) yrkande 1 bör hästnäringen likställas med övrig djurhållande näringsverksamhet på landsbygden. Hästnäringen har en potential att ytterligare främja en utveckling som gör landsbygden än mer attraktiv för boende, arbetstillfällen och företagande, utöver de kvaliteter den redan erbjuder med öppna landskap, lugn och ro samt god sammanhållning i ett rikt föreningsliv. I motion 2018/19:1685 av och (båda M) yrkande 1 anförs att regeringen bör se över långsiktiga villkor och möjligheter för att fortsätta att stimulera svensk hästavels utveckling för att stärka den svenska hästen genom att arbeta för en nationell häststrategi. För att fortsätta stärka hästen i krävs tydliga strategier för att stärka möjligheterna och de grundläggande förutsättningarna för fortsatt tillväxt. Det är dags att stärka hästen och värna den svenska halvblodsaveln. (S) anför i motion 2018/19:952 att hästen bör likställas med annan djurhållning i lantbruket när det gäller EU-regler och även i nationella regelverk. Inom den gemensamma jordbrukspolitiken är djurslaget häst inte ersättningsgrundande för kompensationsstödet i landsbygdsprogrammet. Det borde inte vara avgörande vilket djurslag som används för att bruka marken. För att ta till vara hästens roll som landskapsvårdare är det av stor vikt att hästen räknas som en stödgrundande djurenhet. Även i bedömningen av gårdsstödet i första pelaren i EU:s jordbruksstöd finns en negativ särbehandling av hästnäringen. Något liknande anförs i motion 2018/19:1487 av och (båda C) yrkande 2 om att se över kompensationsstödet och gårdsstödet så att hästverksamhet tillgodoses likvärdigt med andra areella näringar inom jordbruket. bör driva på för att förändra detta. När det gäller hästnäringens betydelse anförde dåvarande landsbygdsminister följande som svar på skriftlig fråga 2016/17:370 Hästens bidrag till öppna landskap: Hästen har en viktig betydelse för vår samhällsekonomi. Med de spridningseffekter hästnäringen har så omsätter sektorn 45–och innefattar 30 000 heltidsarbeten. Regeringen stödjer hästnäringen bland annat genom det avtal som staten har med ägarna till AB Trav och Galopp, Svensk Travsport och . Genom det gällande avtalet finansieras () med för övergripande insatser av riksintresse för hästsektorn i . HNS har uppdraget att långsiktigt stärka och utveckla svensk hästnäring. HNS finansieras med genom ett särskilt avtal mellan staten och Svensk Travsport och . Detta ska bl.a. bidra till finansiering av utbildning men även annat som främjar hästnäringens utveckling. Avtalet beskriver hur HNS medel ska användas och fördelas. – 33 miljoner till utbildningsverksamhet – 6 miljoner för satsningar på barn- och ungdomsverksamhet – 6 miljoner till utvecklingsprojekt, av dessa satsas specifikt på avel och uppfödning – avsätts för verksamheten på , Ridskolan och Wången samt åtgärder som kan stärka hästsektorns utveckling och internationella kraft. HNS har en särskild avelskommitté som är ett nätverk för avels- och uppfödningsfrågor inom hästnäringen. Samverkan fokuserar på att stärka det gemensamma arbetet för avels- och uppfödningsfrågor inom svensk hästnäring, och HNS avsätter ca till verksamhet och projekt på avel- och uppfödningsområdet. Vidare satsar HNS på projektet made in som är en satsning med den svenska hästen i fokus där man vill synliggöra positiva mervärden med avel och uppfödning på den svenska landsbygden. Inom projektet har man bl.a. tagit fram broschyrer med exporthjälp och uppfödningskalkyler. HNS driver även tillsammans med flera andra hästorganisationer ett projekt som heter Kompetens i samverkan och som beviljats medel från Europeiska socialfonden (ESF). Syftet med projektet är att hitta en modell som kan säkerställa ett enkelt och effektivt sätt för företag i hästnäringen att kontinuerligt arbeta med kompetens- och personalutveckling samt att bygga en struktur som kan stötta branschen i dessa frågor både strategiskt och operativt. överlämnade regeringen proposition 2017/18:220 En omreglerad spelmarknad till . I propositionen föreslogs en ny spelreglering, vilket bl.a. påverkar hästsporten. Regeringen anförde i propositionen att hästnäringens förutsättningar bör utredas särskilt, bl.a. när det gäller den fortsatta finansieringen och statens roll i förhållande till ATG och hästnäringen. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning (dir. 2018:47) som ska analysera hästnäringens och idrottens förutsättningar efter omregleringen av spelmarknaden. AB Svenska Spels anpassning till den omreglerade spelmarknaden samt hästnäringens och idrottsrörelsens ekonomiska förutsättningar är av betydelse för genomförandet av reformen. En särskild utredare gavs därför i uppdrag utreda förutsättningarna för och, om det bedöms vara motiverat, föreslå hur en fristående finansieringsmodell för spel på häst- respektive idrottstävlingar, såsom en marknadsavgift, kan utformas och belysa konsekvenserna av en sådan modell. Uppdraget ska redovisas . Vid finns en samarbetsgrupp inom hästområdet som genom samverkan ska ta till vara hästsektorns utvecklingspotential. Gruppen arbetar aktivt med att identifiera och diskutera områden och frågor som är viktiga för att utveckla hästsektorn. Gruppen träffas och består av drygt 20 organisationer och myndigheter. Vidare har LRF Häst tagit fram en gemensam strategi för hästföretagare med sikte på 2030. Målet med strategin är att öka lönsamheten och konkurrenskraften för hästföretagare. Även en handlingsplan har tagits fram med prioriterade åtgärder och aktiviteter som är kopplade till livsmedelsstrategins olika delmål. En ny handlingsplan ska tas fram . Dåvarande landsbygdsminister anförde vid debatten av interpellation 2017/18:402 följande om vikten av hästsektorn: Staten bidrar också med 6 miljoner till särskilda satsningar på barn- och ungdomsverksamhet inom hästsektorn. Ett bra exempel är hästlovet på höstlovet. Då öppnar många stall sina dörrar, och barn och ungdomar som kanske inte gjort det tidigare får prova på att rida, köra häst eller bara umgås med hästarna i stallet. Det här är jätteviktiga aktiviteter för barn som sporten jobbar med. Det här möjliggörs givetvis genom det avtal som finns med Svensk Travsport, och ATG, alltså AB Trav och Galopp. Avtalet ger också medel till , och via avtalet med och medel till bidrar staten också till kompetensförsörjning inom sektorn. Till exempel bidrar vi med hippologer till verksamheten på landets ridskolor. Hippologerna utbildas vid SLU i samverkan med , och inom Landsbygdsprogrammet finns åtgärder för att främja hästföretagarnas service- och fritidsanläggningar. Hästföretagare kan som andra landsbygdsföretag också söka investeringsstöd för att bidra till nya jobb på landsbygden - väldigt viktiga delar för att utveckla dessa företag. Fram till nu har av de beviljade medlen faktiskt gått till hästföretagande. Det finns även ett stöd för att skapa eller bibehålla anläggningar för idrotts- eller fritidsaktiviteter på landsbygden. Detta inkluderar såklart även ridskolor. av medlen har så här långt gått till ombyggnad av stall, ridhus och terrängbanor. Hästsporten är viktig. Vi ska inte glömma bort det. Den är viktig för jobben i landsbygdsföretag som ofta drivs av kvinnor - och de behövs på den svenska landsbygden. När det gäller friskvårdsbidrag och ridsport omfattas även ridning av friskvårdsbidraget. Motions- och friskvårdsaktiviteter som en arbetsgivare erbjuder all personal och som är av enklare slag och mindre värde är skattefria (max ). Efter en dom i (mål nr 4301-17) framgår det bl.a. att även lektioner i ridning kan anses vara av enklare slag och att de därmed omfattas av friskvårdsbidraget. Dåvarande landsbygdsminister anförde i sitt svar på fråga 2016/17:370 Hästens bidrag till öppna landskap följande när det gäller EU-stöd och hästar: Tillämpningen av EU-regelverken då det gäller att inkludera hästar i landsbygdsprogrammet skiljer sig inte åt mellan föregående programperiod, som alliansregeringen ansvarade för, och den innevarande programperioden. EUs förordning för landsbygdsutveckling anger som syfte för kompensationsstödet att stödet ska ersätta jordbruket för de sämre produktionsförhållandena i de utpekade områdena. Syftet är uttalat att stödet ska riktas till jordbruksproduktion för att bevara detta i områden med sämre förutsättningar. Av de hästar som finns på jordbruksföretag (ca 100 000 av det totala antalet hästar på 360 000 stycken) hålls det stora flertalet för sport- eller hobbyverksamhet alltså inte för jordbruksproduktion. skattar att av de hästar som finns i jordbruksföretag kan räknas som att de ingår i någon form av jordbruksproduktion, det vill säga cirka 10 000 av de 360 000 hästar som finns i landet. Att skilja ut hästar som används för jordbruksproduktion är svårt om det ska ske på ett rättssäkert och rättvist sätt då en rad problem med gränsdragningar uppstår. Däremot så kan hästar användas som betande djur i andra arealbaserade stödsammanhang, främst då för att hävda ängs- och betesmarker i det riktade stödet till den typen av marker. Genom detta bidrar hästarna till att hålla marker i hävd som annars skulle vuxit igen och därmed inte ens klarat de krav på skötsel som ställs för gårdsstödet. I landsbygdsprogrammet så finns inte bara arealbaserade stöd utan även företags- och projektstöd för att utveckla näringslivet på lands-bygden. Detta är stöd för utveckling av företagande och erbjuder möjligheter till bl.a. kompetensutveckling och investeringsstöd för såväl hästföretagare som andra företagare verksamma på landsbygden. Enligt information från är detta fortfarande gällande. Regeringen startade arbetet med att ta fram en strategisk plan för och det nationella genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken . är det oklart när den strategiska planen ska vara klar, då det är avhängigt resultatet av förhandlingarna i EU. Utskottet anser att hästsektorn har många positiva effekter bl.a. på sysselsättningen, folkhälsan, ungdomars fritidssysselsättning och landsbygden. Hästnäringen är samhällsekonomiskt viktig och bidrar till en levande landsbygd.