bet · H601KU14 · 2019-01-31 00:00:00 — Det vore i och för sig tänkbart att gavs möjlighet att besluta om mandatperiodens längd vid valet av respektive riksrevisor och att mandatperioderna då skulle kunna variera, t.ex. mellan fem och . Det skulle ge möjlighet att välja vilken mandatperiod som passar bäst i det enskilda fallet, beroende på riksrevisorns önskemål och det mest lämpliga med tanke på riksrevisorernas inbördes successionsordning. En fast mandatperiod av tillräcklig längd är dock enligt utredningen av avgörande betydelse för att en riksrevisor ska känna den säkerhet i ämbetet som fordras för att han eller hon ska kunna agera självständigt och ge uttryck för obekväma slutsatser (jfr Mexikodeklarationen, se avsnitt 3.4.4). En ordning med varierande mandatperioder kan också medföra en risk att val av mandatperiod för en viss riksrevisor uppfattas som en inbördes rangordning mellan riksrevisorerna. Det bör också påpekas att en sådan ordning sannolikt inte innebär att man kommer ifrån problemet med att riksrevisorer lämnar uppdraget . En tänkt successionsordning kan således ändå komma att rubbas. Sammantaget anser utredningen att övervägande skäl talar för att behålla den nuvarande mandatperioden. Riksdagsstyrelsen delade utredningens bedömning (2018/19:RS5 s. 32). När det gäller frågan om att uttryckligen ange samhällseffekter i beskrivningen av effektivitetsrevisionens uppdrag, uttalade riksrevisionsutredning i sin slutats (s. 179) att det verkar råda samstämmighet om att revisionell granskning av statliga åtgärders effectiveness innefattar granskning av om uppställda mål har uppfyllts, men också kan gå ut på att i ett vidare perspektiv bedöma effekterna av en åtgärd eller insats. Det kan då röra sig om samhällsekonomiska effekter, men lika väl om betydelsefulla samhällseffekter av annat slag. Sådana bedömningar kan för del tillgodose ett behov av information om vad olika beslut och insatser har lett till. Revision av effectiveness kan på så sätt väl svara mot förväntningar om breda granskningar med olika perspektiv och metoder. Att avgöra om effekterna ska anses samhällsnyttiga ter sig dock som en uppgift av politisk mer än revisionell art. Revisionen bör kunna redovisa effekterna av politiska beslut och åtgärder, men bedömningen av om dessa är att anse som nyttiga eller inte bör reserveras för politiska instanser. har avstyrkt motionsyrkandet om effektivitetsrevisionens uppdrag samt påmint om vad riksrevisionsutredning anfört i frågan. Utskottet instämmer i de bedömningar som gjorts av utredningen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet om flexibla mandatperioder. När det gäller frågan om det i effektivitetsrevisionens uppdrag även bör ingå att redovisa samhällseffekter finner utskottet, med hänvisning till riksrevisionsutrednings slutsats och i enighet med finansutskottets yttrande, inte skäl för något sådant tillkännagivande. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Riksrevisorers mandattid och redovisning av samhällseffekter i effektivitetsrevisioner, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:236 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi menar att det vore tänkbart att gavs möjlighet att besluta om mandatperiodens längd vid valet av respektive riksrevisor och att mandatperioderna då skulle kunna variera, t.ex. mellan fem och . En sådan ordning skulle ge möjlighet att välja vilken mandatperiod som passar bäst i varje enskilt fall, utifrån vad som framstår som mest lämpligt med hänsyn till berördas behov och önskemål samt riksrevisorernas inbördes successionsordning. Det skulle enligt vår mening också kunna ha den positiva effekten att urvalet av personer som skulle kunna väljas ökar, då tiden för innehavet av ämbetet kan anpassas. Det skulle likaså ge mer flexibilitet för att långsiktigt kunna bevara kunskap på myndigheten i stället för att flera riksrevisorer byts ut med nya fasta mandatperioder. En jämförelse med de överväganden och undantagsregler som tillämpades vid tillsättningen av myndighetens allra första riksrevisorer torde inte framstå som alltför långsökt. Vi förordar därför en lösning där längden på en riksrevisors mandatperiod fastställs individuellt vid valet av densamma. Riksdagsstyrelsen bör återkomma till med förslag i enlighet med detta. Redovisning av samhällseffekter i effektivitetsrevisioner Den grannlaga uppgiften att avgöra huruvida en företagen åtgärd är att betrakta som nyttig för samhället eller inte bör vara förbehållen folket och dess valda företrädare. Men för att kunna göra en sådan bedömning på ett adekvat sätt underlättar det avsevärt om en saklig och utförlig beskrivning finns att tillgå av vilka effekter företagna åtgärder har haft på samhället. Avsiktliga och oavsiktliga samhällseffekter av en åtgärd kan, precis som framkom riksrevisionsutredning, vara ett betydligt vidare begrepp än att enbart mäta om det angivna målet för en åtgärd har uppfyllts eller inte. En noggrann redogörelse för inte minst de oavsiktliga effekterna, vare sig dessa är av ekonomisk eller annan karaktär, kan här vara av särskilt intresse för politiska överväganden. Vi hade därför gärna sett att begreppet samhällseffekter uttryckligen hade ingått i effektivitetsrevisionens uppdrag. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag till i enlighet med detta. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2018/19:RS5 Översyn av – övriga lagändringar: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen. 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. 3.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning. 4.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 5.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för . 6.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (2009:287). 7.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna. 2018/19:236 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mandatperiodens längd och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivitetsrevision och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. yttrande 2018/19:FiU2y