bet · H601NU16 · 2019-06-11 00:00:00 — Skydd för beteckningar som omfattas av EU:s handelsavtal med Utskottet föreslår att antar regeringens proposition om skydd för beteckningar som omfattas av EU:s handelsavtal med . Förslaget i propositionen innebär att handelsavtalet med läggs till i uppräkningen av internationella avtal i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår även att avslår motionsyrkanden om vissa övriga immaterialrättsliga frågor som bl.a. rör upphovsrätt, varumärkesrätt och patenträtt. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete och utredningar. I betänkandet finns två reservationer (M, SD). Proposition 2018/19:93 Skydd för beteckningar som omfattas av EU:s handelsavtal med . Ett tjugotal motionsyrkanden om olika immaterialrättsliga frågor från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa övriga immaterialrättsliga frågor 1.Vissa övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 2 (M) 2.Vissa övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Därmed bifaller proposition 2018/19:93. Vissa övriga immaterialrättsliga frågor 2018/19:143 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2018/19:185 av (SD), 2018/19:205 av (SD), 2018/19:429 av (SD), 2018/19:793 av (M), 2018/19:826 av (S), 2018/19:866 av (M), 2018/19:998 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1041 av (S), 2018/19:1346 av (M), 2018/19:2049 av (M), 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2544 av och (båda C) och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkandena 17–20. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2018/19:93 Skydd för beteckningar som omfattas av EU:s handelsavtal med och 21 motionsyrkanden om olika immaterialrättsliga frågor från allmänna motionstiden /19. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel trädde i kraft . I lagen finns bestämmelser om skadestånd och andra civilrättsliga sanktioner vid intrång i en rätt till en beteckning på jordbruksprodukter och livsmedel som skyddas inom EU enligt ett antal uppräknade EU-förordningar eller internationella avtal. EU har ingått ett nytt handelsavtal som innehåller bestämmelser om skydd för sådana beteckningar och om sanktioner vid intrång – avtalet mellan Europeiska unionen och om ett ekonomiskt partnerskap (EUT L 330, 27.12.2018, s. 3). Avtalet trädde i kraft . Inom har det upprättats en promemoria där det föreslås att avtalet med ska läggas till i uppräkningen av internationella avtal i lagen om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 i regeringens proposition. Promemorian har remissbehandlats. Lagförslaget i propositionen gäller ett ämne som faller inom Lagrådets granskningsområde. I propositionen anges att den föreslagna ändringen dock uteslutande beror på att handelsavtalet med nu har trätt i kraft och därför behöver läggas till i uppräkningen av internationella avtal i lagen. Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av en sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte begärt in Lagrådets yttrande. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Inom EU finns ett immaterialrättsligt skydd för ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar, beteckningar för traditionella uttryck för vin och beteckningar för garanterade traditionella specialiteter. Beteckningarna används huvudsakligen för att visa att en varas kvalitet, anseende eller annan egenskap har ett starkt samband med varans geografiska ursprung. Beteckningarna kan användas för vin, spritdrycker, aromatiserade viner, jordbruksprodukter och livsmedel. Skyddet för en beteckning uppstår genom registrering enligt ett antal EU-förordningar. Det kan också uppstå genom de internationella avtal som EU ingår med tredjeländer. EU har slutit flera avtal som innehåller bestämmelser om skydd för beteckningar, t.ex. frihandelsavtalet med och det övergripande avtalet om ekonomi och handel med (CETA). Vid intrång i en rätt till en beteckning som följer av vissa av de avtal som EU har ingått med tredjeländer är bestämmelserna i varumärkeslagen (2010:1877) om skadestånd och andra civilrättsliga sanktioner tillämpliga. Det framgår av lagen om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel, där de internationella avtalen räknas upp. EU har ingått ett avtal med om ekonomiskt partnerskap. Avtalet trädde i kraft . Det innehåller bestämmelser om skydd för geografiska beteckningar och bestämmelser om sanktioner vid intrång i sådana beteckningar. Avtalet bör därför, på samma sätt som andra avtal med tredjeländer som innehåller sådana bestämmelser, omfattas av lagen om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel och läggas till i uppräkningen av internationella avtal. Lagändringen föreslås träda i kraft . Den nya bestämmelsen ska enligt förslaget tillämpas även på beteckningar som har fått skydd före ikraftträdandet. Varumärkeslagens bestämmelser om skadestånd och spridning av information om dom i intrångsmål ska dock inte tillämpas på intrång, försök till intrång eller förberedelse till intrång i en beteckning som skyddas enligt avtalet med och som skett före ikraftträdandet. Utskottet har inget att invända mot den föreslagna lagändringen och tillstyrker därmed regeringens proposition. Vissa övriga immaterialrättsliga frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övriga immaterialrättsliga frågor som bl.a. rör upphovsrätt, varumärkesrätt och patenträtt. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete och utredningar. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). (S) anför i motion 2018/19:826 att det är dyrt att få och hantera patent. En uppfinnare måste bekosta tjänster för språkliga översättningar, juridik, administration, hanterandet av eventuella patentintrång, bevakning och hanterandet av eventuella tvister. Uppfinnare måste enligt motionären få bättre rådgivning i patentfrågor, så att de blir medvetna om vilka risker och möjligheter som finns och vilka åtgärder som kan vidtas. (S) skriver i motion 2018/19:1041 att regeringen bör se över möjligheten att starta en fond som ska investera i patent från småföretag. Modeller för detta kan enligt motionären hittas i bl.a. . I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) anförs att förekomsten av webbplatser som olovligen tillgängliggör upphovsrättsskyddat material genom s.k. streamning eller visning av exempelvis bilder och böcker behöver begränsas. Brott mot svensk upphovsrätt bör enligt motionärerna straffa sig oavsett om förövaren har sin verksamhet i eller utomlands. Det bör därför utredas om lagstiftningen behöver förtydligas eller om ytterligare internationella samarbeten behövs för att säkerställa svenska upphovsmäns intressen (yrkande 17). I motionen anförs vidare att möjligheten att få starka patent är en viktig byggsten för företagsamhet och entreprenörskap. Som en del i att utveckla patentskyddet menar motionärerna att det bör utredas i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder (yrkande 18). Vidare anförs i motionen att villkoren för att åklagare ska kunna väcka straffrättsligt åtal för patentintrång samt processtider och kostnader i civilrättsliga mål om patent behöver ses över (yrkandena 19 och 20). (M) framför i motion 2018/19:793 att Patent- och registreringsverkets (PRV) granskning av patentansökningar alltid dröjer från det att en ansökan skickas in. Motionären anför att en så lång handläggningstid är ett hinder för att många innovationer ska kunna bli verklighet och att därmed kan hamna på efterkälken i förhållande till andra länder. (M) framför i motion 2018/19:866 att upphovsrättslagstiftningen, som den ser ut , ger allmänheten rätt att skapa, återge och dela bilder av det offentliga rummet. Upphovsrättslagen föreskriver att det är tillåtet att avbilda konstverk som är stadigvarande placerade utomhus på allmänna platser. Dessa bilder får spridas utan lov och ersättning, även för kommersiellt bruk såsom vykort. De nuvarande reglerna kom dock till innan digitala medier utvecklades och behöver enligt motionären därför uppdateras för att syftet ska behållas och så att inte allmänhetens tillgång till det offentliga rummet begränsas. I motion 2018/19:998 anför (M) att basen för en rättvis och transparent fördelning av royalties är en lagreglerad registrering av rättigheter, främst inom den digitala världen. Genom att registrera rättigheten direkt vid skapandet kan man vid eventuella senare rättsfall eller dispyter enkelt redovisa vilka rättigheter som tillhör vilken part. Motionären menar att regeringen därför bör ta fram en åtgärdsplan för att komma till rätta med bristande upphovsrättsregistrering av digitalt innehåll (yrkande 1) och överväga att reglera upphovsrättsregistrering i likhet med befintlig företagsregistrering och handel med företagsaktier (yrkande 2). I motion 2018/19:1346 uttrycker (M) farhågor om att en ökad omfattning av privatkopieringsersättningen kommer att drabba en större krets av svenska företag. Motionären framför att denna s.k. kassettbandsskatt är en rest från en svunnen tid och att regeringen i samråd med upphovsmännen och branschorganisationerna därför bör se över möjligheten att ta fram ett nytt modernt system där kostnader inte läggs på lagringsmediet. I motion 2018/19:2049 anför (M) att en viktig åtgärd för att stärka äganderätten till skyddade verk och öka möjligheterna för upphovsmän att tillgodogöra sig värdet av sitt skapande är att regeringen utreder upphovsrättslagstiftningen för att skapa en teknikneutral lagstiftning som bl.a. förtydligar att även streamning av upphovsrättsskyddat material från olovliga källor ska vara förbjuden. Det kan enligt motionären bidra till att stoppa illegal spridning av upphovsrättsskyddat material. I kommittémotion 2018/19:143 av m.fl. (SD) anförs att den upphovsrättsliga lagstiftningen behöver moderniseras för att utgöra en god balans utifrån vad som i dagens samhälle är rimligt, mellan å ena sidan samhällsintresset av att uppmuntra skapande och av att bevara kreatörers möjlighet att kunna få rättmätig ersättning för sina alster och å andra sidan intresset av att fullt ut nyttja de möjligheter som informationssamhället innebär (yrkande 1). Det framhålls vidare att befintliga inskränkningar i upphovsrätten är dåligt anpassade efter det moderna samhället och grundar sig i utdaterade förhållanden för hur information används och sprids. Lagstiftaren bör enligt motionärerna verka för att införa mer flexibla inskränkningar i upphovsrätten utifrån vad som är skäligt med hänsyn till samhällets utveckling (yrkande 2). I motionen framhålls också att det bör övervägas om upphovsrättens långa skyddstider är befogade utifrån moderna förhållanden (yrkande 3). Motionärerna menar även att åtgärder bör vidtas genom internationellt rättsligt samarbete för att bekämpa storskaliga upphovsrättsliga intrång och illegala tjänster vars affärsmodell bygger på att tillhandahålla upphovsrättsskyddat material genom nedladdning eller streamning (yrkande 4). I motion 2018/19:185 av (SD) framförs att upphovsrättslagen bör revideras på ett sådant vis att offentlig konst vars syfte är att fritt tillgängliggöras för folket även ska vara kostnadsfritt via digitala kanaler. I motion 2018/19:205 av (SD) anförs att piratkopierade varor orsakar skador i flera hänseenden för varumärkeshavarna. Den svenska lagstiftningen bör enligt motionären därför skärpas, dels för att minimera försäljningen av piratkopierade produkter i , dels för att tydliggöra risker med att köpa piratkopior, dels för att samhället bör markera att det är fel att köpa piratkopierade varor. I motion 2018/19:429 av (SD) anförs att lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område kortfattat innebär att företag och organisationer kan bedriva brottsbekämpning. Motionären menar att det inte är rimligt att tvister på området hanteras som civilmål där den enskilda medborgaren själv får stå för alla rättegångskostnader. Regeringen bör därför arbeta på EU-nivå för att riva upp lagen om civilrättsliga sanktioner, sägs det i motionen. och (båda C) framför i motion 2018/19:2544 att upphovsrättslagen behöver moderniseras och bli teknikneutral så att bilder på offentlig konst kan delas online utan restriktioner. I kommittémotion 2018/19:2295 av m.fl. (MP) anförs att upphovsrätten måste anpassas till hur kultur konsumeras i en modern tid och ska bidra till att kulturen finns tillgänglig för människor. Det anges vara viktigt att upphovsrätten fungerar i vår digitala tidsålder där mycket av distributionen sker via internet. Framväxten av nya nätbaserade affärsmodeller, där kulturen är enkelt tillgänglig som kulturskaparna får betalt för sitt arbete, är positiv och ska stimuleras. Motionärerna anför bl.a. att det ska vara fritt att avbilda, fotografera och lägga upp bilder av byggnader och konst i offentliga miljöer på nätet. Man vill vidare inte begränsa yttrande- och informationsfriheten genom krav på licenser för rätten att länka eller genom obligatoriska uppladdningsfilter (yrkande 6). Nytt ramverk för upphovsrätt Upphovsrätten styrs till stor del av internationella konventioner och . Vilka inskränkningar i upphovsrätten som en EU-medlemsstat får ha regleras uttömmande i och rådets direktiv /29/EG av om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (Infosocdirektivet). presenterade kommissionen meddelandet En strategi för en inre digital marknad, COM(2015) 192. I strategin lyfts en rad initiativ fram som syftar till att skapa en inre marknad för digitalt innehåll och digitala tjänster, bl.a. ett modernt och mer europeiskt regelverk för upphovsrätt. 2016 genomförde kommissionen ett flertal offentliga samråd i dessa frågor. Som ett första steg i moderniseringen tog kommissionen fram ett förslag till förordning om gränsöverskridande portabilitet för inne-hållstjänster online, COM(2015) 627. Kommissionen presenterade meddelandet Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten, COM(2015) 626. I meddelandet aviserades det fortsatta arbetet under fyra huvudmålsättningar: • säkerställa ökad tillgång till innehåll inom EU • anpassa vissa undantag till den digitala och gränsöverskridande miljön • åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt • tillhandahålla ett effektivt och balanserat system för att säkerställa att lagar och föreskrifter följs. antog ett nytt upphovsrättsdirektiv (och rådets direktiv om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven /9/EG och 2001/29/EG). Syftet med direktivet är att modernisera EU-lagstiftningen om upphovsrätt bl.a. för att den digitala inre marknaden ska kunna utvecklas. Avsikten med de nya reglerna är att säkerställa skyddet för upphovsmän och konstnärer som det skapas nya möjligheter att få tillgång till och dela upphovsrättsskyddat innehåll på internet i hela EU. Direktivet innehåller bestämmelser som bl.a. rör anpassning av upphovsrättsliga undantag och inskränkningar till en digital och gränsöverskridande miljö, förbättring av licensieringsförfaranden för att säkerställa bredare tillgång till innehåll samt en välfungerande marknadsplats för upphovsrätt. Genom direktivet införs obligatoriska undantag från upphovsrätten för ändamål som gäller text- och datautvinning, undervisning online samt bevarande och digital spridning av kulturarv. I direktivet fastställs även harmoniserade regler som underlättar utnyttjande av verk som inte längre saluförs (utgångna verk), utfärdande av kollektiva licenser med utvidgad verkan och klarering av rättigheter för filmer genom plattformar för beställvideo. Vidare införs en ny rättighet för pressutgivare för onlineanvändning av deras presspublikationer. Upphovsmän till verk som ingår i presspublikationen har också rätt till en del av de intäkter som uppstår genom denna nya rättighet. När det gäller plattformar för delning av onlineinnehåll som bygger på modellen med användaruppladdat innehåll förtydligar direktivet det rättsliga regelverket för dessa plattformar. Sådana plattformar kommer i princip att vara tvungna att ha en licens för upphovsrättsskyddade verk som laddas upp av användarna, såvida inte ett antal villkor som anges i direktivet är uppfyllda. Rättighetshavare kommer därför att kunna förhandla bättre om villkoren för utnyttjande av deras onlineverk och få ersättning för onlineanvändningen av innehållet genom dessa plattformar. gör direktivet det möjligt för användarna att fritt generera och ladda upp innehåll för syften att utgöra citat, kritik, recensioner, karikatyrer, parodier och pastischer. Direktivet omvandlar dessa undantag, som är frivilliga för medlemsstaterna, till obligatoriska undantag för denna specifika typ av användning. I direktivet fastställs också upphovsmäns och utövande konstnärers rätt till lämplig och proportionerlig ersättning vid licensiering eller överlåtande av deras rättigheter. Ett transparenskrav införs för utnyttjande av licensierade verk, och direktivet innehåller även en mekanism för ersättningsjustering, åtföljd av en särskild tvistlösningsmekanism. Programutvecklare är undantagna från dessa regler. Medlemsländerna har efter att direktivet antogs 24 månader på sig att genomföra de nya bestämmelserna i nationell lagstiftning. Slutligen kan nämnas att det i fanns olika uppfattningar om huruvida skulle rösta ja till det nya upphovsrättsdirektivet när det slutligen skulle antas av ministerrådet . Vid information och samråd i inför det aktuella rådsmötet konstaterade nämnden att det inte fanns stöd för regeringens ståndpunkt att rösta ja till direktivet och att majoriteten i nämnden ansåg att skulle rösta nej. Regeringen röstade i enlighet med ståndpunkt. I gäller upphovsrätten så länge upphovspersonen lever och därefter. Den 70-åriga skyddstiden infördes i . gällde en skyddstid . Ändringen gjordes på grund av genomförandet av det s.k. skyddstidsdirektivet. Skyddstiderna i direktivet är tvingande, och kan alltså inte lagstifta om kortare skyddstider. För utländska verk (från tredje länder) som skyddas här gäller internationella åtaganden enligt vilka skyddstiden som utgångspunkt blir densamma som för svenska verk (principen om s.k. nationell behandling). Det kan tilläggas att även skyddstiderna för s.k. närstående rättigheter till stor del är harmoniserade. Skyddstiderna gäller förenklat då prestationen gjordes och framåt (i vissa fall gäller dock andra tider; för ljudupptagningar som getts ut eller offentliggjorts gäller t.ex. en 70-årig skyddstid). och internationella åtaganden medför även hinder för att lagstifta om krav på en aktiv åtgärd från upphovsmannen för att bevara ensamrätten till sitt verk efter det att förflutit. Det svenska systemet för privatkopieringsersättning Bestämmelser om privatkopieringsersättning finns i 26 k–26 m §§ lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). En näringsidkare som i sin yrkesmässiga verksamhet tillverkar eller till landet inför anordningar, på vilka ljud eller rörliga bilder kan tas upp och som är särskilt ägnade för framställning av exemplar av verk för privat bruk, ska betala en särskild ersättning som är bestämd i lagen. Ersättningen ska gå till de upphovsmän vars verk därefter har sänts ut i radio eller tv eller getts ut på anordningar genom vilka de kan återges. Endast en organisation som företräder ett flertal upphovsmän och närstående rättighetshavare på området får kräva in ersättningen. Organisationen ska sedan fördela ersättningen till dem som har rätt till den. I betalas ersättningen ut till organisationen som företräder upphovsmännen. Vidare finns vissa undantag i ersättningsskyldigheten. De tillverkare, importörer och återförsäljare som säljer nyssnämnda anordningar behöver därför i vissa fall inte betala privatkopieringsersättning. • till återförsäljare som är registrerade hos Copyswede • till professionella verksamheter, dvs. de som använder ovannämnda anordningar inom ramen för sin egen verksamhet och inte säljer produkterna vidare • till organisationer för funktionshindrade • vid export. Upphovsrättslagen ger vidare en möjlighet till nedsättning av ersättningsskyldigheten. När det gäller vilka produkter som är avgiftsbelagda har i flera avgöranden tolkat uttrycket ”särskilt ägnad”. I ett fall som rörde olika modeller av Iphone tolkade domstolen uttrycket på så sätt att det omfattar anordningar som i hög grad är lämpade för privatkopiering och som kan antas komma till sådan användning i en omfattning som inte kan anses som oväsentlig i sammanhanget. Domstolen ansåg vidare att det i princip saknar betydelse att anordningarna också har andra funktioner än den för privatkopiering. Att en anordning är multifunktionell kan i stället vara en omständighet som ska beaktas vid bedömningen av om det finns skäl att sätta ned ersättningen med stöd av 26 l § andra stycket upphovsrättslagen (NJA 2016, s. 490 p. 14 och 15). förordade ett enigt utskott ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av systemet för privatkopieringsersättning (bet. 2017/18:NU14). Utskottet anförde bl.a. att det finns ett behov av att ersätta det nuvarande regelverket med ett mer ändamålsenligt system som genererar en rimlig ersättning till upphovsmännen för den privatkopiering som faktiskt förekommer. Regeringen bör enligt utskottet därför tillsätta en utredning med en sådan inriktning, där möjligheten att införa ett system där staten har det övergripande ansvaret särskilt bör beaktas. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Tillkännagivandet bereds inom , och regeringen har ännu inte återkommit till i frågan. Tillkännagivandet är således inte slutbehandlat. Streamning från olovlig källa När det gäller streamning från olovlig källa kan följande nämnas. Det är klarlagt att det inte är tillåtet att tillhandahålla upphovsrättsskyddat material för streamning utan tillstånd. Genom en dom från (Stichting Brein mot , även under namnet ”Filmspeler”, mål nr C-527/15) har det även klargjorts att det under vissa förutsättningar inte är tillåtet att streama upphovsrättsligt skyddat material som olovligen lagts ut på nätet. Till grund för prövning ligger en bestämmelse i Infosocdirektivet som också har genomförts i svensk rätt. uppger att en lagändring som gör att upphovsrättslagen inte längre stämmer överens med direktivet skulle kunna strida mot och riskera att begränsa möjligheterna för svenska domstolar att beakta praxis från . Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet (bet. 2017/18:NU14) motionsyrkanden som är identiska med de som är aktuella här om streamning från olovlig källa. I det nämnda betänkandet finns två reservationer (M, C, L, respektive SD). Upphovsrättsskyddade konstverk på offentliga platser När det gäller frågan om huruvida upphovsrättsskyddade verk på allmänna platser får avbildas och fritt överföras till allmänheten via internet utan krav på att tillstånd inhämtats eller ersättning erlagts till upphovsmannen kan nämnas att tog ställning till denna fråga (mål nr Ö 849-15). Talan väcktes vid av Bildupphovsrätt i (BUS) mot den ideella organisationen om upphovsrättsintrång. BUS är den organisation i som på bildkonstens område företräder upphovsmännen samt inkasserar och fördelar ersättningar från avtalslicenser.