bet · H601UU8 · 2019-01-01 00:00:00 — Utskottet vill lyfta fram att det är första gången som en resolution från säkerhetsrådet innehåller den centrala principen att barn i första hand ska behandlas som offer. Resolutionen lyfter fram vikten av att frågor som rör skydd av barn och barns rättigheter, välbefinnande och delaktighet integreras i fredsprocesser och återuppbyggnad efter konflikter. Det är vidare välkommet att kopplingen mellan att värna barns rättigheter och konfliktförebyggande lyfts fram i resolutionen i linje med strategin för hållbar fred som regeringen Utskottet vill betona att resolutionens skrivningar om ansvarsskyldighet för alla brott som begås mot barn i väpnade konflikter Utskottet ser även positivt på att praktiska riktlinjer för hur barnfrågor ska integreras i medling och fredsprocesser tas fram samt skrivningarna i resolution om behovet av att även ta hänsyn till barnens Regeringens initiativ att arrangera s.k. barnsamråd runt om i världen som sedan gav underlag för arbetet i säkerhetsrådet är ett exempel på detta. Resolutionen erkänner även vikten av att flickor och pojkar som lever i konfliktdrabbade områden får tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, även psykisk vård, och kopplar ihop agendan för barn och väpnad konflikt med de globala målen för hållbar utveckling. Den innehåller även ett omfattande ramverk för återintegrering. Utskottet konstaterar att flera av de frågor som behandlas under rubriken , fred och säkerhet även är relevanta för barn. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motion 2018/19:407 (V) yrkandena 2 och 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. konflikten i och och situationen i . Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (KD) och 14 (SD, KD). Skrivelsen beskriver viktigare händelser i och och säkerhetsrådets arbete när det gäller konflikten samt redogör för agerande inom ramen för olika processer som har bäring på konflikten under medlemskapet. Vidare redogör skrivelsen för svenska positioner i vissa frågor. anför i kommittémotion 2018/19:1367 av m.fl. (SD) yrkande 2 att inte bör betrakta en statsledning i där Hamas ingår som legitim. I yrkande 3 ställer sig motionärerna bakom principerna för en tvåstatslösning om det kan lösa konflikten och leda till långsiktig fred. Vidare anser motionärerna att bör ställa krav på den palestinska myndigheten och PLO (yrkande 4). Motionärerna vill vidare att formellt erkänner som huvudstad (yrkande 6). Samma ståndpunkt framförs i motion 2018/19:15 av (SD) yrkande 1. framför i kommittémotion 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 22 att bör återupprätta relationen med . I kommittémotion 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 5 framförs att borde ha agerat i säkerhetsrådet för att lyfta fram Hamas roll och ansvar för konflikten mellan och i samband med oroligheterna i . I yrkande 6 anser motionärerna att bl.a. borde ha tagit initiativ till att ge FN:s insats i (Unifil) en mer proaktiv roll gentemot Hizbullah. framför i kommittémotion 2018/19:3091 av m.fl. (M) yrkande 1 bl.a. att bör ha en balanserad och förutsägbar hållning i konflikten mellan och som möjliggör konstruktiva samtal med båda parter. Utskottet konstaterar inledningsvis att säkerhetsrådet regelbundet diskuterar situationen i . utgångspunkter var enligt skrivelsen att som rådsmedlem värna FN:s och EU:s etablerade politik för ett slut på ockupationen samt en tvåstatslösning baserad på folkrätten, FN-resolutioner och tidigare överenskommelser. Utskottet vill lyfta fram EU:s roll i fredsprocessen i , även i FN-kontexten. EU antog rådsslutsatser om bl.a. parametrarna för fredsförhandlingar. Slutsatserna bygger bl.a. på de rådsslutsatser som antogs under ordförandeskap i EU 2009. I slutsatserna anges bl.a. att en hållbar lösning måste baseras på relevanta säkerhetsrådsresolutioner, Madridprinciperna, den s.k. färdplanen, det arabiska fredsinitiativet och förutvarande avtal mellan parterna och resultera i att och ett oberoende, demokratiskt, sammanhängande, suveränt och livskraftigt lever sida vid sida i fred och säkerhet i ett tillstånd av ömsesidigt erkännande. EU betonar att tvåstatslösningen ska baseras gränser, och det framhålls i slutsatserna att EU inte kommer att erkänna förändringar av dessa gränser, såvida inte sådana överenskommits mellan parterna. Utskottet konstaterar att dessa utgångspunkter även är viktiga att framhålla i förhållande till den fredsplan för konflikten som president har aviserat. Utskottet välkomnar att EU-medlemmarna i säkerhetsrådet gjorde flera gemensamma uttalanden i frågor där rådet inte kunde enas. Enligt skrivelsen verkade för att säkerhetsrådet skulle axla sitt ansvar för att finna en lösning på konflikten och blåsa liv i fredsprocessen som säkerhetsrådets hantering av konflikten under det svenska medlemskapet i hög grad påverkades av agerande och att fattade ett antal beslut som föregrep en framförhandlad lösning av konflikten. En bärande målsättning för blev enligt skrivelsen därmed att behålla frågan om en lösning på konflikten på dagordningen. Utskottet välkomnade i betänkande 2017/18:UU14 antagandet av säkerhetsrådets resolution (2016) som var den första resolution om fredsprocessen som säkerhetsrådet kunde enas om . stöd för förnyade förhandlingar för att uppnå en rättvis och hållbar fred i på basis av relevanta säkerhetsrådsresolutioner, de s.k. Madridprinciperna, det arabiska fredsinitiativet och vägkartan från den s.k. kvartetten (FN, EU, och ). bakom resolutionen och beklagar att under Trump-administrationen aktivt har arbetat för att motverka referenser till resolutionen. beklagar även att inga framsteg för fredsprocessen kunde konstateras under 2017–2018 utan att situationen snarare har blivit värre. det är viktigt att ha en bred och djup dialog med både och för att på så sätt främja ett återupptagande av fredsprocessen. Utskottet framhåller att våldsamheter är ett av de främsta hindren för att lösa konflikten och konstaterar att FN, EU och konsekvent och regelbundet till fullo tar avstånd från både terrorism och oproportionerligt Utskottet påminner om att den s.k. kvartetten efter det palestinska parlamentsvalet , som vanns av Hamas, slog fast att en palestinsk regering måste erkänna staten rätt att existera, ställa sig bakom alla avtal mellan och PLO samt avsäga sig våld som medel för att uppnå politiska mål. Denna politik har därefter bekräftats vid upprepade tillfällen av EU och av FN i säkerhetsrådsresolution (2016). Utskottet konstaterar, liksom i betänkande 2017/18:UU14, att denna politik ligger fast och utgör en grund som den inompalestinska försoningsprocessen och alla palestinska regeringar måste förhålla sig till. Utskottet konstaterar att den inompalestinska försoningsprocessen är av stor vikt för att meningsfulla fredsförhandlingar ska Utskottet konstaterar i detta sammanhang även att EU:s beslut om en icke-kontaktpolitik med Hamas kvarstår och att beslutade att Hamas ska stå kvar på EU:s Utskottet vill framhålla vikten av att de palestinska parterna försonas bakom PLO:s principer som ligger i linje med kvartettens och EU:s krav. Utskottet beklagar att det har skett en kraftig expansion av israeliska Utskottet konstaterar i likhet med i betänkande 2017/18:UU14 att bosättningsexpansionen och konstruktionen av separationsbarriären på ockuperat område är folkrättsvidriga och måste upphöra. strider mot FN:s säkerhetsrådsresolutioner, bl.a. 2334 (2016) där uppmanas att upphöra med alla bosättningsaktiviteter och förstörandet av palestiniers hem m.m. uppmanar att upphöra med bosättningsexpansionen, inklusive i östra Utskottet framhåller att bosättningsexpansionen är ett hot mot Utskottet vidhåller sin uppfattning att rätt till säkerhet måste tryggas men att detta inte får ske i strid med folkrätten. Utskottet framhåller vikten av att regeringen fortsätter att arbeta aktivt för att skapa bättre förutsättningar för en resultatinriktad fredsprocess. Utskottet beklagade i betänkande 2017/18:UU14 djupt det amerikanska uttalandet om som huvudstad och planerna på att flytta den amerikanska ambassaden dit och konstaterar att denna fråga diskuterades i säkerhetsrådet . Utskottet konstaterar att säkerhetsrådet framhållit detsamma senast i resolution (2016) och att även EU är tydligt i sin syn på som en separat enhet och som framtida huvudstad för två stater. Utskottet konstaterar att FN har gett en särskild status och att säkerhetsrådet har uppmanat världssamfundet att respektera denna. Utskottet anförde även att det amerikanska uttalandet riskerade att leda till ökad instabilitet i en redan orolig region och få långvariga strategiska konsekvenser för fredsprocessen. Utskottet kan dessvärre konstatera att invigningen av den amerikanska ambassaden ledde till omfattande sammandrabbningar. Utskottet anser att alla slutstatusfrågor, inklusive status, måste lösas genom förhandlingar mellan parterna och inte genom unilateralt agerande. Utskottet konstaterar vidare att valde att använda sitt veto, vilket skedde i en omröstning om status där enbart röstade emot. Utskottet noterar att hanteringen av den israelisk-palestinska konflikten även präglades av de oroligheter som ägde rum vid gränsen till och beklagar säkerhetsrådets oförmåga att gemensamt uttala sig om händelserna. Även den humanitära krisen i stod i fokus . Utskottet konstaterar att det fortsätter att råda ett akut krisläge i med betydande humanitära behov. har i resolution (2009) uttalat stöd för ett oinskränkt humanitärt tillträde till och även framhållit vikten av att Gazas gränsövergångar öppnas. Utskottet instämmer i detta och framhåller vikten av att tillåts att både exportera och importera varor och att det humanitära tillträdet till respekteras i linje med internationell humanitär rätt. Utskottet ser med oro på minskade och sedan uteblivna stöd till för palestinska flyktingar (Unrwa), bl.a. mot bakgrund av Unrwas betydelse för den politiska processen i och inompalestinsk försoning. Minskad finansiering till Unrwa riskerar att få både humanitära och politiska konsekvenser i regionen. Utskottet uppmanade därför regeringen i betänkande 2017/18:UU14 att i bl.a. fortsätta att understryka vikten av att Unrwas finansiering säkras för att mandatet ska kunna genomföras och välkomnar att under medlemskapet värnade den roll som Unrwa har som humanitär aktör. Utskottet noterar även att tillsammans med andra länder har tagit olika initiativ för att mobilisera stöd och finansiering, t.ex. den strategiska ministerdialog som anordnades tillsammans med . När det gäller ett yrkande om FN-styrkan i (Unifil) konstaterar utskottet att har stärkt de demokratiska institutionerna och processerna men att situationen i landet i hög utsträckning påverkas av oroligheterna och dynamiken i övriga . Utskottet konstaterar att i säkerhetsrådet har strävat efter att verka för ett mer aktivt konfliktförebyggande arbete i samt för stöd för stabilitet och den politiska processen, inklusive kvinnors deltagande. består bl.a. i att övervaka den s.k. blå linjen mellan och och stödja den libanesiska arméns återetablering i södra . förlängdes senast genom resolution . uttrycker även stöd för territoriella integritet, suveränitet och Utskottet konstaterar att merparten av medlemmarna motsatte sig förslag om att Unifil skulle ha en mer proaktiv verksamhet Utskottet noterar att beslutade om sanktioner mot genom resolution (2006) med anledning av kriget i mellan och . innefattar ett partiellt vapenembargo förenat med ett förbud mot tillhandahållande av tekniskt bistånd med anknytning till vapenexport. militära delarna av Hizbullah finns även uppsatta på EU:s terroristförteckning. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2018/19:15 (SD) yrkande 1, 2018/19:1367 (SD) yrkandena 2–4 och 6, 2018/19:2777 (KD) yrkande 22, 2018/19:3089 (KD) yrkandena 5 och 6 samt 2018/19:3091 (M) yrkande 1 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om situationen i och , bl.a. vad gäller erkännande av folkmord, en internationell ad hoctribunal för brott begångna av IS och minoriteters situation. Jämför reservation 15 (SD), 16 (KD) och 17 (SD, KD). Skrivelsen beskriver politiska händelser i , de diskussioner som säkerhetsrådet har haft om och vilka överenskommelser som har gjorts i rådet. Därtill beskrivs ståndpunkter och agerande i vissa frågor. När det gäller situationen i beskrivs den aktuella händelseutvecklingen och de många diskussioner som har förts utan att någon samsyn har kunnat nås i flera frågor. Skrivelsen redogör för de s.k. tre spår som diskussionerna om har följt i rådet: det humanitära spåret, det politiska spåret och kemvapenspåret. Det redogörs även för hur har agerat i rådet inom ramen för de tre spåren. I skrivelsen finns även ett stycke som rör frågan om ansvarsutkrävande på en mer övergripande nivå. I kommittémotion 2018/19:1368 av m.fl. (SD) anser att med anledning av resolution bör erkänna Islamiska statens terrorkampanj i och som folkmord. vill i kommittémotion 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 10 att erkänner folkmordet på kristna folkgrupper och yazidier i . I kommittémotion 2018/19:3089 av m.fl. (KD) yrkande 4 anser motionärerna att regeringen borde ha agerat för en internationell ad hoc-tribunal för de brott som IS har begått. I yrkande 8 anser att borde ha tagit tydligare ställning för , och agerande i samband med kemvapenattackerna i och . anför i kommittémotion 2018/19:1364 av m.fl. (SD) yrkande 11 att i ett internationellt sammanhang bör intensifiera sina insatser och verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som är hotade i och . Motionären framför vidare i yrkandena 12–14 att bör visa sitt tydliga stöd för de kristna minoriteterna i och , vidta åtgärder för att upprätta en säker zon inom regionen och öka de humanitära insatserna för dessa grupper. I kommittémotion 2018/19:1380 av m.fl. (SD) anser att bör verka för mer självstyre i kurddominerade områden i , och (yrkande 2). Vidare bör verka för att de grundläggande mänskliga rättigheterna för dessa grupper respekteras och att stödet utökas (yrkandena 3 och 4). Motionärerna anför vidare att bör stödja bevarandet av identiteten för invånare samt bistå områdets självförsvarsstyrkor (yrkandena 5 och 7). Utskottet konstaterar att tid i säkerhetsrådet i stor utsträckning präglades av diskussioner om . Konflikten i är nu inne på sitt nionde år. Trots att stridigheterna har minskat i omfattning fortsätter de och civilbefolkningen får bära bördan i form av civila dödsoffer och en mycket ansträngd humanitär situation. Diskussionerna om i säkerhetsrådet följde tre s.k. spår: kemvapenspåret, det humanitära spåret och det politiska spåret. Utskottet konstaterar att de enda resolutioner som har kunnat antas under medlemskapstid handlade om humanitärt tillträde och att var s.k. pennhållare till båda dessa resolutioner tillsammans med andra länder. Utskottet ser med stark oro på den humanitära situationen och lyfter fram vikten av att det internationella samfundet bidrar till de humanitära appellerna. Utskottet betonar vidare vikten av att den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna respekteras och fördömer alla attacker och övergrepp och allt våld mot civilbefolkningen. Utskottet betonar liksom i betänkande 2017/18:UU14 vikten av att alla parter i och relevanta regionala aktörer arbetar för att förverkliga en politisk lösning som i enlighet med säkerhetsrådets resolution (2015) uppfyller det syriska folkets legitima aspirationer och bevarar sammanhållning, oberoende och territoriella integritet. Under medlemskap i rådet inkom flera rapporter om Utskottet konstaterar att rådet hanterar frågan om avveckling av det syriska kärnvapenprogrammet enligt resolution (2013). Resolutionen baseras på överenskommelsen om att helt avveckla efter kemvapenattacken i Ghouta . Enligt utskottet är det av stor vikt att utreda de påstådda fallen av användning av kemvapen i , och utskottet beklagar att vid upprepade tillfällen använde sitt veto och att rådet därmed inte har kunnat enas om ansvarsutkrävande för attackerna. Vidare beklagar utskottet att säkerhetsrådet inte heller kunde förlänga den gemensamma undersökningsmekanismen (Joint Investigative Mechanism) mellan FN och Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) som inrättades för att identifiera förövarna av Utskottet anser att användningen av kemvapen i utgör ett grovt brott mot folkrätten och ett allvarligt hot mot internationell fred och säkerhet samt att ansvarsutkrävande bör ske oavsett vem som har begått attacken och i linje med folkrätten och med respekt för . Utskottet vill framhålla att FN spelar en viktig roll i , både genom säkerhetsrådet och genom FN:s politiska mission i (United Nations Assistance Mission for , Unami). När medlemskap inleddes stod den väpnade konflikten med Daesh inledningsvis på agendan. utropade den irakiska regeringen seger över Daesh i . ledde en omfattande humanitär operation i kölvattnet av återtagandet av territorium från Daesh. Det politiska läget i regionen inverkar även på Utskottet konstaterar att den inrikespolitiska situationen i fortsätter att vara komplex och att politiska spänningar förekommer mellan olika etniska och konfessionella grupper. parlamentsval i landet. Den shiitisk-nationalistiska Saironkoalitionen ledd av den tidigare milisledaren fick flest röster. utsågs den kurdiske politikern till ny president i och den shiitiska tidigare oljeministern bildade regering senare Utskottet anser liksom regeringen att ett mer aktivt konfliktförebyggande arbete från säkerhetsrådets sida i bör uppmärksammas. regeringen har en stor uppgift framför sig när det gäller att stabilisera och ena Enligt utskottet bör fokus bl.a. ligga på försoning och återuppbyggande, särskilt i de områden som dominerades av Daesh, och på att hantera de bakomliggande problemen till konflikten i . inflytande mellan olika etniska och religiösa grupper är central. grupper, inte minst minoriteter, känner sig inkluderade och delaktiga i landets styre är en nyckel till ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt En annan avgörande del för utvecklingen av är återvändandet av Om dessa problem inte hanteras finns det en risk för Utskottet konstaterar att samstämmiga rapporter vittnar om Daeshs grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten i både och , inklusive när det gäller övergrepp mot minoriteter. Utskottet fördömer de övergrepp som har begåtts mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten i och . Utskottet noterar att regeringen enligt skrivelsen har drivit frågan om mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter i , t.ex. när det gäller utkrävande av ansvar för eventuella brott som har begåtts av Daesh. Av skrivelsen framgår att var medförslagsställare till 2379 (2017) som specifikt omnämner människorättsöverträdelser med religiösa eller etniska förtecken. Enligt resolutionen får FN:s generalsekreterare i uppdrag att inrätta ett undersökningsteam för bevisinsamling i som ska ledas av en särskild rådgivare (). Gruppen ges även globalt mandat att främja ansvarsutkrävande för brott som Daesh misstänkts ha begått. Utskottet vill liksom regeringen framhålla att bevisning som samlats in av utredningsgruppen inte får användas i åtal som kan leda till dödsstraff. Utskottet välkomnar även det arbete som utförs av den internationella, opartiska och oberoende mekanism för (IIIM) som beslutade om . Mekanismen ska samla in bevis på brott mot folkrätten och förbereda underlag för rättsprocesser. När det gäller frågan om folkmord noterar utskottet att olika organ och instanser har uttalat sig i frågan. konstaterar bl.a. i resolution (2017) att vissa av de handlingar som har begåtts i kan röra sig om krigsbrott eller brott mot mänskligheten. för mänskliga rättigheter () etablerade en oberoende för . Kommissionen har sammanställt ett antal rapporter som dokumenterar övergreppen i . I en rapport som kommissionen publicerade beskrivs de omfattande övergreppen på yazidier som folkmord. har i flera resolutioner uttalat att brott mot mänskligheten och krigsbrott sannolikt har begåtts i (t.ex. resolution 36/20 ). antog en resolution som slår fast att Daeshs systematiska övergrepp mot personer som tillhör minoriteter ska klassas som krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord. EU konstaterar i sin strategi för att de kränkningar av lokalbefolkningars och minoriteters mänskliga rättigheter som har skett under konflikten sannolikt rör sig om brott mot mänskligheten. Utskottet påminner om sitt ställningstagande, senast i betänkande 2017/18:UU14, att det i princip inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Utskottets principiella uppfattning är alltjämt att det är genom forskning, fri debatt och rättsliga prövningar som det avgörs hur historiska händelser och förlopp ska definieras. Utskottet välkomnar att EU och konsekvent har uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i till ICC, i de delar som faller under ICC:s jurisdiktion, och aktivt uppmanar att ansluta sig till Romstadgan. Utskottet framhåller vikten av ansvarsutkrävande för de fruktansvärda övergrepp som Daesh har begått och beklagar det motstånd som har funnits i rådet när det gäller och att inget beslut om hänskjutande har kunnat fattas. Att förövare ställs inför rätta är en grundläggande förutsättning för att tillförsäkra rättvisa och upprättelse för dem som har fallit offer för övergrepp, för att förebygga att dessa brott begås igen och för att skapa förutsättningar för hållbar fred i både och . understryker vikten av att fortsätter att med kraft driva frågan om ansvarsutkrävande i så att rättvisa kan skipas när kriget i är över och noterar att regeringen har påbörjat sonderingar med likasinnade om möjligheterna till ett alternativt tillvägagångssätt, inklusive möjligheten att inrätta en internationell tribunal eller liknande som komplement till nationell Utskottet vill tillägga att även svenska domstolar har en långtgående behörighet att pröva brott mot folkrätten, såsom folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten men även terroristbrott oavsett var de har begåtts. Utskottet konstaterar att har verkat för skrivningar om kvinnor, fred och säkerhet och barn och väpnad konflikt i diskussionerna om Unamis mandat och i flera sammanhang har verkat för att stödja kvinnors deltagande i den politiska processen i . Utskottet framhåller att kvinnor och flickor har varit utsatta för extra stort lidande i områden som har varit under Daeshs kontroll men att situationen för kvinnor därutöver är problematisk överlag både i och i . Det är enligt utskottet centralt att kvinnor får en bärande roll i det pågående samhällsbyggandet. Ett antal motionsyrkanden rör situationen för minoriteter och olika grupper Utskottet behandlade dessa frågor mer utförligt i betänkande 2017/18:UU14. Utskottet konstaterar att fred, försoning och ett demokratiskt styrelseskick med breda och inkluderande politiska processer är centrala element för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive för personer som tillhör minoriteter. Detta gäller både i och i . konstaterar att FN i har en betydande roll för fredsbyggande och stabilisering samt för att främja nationella processer för försoning och dialog mellan sunni- och shiabefolkningen, kurder, yazidier, kristna och andra Det finns stora humanitära utmaningar i de områden som tidigare kontrollerades av Daesh. Utskottet framhåller att humanitära insatser är centrala för att lindra nöd och rädda liv även bland minoritetsgrupper. arbete är grundläggande för att förbättra minoriteters livsvillkor då de är procentuellt överrepresenterade bland de som tvingats fly sina hem. konstaterar att bidrag till för bl.a. går till Utskottet konstaterar att frågor som rör självstyre för olika grupper måste lösas genom demokratiska processer inom respektive land och i linje med