bet · H601JuU16 · 2019-04-26 00:00:00 — Vi anser att det svenska rättssystemet uppvisat tydliga brister i samband med att hundratals IS-terrorister har återvänt. I stället för att individerna blir lagförda och frihetsberövade har de fått full tillgång till det svenska samhället, till följd av att de hemskheter de begått utomlands har varit svåra att bevisa. Hålen i lagstiftningen måste begränsas i största möjliga utsträckning. Vi föreslår därför att varje form av deltagande i eller stöd till terroristorganisationer eller till organisationer som systematiskt använder våld som politisk metod, i eller utanför , ska straffas som terroristbrott. För detta ändamål ska regeringen upprätta en lista över förbjudna organisationer. Lagrådet avstyrkte remissen av förslaget om kriminalisering av deltagande i terroristorganisation då man ansåg att förslaget inte var i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen. Regeringen har förklarat att man inte kommer att gå vidare med förslaget utan i stället skyndsamt omarbeta det. Vi anser att det är olyckligt att regeringen inte kunnat ta fram ett förslag som uppfyller grundlagens krav. Det är därför viktigt att regeringen nu skyndsamt arbetar fram ett nytt lagförslag som tillgodoser det anförda. Kriminalisering av deltagande i eller samröre med våldsbejakande organisationer, punkt 10 (M, C) av (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 29 i denna del och 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi vill bredda förbudet mot deltagande och samröre till att även gälla deltagande och samröre med våldsbejakande organisationer. Kravet på att det ska röra sig om en våldsbejakande organisation innebär att det måste röra sig om en sammanslutning av personer som begår allvarlig brottslighet – det handlar i princip om allvarliga hot eller våld mot andra personer. Endast den som deltar i en sådan organisations verksamhet kommer att omfattas av förbudet och därmed kunna dömas för brott. Det kommer alltså att krävas att ett deltagande som tar sig uttryck i någon form av aktivt handlande. Det kan t.ex. handla om att sprida information, värva, utbilda eller samla in pengar för organisationens räkning. Det kommer alltså inte att vara tillräckligt att endast lyssna på ett tal eller närvara vid något annat arrangemang av en våldsbejakande organisation. Kriminalisera propaganda för terrorism, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15. Propaganda för terrorism sprids i sociala medier, i religiösa församlingar och i många andra sammanhang. Enligt rekryteringslagen är det förbjudet att uppmana till terroristbrott. Vi anser att det finns skäl att utreda hur man på ett mer omfattande plan kan förhindra propaganda för terrorism eller terroristorganisationer, exempelvis där gärningsmannen inte har ett specifikt uppsåt men där oaktsamhet kan vara tillräckligt, eller hur specifika organisationer eller symboler för terrorism kan förbjudas och propaganda för dessa kan kriminaliseras. Vi menar att man även behöver titta närmare på de som rättfärdigar terrorhandlingar. har exempelvis en lagstiftning som nyttjades i samband med det senaste terrordådet för att gripa en politiker för ett vänsterradikalt parti som uttalade stöd för mordet på en fransk polis. Vi anser att ett liknande lagförslag med förbud mot rättfärdigande av terroristhandlingar bör införas i svensk lagstiftning. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Kriminalisera förberedelse till terrorismresa, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 4. Vid sidan av de lagändringar som bereds inom behövs även ny lagstiftning för att göra det möjligt att gå in tidigare för att förhindra en terrorismresa. Om exempelvis en person aktivt insamlar information, hyllar terroristorganisationer på sociala medier och planerar en resa i riktning till ett konfliktområde med utrustning som är avsedd för stridssituation borde rättsväsendet kunna ingripa redan i detta förberedande stadium. Förberedelse till resa i terrorismsyfte är emellertid inte kriminaliserat. Det är en lucka i lagstiftningen som bör täppas till. Även om bevisföringen är mer komplicerad vad gäller förberedelse till brott är det angeläget att kriminaliseringen fyller sitt avsedda syfte att förhindra resor i terrorismsyfte. Jag delar i och för sig bedömningen att den tidiga fullbordanspunkten för själva brottet gör att en kriminalisering i förfältet skulle träffa förhållandevis få situationer, men i de situationerna skulle den å andra sidan vara av stor betydelse. Särskilt gäller detta möjligheten att tillfälligt dra in passet för en person som misstänks för ett brott. Om även förberedelse till terrorismresor kriminaliseras kan passet eller motsvarande resehandling tillfälligt återkallas för den brottsmisstänkte och en resa därmed hindras i ett tidigare stadium. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som kriminaliserar förberedelser till resor i terrorismsyfte. Samverkande myndighetskontroller för att motverka finansiering av terrorism, punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2872 av m.fl. (M) yrkande 4. Det är mycket angeläget att vi, med alla medel vi kan, arbetar för att strypa finansieringen av terrorism och därmed motverka ytterligare terrordåd. En konkret verksamhet som kan leda till att finansiering av terrorism upptäcks är operativ samverkan mellan , och . Sådan samverkan har redan förekommit och har varit till nytta för samtliga medverkande. Regeringen bör ge , och ett tydligt uppdrag att löpande samverka och genomföra gemensamma kontroller för att komma åt finansiering av terrorism. Samverkan mellan nämnda myndigheter ska leda till frekventa gemensamma insatser för att stoppa finansieringen av terrorism. Förbud mot utländsk finansiering, punkt 16 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2454 av m.fl. (KD) yrkande 5. Finansieringen av terrorism måste förhindras. Samverkan mellan kontrollerande myndigheter som , och är viktig för att upptäcka bl.a. utländsk finansiering av terrorism. Vi anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag som förbjuder utländsk finansiering av extremism. Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 21. Säkerhetspolisen behöver ha direkt tillgång till asylsystem, eftersom Säkerhetspolisen inte hinner utreda den kraftigt ökade mängden av fall av möjliga säkerhetshot som kommer in till myndigheten. En direkttillgång till asylsystem skulle underlätta Säkerhetspolisens arbete. Vi anser att det ska framgå av lagen att Säkerhetspolisen ska ha direkt tillgång till asylsystem. Regeringen bör återkomma med ett sådant lagförslag. Nytt register hos , punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 12. Polisdatalagen ger extra verktyg att arbeta med brottsbekämpning, när det gäller behandling av vissa personuppgifter i underrättelsesyfte. Bestämmelserna om registrering av information om att en viss person sympatiserar med en terroristorganisation är emellertid oklara. Vi anser att det i lag måste förtydligas att Säkerhetspolisen ska få registrera sådan information. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som klargör detta. Ansvaret för Center mot våldsbejakande extremism, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:498 av (L) yrkande 1. inrättades ett permanent center mot våldsbejakande extremism vid (Brå). Jag välkomnar att verksamheten har permanentats. Brå är emellertid en expertmyndighet med ansvar för forskning och statistik utan koppling till det dagliga operativa arbetet mot våldsbejakande extremism. Enligt min mening borde den nationella stödfunktionen mot våldsbejakande extremism ha lagts under . Man bör emellertid inte i onödan ändra på organisationsstrukturer som inrättats. När tillräcklig tid har gått bör den nuvarande strukturen emellertid utvärderas och en inordning under prövas på nytt. Detta ska ges regeringen till känna. Analys av regional samordning, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 2. Trots ambitiösa satsningar brister det fortfarande i samordningen mellan olika insatser för att förebygga radikalisering. Det är också alldeles för svårt att få hjälp. Jag anser att en ny funktion bör införas på regional nivå för att ta fram lägesbilder, göra riskbedömningar och samordna de insatser som kan behövas på grund av varningssignaler som har fångats upp av olika samhällsaktörer, som socialtjänst, skola, polis och säkerhetspolis. Med tanke på att känsliga personuppgifter hanteras är det naturligt att denna regionala samordnande funktion ska ligga inom polisen. Det behövs också en fördjupad analys av frågan om hur den regionala samordningen kan stärkas. Arbetet ska främst bedrivas tillsammans med skolan och för att förebygga att fler radikaliseras, men också för att förhindra ny rekrytering. Syftet ska vara att tidigt identifiera personer som riskerar att fastna i miljöer där de radikaliseras samt att direkt erbjuda dessa personer råd och stöd. Kriminalvårdens arbete mot radikalisering, punkt 21 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 32. Radikalisering och terrorism är ett hot mot vårt öppna samhälle och vårt sätt att leva. Den terrorrelaterade verksamheten i domineras enligt Säkerhetspolisen av aktörer som är motiverade av våldsfrämjande islamistisk extremism, men även andra extremistiska organisationer inom vitmaktmiljön och den autonoma vänstermiljön kan utgöra ett hot. Personer som mördar av politiska skäl eller i religionens namn ska bekämpas. För att komma till rätta med radikalisering är det förebyggande arbetet, bl.a. inom kriminalvården, av stor betydelse. Detta bör tillkännage för regeringen. Ny nationell samverkansfunktion, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 10. En ny typ av nationell samordningsfunktion bör införas för att stärka samordningen mellan , , och i ärenden som rör terrorism. I första hand ska uppgiften vara att driva på och se till att relevant lagstiftning används för att bl.a. säkerställa att potentiella terrorister inte får uppehållstillstånd eller medborgarskap och att tidigare meddelade uppehållstillstånd återkallas. Det handlar också om att säkerställa att rutiner för effektivt informationsutbyte mellan myndigheterna finns och följs. Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Informationsdelning, punkt 23 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 8. De underrättelser polisen får av Säkerhetspolisen behöver komma vidare till lokal nivå. Den information och de lägesbilder som är lämpliga att lämna vidare till den lokala polisen, skolan och når inte fram. Det innebär problem eftersom detta är samhällsfunktioner som oftast är först med att upptäcka en lokal problematik. Säkerhetspolisen förmedlar relevant information till om personer som återvänt från att ha rest till konfliktområden, men interna informationsspridning har inte fungerat tillfredsställande. Information från Säkerhetspolisen till polisen förs inte vidare ned till rätt nivå i organisationen, exempelvis den lokala polisenheten. Detta är allvarligt och en stor brist i samhällets arbete mot extremister. Dessutom innebär detta även att viktiga myndigheter utanför Säkerhetspolisen och polisen inte får ta del av relevant information. Oavsett om situationen kräver en lagändring eller en ny instruktion i regeringens styrning av myndigheterna är det viktigt att problemet åtgärdas . För att det förebyggande arbetet ska vara effektivt och framgångsrikt krävs att alla aktörer på lokal nivå samverkar och bidrar till framtagandet av en lokal problembild. Det innebär bl.a. att kommunerna, som har en särskilt viktig roll i det förebyggande arbetet, behöver skaffa sig en egen lägesbild och identifiera de åtgärder som behöver vidtas mot bakgrund av denna. Utbytet av information fungerar inte heller enhetligt i landet. Om det lokala arbetet på allvar ska kunna bedrivas effektivt krävs att vissa sekretessregler ses över och underlättar för polisen och Säkerhetspolisen att utbyta information. Dessutom måste information kunna delas, inom vissa ramar, mellan Säkerhetspolisen och den lokala om situationen kräver att samhället ska kunna vidta åtgärder. Detta gäller när det handlar om både personer som är på väg att ansluta sig till terrorgrupper och personer som är återvändare från terrorverksamhet utomlands. föreslog en särskild utredare lagändringar för att underlätta informationsutbyte mellan bl.a. , och Transportstyrelsen i arbetet mot terrorism (SOU 2018:65). Betänkandet har remissbehandlats. Skyddet för den enskildes integritet gör att sekretessbestämmelserna måste vara starka, men det måste finnas möjlighet för myndigheter att utbyta information som är av väsentlig betydelse för ett fungerande arbete lokalt mot terrorism och våldsbejakande extremism. Bestämmelser och rutiner för s.k. informationsdelning måste ses över. Detta bör tillkännage för regeringen. Översyn av sekretesslagstiftningen, punkt 24 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2018/19:441 av m.fl. (SD). Sekretesslagstiftningen bör ses över. Relevant information ska kunna delas mellan olika aktörer för att förebygga och förhindra brott i större utsträckning än . Om exempelvis kommuner ska kunna motarbeta att människor radikaliseras måste kommunerna kunna få del av vissa uppgifter från polisen och Säkerhetspolisen. Detta är också viktigt i arbetet med att ta emot personer som återvänt efter att ha rest till eller för att ansluta sig till våldsbejakande islamistiska grupperingar. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi anfört ovan. Översyn av sekretesslagstiftningen, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2018/19:441 av m.fl. (SD) och 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 16. Kommuner får ofta inte ge polisen information som hade varit värdefull för det brottsförebyggande arbetet. Sekretessbarriären är särskilt stark när det gäller personer som fyllt . Finns det inga konkreta brottsmisstankar kan i dessa fall inte lämna uppgifter till polisen eller Säkerhetspolisen på samma sätt som om det gällde en yngre individ. Det gör att polisen inte kan få reda på ifall , i en känd extremistisk miljö, har träffat på en person som visat tydliga tecken på radikalisering eller till och med svurit trohet gentemot en terroristorganisation. Den generalklausul som finns i offentlighets- och sekretesslagen som gör det möjligt att bryta sekretessen går enligt poliser på fältet ofta inte att använda. Skälet är att det inte är uppenbart att intresset av att uppgiften röjs väger tyngre än det intresse som sekretessen ska skydda. Vi anser att lagen ska ändras så att det råder klarhet om att det inte är sekretess på uppgifter som rör misstänkta våldsbejakande extremister eller terrorister. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det anförda. Omhändertagande av återvändare, punkt 25 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2018/19:396 av och (båda SD) yrkande 5 och 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 7. Genom att häkta samtliga som återvänder från terrorkontrollerade områden kan polisen få tid på sig att utreda om dessa personer har begått brott eller om de planerar att begå brott. När det gäller rikets säkerhet bör polisen ha goda möjligheter att förhindra framtida katastrofer, även i tider då det råder personal- eller resursbrist. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som syftar till att alla som åker till terroristkontrollerade områden eller kan misstänkas ha något med terrorgrupper att göra häktas och systematiskt utreds så snart de återvänder. Omhändertagande av återvändare, punkt 25 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2612 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2018/19:396 av och (båda SD) yrkande 5. När nu många som deltagit i IS eller andra terrorgruppers verksamhet återvänder till är det av största vikt att samtliga utreds för brott. Om bevisläget eller andra omständigheter inte gör det möjligt att inleda förundersökning kan detta inte ske, men utgångspunkten måste vara att rättssamhället gör sitt yttersta för att alla som har begått terroristbrott ska ställas till svars och lagföras i enlighet med rättsstatens principer. Detta bör tillkännage för regeringen. Nationella riktlinjer för återvändare, punkt 28 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 15. Ungefär 300 personer bedöms ha rest från för att ansluta sig till våldsbejakande islamistiska grupperingar i och . Av dessa 300 personer har drygt 140 personer återvänt till . Vi vill att nationella riktlinjer för att hantera s.k. återvändare ska tas fram. En utgångspunkt är att alla former av brottslighet ska lagföras och att denna ambition alltid ska komma först. kan Säkerhetspolisen bara kalla återvändare till förhör om det pågår en förundersökning kring ett brott där den som återvänt figurerar i utredningen. I annat fall kan den som återvänder från t.ex. IS-konfliktområden själv välja att träffa Säkerhetspolisen eller inte. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi anfört ovan. Utvisning, punkt 29 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2018/19:2845 av (SD) yrkande 1. Enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll får en utländsk medborgare utvisas ur landet om det är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet eller om det med hänsyn till vad som annars är känt kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. Om beslut om utvisning fattas enligt denna lag finns flera möjligheter till tvångsmedel som förvar och förordnande om anmälningsplikt. tillämpas denna lag endast . Det finns anledning att analysera lagstiftningen och dess tillämpning för att åstadkomma en ordning som innebär att personer som är medborgare i andra länder och som kan befaras begå terroristbrott utvisas. Om utvisning inte är möjligt på grund av verkställighetshinder bör andra åtgärder bli aktuella. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu har anfört. Rapporteringsplikt, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 13. sticker ut jämfört med övriga när det kommer till människor som har rest, eller planerat att resa, för att ansluta sig till en terroristorganisation. Medan resan och förberedelserna inför resan är straffbelagda saknas det ett verktyg för de som befinner sig i riskzonen men där gärningen inte är tillräckligt långt gången för att det ska kunna bedömas som förberedelse till terrorismresa. Vi föreslår därför att man utreder möjligheten att i likhet med införa löpande rapporteringsplikt till polisen för personer som på sannolika skäl kan misstänkas planera en terrorresa. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Internationell samverkan mot terrorism, punkt 33 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkandena 9–11. har den internationella terrorismen utvecklats till ett högst påtagligt och allvarligt fenomen. Vi vill att i sin utrikespolitik ska ta tydligare avstånd från och göra allt för att undvika att direkt eller indirekt bidra till terroristers verksamhet. Det måste alltid vara ett överordnat mål att skydda och försvara dem som kan riskera att falla offer för terrorism och extremism. I ett läge där flera terroristattacker har genomförts på olika håll i , och där allt fler individer tragiskt nog väljer att stödja terrorism genom aktiviteter i eller utanför , krävs internationell samverkan för att effektivt bemöta detta hot. Detta är viktigt ur flera perspektiv – dels för att inte ytterligare destabilisera regioner som är särskilt hårt drabbade, såsom och , dels för att lindra det mänskliga lidandet där och dels för att värna säkerheten i och förhindra ytterligare radikalisering och risk för nya terroristbrott. Vi välkomnar de initiativ som tagits av bl.a. EU och för att motverka rekryteringen av s.k. foreign fighters men anser dem ändå klart otillräckliga. Med tanke på att den fria rörligheten inom EU också försvårar möjligheten att stoppa terrorister vill vi framhålla vikten av såväl politisk som polisiär samverkan mellan länder. Vi vill se ett återupprättande av effektiva gränskontroller. Det är viktigt att varje land också tar sitt eget ansvar och genomför nödvändiga lagändringar för att stoppa terrorism och terrorismresor.