bet · H601MJU5 · 2019-02-18 00:00:00 — När det gäller återvinningsmål för förpackningar av papper, glas och metall ligger det på medan den faktiska återvinningen är 78–. anser att det finns starka skäl att höja ambitionerna när det gäller återvinning av plastförpackningar. Övriga plastfrågor, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2018/19:1033 av och (båda S), 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 16. Enligt EU:s direktiv ska förbrukningen av plastbärkassar minska för att förbättra miljön och effektivare nyttja våra resurser. I införde regeringen en ny förordning om plastbärkassar för att minska förbrukningen av plastbärkassar. beslutade att butiker och restauranger ska informera om plastkassars miljöpåverkan och medverka till att minska förbrukningen. I förbrukade vi mer än 80 plastkassar per person 2017. Målet till 2025 är 40 plastkassar per person och år. Statistik visar att av den sålda plasten materialåtervanns. anser att det krävs kraftigare reglering av plastbärkassar för att minska deras miljöpåverkan. Vi anser att användning av plastbärkassar bör avskaffas. Att främja biobaserade plaster i stället för fossilbaserade plaster kan vara motiverat i en del fall för att minska plastförbrukningens miljöpåverkan och minska beroendet av fossila råvaror som råolja och naturgas. Men biobaserade plastpåsar ger upphov till samma problematik med nedbrytbarhet som fossilbaserade plaster, och därmed kan även de orsaka stor skada på ekosystemen. Enligt EU:s direktiv ska förbrukning av plastbärkassar minska för att förbättra miljön och effektivare nyttja våra resurser. I införde regeringen en ny förordning 2016 om plastbärkassar för att minska förbrukningen av plastbärkassar. beslutade att butiker och restauranger ska informera om plastkassars miljöpåverkan och medverka till att förbrukningen ska minska. I förbrukade vi mer än 80 plastkassar per person 2017. Målet till 2025 är 40 plastkassar per person och år. Statistik visar att av den sålda plasten material återvanns. anser att det krävs kraftigare reglering av plastbärkassar för att minska dess miljöpåverkan. Vi anser att användning av pla Övriga plastfrågor, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 16, 2018/19:1033 av och (båda S) och 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 16. Icke-återvunnen plast är ett gränsöverskridande problem. Plast som driver i våra hav känner inga landsgränser. Därför behövs också gränsöverskridande lösningar. ska stödja kommissionens förslag om en avgift per ton icke-återvunnen plast som läggs på varje medlemsland och går till den gemensamma budgeten. På så sätt blir bidrag till EU-budgeten baserat på mer än bruttonationalinkomsten (BNI). Cirkulär livsmedelsproduktion och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 33, 2018/19:2696 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 42. Det behövs ytterligare informationsinsatser med ett positivt budskap för att minska matsvinnet, t.ex. om vad bästföredatumet innebär för olika livsmedel och hur livsmedlen ska förvaras. Här har sannolikt mycket kunskap gått förlorad . Sex av tio vet inte skillnaden mellan bästföredatumet och sista förbrukningsdag. En så enkel sak som att byta ut orden ”bäst före” till exempelvis ”minst hållbar till” skulle sannolikt kunna leda till mindre matsvinn och att vårt klimatavtryck blir mindre. bör därför ges ett permanent uppdrag att genomföra informationsinsatser för att minska matsvinnet. Cirkulär livsmedelsproduktion och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 33, 2018/19:2696 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 6. Matsvinnet utgör ett enormt resursslöseri. Genom att bättre ta till vara avfall och mat i alla led från produktion och transport till förädling hos såväl handlare som konsumenter finns det stora orealiserade möjligheter till samhällsekonomiska besparingar och dessutom möjligheter att minska vårt utnyttjande av jordens resurser. Informationsinsatserna bör förbättras på detta område. Cirkulär livsmedelsproduktion och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2018/19:1284 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2255 av m.fl. (L) yrkande 33, 2018/19:2696 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 6. Det uppskattas att omkring en tredjedel av alla livsmedel som produceras kasseras utan att ätas upp. ökar trycket på vår jords resurser, vilket ställer ökade krav på att vi hushållar med både mat och jordbruksmark. Det mesta svinnet sker i hushållen, men även detaljhandelsledet har ett betydande matsvinn, av den totala produktionen. Matsvinnet i butikerna motsvarar av svenskarnas totala klimatpåverkan. bör få i uppdrag att ta fram en handledningsbok till företagarna om hur de kan minska sitt matsvinn. Biogasproduktion, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:454 av (SD) yrkande 2. Vissa små biogasproducenter efterfrågar en möjlighet att ta emot matrester från exempelvis skolkök att blanda in tillsammans med stallgödseln i rötningsprocessen. Det är inte tillåtet på grund av risken för smittspridning. Det bör inte vara svårt att få fram säkra förfaranden för att små biogasproducenter, utan egen hygienisering av substrat, ska kunna ta emot och hantera visst avfall utöver stallgödsel. Det är vår mening att regelverket även i detta sammanhang bör omprövas och utvecklas. Hantering av slaktavfall, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 34. I arbetet med att öka konsumtionen av viltkött är det angeläget att se över hur hanteringen av viltavfall kan förbättras. var det tillåtet för vilthanteringsanläggningarna att gräva ned slaktavfallet från vilt eftersom slaktavfall från vilt anses innebära en låg risk för sjukdomar. Det har dock skett en lagändring som tvingar vilthanteringsanläggningarna att föra slaktavfallet till destruktion. Det innebär en relativt hög kostnad för både transport och därefter destruktion. Det kan vara särskilt problematiskt för de mindre vilthanteringsanläggningarna där dessa kostnader blir för tunga att bära. Det är viktigt att vi har vilthanteringsanläggningar i hela landet för att på ett bra sätt kunna få ut mer vilt till konsumentledet. Därför föreslår vi att en väl avvägd gräns införs vad gäller hantering av slaktavfall så att de mindre vilthanteringsanläggningarna kan få ett undantag från lagen och få tillåtelse att gräva ned slaktavfall. Ett annat alternativ för att minska slaktavfallskostnaderna är att se över lagstiftningen om vad som får rötas till biogas. Hantering av slaktavfall, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 9. Som djurhållare är man skyldig att ta hand om döda djur och slaktbiprodukter på ett säkert sätt för att undvika risk för spridning av smittsamma sjukdomar. Normalt ska slaktavfall eller kadaver sändas till en godkänd eller registrerad anläggning eller mottagare. För lantbruk med fjäderfä- och svinproduktion som har en gårdspanna finns möjlighet att få pannan godkänd av för förbränning av gårdens döda djur. Vi anser att fler djurslag och även slaktavfall i större grad borde kunna brännas i gårdspannor och värmeverk. Slamåterföring, punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 36. Runt avloppsslam bildas vid de kommunala reningsverken i . En del av slammet används för att producera biogas och restprodukten efter att biogasen utvunnits – biogödsel – kan användas som gödning. För att säkerställa att avloppsslammet inte innehåller miljöfarliga ämnen som sedan sprids genom gödsling behövs investeringar i ny reningsteknik. Tuffare krav på de kommunala avloppsreningsverken, t.ex. i fråga om återföring av fosfor, är avgörande för att investeringar i sådan teknik ska kunna göras. Kraven bör först och främst införas för de reningsverk där de kan bidra till störst miljönytta. Att öka utvinningen och återföringen av näringsämnen ur avloppsslam är en av många åtgärder som kan främja omställningen till en cirkulär ekonomi. En utgångspunkt för detta arbete skulle kunna vara att sätta ett långsiktigt mål för fosforåterföring från reningsverken. Slamåterföring, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkande 10. När det gäller slam och återföring av växtnäring måste hänsyn tas till säkerhet och växttillgänglighet. Det kan dock konstateras att både lantbrukare och konsumenter är tveksamma till livsmedel som har producerats på jordbruksmark där slam har tillförts. Därför behöver bättre metoder utvecklas, för att möjliggöra en återcirkulation av växtnäring i en renare och mer attraktiv form, som både producenter och konsumenter kan acceptera. Det bör göra att slam i högre grad kan återföras som växtnäring, vilket vore positivt. Oljesanering, förorenad mark och återställande- och saneringsförsäkring, punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 9. När en allvarlig händelse som ett oljeutsläpp inträffar måste ansvarsfördelningen vara tydlig och respektive aktörs roll och uppgifter bör vara väl definierade. Enligt miljölagstiftningen vilar ansvaret för att vidta avhjälpande insatser på verksamhetsutövaren. I samband med ett oljeutsläpp är det i normalfallet det ansvariga rederiet som är att betrakta som verksamhetsutövaren. Det kan dock ta tid att juridiskt klargöra ansvarsförhållandet, om det över huvud taget är möjligt. Av miljöhänsyn kan dock saneringsarbetet självfallet inte invänta långdragna juridiska processer. Därför har praxis blivit att kommunen tar ansvar för saneringen, trots att den enligt lagstiftningen bör genomföras av verksamhetsutövaren. Därför bör regeringen se över i syfte att förtydliga ansvaret för oljesanering så att saneringsarbeten kan påbörjas möjligt. Oljesanering, förorenad mark och återställande- och saneringsförsäkring, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2018/19:2332 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 6. intar en pragmatisk hållning till regler i form av lagar, förordningar och föreskrifter och anser att de enbart ska finnas i den mån de verkligen fyller ett behov. Miljölagstiftningen ger otydliga besked om ansvarsfördelning vid förorenad mark, t.ex. vad gäller industritomter där föroreningar skett i nedlagda företag. Detta vill vi avhjälpa genom ett förtydligande av nuvarande regelverk. Vi anser också att staten bör stå med betryggande resurser för sanering. Rivning av vindkraftverk, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 12. Överslagsberäkningar har gett vid handen att kostnaden för att montera ned ett uttjänt tvåmegawattsvindkraftverk kan uppgå till ca . Enligt gällande lagstiftning saknar kommunerna rätt att ställa krav på ekonomiska garantier så att den som uppför ett vindkraftverk verkligen också finansierar skrotningen när det blir dags. Det kan bli problematiskt när vindkraftverkets ekonomiska eller tekniska livslängd har uppnåtts om vindkraftsbolaget har fått ekonomiska bekymmer. I värsta fall kan markägaren tvingas stå för nedmonteringskostnaden. Det är därför angeläget att ansvarsförhållandet utreds och fastställs. Den som uppför eller driver vindkraftverk bör fondera medel på låsta konton för att säkerställa betalning av de kostnader som uppstår vid nedmontering och skrotning. Miljöbrott och transport av farligt avfall, punkt 21 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2891 av m.fl. (M) yrkandena 3–5. Miljöbrott får ofta allvarliga konsekvenser för människor, djur och natur . Därför bör miljöbrott tas på större allvar och prioriteras högre av de rättsvårdande myndigheterna. Långt ifrån alla miljöbrott anmäls, och ännu färre upp. En översyn av hur miljölagarna följs är därför angelägen. En tämligen vanligt förekommande typ av miljöbrott rör transport och hantering av farligt avfall. presenterade 2015 en granskning som synliggjorde flera allvarliga brister i tillsynssystemet för transporter av farligt avfall. Systemet är inte tillräckligt effektivt för att säkerställa att lagstiftningen på området följs. Regeringen bör utreda om de svenska straffreglerna för olagliga avfallstransporter behöver ändras. Lagar och regler för transport av farligt avfall är nödvändiga, men de måste också stå i rimligt förhållande till hur farlig transporten faktiskt är. För småföretagare kan de krav som ställs vara besvärliga att följa. Därför menar att regelförenklingar behövs för att underlätta för småföretag vid transport av farligt avfall. Informationskrav för varor och tjänster om miljöpåverkan, farliga ämnen och livslängd, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 45. För att kunna göra rätt val behöver det bli lättare att få kunskap om produkters miljö- och klimatpåverkan. Livscykelanalyser har blivit kraftfulla verktyg för att ge en helhetsbild av den miljöpåverkan som en produkt har under hela sin livslängd. I en sådan analys ingår en bedömning av den miljöpåverkan som sker i samband med bl.a. råvaruuttag, tillverkningsprocess och avfallshantering kopplat till produkten. Genom livscykelanalyser kan vi få en mer rättvisande bild av olika produkters miljöpåverkan, exempelvis elbilar och bensinbilar, och bättre möjligheter att jämföra dem med varandra. Därför bör regeringen utreda vilka varor och tjänster som bör omfattas av striktare krav på information om klimat- och miljöpåverkan med utgångspunkt i en livscykelanalys. Informationskrav för varor och tjänster om miljöpåverkan, farliga ämnen och livslängd, punkt 22 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 45 samt 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 2. Det har blivit allt vanligare att kläder och andra varor inte är gjorda för att hålla . Det gör det svårare för den som faktiskt vill använda sina plagg länge att göra det. vill göra det möjligt att ställa krav på att varor förses med information om förväntad livslängd. För konsumenter såväl som avfallshanterare saknas information om vilka farliga ämnen som finns i olika varor såsom kläder, skor och textilier. Det innebär risker för konsumenters hälsa och svårigheter i avfallshanteringen när material ska återvinnas. vill därför införa innehållsförteckning för textiler för att skapa transparens, stärka konsumentskyddet och informera om ett plaggs innehåll. förslag för en cirkulär ekonomi (C) (C) och (C) anför: Framväxten av den cirkulära ekonomin är oerhört nödvändig och ett prioriterat område för . Den cirkulära och biobaserade ekonomin växer framför allt genom innovation och investeringar i företag som möter kunders ökade krav på hållbarhet. Det måste ställas krav på produkters livslängd, energianvändning och återvinningsbarhet, så kallade ekodesignkrav, som innebär att producenten ska ta hänsyn till produktens totala miljöpåverkan redan i designstadiet. På så sätt kan hållbar konsumtion göras lättare och resursutnyttjandet kan förbättras. Att produkter och förpackningar utformas så att de kan bli återvunna råvaror när de tjänat ut är centralt för att den cirkulära ekonomin ska växa. Producentansvaret skapar ekonomiska drivkrafter för att göra produkter lätta att återvinna. Genom att stärka det befintliga producentansvaret, och att fler produktgrupper såsom textilier, möbler och byggmaterial omfattas, kan företag få tillbaka sina produkter och material från i slutet av livscykeln och på så sätt sluta kretsloppet. Det är också viktigt att produkters livslängd förlängs. Ju längre en produkt håller, desto bättre för miljön. Många nya företag och tjänster behöver utvecklas för reparation, hyra, och begagnat och att erbjuda cirkulära tjänster. Det innebär att det kan skapas både nya jobb och att det blir lönsamt att förlänga produkters livslängd. För att realisera potentialen i omställningen vill se en nationell strategi för omställningen till en cirkulär ekonomi. Utöver detta har tillsammans med regeringen och Liberalerna slutit en sakpolitisk överenskommelse. En del i denna överenskommelse är åtgärder för att stärka utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna innehåller flera åtgärder som ligger i linje med politik. Till följd av att det därmed pågår ett arbete i den riktning som har föreslagit i kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkandena 2 i denna del och 40–43 väljer vi att framföra partiets åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i en reservation. Liberalernas förslag för en cirkulär ekonomi (L) (L) anför: Liberalerna har fått igenom mycket av sin miljö- och klimatpolitik genom januariavtalet, där bl.a. frågan om klimatet, miljön och EU hanteras. Jag väljer därför att inte reservera mig mot det förslag som mitt parti framför i kommittémotion 2018/19:2255 yrkandena 24, 25 och 33 utan avser att följa frågorna noga och delta i det konstruktiva arbetet med politikens utveckling på området. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:164 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljölagstiftningen och ansvarsfördelningen vid förorenad mark och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vindkraftsexploatörer ska fondera medel för framtida rivning av vindkraftverken och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omprövning av regelverket för att kunna ta emot andra substrat än stallgödsel för biogasproduktion utan hygienisering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:183 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatoriskt mottagande av importburkar och flaskor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:184 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av pantsystem för färgpatroner och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:339 av (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att införa ett gemensamt pantsystem i hela och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:454 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stryka tillståndskravet när det gäller kompostering och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa möjligheter att tillåta biogasproduktion av kadaver och slaktavfall och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på en nationell plaststrategi med åtgärder och regleringar för att minska de negativa miljöeffekterna från plast och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett förbud mot plastbärkassar och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i förordning bör anta ett ökat återvinningsmål för plastförpackningar på och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:680 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att komplettera producentansvaret med andra åtgärder som minskar problemet med övergivna bilar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:684 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för en skrotningspremie för personbilar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:685 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av vilken påverkan förordningen (2018:1463) om producentansvar för returpapper har på svensk pappersindustri och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:709 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka lämpliga åtgärder som kan vidtas med anledning av det växande problemet med avställda bilar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:741 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra tillgängligheten till återvinningen för personer med funktionshinder och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:747 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt pantsystem i EU och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1033 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram ytterligare åtgärder för att minska användningen av plastpåsar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1284 av m.fl. (SD):