bet · H701UbU1 · 2019-12-12 00:00:00 — Regeringen föreslår att anslaget anvisas för bl.a. vidareutbildning av obehöriga lärare () och särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) med , arbetsintegrerad lärarutbildning med , övningsskolor med och bättre tillgång på distansutbildning med . Anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter vid universitet och högskolor för särskilda åtaganden och för utgifter för bidrag till insatser för ökad kvalitet i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå. Anslaget får även användas för kapitaltillskott för finansiering av idébanksmedel efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget anvisas för bl.a. tandvårdscentraler vid och med och kapitaltillskott till holdingbolag för finansiering av idébanksmedel med . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel. Idébankerna består av forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Anslaget 2:66 Ersättning för klinisk utbildning och forskning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag enligt avtal mellan svenska staten och landsting om samarbete om högskoleutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till landsting enligt avtal om samarbete om högskoleutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2 . Avtalet inom hälso- och sjukvården () slöts 2014 med sju landsting, och avtalet inom tandvården () slöts 2004 med två landsting. Anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . I kommittémotion 2019/20:3297 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning av anslaget 2:1 med och en minskning av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. I kommittémotion 2019/20:2649 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning av anslaget 2:8 : Forskning och utbildning på forskarnivå med . Minskningen avser nedläggning av Nationella sekretariatet för genusforskning. Vidare föreslås en minskning av anslaget 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå med och en minskning av anslaget 2:58 Kungl. i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå med . Minskningarna avser påslag av regeringen som enligt motionärerna är omotiverade. Därutöver föreslår motionärerna att fyra nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande. Anslaget 99:8 Ökad lärartäthet och undervisningstimmar högre utbildning tillförs för en ökning av antalet undervisningstimmar inom vissa utbildningar, anslaget 99:9 Avskaffa produktivitetsavdraget tillförs för ett avskaffande av produktivitetsavdraget, anslaget 99:10 Nationella prov lärarutbildningen tillförs för införande av nationella prov i lärarutbildningen och anslaget 99:11 Ökat basanslag tillförs för en ökning av basanslaget till högre utbildning och universitetsforskning. I partimotion 2019/20:2695 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med för en höjning av ersättningen per helårsstudent i syfte att stärka kvaliteten på högre utbildning. Motionärerna avvisar regeringens satsning om på arbetsintegrerad lärarutbildning med hänvisning till sin egen satsning på välfärdens personalförsörjning, inklusive arbetsintegrerad lärarutbildning, under utgiftsområde 25. Vidare föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet med för studentkårerna och studenthälsan i syfte att öka tryggheten för studenter på lärosätena. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med . I yrkande 14 anser motionärerna att det är nödvändigt att förkorta den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) från 90 högskolepoäng till 60 högskolepoäng. Det skapar fler och snabbare vägar in i läraryrket för dem som redan har ämneskunskaper. I yrkande 50 vill motionärerna att valideringen förbättras så att kunskap som har förvärvats genom lång yrkeserfarenhet eller genom utbildning i ett annat land tas till vara. Motionärerna föreslår för kompletterande utbildning och validering 2020. I yrkande 51 föreslår motionärerna nya utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och barnmorskor och föreslår för detta 2020. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 26 föreslås också fler utbildningsplatser för vårdyrken. Inledningsvis vill utskottet framhålla att ska vara en ledande kunskapsnation och att både utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Högre utbildning och forskning av hög kvalitet är avgörande för att säkra framtidens jobb och långsiktigt stärka konkurrenskraft. Högskoleutbildning bidrar även till bildning och till enskilda individers utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. Ett par yrkanden rör frågor om fler vägar in i läraryrket och lärarutbildningens kvalitet. Utskottet vill påminna om att en rad åtgärder har genomförts för att möta den stora lärarbristen. I budgetpropositionen framgår det att resurser har avsatts till en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningar som pågår . Resurser har också satsats på sommarkurser för att möjliggöra för lärarstudenter att snabbare läsa in en lärarutbildning och för att redan behöriga lärare ska kunna läsa in ytterligare ämnesbehörighet. För att locka fler till lärarutbildningarna och öka antalet behöriga lärare avser regeringen att ge ett urval av lärosäten i uppdrag att utveckla samarbetet regionalt och möjliggöra arbetsintegrerad lärarutbildning, dvs. att arbeta på en skola och studera till lärare parallellt. Regeringen fortsätter även arbetet med att skapa fler vägar till läraryrket med uppdrag till sju universitet och högskolor att bl.a. ta fram kortare ämneskurser som ska kunna erbjudas studenter som vill läsa till ämneslärare genom en kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) men saknar en del av de ämnesstudier som krävs. Utskottet konstaterar att har gett två utredare i uppdrag att biträda med att ta fram förslag på åtgärder för ökad kvalitet i lärarutbildningen samt åtgärder för att underlätta för fler att bli lärare (pressmeddelande , ). I uppdraget ingår även att föreslå hur längden för kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) kan kortas ned och studietakten höjas. Utredarna ska också föreslå hur fler lärarledda timmar kan införas. Uppdraget har getts mot bakgrund av punkt 56 i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna där det framgår att lärarutbildningen ska reformeras. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser inte något skäl att föregripa pågående satsningar och uppdrag. När det gäller validering kan utskottet konstatera att Universitets- och högskolerådet har tillförts resurser för att stärka detta arbete. Utskottet vill i sammanhanget påminna om Valideringsdelegationen som har i uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet (dir. 2015:120). Delegationen ska föreslå åtgärder för att säkra ett sammanhållet system för validering på nationell och regional nivå. Utskottet ser inte något skäl att föregripa uppdraget som pågår till . Ett par yrkanden rör frågor om medel till lärosätenas anslag för utbildning och forskning liksom medel för vissa särskilda utgifter. När det gäller frågan om kvalitetsförstärkningar till lärosätena framgår i budgetpropositionen att totalt har avsatts för att höja ersättningsbeloppen för humaniora, samhällsvetenskap, teologi, juridik och lärar- och förskollärarutbildningarna –2018. Medlen skulle bl.a. användas för att öka andelen lärarledd tid på utbildningar inom dessa områden. () redovisade till regeringen hur regeringens särskilda satsning på höjda ersättningsbelopp har använts och analyserade hur satsningen bidragit till högre kvalitet inom berörda utbildningar. UKÄ upplevde att denna förstärkning i högre utsträckning använts för åtgärder som på såväl kort som lång sikt kan leda till höjd utbildningskvalitet. I den budget som beslutades av beräknades satsningen till . I regleringsbrevet för avseende universitet och högskolor framgår att den särskilda höjningen av ersättningsbeloppen ska användas för kvalitetsförstärkande åtgärder. Medlen avsatta för humaniora, teologi, juridik och samhällsvetenskap ska i första hand användas för att öka andelen lärarledd tid på utbildningar inom dessa områden. När det gäller fler platser till utbildningar för hälso- och sjukvårdsyrken kan utskottet konstatera att regeringen har inlett en utbyggnad av högskolan som fortsätter i och med budgetpropositionen . Utskottet vill påminna om att bl.a. flera hälso- och sjukvårdsutbildningar har byggts ut. 2015 inleddes en utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska, och pågår även en utbyggnad av läkarutbildningarna. Utbyggnaderna av dessa utbildningar genomförs nu permanent, och de fortsätter därmed att utgöra en viktig utgångspunkt för arbetet för bättre kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården. Utskottet ser inte något skäl att vidta ytterligare åtgärder. Med hänvisning till de initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området anser utskottet att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom området Universitet och högskolor är väl avvägda. Utskottet ser därför inte något skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena i övrigt. Sammanfattningsvis har utskottet här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom området Universitet och högskolor och att avstyrka samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). Omfattning, mål och resultatanalys Verksamhetsområdet omfattar anslag till forskning, forskningens infrastruktur, nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap, forskningsinformation, rymdforskning och rymdverksamhet samt medlemskap i internationella forskningsorganisationer. Anslagen avser bl.a. , Rymdstyrelsen, Kungl. , , , . planeras oredlighet i forskning att inrättas. uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU ska uppgå till av BNP 2010. Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) inom ramen för 2020-strategin är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020 (prop. 2010/11:100). Statens investeringar, bidragen från EU:s ramprogram och övriga offentliga investeringar i FoU uppskattades till 2018, vilket motsvarade av BNP. Företagens investeringar i FoU uppskattades till 2018, vilket motsvarade av BNP. Sammantaget avsattes därmed av BNP på FoU 2018. Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar upp mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt (prop. 2016/17:50). Regeringen redovisar resultaten inom området och drar bl.a. följande slutsatser (avsnitt 6.3.3 i propositionen). Åren 2007–ökade de statliga anslagen för forskning och utveckling med . Det har resulterat i en ökning av den vetenskapliga produktionen, som dock är lägre än i jämförbara länder. Den vetenskapliga synligheten har ökat marginellt medan den har ökat kraftigare i flera av de jämförda länderna. konkurrenskraft, mätt med dessa mått, har därmed inte stigit . Andelen kvinnor bland professorer har ökat . Regeringen gör bedömningen att satsningarna på forskning för att möta samhällets utmaningar enligt de två senaste forskningspolitiska propositionerna har genomförts väl och med hög kvalitet. Vidare visar utvärderingen inom ramen för att svensk klinisk forskning generellt håller hög kvalitet. Satsningar för att stärka registerbaserad forskning har ökat såväl tillgängligheten som kvaliteten på registerdata. Svensk rymdforskning och rymdindustri håller enligt regeringen hög internationell klass. Den europeiska spallationskällan ESS och röntgenljuskällan förväntas bli världsledande inom sina respektive områden. Regeringen redovisar behandlingen av ett tillkännagivande inom verksamhetsområdet (avsnitt 6.5 i propositionen). Det avser behandling av personuppgifter för forskningsändamål. Regeringen har inte uttalat att det är slutbehandlat. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken både nationellt och inom EU ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar. är en ledande forskningsnation, och den positionen ska försvaras. ska vara ett attraktivt land för att investera i forskning och utveckling. En faktor för att främja detta är framstående forskningsinfrastrukturer. Regeringen förbereder nu för nästa forskningspolitiska proposition som ska ange inriktningen på forskningspolitiken för perioden –2024. För att den forskning som bedrivs ska hålla hög kvalitet och möta de stora samhällsutmaningarna behöver jämställdhetsperspektivet integreras. Andelen kvinnor som är professorer har ökat, men ligger fortfarande på en låg nivå. I avsnittet Politikens inriktning redogör regeringen för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området (avsnitt 6.5 i propositionen). Bland annat görs en satsning på rymdforskning och rymdverksamhet för att den svenska rymdforskningens och rymdindustrins starka position internationellt ska kunna behållas och även utvecklas. Satsningen gör att i större utsträckning kan delta i internationella rymdsamarbeten och att Rymdstyrelsen kan ta sig an de långsiktiga mål som anges i den nationella rymdstrategin (skr. 2017/18:259). Regeringen föreslår 13 anslag inom området Forskning om sammanlagt . Åtta anslag om avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 3:3 : Förvaltning, 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning, 3:6 , 3:7 Kungl. , 3:8 , 3:10 , 3:11 och 3:12 oredlighet i forskning. Fem anslag om sammanlagt avser utgifter för statliga bidrag: 3:1 : Forskning och forskningsinformation, 3:2 : Avgifter till internationella organisationer, 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet, 3:9 Sunet och 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Regeringen föreslår bemyndiganden för anslagen 3:1 : Forskning och forskningsinformation, 3:2 : Avgifter till internationella organisationer och 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för forskning (avsnitt 6.6 i propositionen). Under varje anslag återfinns anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. Det finns också en s.k. härledningstabell där det framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Under anslagen för , och återfinns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Regeringen anger att anslagsändamålet ändras för anslaget 3:8 så att det av anslagets ändamål framgår att anslaget även får användas för att organisera och genomföra forskningsexpeditioner. Utgifterna för expeditioner varierar mellan åren. De år större expeditioner genomförs måste hela anslagssparandet tas i anspråk. Regeringen anger även att anslagsändamålet ändras för anslaget 3:9 Sunet så att det av anslagets ändamål framgår att anslaget även får användas för de specifika kostnader Sunet har för anslutning till internationella forskningsnät. Anslag för myndigheters förvaltning Anslaget 3:3 : Förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för Rymdstyrelsens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 3:7 Kungl. Regeringen anger att anslaget får användas för Kungl. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för att organisera och genomföra forskningsexpeditioner. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter för . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 3:12 oredlighet i forskning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter för oredlighet i forskning. Nämnden kommer att inrättas och ska utreda misstänkt oredlighet i forskning (prop. 2018/19:58, bet. 2018/19:UbU21, rskr. 2018/19:273). Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslag för statliga bidrag och bemyndiganden Anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stöd för forskning och forskningsinformation. Anslaget får även användas för utgifter för forskningsinfrastrukturer, internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Anslaget får även användas för bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source ESS, efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 6 för bl.a. den nya uppgiften att validera alternativa metoder till djurförsök med . Vidare beräknas anslaget minska med för att finansiera satsningen på rymdforskning och rymdverksamhet (se anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet). Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 19 2021–2030. Bland annat tillkommer åtaganden som följer av att konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur, European Spallation Source (ESS), har inrättats. kostnad för konstruktionen av ESS beräknades i budgetpropositionen till ca för perioden –2025 priser. Till följd av högre byggkrav enligt strålsäkerhetsföreskrifter och antagonistiska hot och på grund av att färre länder än beräknat har anslutit sig till ESS beräknas kostnaderna nu öka med ca . Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS). Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur (s.k. ERIC-konsortier): Aerosols, Clouds and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , Center () med en årlig medlemsavgift på högst , () med en årlig medlemsavgift på högst och European Solar Telescope () med en årlig medlemsavgift på högst . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure in Medicine () med en årlig medlemsavgift på högst , Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-Bioimaging-ERIC) med en årlig medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe () med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , European Social Survey () med en medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst och () med en medlemsavgift på högst . Anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för avgifter till internationella forskningsorganisationer. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2021–2030. svarar för långsiktiga internationella åtaganden gentemot forskningsorganisationer. Anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning och utveckling inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys inom nationella och internationella samarbeten. Anslaget får även användas för utgifter för information om rymdforskning och rymdverksamhet samt utgifter för deltagande i internationella rymdsamarbeten. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för verksamhet vid och till utgifter för ersättning till vissa samebyar samt till samefonden med anledning av verksamheten vid . Regeringen föreslår att anslaget anvisas 1 för bl.a. en satsning på rymdforskning och rymdverksamhet med . Satsningen finansieras bl.a. genom att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor minskas med 2020. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2021–2034. Den verksamhet som finansieras från anslaget bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för (Sunet), ett datanätverk för överföring av digital information mellan universitet och högskolor samt vissa andra organisationer. Anslaget får även användas för utgifter för grundanslutning till Sunet för de konstnärliga högskolorna, statliga kulturarvsinstitutioner och Kungl. samt för de specifika kostnader Sunet har för anslutning till internationella forskningsnät. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för tull och mervärdesskatt som har betalats av . Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom forsknings- och utvecklingsområdet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Bemyndigande om statliga garantier för överbryggningslån till ESS Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för överbryggningslån till European Spallation Source (ESS) för konstruktionen av den europeiska spallationskällan som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst och gäller som längst . I budgetpropositionen bemyndigades regeringen att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier som uppgick till högst och som skulle gälla som längst . Konsortiet behövde dock inte uppta något överbryggningslån förrän , vilket gör att det nu finns behov av att förlänga garantin till att gälla som längst . I kommittémotion 2019/20:3297 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med .