bet · H601UbU9 · 2019-04-08 00:00:00 — När det slutligen gäller yrkandena om att befattningsutbildningens innehåll vill utskottet inte föregripa beredningen av betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) som bl.a. innehåller förslag på ett professionsprogram för rektorer. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att i den sakpolitiska överenskommelsen är partierna överens om att ett professionsprogram för lärare och rektorer med grund i betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) ska införas . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:856 (SD) yrkande 21, 2018/19:939 (M), 2018/19:1639 (SD) yrkande 44 och 2018/19:2053 (L) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. stärkt elevhälsa, tillgången till elevhälsa och suicidprevention. Jämför reservation 23 (M), 24 (SD), 25 (C), 26 (V), 27 (KD) och 28 (L). I motion 2018/19:1993 av (S) framhålls vikten av att stärka arbetet mot psykisk ohälsa i skolan med t.ex. mindfulness. I kommittémotion 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås en översyn av skollagen i syfte att ge elever bättre tillgång till skolsköterska och skolkurator. I motion 2018/19:2178 av (M) framförs att en förstärkt elevhälsa bör utredas. Tillsammans med skolsköterskor, skolläkare, kuratorer och psykologer samt idrottslärare bör även fysioterapeuter ingå i skolans elevvårdande team. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 16 föreslås en förstärkt skolpsykiatri och kuratorsverksamhet för att bemöta den växande psykiska ohälsan bland unga. Motionärerna i motion 2018/19:359 av och (båda SD) yrkande 10 föreslår att suicidpreventiva program ska inrättas i fler skolor. I motion 2018/19:546 av och (båda SD) yrkande 1 framhålls behovet av terminsvisa möten med skolkurator för att komma till rätta med den psykiska ohälsan bland unga. I yrkande 2 betonas vikten av en skolkurator på samtliga skolenheter. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 8 framförs att det är angeläget att tillgången på skolsköterskor, skolläkare, kuratorer och psykologer är god i skolan. Motionärerna anser därför att det behövs en ökad samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen. Motionären i motion 2018/19:2344 av (C) vill låta utreda införandet av psykiska hälsokontroller i skolan som motsvarar de vanliga fysiska hälsokontrollerna. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att regeringen ska låta utreda möjligheterna att införa ett nyckeltal för elevhälsa om att det ska finnas skolläkare, skolsköterska, kurator och psykolog vid varje skolenhet. I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 10 efterfrågas förslag om hur elevhälsan kan stärkas och riktlinjer för hur hälsoundersökningar av nyanlända barn ska gå till. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 54 efterfrågas en utvärdering av effekten av ett skolbaserat självmordspreventivt program i . Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 35. I partimotion 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 21 begärs att skolhälsovården ska fråga eleverna om våldsutsatthet. Det bör enligt motionärerna finnas tydliga riktlinjer för skolhälsovården om att den rutinmässigt ska ställa frågor om våld. I motion 2018/19:507 av (L) begärs att införandet av psykiska hälsokontroller i skolan ska utredas. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås att det statliga stödet för att bygga ut elevhälsan ökas så att fler skolläkare, skolsköterskor, psykologer och kuratorer kan anställas i skolan. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 6. Bakgrund och gällande rätt I 2 kap. 25–28 §§ skollagen (2010:800) finns bestämmelser om elevhälsa för eleverna i samtliga skolformer. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som omfattar allmänna hälsokontroller, och varje elev i sameskolan (består av sex årskurser) ska erbjudas minst två hälsobesök. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Mellan hälsobesöken ska eleven erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. Elever får dessutom vid behov anlita elevhälsan för enklare sjukvårdsinsatser. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 276) anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård samt med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I förarbetena anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. slutredovisade uppdraget om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (dnr 2012:1077). Sammantaget har betalat ut till huvudmän som har utökat sin personal inom elevhälsan. Huvudmän har kunnat ansöka om statsbidrag för följande personalkategorier: skolläkare, skolsköterska, skolkurator, skolpsykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. Det utbetalda bidragsbeloppet har resulterat i en förstärkning motsvarande 2 164 heltidstjänster runt om i landet. har också inom ramen för uppdraget erbjudit utbildningsinsatser och tagit fram stödmaterial och andra typer av kunskapsstöd. Verket har vidare deltagit i andra myndigheters arbete med att ta fram kunskapsstöd och underlag. fick 2016 ett nytt uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten bibehålls. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (U2016/02937/S och U2016/02926/BS delvis). Uppdraget slutredovisades (dnr 2016:1616). har genomfört uppdraget främst via två övergripande insatser: utvecklingsmedel och forskarmedverkan. –2019 har 167 hälsofrämjande skolutvecklingsinsatser beviljats för huvudmän från förskoleklass till gymnasienivå över hela landet. Av slutredovisningen framgår bl.a. att lärandet i hälsofrämjande skolutveckling alltjämt behöver utvecklas. Genom insatsen har det blivit tydligt att elevhälsouppdraget behöver organiseras utifrån en skolgemensam kultur där betydelsen av ett hälsofrämjande arbete, och detta sätt att tänka och utveckla skolan, behöver genomsyra all verksamhet på skolan. Det hälsofrämjande arbetet behöver också bedrivas systematiskt och långsiktigt för att bli hållbart . har inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (se bl.a. U2015/03844/S och avsnittet Läraryrket ovan) tagit fram bl.a. ett program om elevhälsa och barns omsorg. Programmet syftar till att skapa bättre förutsättningar för att arbeta främjande och förebyggande för att stödja barnen och eleverna i deras lärande och hälsa i utvecklingen mot utbildningens mål. Inom ramen för programmet ingår bl.a. ovanstående möjlighet för huvudmän att ansöka om statsbidrag för pågående eller nya insatser som kan bidra till hälsofrämjande skolutveckling. ska följa upp genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogrammen. redovisade en utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen avseende 2016 och 2017 (U2018/01873/S). Regeringen har gett och i uppdrag (U2017/01236/GV) att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. En slutredovisning med resultatet av uppföljningen, utvärderingen och hur slutsatserna av arbetet har spridits ska lämnas till () . Av skolkommissions slutbetänkande (SOU 2017:35) framgår bl.a. följande. Kommissionen förordar att staten efter fortsatt utredning ska ange en miniminivå för varje huvudmans resurser till undervisning och elevhälsa. Vidare föreslår kommissionen att regeringen ska utreda förutsättningarna för ett sektorsbidrag eller andra former av nationell finansiering av skolan. Ett sektorsbidrag innebär att staten fördelar medel till hela eller stora delar av kommunernas skolverksamhet. Ett sektorsbidrag kan exempelvis gå till undervisning och elevhälsa alternativt till hela skolverksamheten. Kommissionen föreslår ett villkorat statsbidrag till huvudmännen för undervisning och elevhälsa. Bidraget baseras på socioekonomiskt betingade förutsättningar, med infasning . Bidraget avser förskoleklassen och . Kommissionen föreslår vidare att skolans uppdrag att främja elevers hälsa och välbefinnande ska förtydligas i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet samt läroplanen för gymnasieskolan. Berörda myndigheters ansvar och samverkan i fråga om elevhälsoområdet bör förtydligas och omfattas av den myndighetsöversyn som kommissionen föreslår. Kunskapsuppbyggnaden och kunskapsspridningen i fråga om arbetssätt och metoder inom elevhälsoområdet behöver förbättras. Det handlar dels om hur skolors generella hälsofrämjande arbete kan utformas för att ha effekt och vara en integrerad del i skolans verksamhet, dels om att utarbeta evidensbaserade program för att motverka psykisk ohälsa. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). Utredning om bättre möjligheter för elever i de obligatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Utredaren ska bl.a. analysera hur elevhälsoarbetet kan utvecklas och föreslå insatser som kan bidra till att skapa ett mer aktivt och väl fungerande elevhälsoarbete och därmed stärka elevhälsans kompensatoriska roll. Uppdraget ska redovisas (dir. 2017:88, 2018:33 och 2018:58). I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) är man när det gäller elevhälsa överens om att det ska definieras i lag vilken tillgång som är en acceptabel lägstanivå. Ändringen ska enligt överenskommelsen utredas –2021 och träda i kraft . Vidare är man överens om att psykiatrin och elevhälsan ska stärkas. Staten och SKL ska sluta ett avtal om ett större statligt ansvarstagande med ökande resurser för att bl.a. stärka elevhälsans främjande och förebyggande arbete, motverka mobbning och göra särskilda satsningar riktade mot riskgrupper (avtalet tas fram med sikte på budgetpropositionen 2020). Utskottet vill understryka elevhälsans roll och betydelse för elevers välbefinnande och möjlighet att utvecklas mot utbildningens mål. Utskottet kan konstatera att flera insatser har genomförts och fortfarande pågår för att förstärka elevhälsan i skolan, särskilt genom medel för att förstärka personaltätheten i de kategorier som enligt skollagen har i uppdrag att arbeta med elevhälsa, inklusive satsningar på specialpedagogisk personal. har också, i samverkan med andra ansvariga myndigheter, tagit fram stödmaterial och utbildat berörd personal. uppföljningar visar att de satsningar som har gjorts på personalförstärkningar inom elevhälsan har haft positiva effekter på elevers möjlighet att få mer stöd för att nå kunskapsmålen. Enligt utskottet innebär inte minst de satsningar som görs på fortsatta personalförstärkningar att det finns förutsättningar för elevhälsan att fortsätta utvecklas och hantera många viktiga frågor, inte minst psykisk ohälsa och suicidproblematik samt olika trauman och hälsoproblem som nyanlända elever kan bära på. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att i den sakpolitiska överenskommelsen är de ingående partierna bl.a. överens om att det ska definieras i lag vilken tillgång till elevhälsa som är en acceptabel lägstanivå och att elevhälsan ska stärkas. Ändringen ska enligt överenskommelsen utredas –2021 och träda i kraft . Mot bakgrund av det anförda och med hänvisning till att utskottet inte vill föregripa beredningen av förslag om elevhälsan i slutbetänkande (SOU 2017:25) och vill avvakta dels den pågående utredningen om elevhälsan (dir. 2017:88), dels det fortsatta arbetet när det gäller förslagen om elevhälsa i den sakpolitiska överenskommelsen avstyrks motionerna 2018/19:359 (SD) yrkande 10, 2018/19:507 (L), 2018/19:546 (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:756 (V) yrkande 10, 2018/19:855 (SD) yrkande 16, 2018/19:1760 (V) yrkande 4, 2018/19:1993 (S), 2018/19:2178 (M), 2018/19:2267 (L) yrkande 21, 2018/19:2301 (MP) yrkande 7, 2018/19:2344 (C), 2018/19:2731 (MP) yrkande 6, 2018/19:2791 (M) yrkande 9, 2018/19:2841 (C) yrkande 8, 2018/19:2893 (KD) yrkande 35 och 2018/19:2989 (KD) yrkande 54. Idrott och hälsa m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. antalet idrottstimmar i , fysisk aktivitet i skolan och att återinföra de reglerade friluftsdagarna i svensk skola. Jämför reservation 29 (SD), 30 (V) och 31 (KD). I motion 2018/19:2236 av m.fl. (S) framhålls vikten av fysisk aktivitet i skolan. Daglig rörelse får enligt motionärerna eleverna att må bättre och förbättrar lärandet samt skapar ökad trivsel. I motion 2018/19:1950 av (M) begärs att ämnet idrott och hälsa ska utökas i . I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 28 begärs en översyn av möjligheten att utöka den schemalagda idrottsundervisningen så att den innehåller något rörelsemoment . I kommittémotion 2018/19:2321 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att man utreder möjligheterna att återinföra de reglerade friluftsdagarna i svensk skola. I yrkande 4 anför motionärerna att man bör ge i uppdrag att återkomma med en rapport och förslag för att införa reglerade friluftsdagar. I motion 2018/19:2345 av (C) begärs en utredning av förutsättningarna för fler skolor att integrera pulshöjande aktiviteter i skoldagen. I kommittémotion 2018/19:384 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs att åtgärder vidtas med anledning av de brister som framkommit i Skolinspektionens kvalitetsgranskningar av ämnet idrott och hälsa i syfte att säkerställa att läroplanen efterlevs. I yrkande 8 föreslås att ges i uppdrag att ge direktiv till huvudmännen om målsättningar för simkunnighet även på gymnasienivå. I yrkande 9 begärs att följer upp simundervisningen i och sätter hårdare press på huvudmännen så att alla elever inom klarar kraven på simkunnighet. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 36 föreslås att antalet undervisningstimmar i idrott och hälsa utökas i och att antalet timmar i elevens val minskas med motsvarande antal timmar. Det ska vidare enligt motionärerna preciseras hur fördelningen ska se ut mellan årskurserna. I kommittémotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslås att det i läroplanerna ska införas ett förstärkt ansvar för att i utbildningen inkludera inslag som leder till ökad rörelse bland eleverna. Det finns enligt motionärerna studier som visar på positiva kopplingar mellan fysisk aktivitet, motorisk träning och skolprestationer. I kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås att ett försök ska göras med undervisning för psykisk hälsa inom ramen för ämnet idrott och hälsa. Bakgrund och gällande rätt Av 10 kap. 4 § skollagen (2010:800) framgår vilka ämnen som ska finnas i , däribland idrott och hälsa. För varje ämne ska det enligt 10 kap. 8 § finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 §). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . I timplanen för framgår att undervisningstiden i idrott och hälsa totalt uppgår (bil. 1 till skolförordningen [2011:185]). Av 9 kap. 4 § skolförordningen framgår att huvudmannen efter förslag från rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2016) anges att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Vidare framgår att hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas. Eleverna ska ges förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga genom att få delta i fysiska aktiviteter och vistelse i olika naturmiljöer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att uppleva rörelseglädje och att därigenom utveckla ett intresse för att vara fysiskt aktiva. Vidare ska undervisningen bidra till en förståelse för hur fysisk aktivitet och utevistelse kan påverka hälsa och välbefinnande. I kursplan för ämnet idrott och hälsa anges att eleverna genom undervisningen i ämnet sammanfattningsvis ska ges förutsättningar att • utveckla sin förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang • planera, praktiskt genomföra och värdera idrott och andra fysiska aktiviteter utifrån olika synsätt på hälsa, rörelse och livsstil • genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer • förebygga risker vid fysisk aktivitet samt hantera nödsituationer på land och i vatten. Dessutom anges i kursplanen ämnets centrala innehåll i olika årskurser samt kunskapskrav. Det finns inte några uttryckliga krav på kunskaper i simning i gymnasieskolans kurser i idrott och hälsa. Däremot finns det kunskapskrav på åtgärder vid nödsituationer vid drunkningstillbud (se centralt innehåll för kursen Idrott och hälsa 1, 100 poäng). För att få godkänt betyg i idrott och hälsa i årskurs 6, alltså minst betyget E, ska en elev • kunna simma , varav på rygg och resten på valfritt simsätt • kunna hantera nödsituationer vid vatten med hjälpredskap under olika årstider. Samma krav gäller för godkänt betyg i årskurs 9, men eleven ska dessutom kunna hantera nödsituationer vid vattnet med hjälp av alternativa hjälpmedel under olika årstider. beslutade om ett tillkännagivande, enligt vilket regeringen bör återkomma till med ett förslag om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Regeringen beslutade förordning om ändring i skolförordningen (2011:185). Ändringarna träder i kraft (SFS 2018:1512). Beslutet innebär att den garanterade undervisningstiden i idrott och hälsa utökas i . Beslutet innebär också att den garanterade undervisningstiden i elevens val minskar med lika många timmar. Utökningen sker i årskurs 6–9 där fördelas i mellanstadiet med tyngdpunkt på årskurs 6 och i högstadiet. I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder bedömer regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat (s. 176). Samling för daglig rörelse lanserade regeringen initiativet Samling för daglig rörelse – insatser för att fler barn och unga ska röra på sig . Inom ramen för initiativet har regeringen bl.a. beslutat att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa utökas i , se ovan. Bland de övriga inslagen i initiativet Samling för daglig rörelse märks bl.a. ett ”rörelsenätverk” som består av , och , Svenskt Friluftsliv samt och /för att skapa en kontinuerlig dialog om bl.a. kompetensutveckling och fler behöriga lärare i idrott och hälsa. Vidare gör inom ramen för den nya rörelsesatsningen en kraftsamling för mer idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen. Satsningen görs i anslutning till skoldagen och leds på regional nivå av distriktsidrottsförbunden i samverkan med kommuner och andra huvudmän. Regeringen gav i uppdrag (U2018/1430/S) att lämna förslag på vad som behövs för att alla elever i och motsvarande skolformer ska röra sig mer. I slutredovisning (dnr 2018:838) som överlämnades till () framgår bl.a. följande. föreslår en ny skrivning, som är tydligare och konkretare än den som finns om daglig fysisk aktivitet i samtliga läroplaner. I förslag framgår att eleverna ska ges möjlighet och uppmuntras att delta i hälsofrämjande fysiska aktiviteter under skoldagen. Att rektor ansvarar för att detta sker förtydligas också i en ny punkt under . bedömer att de föreslagna ändringarna kan medföra visst behov av kompetensutveckling av skolpersonal inom området fysisk aktivitet och speciellt kunskap kring elevers olika förutsättningar. kommer därför att göra insatser för genomförande och kompetensutveckling i samband med att ändringarna i läroplanerna beslutas. har analyserat behovet av ytterligare insatser för att mer rörelse i skolan ska kunna realiseras i praktiken. Utifrån redovisade forskningsresultat och erfarenheter från de nordiska grannländerna har gett exempel på tänkbara nationella insatser för att stödja arbetet på det lokala planet, exempelvis ett nationellt centrum och utökat samarbete mellan myndigheter. Regeringen gav Skolinspektionen i uppdrag (U2017/01691/GV) att genomföra en kvalitetsgranskning av undervisningen i ämnet idrott och hälsa i årskurs 7–9. Skolinspektionen överlämnade sin granskningsrapport (dnr 2017:3948). Granskningen omfattar dels i vilken utsträckning undervisningen i idrott och hälsa planeras och bedrivs utifrån kursplanen, dels i vilken utsträckning undervisningen i idrott och hälsa genomförs med allmändidaktiska kvaliteter. Några av de viktigaste iakttagelserna som Skolinspektionen framhåller är bl.a. följande. Observationerna i granskningen visar att en femtedel av eleverna inte regelbundet deltar i undervisningen. Granskningen visar även att undervisningen har ett innehåll där fokus huvudsakligen läggs på fysisk aktivitet. De besökta skolorna och elevenkäten visar att bollspel och bollekar upptar ett stort utrymme i undervisningen följt av aktiviteter som syftar till att förbättra elevernas kondition och styrka. Undervisning inom kunskapsområdet hälsa och livsstil ges ett begränsat utrymme och integreras sällan i undervisningens praktiska delar. Granskningen visar också att kunskapsområdet friluftsliv och utevistelse på i stort sett samtliga besökta skolor ges ett mycket begränsat utrymme. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att barn och ungdomar ges goda möjligheter till fysisk aktivitet. Det är bra för välbefinnandet, för folkhälsan och för skolresultaten. Utskottet vill också lyfta fram det faktum att skolan har ett ansvar för barns och ungas fysiska aktivitet utöver det reglerade antalet undervisningstimmar för ämnet idrott och hälsa.