bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 17 samt 2018/19:368 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2872 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2929 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:917 av (M) och 2018/19:2765 av (KD) yrkande 2. Genom samverkan mellan olika myndigheter skapas optimala förutsättningar för att kunna upptäcka och beivra organiserad och annan grov brottslighet. och andra myndigheter bedriver en organiserad samverkan inom ramen för projektet i samverkan mot den organiserade brottsligheten. Detta är ett mycket framgångsrikt samarbete som vi menar bör intensifieras och utvecklas på olika sätt. Lagstiftningen behöver dock ses över ur olika perspektiv för att ytterligare öppna samverkansvägar, inte minst genom samkörning av relevanta data som finns tillgängliga hos olika myndigheter i väsentligt större utsträckning än vad som är möjligt . Vi anser vidare att främsta uppgift är brottsbekämpning. bör därmed få befogenheter att stoppa, beslagta och hålla kvar gods eller transportörer i väntan på polisen. Regeringen bör skyndsamt vidta åtgärder i enlighet med enligt det anförda. Kränkningsersättning till poliser, punkt 52 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 18. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att det bör utredas hur polisers rätt till ersättning vid allvarlig kränkning ska kunna utökas. Som framgår ovan överlämnade också betänkandet Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning (SOU 2018:75) till och frågan om en eventuell översyn av skadeståndsreglerna bereds inom . Vi vill inte föregripa denna beredning och anser därmed att motionerna bör avstyrkas. Straffbelägga att störa polisens arbete, punkt 53 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:732 av m.fl. (SD). har en polis rätt att avvisa eller avlägsna en person från en plats när det är nödvändigt, om någon genom sitt uppträdande stör den allmänna ordningen eller utgör en omedelbar fara för denna. Detsamma gäller om det behövs för att en straffbelagd handling ska kunna avvärjas. Personer kan dock utan risk för någon påföljd störa polisens arbete genom att distrahera och förolämpa polispersonal. För att stävja detta beteende ska det göras en tydlig markering att polisens arbete inte får påverkas. Polisen bör ha befogenhet att redan i ett tidigt skede kunna agera för att säkerhetsställa lag och ordning. 13 § polislagen bör därför utvidgas till att även innefatta en möjlighet för poliser att avvisa, avlägsna och omhänderta personer som medvetet stör eller provocerar polisen. Den som distraherar en polis i dennas arbete bör även kunna straffas för ”störande av polismans ingripande” genom en ny kriminalisering i . Ordningsvakters befogenheter, punkt 54 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2018/19:129 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2018/19:760 av Boriana (M) yrkande 2. En ny bestämmelse bör införas i lagen om ordningsvakter (). Bestämmelsen ska skapa en tydlig möjlighet att ge ordningsvakter ett generellt förordnande att medverka till att upprätthålla allmän ordning inom en viss kommun. Det innebär bl.a. att ordningsvakter ska kunna förordnas att upprätthålla allmän ordning inom . Syftet med lagändringen är att göra det möjligt för kommuner att använda sig av ordningsvakter för att täcka upp för polisen i fråga om enklare uppgifter för att trygga ordningen inom kommunens område, i synnerhet patrullering på offentliga platser. är det inte möjligt enligt LOV att förordna ordningsvakter för att utföra generella uppgifter inom större geografiska områden; det krävs antingen att det rör sig om en specifik verksamhet eller att uppgiften är begränsad till en viss plats. I vissa kommuner förekommer det mer allmänt hållna förordnanden medan andra kommuner, t.ex. , nekats sådana förordnanden. En lagändring är därför nödvändig. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Ordningsvakters befogenheter, punkt 54 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:129 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2018/19:760 av Boriana (M) yrkande 2 och 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 19. En av de grupper som i ökande grad får upprätthålla ordningen är ordningsvakterna. Deras befogenheter är av naturliga skäl relativt begränsade, men de har kommit att utgöra ett viktigt komplement till polisen. Dock utnyttjas inte den resurs de är i den grad som behövs i dagens läge. Blåljus på fordon används av bl.a. trafikledare som arbetar i spårbunden trafik. Ordningsvakter kan också ha användning för blåljus i vissa uppdrag som kan innebära skillnad mellan liv och död. Vakterna åker till incidenter såsom pågående misshandel, rån, våldtäkt, slagsmål, överdoser och människor som står på perrongen och väntar på att hoppa framför ett tåg. Att inte få använda blåljus i sådana situationer är försvårande eftersom ordningsvakter som åker på ett larm dels måste hålla hastighetsgränserna, dels hindras i högre grad av annan trafik. Att utöka ordningsvakters befogenheter till att bli alltmer polisiära är såklart något man måste göra med försiktighet. Men i den verklighet vi nu befinner oss har ordningsvakter i vissa miljöer blivit ett viktigt komplement till polisen. Blåljus kan och bör givetvis regleras till att bara få användas vid larm med en viss prioritet, t.ex. prioritet 1 och därmed endast efter godkännande från uppdragsgivaren eller högre instans. Vi anser att detta bör utredas så att vi bättre kan nyttja den viktiga resurs som ordningsvakter har kommit att bli. Enligt källor inom bevakningsbranschen har vårt samhällsklimat blivit allt hårdare. Människor som bär kniv hör till vardagen och är mer benägna att använda våld mot bl.a. ordningsvakter. För att möta en sådan samhällsutveckling behövs det nya verktyg. OC-sprej kan användas med mindre våld än en batong men med mer effekt. Batongen används när en person står nära medan OC-sprej skapar utrymme att agera på avstånd samt för att få kontroll på personer vid ett ingripande där batong eller den fysiska styrkan inte räcker. Vi anser att ordningsvakter efter prövning och godkännande av polis ska få bära och använda OC-sprej. Ofta när en omhändertagen person väntar på polis tar det mellan en och innan polisen kommer. är personen väldigt utåtagerande genom att spotta och sparkas trots att personen är belagd med handfängsel. Detta resulterar i att ordningsvakter får lägga ett benlås, vilket gör ont för personen samt är fysiskt krävande för vakten och kan resultera i skador. Skulle ordningsvakter ha möjlighet att belägga personen med benfängsel skulle det göra mindre skada på personen, öka kontrollen på personen och minska skaderisken. Spotthuva skulle underlätta arbetet då vakterna brukar få hålla i personers huvuden för att slippa få spott på sig. Det finns även stor risk att bli smittad av olika sjukdomar. Regeringen bör enligt vår mening återkomma med sådana förslag. Ett nationellt förbud mot tiggeri, punkt 57 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2018/19:883 av (M), 2018/19:1890 av (M), 2018/19:2638 av (M) och 2018/19:2866 av m.fl. (M) yrkande 1. hittillsvarande hållning i fråga om tiggeriet har skickat dubbla signaler. Trots att tiggeri är tillåtet i har regeringen och myndigheterna på olika sätt försökt att göra det mindre lönsamt att tigga, bl.a. genom uppmaningar att inte ge pengar till tiggare. Det har även genomförts förenklingar för markägare att få bort tiggarnas olagliga bosättningar. Ett nytt brott – människoexploatering – vars syfte är att kriminalisera ett beteende som innebär att man utnyttjar någon annan person för att bl.a. tigga har även införts. Bevissvårigheterna är dock uppenbara vad gäller den här typen av brottslighet eftersom många inblandade inte vill vittna. Det innebär att lagstiftningens genomslag i praktiken riskerar att bli begränsat. Vissa kommuner har på egen hand försökt att reglera tiggeriet. Det har dock visat sig vara juridiskt komplicerat att införa lokala förbud, även om den ovan redovisade domen från visar att det är möjligt. Flera andra länder har regler som på ett eller annat sätt förbjuder tiggeri. I exempelvis är tiggeri förbjudet, och i är det förbjudet både att själv tigga och att uppmuntra någon som är minderårig att göra det. Erfarenheten från visar vidare att möjligheten till kommunala förbud för tiggeri på allmän plats i praktiken används i begränsad utsträckning. Mot denna bakgrund behövs ett nationellt tiggeriförbud. Lokala förbud innebär att staten överlämnar ansvaret för en i grunden nationell fråga till kommunerna. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Lokala ordningsföreskrifter, punkt 58 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2473 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 50 och 2018/19:2970 av (KD). En kommun bör kunna besluta om lokala ordningsföreskrifter som t.ex. anger att särskilda krav kan ställas inom ett begränsat område. kan tydliggöra att all nedskräpning, skadegörelse och illegalt klotter på offentlig plats är förbjudet. Andra exempel på föreskrifter är hur varor ska lastas, hur buller ska hanteras vid arbeten i offentliga miljöer, hur markiser och skyltar ska anordnas och att alkoholhaltiga drycker inte får förtäras inom vissa områden. Sammantaget är det ofta flera områden som kommunerna kan finna vara angelägna att hantera genom en lokal ordningsföreskrift. Det bör också vara möjligt för kommunen att i ordningsföreskrifter ange riktlinjer för utdelande av flygblad, insamlingar av pengar eller uppställande av föremål utan lov från fastighetsägaren. Sådana ordningsföreskrifter bör även kunna vara ytterligare ett verktyg för att hindra olovliga bosättningar. Detta bör ge regeringen till känna. Olovliga bosättningar, punkt 59 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2018/19:934 av (M) och 2018/19:2473 av m.fl. (KD) yrkande 3. får förelägga en person att ta bort anordningar som placerats på offentlig plats utan tillstånd eller i strid med kommunala ordningsföreskrifter. En offentlig plats är en väg, gata, trottoar, park eller liknande som är upplåten för allmänheten. Platsen ägs ofta av kommunen. Följs inte föreläggandet får vidta åtgärder. får även ingripa för att avvärja en straffbelagd handling. Det första problemet är att polisen inte ingriper i de fall EU-tiggarna utnyttjar offentliga platser som bostadsändamål. Gäller det däremot en otillåten bosättning på en plats som inte är offentlig är ordningslagen inte tillämplig och markägaren får i stället vända sig till för att ansöka om särskild handräckning. Denna process är långdragen och ineffektiv och leder till att EU-migranterna ges tid att skräpa ned och ockupera allmänna områden. Dessutom måste hela processen upprepas om lägren bara flyttas . Vi föreslår därför att kronofogden inte ska ha med dessa frågor att göra, att någon s.k. besittningsrätt inte ska finnas i dessa fall samt att polisen när som helst ska kunna avlägsna de boende i illegala kåkstäder utan något specifikt krav på identifikation eller dokumentation. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Olovliga bosättningar, punkt 59 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2473 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2018/19:934 av (M) och 2018/19:1293 av m.fl. (SD) yrkande 5. Olovliga bosättningar ska inte accepteras. Kommunen måste få större befogenheter att säkerställa att ordningslagarna följs. Ett beslut om avhysning måste därför kunna gälla ett större område, och ett system med lokala ordningsvakter bör övervägas. Vidare måste handräckning kunna ske snabbare än . Staten måste därutöver se över de kostnader som uppkommer kring särskild handräckning, bortforsling och städning m.m. som drabbar kommuner och markägare. Översynen ska leda till lägre kostnader och effektivare hantering för mark-ägaren. Kommunerna bör dessutom i lokala ordningsföreskrifter kunna ange vad som kräver ett särskilt godkännande på allmän mark i syfte att upprätthålla ordningen. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu har anfört. Skyddade personuppgifter, punkt 60 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2018/19:1630 av (M). Det har blivit vanligare att poliser, främst de som arbetar i yttre tjänst, efterfrågar skyddad identitet. Detta är bl.a. en följd av att poliser ofta filmas av allmänheten under ingripanden. För att säkerställa tryggheten för poliserna och deras familjer vill vi se ett system där skyddad identitet beviljas alla poliser i yttre tjänst som efterfrågar det. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Anonymitet i rapporter, punkt 61 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD) yrkande 32. I kampen mot den grova organiserade brottsligheten måste polisernas identitet skyddas i större utsträckning. har flera poliser och deras hem blivit mål för attacker utanför tjänsten. Samhället ska aldrig acceptera att barn och anhöriga blir måltavlor när kriminella försöker undgå rättvisan. Vi vill därför utreda hur poliser ska kunna anonymiseras vid gripandet av grovt kriminella. Polisvittnen, punkt 63 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 1. Att vittna i tingsrätt är en del av polisens arbetsuppgifter, och poliser blir kallade enligt samma regler som alla andra parter i en förhandling. Rättsväsendet är skyldigt att garantera medborgarna ett rättssäkert och effektivt domstolsförfarande. Det kan dock av olika skäl gå mellan att en förundersökning påbörjas och att huvudförhandlingen i målet inleds. Polisen som kallas att vittna kan under denna tidsutdräkt exempelvis ha hunnit gå på föräldraledighet eller kanske byta arbete, alternativt vara hemma för vård av sjukt barn när det väl är dags för rättegång. Tidpunkten för när vittnesmålet ska lämnas anpassas inte heller till polisens arbetstider eller arbetsuppgifter, utan det händer att många poliser vittnar i domstol på sin fritid, trots att vittnesmålet i princip uteslutande baseras på den enskilda polisens yrkesutövning. Jag anser att det behöver vidtas åtgärder för att underlätta för poliser att vittna i domstol, som detta inte får leda till rättssäkerhetsförluster i form av inställda förhandlingar eller omotiverat utdragna domstolsprocesser. Ett alternativ skulle t.ex. vara att poliser som kallas att vittna på sin fritid, under föräldraledighet eller vid vård av sjukt barn undantas från vitesregleringen samt kompenseras på lämpligt sätt av myndigheten. Regeringen bör uppdra åt att vidta åtgärder för att underlätta för poliser att vittna i domstol. Förmedling av målsägandebiträde, punkt 64 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:759 av m.fl. (V) yrkande 4. Dessvärre brister ibland polisen när det gäller förmedlingen av målsägandebiträde till brottsoffer. Enligt Brottsofferjouren (tidigare ) visar en rad tidigare undersökningar att brottsoffer inte fått informationen och detta innebär att målsägandebiträde inte har förordnats i den utsträckning som det borde eller att det har förordnats sent i rättsprocessen. Tyvärr finns det inget som tyder på att förmedlingen börjat fungera bättre sedan dessa undersökningar gjordes. Jag anser att det är viktigt att alla som har rätt till ett målsägandebiträde också får det. Det är därför centralt att rutinerna kring förmedlingen inte brister. Förmedlingen av målsägandebiträde måste prioriteras av polisen redan under det inledande förundersökningsstadiet, förslagsvis i samband med att polisanmälan görs. Regeringen bör därför ge i uppdrag till att se över hur tillämpningen av 13 a § förundersökningskungörelsen om förmedling av målsägandebiträden kan förbättras. Demonstrationstillstånd, punkt 68 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 68 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 30. Yttrande- och demonstrationsfriheterna är grundläggande och varje människa har rätt att uttrycka sina åsikter, men i de fall dessa åsikter manar till våld, krigsbrott och terror ska inte det offentliga vara med och stödja det. Demokratin angrips av flera olika grupper som vill påverka vårt samhälle med våld och hot. Hoten kommer delvis från den islamistiska miljön men även från vit makt-miljön och den autonoma vänstermiljön. För att mota tillbaka de våldsbejakande organisationerna måste samhället markera tydligare än . Det finns en möjlighet i ordningslagen att ställa krav eller t.o.m. säga nej till demonstrationer när man t.ex. vet att det har gått våldsamt till förut, men det sker inte tillräckligt ofta. Jag vill se en förändring i polisens hantering av ansökningar om demonstrationstillstånd. Falska uppgifter i polisförhör, punkt 69 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 69 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 12. kan det vara straffritt att ljuga i polisförhör för att skydda en brottsling. När någon lämnar ett falskt alibi för att exempelvis skydda en gängmedlem från rättvisan försvåras redan komplicerade brottsutredningar. Vi vill därför ändra lagstiftningen så att det blir straffbart att bl.a. lämna ett falskt alibi vid ett polisförhör. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. En mer effektiv polis, punkt 1 (C) (C) anför: har enats i frågan om antalet polisanställda och om attraktiviteten i polisyrket i den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, de gröna. Jag väljer därför att inte yrka bifall till motion 2018/19:2861 yrkande 1 om en mer effektiv poliskår med bättre arbetsvillkor och starkare lokal koppling utan avser att genomföra förslaget i enlighet med överenskommelsen där det framgår att Socialdemokraterna, de gröna har kommit överens om följande: ”10 000 fler polisanställda till 2024. Attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas genom bättre villkor”. Ökade möjligheter för allmänheten att följa polisens resultat, punkt 2 (L) (L) anför: Liberalerna har enats i frågan om antalet polisanställda och om attraktiviteten i polisyrket i den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, de gröna. Jag väljer därför att inte yrka bifall till motion 2018/19:2596 yrkande 1 om ökade möjligheter för allmänheten att följa brottsutvecklingen och polisens resultat lokalt utan avser att genomföra förslaget i enlighet med överenskommelsen där det framgår att Socialdemokraterna, de gröna har kommit överens om följande: ”10 000 fler polisanställda till 2024. Attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas genom bättre villkor”. Deltidspoliser, punkt 22 (C, L) (L) och (C) anför: och Liberalerna har enats om antalet polisanställda och om attraktiviteten i polisyrket i den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, de gröna. Vi väljer därför att inte yrka bifall till motion 2018/19:2819 yrkande 22 om en ökad möjlighet att deltidsanställa poliser utan avser att genomföra förslaget i enlighet med överenskommelsen där det framgår att Socialdemokraterna, de gröna har kommit överens om följande: ”10 000 fler polisanställda till 2024. Attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas genom bättre villkor”. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:3 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa krav på registrering av kontantkort till mobiltelefoner och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:47 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all myndighetsutövning ska vara neutral och att uniformer därmed ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:82 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska åläggas att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:119 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning av poliser och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda om samlade byråkrati kan minskas och organisationen göras effektivare och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:129 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om blåljus på fordon och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om OC-sprej och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fotfängsel/spotthuva och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:132 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett relativt rikttal för att säkerställa att poliser utbildas i takt med befolkningsökningen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en högkvalitativ polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjda antagningskrav till polisutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopande av positiv särbehandling och kvotering och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om större fokus på praktiska ämnen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om renodling av arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler karriärvägar och tillkännager detta för regeringen.