bet · H601TU19 · 2019-06-07 00:00:00 — Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2018/19:113 Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår yrkanden i en följdmotion om en ändrad prisreglering för brevportot och om postservice i hela landet. Motionsyrkandena avstyrks bl.a. med hänvisning till de ändringar i postförordningen som aviseras i skrivelsen liksom till de ändringar som redan gjorts i postlagstiftningen i syfte att värna en samhällsomfattande posttjänst. I betänkandet finns två reservationer (KD). Skrivelse 2018/19:113 Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev. Fyra yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev Postservice i hela landet 1.Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev, punkt 1 (KD) 2.Postservice i hela landet, punkt 2 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev 2018/19:3098 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2018/19:113 till handlingarna. Reservation 1 (KD) Postservice i hela landet 2018/19:3098 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Reservation 2 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2018/19:113 Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev. Vidare behandlas en följdmotion med anledning av skrivelsen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Vid utskottets sammanträde informerade dåvarande vd m.fl. om bl.a. förutsättningarna för att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Postnord har med stöd av 2 kap. 4 § postlagen (2010:1045) fått tillstånd att bedriva postverksamhet med villkor om skyldighet att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Den samhällsomfattande posttjänsten säkerställer vissa minimikrav vad gäller garanterad kvalitet och servicenivå. Någon ersättning från staten lämnas inte för tillhandahållandet av tjänsten och enligt 3 kap. 2 § postlagen ska prissättningen av den vara kostnadsorienterad, vilket även gäller för de posttjänster som prisregleras. I postförordningen (2010:1049) anges i 9 § ett prishöjningstak som innebär att den som tillhandahåller en samhällsomfattande posttjänst per kalenderår inte får genomföra prishöjningar för inrikes befordran av enstaka postförsändelser som väger högst som överstiger förändringen i konsumentprisindex mellan juli närmast föregående år och juli . Det nuvarande pristaket infördes för övernattbefordrade enstaka brev med det huvudsakliga syftet att skydda konsumenterna mot överpriser eftersom flertalet konsumenter bedömdes sakna alternativ till . Ett annat viktigt syfte med pristaket var att motverka korssubventionering mellan posttjänster som var fullt ut konkurrensutsatta och tjänster där konkurrensen var svag. riktade Postnord en skrivelse till i vilken statsrådet uppmärksammades på det fortsatt ekonomiskt ansträngda läget för koncernen. I skrivelsen påpekas att priserna för befordran av enstaka postförsändelser som väger högst över regleras genom ett pristak som inte tillåter höjningar utöver konsumentprisindex. Postnord framhåller i sin skrivelse att trots de effektiva och kraftfulla rationaliseringar som vidtagits har de kraftigt minskande brevvolymerna gjort det allt svårare att på ett finansiellt hållbart sätt tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i . En försvårande omständighet i sammanhanget är enligt Postnord att den nuvarande utformningen av pristaket inte beaktar kostnaderna för tillhandahållandet av den samhällsomfattande posttjänsten. I skrivelsen understryks därför behovet av att Postnord möjligt bör ges de nödvändiga legala förutsättningarna för att genomföra en gradvis justering av brevportot. I skrivelse 2018/19:113 redovisar regeringen sin syn på behovet av att förändra prisregleringen av inrikes befordran av enstaka postförsändelser och hur detta bör göras för att det långsiktigt ska finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2018/19:113 Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev till handlingarna och avslår motionsyrkanden om en ändrad prisreglering för brevportot. Utskottet anser att regeringens aviserade ändring av prisregleringen i postförordningen kommer att möjliggöra en hållbar finansiering av den samhällsomfattande posttjänsten och att motionsyrkandena därigenom kommer att tillgodoses. Jämför reservation 1 (KD). I skrivelse 2018/19:113 redovisar regeringen sin syn på behovet av att förändra prisregleringen av inrikes befordran av enstaka postförsändelser och hur detta bör göras för att det långsiktigt ska finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. Regeringen påminner inledningsvis om att den växande användningen av ny teknik leder till ändrade kommunikationsmönster som påverkar förutsättningarna och villkoren för människor, företag och offentliga institutioner. Regeringen understryker att den totala brevvolymen på den svenska postmarknaden har minskat , och att minskningen var historiskt stor med 183,3 miljoner färre försändelser, vilket motsvarar en minskning . Regeringen gör bedömningen att förändringsprocessen på postmarknaden kommer att fortsätta i snabb takt som en följd av den pågående volymminskningen. Detta leder till att förutsättningarna för att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst påverkas. Regeringen anser således att prisregleringen i postförordningen behöver ändras för att skapa nödvändiga förutsättningar för en mer långsiktigt hållbar reglering som ökar möjligheterna att tillhandahålla den samhällsomfattande tjänsten på ett företagsekonomiskt uthålligt sätt och som ger kostnadstäckning. Enligt 3 kap. 4 § postlagen ska upprätthållandet av den samhällsomfattande tjänsten säkerställas genom upphandling om det är nödvändigt med hänsyn till kostnaderna för att tillhandahålla tjänsten, vilket enligt regeringen är ännu ett skäl för att ändra i prisregleringen. Skulle det bli nödvändigt att upphandla tjänsten krävs i sådana fall ytterligare utredning och analys, t.ex. i vilka delar den samhällsomfattande posttjänsten inte kan upprätthållas och varför, samt beräkningar av de statsfinansiella kostnaderna för detta. I kommittémotion 2018/19:3098 av m.fl. (KD) behandlas frågan om prisregleringen av portot för försändelser upp till och nödvändigheten av att upprätthålla en fungerande postservice i hela landet trots minskande brevvolymer. I yrkande 1 efterlyser motionärerna att en ny portomodell införs i enlighet med regeringens förslag. I yrkande 2 anser motionärerna att en utvärdering av den föreslagna portomodellen bör genomföras . En utvärdering är enligt motionärerna nödvändig för att se om portomodellen fungerar i enlighet med vad har gett uttryck för avseende portots prisutveckling. Utskottet vill inledningsvis påminna om att beslutade om ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att en förändring av prisregleringen inom postområdet bör prövas av (bet. 2005/06:TU3, rskr. 2005/06:141). Utskottet hänvisade också till den helt dominerande marknadsandel för enstaka försändelser som fortfarande hade . I det bakomliggande betänkandet påminde utskottet om att hade gett regeringen ett bemyndigande att utforma ett pristak i syfte att skydda dem som skickar enstaka brevförsändelser. I den ursprungliga postförordningen föreskrevs således att tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten inte fick genomföra prishöjningar för inrikes befordran av enstaka försändelser upp till som översteg förändringen av konsumentprisindex (KPI). Prisregleringen utreddes senast av postlagsutredning. Utredningens förslag som presenterades i delbetänkandet Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27) innebär att pristaket behålls men att prisregleringen i postförordningen ändras så att den avser enstaka brev upp till som befordras över . Vidare föreslås att pristaket ska bli mer flexibelt genom att det i pristaksberäkningen införs en faktor som tar hänsyn till den utsedda tillhandahållarens minskande volymer av brev upp till . Hur stor denna faktor ska vara borde enligt utredningens förslag bestämmas av () med ett treårigt intervall. Regeringen gav sedermera PTS i uppdrag att ta fram ett prishöjningstak enligt utredningens förslag som innebär att den utsedda tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten, utöver ändringar i KPI, även ska få höja priserna med den procentuella volymförändringen av tjänsten ett visst år multiplicerat med en faktor som motsvarar den förändring av genomsnitts-kostnaden för försändelserna som volymförändringen ger upphov till. I sin redogörelse för utskottet underströk Postnord behovet av ett reformerat pristak enligt det förslag som PTS tagit fram. Postnord framhöll att den samhällsomfattande posttjänsten i kommer att orsaka ekonomiska förluster för koncernen och därmed äventyra förutsättningarna för att utföra samhällsuppdraget i dess nuvarande form. Utskottet noterar för övrigt att PTS i rapporten 2019 kommer fram till samma slutsats. Postnord hänvisade i sammanhanget till den granskning som Regerings-kansliet låtit göra som visar på att möjligheterna till ytterligare effektiviseringar och besparingar i verksamheten nu är uttömda. Postnord underströk också att ökande e-handel inte löser problemen med finansieringen av samhällsuppdraget och att det inte heller är möjligt att använda intäkter från logistikverksamheten för att täcka kostnader inom brevdistributionen. En sådan åtgärd skulle varken vara förenlig med gällande konkurrenslagstiftning eller , något som utskottet är införstått med. Som förklaring till den uppkomna situationen framhöll Postnord att digitaliseringen har minskat efterfrågan på traditionella brevtjänster. Till detta ska läggas att utdelningsverksamheten till stor del utgörs av fasta kostnader, vilket försvårar ytterligare besparingar särskilt som antalet nya hushåll har ökat kraftigt . Postnord pekade även på den växande konkurrensen från andra postoperatörer som tagit en stor andel brev från statliga myndigheter, landsting och kommuner. I sin skrivelse gör regeringen bedömningen att en ändring av prishöjningstaket i linje med vad postlagsutredning kom fram till är nödvändig. Med ett modifierat prishöjningstak kommer enligt regeringen större hänsyn att kunna tas till förändrade kostnader till följd av volymförändringar för specifika posttjänster. Enligt förslaget ska endast frimärkta brev upp till omfattas av prishöjningstaket i stället för som enstaka försändelser upp till , vilket innebär att något färre posttjänster kommer att vara prisreglerade. Dock anses den föreslagna lösningen tillgodose det skyddsbehov prisregleringen är satt att värna, något som utskottet finner angeläget i sammanhanget. Av skrivelsen framgår att den föreslagna prishöjningsmodellen kan komma att innebära att portot för frimärkta brev höjs mer än vad som skulle ha varit tillåtet med det nuvarande prishöjningstaket. Enligt uppfattning har det dock begränsad påverkan på privatpersoner, en uppfattning som regeringen också delar. visade på att 2014 spenderade av privatpersonerna 5 till på brevporto, 21 till , 51 till och mer än . Om prishöjningstaket medgav en höjning med skulle konsekvensen för den grupp som lägger 51 till på brevporto bli att de fick en ökad årlig kostnad med som mest . För småföretagare ansåg att konsekvenserna av en ändring var mer oklara. Enligt den undersökning som PTS redovisar i rapporten av posttjänster (PTS-ER-2016:7) har av företagen i glesbygdsområden med noll till nio anställda uppgett att de skickar brev , en eller , en eller och resterande mer sällan. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det ändrade prishöjningstaket trots allt har marginella konsekvenser för småföretag. Regeringen delar också uppfattning att den föreslagna ändringen gör att prisregleringen bättre reflekterar den pågående volymutvecklingen så att priserna följer utvecklingen av kostnaden per enhet. Dessutom möjliggör regleringen att ett basutbud av posttjänster kan tillhandahållas till rimliga priser även när volymerna faller och marginalkostnaderna ökar, vilket utskottet anser är önskvärt. Regeringen anser därför att den faktor PTS beräknar bör fastställas minst , men oftare om myndigheten i sin tillsyn av reglerna finner det nödvändigt. Avslutningsvis finner regeringen att den föreslagna ändringen av prishöjningstaket skapar förutsättningar för en mer långsiktigt hållbar reglering som ökar den utsedda tillhandahållarens möjligheter att tillhandahålla dessa tjänster inom den samhällsomfattande posttjänsten med kostnadstäckning. Som utsedd tillhandahållare av tjänsten underlättar åtgärden Postnords möjligheter att uppfylla statens uppsatta avkastningskrav på den totala verksamheten. Utskottet noterar att ett författningsförslag har utarbetats inom med förslag om ändring i postförordningen (2010:1049). Förslaget har också remissbehandlats, och de nya bestämmelserna bör enligt regeringen träda i kraft möjligt. Utskottet är positivt till detta och förutsätter att de nya bestämmelserna kommer att följas upp löpande. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens aviserade ändring av prisregleringen i postförordningen som redovisas i skrivelsen om ett ändrat prishöjningstak synes vara välavvägt för att långsiktigt kunna upprätthålla en samhällsomfattande posttjänst i enlighet med mål. Utskottet finner även att motionens yrkanden på denna punkt tillgodoses genom regeringens aviserade åtgärder och föreslår därför att skrivelse 2018/19:113 läggs till handlingarna och att avslår motion 2018/19:3098 (KD) yrkandena 1 och 2. Postservice i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om postservice i hela landet. Utskottet hänvisar i första hand till de ändringar som gjorts i postlagstiftningen i syfte att värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Jämför reservation 2 (KD). I kommittémotion 2018/19:3098 yrkande 3 framhåller m.fl. (KD) behovet av en väl fungerande postgång i hela landet. Motionärerna hänvisar till det mål som har beslutat om för postsektorn och behovet av en fungerande postservice om exempelvis elnätet av någon anledning inte fungerar. Med tanke på de utmaningar som postsektorn står inför och särskilt de minskande volymerna som följer av digitaliseringen efterlyser motionärerna i yrkande 4 en utredning som ska se över hur postgången kan säkerställas . En sådan utredning ska göra en helhetsanalys av sektorn utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader. Utskottet har behandlat motionsförslag om tillgången till postservice i hela landet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2018/19:TU4. Motionsförslagen avstyrktes med hänvisning främst till pågående arbete som bedrevs av PTS och andra berörda aktörer. Utskottet underströk att en välfungerande postservice spelar en central roll i samhället, inte minst i glesbygden, och att den samhällsomfattande posttjänsten ska värnas. Utskottet konstaterade i sammanhanget att den pågående digitaliseringen har djupgående konsekvenser för den traditionella postmarknaden och noterade att regeringen är öppen för ytterligare lagstiftningsinitiativ om utvecklingen på området motiverar detta. Utskottet ansluter sig alltjämt till sin tidigare uppfattning och välkomnar i sammanhanget de aviserade ändringarna av prisregleringen i postförordningen som regeringen redovisar i skrivelse 2018/19:113 Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev som behandlades i föregående avsnitt. Vad gäller motionens krav på en välfungerande postgång vill utskottet också påminna om att antog regeringens lagförslag (prop. 2017/18:41, bet. 2017/18:TU4, rskr. 2017/18:146), som bl.a. innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om på vilket sätt den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser ska fullgöras. Dessutom innebar ändringarna i postlagen (2010:1045) att den som tillhandahåller en posttjänst ska lämna vissa uppgifter om sin ekonomi och verksamhet till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Det gäller uppgifter som är nödvändiga för att kunna följa upp utvecklingen på postområdet och att kunna bevaka att posttjänsterna uppfyller samhällets behov och att en väl fungerande och samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet finns tillgänglig för alla användare. Lagändringarna trädde i kraft . Utskottet vill vidare klargöra att den föreskriftsrätt som föreslogs i proposition 2017/18:41 Ändringar i postlagen ger PTS möjlighet att, om det bedöms vara ändamålsenligt, precisera den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser. Tillämpningen av postlagen kan därmed anpassas efter samhällsförändringar och till förändringar av användarnas behov av postservice. Det kan enligt utskottets uppfattning bidra till bättre förutsättningar för att långsiktigt upprätthålla en god och proportionell postservice i hela landet. Därigenom uppnås också ökad tydlighet för såväl den som tillhandahåller posttjänsten som för samtliga postmottagare i landet om vilken servicenivå som garanteras. Vidare framhöll regeringen i propositionen att vilka slags föreskrifter som kan komma att behövas är beroende av utvecklingen på postområdet, och att de konsekvenser föreskrifterna kommer att ha på den som tillhandahåller den samhällsomfattande posttjänsten eller på postmottagarna kommer att beskrivas i samband med att de eventuellt utarbetas. Utskottet anser sammanfattningsvis att en väl fungerande postservice är av central betydelse för samhället och välkomnar de åtgärder som vidtagits för att värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion 2018/19:3098 (KD) yrkandena 3 och 4. Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3098 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2018/19:113 till handlingarna. Vi kristdemokrater delar regeringens uppfattning att det behövs en ny modell för hur portot ska regleras avseende försändelser upp till . bör därför ställa sig bakom detta förslag, men vi anser också att det bör göras en utvärdering för att se om denna modell fungerar i enlighet med de önskemål som har gett uttryck för i fråga om portots prisutveckling. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Postservice i hela landet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3098 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Vi kristdemokrater anser att det är av yttersta vikt att det går att leverera post i hela landet samt att postservicen fungerar även om exempelvis elnätet av någon anledning inte gör det. Att allt fler använder sig av e-post för kommunikation i stället för fysiska brev är uppenbart, och denna utveckling kommer med all sannolikhet att fortsätta. Jag menar att den försvårar möjligheten att upprätthålla en bra och välfungerande postservice i hela landet, men faktum kvarstår att det är en sådan servicenivå som har beslutat om. Vi kristdemokrater tror därför inte att det räcker med enbart en ny prismodell för att garantera en väl fungerande posthantering i hela landet utan att det borde tillsättas en utredning som tar ett helhetsgrepp om frågan utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:113 Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev. 2018/19:3098 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ny portomodell och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering av portomodellen bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas en väl fungerande postgång i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en utredning som ser över hur postgången ska säkerställas , och detta tillkännager för regeringen. Ett ändrat pris-höjningstak för frimärkta brev Jag vill inleda mitt anförande med att konstatera att vi delar regeringens uppfattning avseende behovet av en ny prissättningsmodell. Vi anser dock inte att det räcker med att man förändrar priset, utan det behövs en helt ny postlagstiftning. Vi har därför föreslagit att prismodellen ska utvärderas och menar också att det behövs en utredning som tar fram en långsiktig lösning för postverksamheten. Ett ändrat pris-höjningstak för frimärkta brev Hos oss som har våra rötter utanför storstadsregionerna finns en oro över vad som håller på att hända med . Vi ser akutmottagningar och BB avvecklas, hur polishus stängs och hur arbetsförmedling och försäkringskassa centraliseras till större orter. Men när vi försöker att utveckla våra gårdar och hem kommer andra myndighetspersoner och nekar bygglov på grund av närhet till bäckar eller till en liten sjö. Vi får problem när vi vill utveckla våra lokala vattenkraftverk, och våra avlopp granskas trots att de inte har några större utsläpp som påverkar miljön. Kort och gott: De myndigheter som skapar trygghet avvecklas, men de myndigheter som uppfattas som både rigida och svåra att kommunicera med verkar få alltmer resurser för att jaga landsbygdens befolkning. Det är utifrån detta perspektiv man måste förstå att många som bor på landsbygden känner oro över Postnords utveckling. Brev kommer inte , och servicen upplevs som allt sämre. hör vi hur det talas om högre priser, varannandagsutdelning och neddragning av antalet lantbrevbärare. Postverksamheten är en viktig samhällsinstitution som måste fungera oavsett om vi befinner oss i fred eller i ofärd. Den ger människor trygghet och möjlighet att kommunicera med nära och kära oavsett om man äger en dator eller ej. Postens service ger små och medelstora företag möjlighet att utveckla sina affärsidéer och skicka försändelser till kunder både i och utanför . Det är därför inte bra att denna gamla institution riskerar att försämras till den milda grad att medborgarna tappar förtroendet för förmåga att leverera post i hela landet. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2. behandlar vi trafikutskottets betänkande TU19 Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev. har jag stått i den här talarstolen , och nästan varje gång har jag sagt att vi lever i en spännande tid. Digitaliseringens möjligheter är enorma, men detta ställer krav på samhället att leverera samma service som . Därför måste vi som politiskt ansvariga se till att servicen till våra medborgare fortsätter att vara god. Ett av de kanske hårdast drabbade serviceområden vi har är postförsändelser. Brevvolymerna på den svenska postmarknaden fortsätter att minska. har brevvolymerna minskat med . Postnord har förlorat av sina brevvolymer. skickades sammanlagt 2,2 miljarder försändelser. Det är en minskning jämfört med . Postnords brevvolymer har fallit - det är högre än för marknaden som helhet.