bet · H701FiU1 · 2019-11-22 00:00:00 — Fastighetsavgiften för ägarlägenheter föreslås bli densamma som för en bostadsrätt. föreslår vidare att skatten på kommersiella lokaler ska höjas från dagens . Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter avvisar regeringens förslag till ny skatt på avfallsförbränning. Skattenedsättningen på diesel som används inom jordbruket föreslås höjas så att den totala skattenedsättningen utökas med i förhållande till regeringens förslag. Ett villkor för att få ta del av sänkningen ska vara att jordbrukaren i fråga till använder icke-fossilt bränsle. Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter föreslår att reklamskatten för ideella föreningar avskaffas. anser inte heller att kemikalieskatten bör höjas från nuvarande nivåer. Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt föreslår 1 procentenhets höjning av alla momssatser. Vidare föreslår man slopad gruppregistrering av moms. 2.6 Övriga lagförslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster I propositionen (punkt 17) föreslår regeringen att ska anta förslaget till lag om ändring i lagen (1998:757) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet. Förslaget redovisas i avsnitt 6.4 i propositionen under rubriken som ligger till grund för beräkningen av statens övriga inkomster. Förslaget innebär att samtliga bestämmelser om Fiskarförsäkringsfonden ska upphöra att gälla . De återstående medel som finns i fonden ska föras till inkomsttitel i statens budget senast vid utgången av . Som skäl anger regeringen att möjligheten att teckna försäkring upphörde , och att den sista personen med rätt till livränta från Fiskarförsäkringsfonden avled . Det innebär att fonden inte har någon kvarstående förpliktelse och därför enligt regeringen bör avvecklas samt att bestämmelserna om Fiskarförsäkringsfonden är obsoleta och bör upphöra att gälla. När fonden avvecklas finns en återstående fond som uppgick till . Regeringen föreslår att fondens kvarstående medel förs till inkomsttitel Inlevererade överskott av övriga myndigheter. 2.7 Övriga förslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster Regeringen föreslår att godkänner att regeringen eller 2021 genom försäljning överlåter fastigheten 7 i (punkt 19). Från försäljningsintäkterna ska regeringen få avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning (punkt 20). Fastigheten 7 i förvärvades 2009 av för genomförande av projektet . Vid förvärvet meddelades att fastigheten skulle komma att säljas när projektet var slutfört eftersom myndigheten inte har i uppdrag att förvalta fastigheter som inte behövs för kärnverksamheten. Regeringen bedömer att staten inte längre har något behov av att äga den aktuella fastigheten i och med att projektet nu är slutfört. Den bör därför enligt regeringen säljas. En försäljning ska genomföras till marknadsvärde, vilket vid en värdering bedömdes uppgå till . Enligt 8 kap. 2 § budgetlagen krävs godkännande för försäljning av fast egendom om värdet av egendomen överstiger . Lånen i som motsvarar fastighetens bokförda värde uppgår till sammanlagt ca . Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget omfattar ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension och premiepension samt administrationskostnader. Ålderspensionssystemets utgifter ingår inte i statens budget men i de takbegränsade utgifterna under utgiftstaket. I propositionen (punkt 8) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 2020. Det innebär en ökning med ca jämfört med och förklaras i huvudsak av den makroekonomiska utvecklingen genom utvecklingen av inkomstindex. 2.9 Preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar 2021 och 2022 Enligt 2 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna förslag till preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret. Preliminära utgiftsramar och 2022 I propositionen (punkt 9) föreslår regeringen att godkänner den preliminära beräkningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete. I tabellerna 2.5 och 2.6 redovisas regeringens och motionärernas förslag till preliminära utgiftsramar . beräknas ramarna för utgiftsområdena sammantaget uppgå till ca respektive ca . Det är en ökning med ca 2 respektive ca jämfört med det föregående året. Den mindre ökningen 2021 beror bl.a. på att ramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. beräknas bli väsentligt mindre 2021 än 2020. Ökningen 2021 i förhållande till det föregående året förklaras främst av reformer om ny politik som tidigare beslutat om samt de förslag till reformer som regeringen nu föreslår och aviserar. Sammantaget bidrar detta till högre utgiftsramar om ca 2021. Den årliga pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål samt den makroekonomiska utvecklingen beräknas bidra till ökade utgiftsramar med 4,8 respektive . Följden av beräknade volymförändringar i form av t.ex. förändrat antal personer i olika transfereringssystem är minskade utgiftsramar om ca , medan övriga utgiftspåverkande faktorer beräknas minska de preliminära utgiftsramarna med . Det sistnämnda rör i huvudsak statsskuldsräntorna (utg.omr. Ökningen av de preliminära utgiftsramarna , i förhållande till 2021, förklaras delvis av att den makroekonomiska utvecklingen och den årliga pris- och löneomräkningen beräknas bidra till ökade utgiftsramar med 5,5 respektive . Volymförändringar bidrar till ökade utgiftsramar om , medan övriga utgiftspåverkande faktorer beräknas öka ramarna med . De reformer som aviserats medför att ramarna blir ca mindre än 2021. Preliminär inkomstberäkning 2021 och 2022 I propositionen (punkt 5) föreslår regeringen att godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete. I tabellerna 2.7 och 2.8 redovisas regeringens förslag till preliminära inkomstberäkningar . Inkomsterna i statens budget beräknas preliminärt till ca respektive 2021 och 2022. , lämnar förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar för det andra och tredje tillkommande budgetåret i partimotionerna 2019/20:3060 av och (båda M) yrkandena 4 och 6, 2019/20:2682 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 7, 2019/20:2915 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 8 och 2019/20:3341 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 6. Partiernas förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar jämfört med regeringens förslag framgår av tabellerna 2.5–2.8. Tabell 2.5 Regeringens och motionärernas förslag till preliminära utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostads-försörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.6 Regeringens och motionärernas förslag till preliminära utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.7 Regeringens och motionärernas förslag till preliminär inkomstberäkning 2021 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Inkomster i statens budget Tabell 2.8 Regeringens och motionärernas förslag till preliminär inkomstberäkning 2022 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Inkomster i statens budget 2.10 Yttranden från andra utskott över utgiftsramar och inkomster Samtliga utskott har yttrat sig över förslaget till utgiftsramar och inkomstberäkning 2020 samt preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar . har dock inte yttrat sig över utgiftsramarna för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Tabell 2.9 ger en översiktlig sammanställning över de yttranden som lämnats. Av tabellen framgår om regeringens förslag tillstyrks eller avstyrks i yttrandet och om det innehåller avvikande meningar. Yttrandena återfinns i sin helhet i bilagorna 7–21. Samtliga utskott tillstyrker regeringens förslag. Tabell 2.9 Yttranden från andra utskott Tillstyrker /Avstyrker propositionen KU (KU1y) M, SD, V, KD SkU (SkU1y) Skatter och avgifter, Inkomstberäkning M, SD, V, KD SkU (SkU2y) M, SD, KD JuU (JuU1y) M, SD, V, KD CU (CU1y) M, SD, V, KD UU (UU2y) M, SD, V FöU (FöU2y) M, V, KD1 SfU (SfU1y) Utgiftsområde 8, 10, 11 och 12 Ålderspensionssystemet, Inkomstberäkningen, Lagförslag om övriga inkomster M, SD, V, KD SoU (SoU1y) M, SD, V, KD KrU (KrU1y) M, SD, V, KD UbU (UbU1y) Utgiftsområde 15 och 16 M, SD, V, KD TU (TU1y) M, SD, V, KD MJU (MJU1y) Utgiftsområde 20 och 23 M, SD, V, KD NU (NU1y) Utgiftsområde 19, 21 och 24 M, SD, V, KD AU (AU1y) Utgiftsområde 13 och 14 M, SD, V, KD 1 Ledamöterna från har lämnat ett särskilt yttrande. Propositioner som ligger till grund för inkomstberäkningen som lämnats efter budgetpropositionen • Sänkt skatt på drivmedel (prop. 2019/20:24) med ikraftträdande . • Anstånd med betalning av kupongskatt (prop. 2019/20:33) med ikraftträdande . • Skatt på avfallsförbränning (prop. 2019/20:32) med ikraftträdande • Skatt på plastbärkassar ikraft – proposition aviserad till . I budgetpropositionen aviserade regeringen ett förslag om justerad skatt på drivmedel med ikraftträdande . I tilläggsinformation till utskottet meddelade (dnr 308-2019/20) att till följd av en mindre justering kommer statens skatteintäkter att bli något lägre än vad som angetts i budgetpropositionen . Utgiftstak för staten 2020–2022 Regeringens förslag till nivåer på utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet –2022 är 1 392, 1 443 respektive . När det gäller utgiftstakets nivåer noterar utskottet att dessa är fastställda av och att de nivåer som regeringen nu föreslår att ska besluta om skiljer sig från de redan fastställda nivåerna endast till följd av tekniska justeringar. Utskottet konstaterar att tekniska justeringar är nödvändiga för att bevara utgiftstakets ursprungliga begränsande effekt på de offentliga finanserna vid budgetförändringar som påverkar de takbegränsade utgifterna men som inte motsvaras av ett i sak förändrat offentligt åtagande. De tekniska justeringar som regeringen föreslår har i huvudsak sin grund i förslaget om att ytterligare höja grundavdraget för pensionärer . De tekniska justeringarna innebär en höjning med av de nivåer på utgiftstaket –2021 som tidigare fastställts av . När det gäller utgiftstakets nivå ska det fastställas av . Utskottet anser att den föreslagna nivån är väl förenlig med de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår och som utskottet ställt sig bakom i kapitel 1. Förslaget innebär enligt regeringen att utgiftstakets nivå ökar jämfört med det föregående året, vilket är mer än den genomsnittliga årliga ökningen som uppgår till . Nivån innebär vidare att budgeteringsmarginalen uppgår till , givet bedömningen av de takbegränsade utgifterna. När budgetpropositionen förbereds bör det finnas kvar av budgeteringsmarginalen, motsvarande riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek. Därmed medger den föreslagna nivån på utgiftstaket att de takbegränsade utgifterna som mest kan bli högre än enligt nuvarande bedömning t.o.m. budgetpropositionen . Utskottet noterar, liksom regeringen, att detta utrymme för möjliga högre utgifter motsvarar av BNP och att det strukturella sparandet 2022 beräknas uppgå till av BNP. ska de offentliga finanserna, i enlighet med överskottsmålet, uppvisa ett överskott på en tredjedels procent av BNP. Om utrymmet under utgiftstaket tas i anspråk för nya reformer eller oförutsedda volymökningar i transfereringssystemen påverkas normalt det strukturella sparandet. Utskottet vill dock poängtera att det inte kan uteslutas att budgeteringsmarginalen delvis tas i anspråk för utgiftsökningar till följd av makroekonomiska förändringar. Det behöver i så fall inte påverka möjligheten att uppnå överskottsmålet, dels för att generella förändringar av pris- och lönenivån tenderar att påverka den offentliga sektorns inkomster och utgifter i ungefär samma utsträckning, dels för att utgiftsökningar av konjunkturella skäl, främst utgifter för arbetslöshetsersättning, i huvudsak är neutrala för det strukturella sparandet. Mot bakgrund av detta kan utskottet konstatera att utgiftstakets nivå i allt väsentligt är i linje med överskottsmålet, givet regeringens beräkning av den offentliga sektorns inkomster. De föreslagna nivåerna på utgiftstaket medför att utgiftstaket minskar något som andel av potentiell BNP –2022, från till . Som framgår av tabell 2.2 uppgår de utgiftsramar som regeringen föreslår till 1 , vilket är ca högre än ramarna i statens budget . Regeringens förslag till utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena på statens budget 2020 framgår av tabell 2.3 i betänkandet. Utskottet anser att regeringens förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden är väl förenligt med de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår och som utskottet ställt sig bakom i kapitel 1. Samtliga utskott som yttrat sig över utgiftsramarna för sina respektive utgiftsområden tillstyrker regeringens förslag till ramar. Övriga utgifter i statens budget 2020 nettoutlåning beräknas uppgå till 2020 enligt regeringens förslag. Minskningen av anslagsbehållningar uppgår till –7,2020 och den kassamässiga korrigeringen till enligt beräkningen i propositionen. Beräkningen av inkomster i statens budget Regeringen föreslår i propositionen att ska godkänna beräkningen av inkomsterna i statens budget till sammanlagt ca . Regeringens förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2020 framgår av tabell 2.4 i betänkandet. I regeringens förslag till inkomstberäkning är inräknat de förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler samt övriga förslag om en lagändring och en försäljning av en fastighet som regeringen ger i propositionen. Utskottet anser att regeringens beräkning av inkomsterna i statens budget är väl förenlig med de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår och som utskottet ställer sig bakom i kapitel 1. Propositionen Sänkt skatt på drivmedel (prop. 2019/20:24) har lämnats efter budgetpropositionen. Som framgår av tilläggsinformationen från har statens skatteinkomster angetts med ett något för högt belopp i budgetpropositionen när det gäller det förslag som aviseras i propositionen om en justerad drivmedelsskatt. Enligt handlar det om totalt i offentligfinansiell nettoeffekt 2020 fördelat på en mängd inkomsttitlar. De samlade inkomsterna i statens budget beräknas till 2020. Någon ny beräkning av inkomsterna i statens budget till följd av informationen är enligt utskottet inte motiverad. Ändringar i skatte- och avgiftsregler har i likhet med skatteutskottet och socialförsäkringsutskottet inte någon invändning mot de förslag om ändrade skatte- och avgiftsregler som ligger till grund för den beräkning av inkomsterna i statens budget 2020 som regeringen lägger fram. Övriga ändringar som ligger till grund för beräkningen av inkomsterna i statens budget har i likhet med socialförsäkringsutskottet inte några invändningar mot regeringens förslag att antar en ändring i lagen (1998:757) om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet som innebär att samtliga bestämmelser för Fiskarförsäkringsfonden ska upphöra att gälla . har inte heller några invändningar mot regeringens förslag att ska godkänna att regeringen eller 2021 genom försäljning överlåter fastigheten 7. Regeringen beräknar att utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgår till . Preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar Regeringen föreslår preliminära utgiftsramar . Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar framgår av tabellerna 2.5 och 2.6 i betänkandet. Fördelningen utgår från fördelningen av utgifter på utgiftsområden . Regeringen föreslår preliminära beräkningar av inkomsterna i statens budget . Förslaget till preliminära inkomstberäkningar framgår av tabellerna 2.7 och 2.8 i betänkandet. Förslagen utgår från beräkningen av inkomsterna . i betänkandet har utskottet avstyrkt motionärernas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och i linje med detta även avstyrkt deras förslag till preliminära utgiftsramar och till beräkning av inkomster i statens budget . Utskottet har noterat att regeringen lämnade två propositioner till , en med lagförslag om ett förbättrat grundskydd för pensionärer fr.o.m. (prop. 2018/19:134, bet. 2019/20:SfU7, rskr. 2019/20:12) och en med lagförslag om att förlänga lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i fr.o.m. (prop. 2018/19:128, bet. 2018/19:SfU26, rskr. 2018/19:295). I budgetpropositionen har regeringen sedan föreslagit att ska anvisas 2020 för ett förbättrat grundskydd för pensionärer och att utgifterna inom utgiftsområde 8 Migration ska minskas med 2020 som en följd av att den tillfälliga lagen förlängs. Det kan inte uteslutas att det kan förekomma situationer där förslag med budgetpåverkan behöver lämnas vid sidan av budgetpropositionen. En sådan ordning är dock en avvikelse i förhållande till det önskvärda om ett samlat prioriteringstillfälle där regeringens och motionärernas budgetalternativ ställs mot varandra som helheter. Därför vill utskottet liksom tidigare, t.ex. i betänkande 2017/18:FiU1, framhålla betydelsen av att regeringen lämnar lagförslag med budgetpåverkan så att syftet med rambeslutsprocessen och det samlade prioriteringstillfället värnas. tillstyrker propositionens förslag till rambeslut Sammanfattningsvis tillstyrker finansutskottet propositionens förslag till nivåer på utgiftstaket, utgiftsramar, övriga utgifter i statens budget, inkomstberäkningar, ålderspensionssystemets utgifter samt preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar . Utskottet tillstyrker även, i likhet med skatteutskottet, förslagen om ändrade skatte- och avgiftsregler, och, i likhet med socialförsäkringsutskottet, förslaget om ändring i lagen om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringsområdet. Slutligen tillstyrker utskottet förslaget om försäljning av en fastighet. De alternativa förslag till utgiftstak, utgiftsramar, övriga utgifter i statens budget och inkomstberäkningar som motionärerna lämnar avstyrks. Detsamma gäller motionärernas alternativa förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler. Med regeringens förslag till utgiftsramar och övriga utgifter uppgår de totala utgifterna i statens budget till ca . Med regeringens förslag till inkomstberäkning uppgår inkomsterna i statens budget till ca . Budgetsaldot i statens budget uppgår därmed till . 3 Bemyndiganden om lån och andra ekonomiska åtaganden 3.1 Bemyndigande om upplåning Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (punkt 10). Regeringens prognos för statens budgetsaldo 2019–2022 visar ett överskott i statens budget dessa år. Det betyder att statens lånebehov minskar –2020, vilket bidrar till en lägre statsskuld. Regeringen konstaterar att kapitalplaceringar på skattekontot påverkar budgetsaldot. Intäktsräntan på skattekontot har skapat incitament för företag och hushåll att placera pengar på kontot utöver skattebetalningar. När räntenivån i ekonomin åter blir positiv väntas företag enligt regeringen börja ta ut dessa kapitalplaceringar. Detta beräknas försvaga budgetsaldot med 2021 och 2022. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). 3.2 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst (punkt 13). Förslaget är högre än . Låneramen har, inklusive förslaget , i genomsnitt ökat nominellt . Myndigheternas totala skuld för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet uppgick till . Myndigheternas nyttjande av låneramen uppgick till . Det innebär att nyttjandegraden var högre än 2017. Jämfört har informationen i budgetpropositionen kompletterats med information om nyupplåning och amortering. Nyupplåningen beräknas till och utgör den huvudsakliga finansieringen av nya investeringar i statens egen verksamhet 2020. Utskottet noterar att nyttjandegraden ökade . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2020. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i upp till ett belopp av högst . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till (punkt 14). Räntekontokreditramen nyttjas sammantaget i begränsad omfattning men säkerställer myndigheternas betalningsförmåga för det fall att utbetalningar inte skulle infalla jämnt fördelat över året. De beslutade krediterna på myndigheternas räntekontoton uppgick sammanlagt till , och det maximala nyttjandet uppgick till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i upp till ett belopp av högst . 3.4 Bemyndigande att överskrida vissa anslag Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda.