bet · H601SkU21 · 2019-05-22 00:00:00 — Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att återinföra skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet och det därmed sammanhängande förfarandet med godkännande av gåvomottagare. Förslaget innebär att det införs en ny lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva samt att det görs ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) och skatteförfarandelagen (2011:1244). Därutöver föreslås ett slopande av regleringen av när en särskild skattedeklaration för skatt enligt den numera upphävda lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. ska lämnas. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslår motionsyrkandet. I betänkandet finns en reservation (V) och ett särskilt yttrande (KD). Proposition 2018/19:92 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Återförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet m.m. Återförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet m.m. (V) Återförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet m.m. (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Återförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet m.m. antar regeringens förslag till 1. lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva, 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) med den ändringen att 67 kap. 1 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, 3. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Därmed bifaller proposition 2018/19:92 punkterna 1–3 och avslår motion 2018/19:3068 av m.fl. (V). Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2018/19:92 Återinförande av skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Utskottets lagförslag redovisas i bilaga 3. En följdmotion har väckts med anledning av propositionen. Denna redovisas i bilaga 1. Ärendet och dess beredning beslutade att till regeringen överlämna finansutskottets betänkande Statens budget 2019 Rambeslutet, med anmälan att bifallit bl.a. reservation 5 under punkt 2 i utskottets förslag till riksdagsbeslut (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Av reservationen framgår att och bl.a. föreslår att ska tillkännage att regeringen ska återkomma med förslag om skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet enligt utformningen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1). Utöver detta ska ansöknings- och årsavgiften för organisationer som ansöker om att bli respektive godkänns som gåvomottagare tas bort för att stärka en livaktig ideell sektor. Reglerna ska träda i kraft . I 9 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns regler om utgifter som inte är avdragsgilla vid inkomstberäkningen. Till sådana utgifter hänförs enligt 9 kap. 2 § första stycket IL den skattskyldiges levnadskostnader. Av paragrafens andra stycke framgår att utgifter för gåvor räknas som levnadskostnader. En gåva kännetecknas av att givaren frivilligt och utan tanke på motprestation överför pengar eller andra tillgångar till någon annan och att givaren i samband med gåvan inte förbehåller sig några rättigheter när det gäller det bortgivna. I propositionen finns dels förslag om skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet, dels förslag om borttagande av reglerna i skatteförfarandelagen om deklarationstidpunkten för skatt enligt den upphävda lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. Återförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller förslaget om att återinföra skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet samt tar bort reglerna i skatteförfarandelagen om deklarationstidpunkt för skatt enligt den upphävda lagen om skatt på vinstsparande m.m. Jämför reservationen (V) och det särskilda yttrandet (KD). Återförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet I enlighet med tillkännagivande (bet. 2018/19:FiU1, reservation 5 under punkt 2, rskr. 2018/19:62) föreslås ett återinförande av den skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet som slopades i dess dåvarande utformning, utom i fråga om ansöknings- och årsavgifter för gåvomottagare. Skattereduktionen för gåvor avgränsas i fråga om vilka mottagare som de skattskyldiga kan lämna gåvor till med skattereduktionsverkan. Rätt till skattereduktion för gåva till godkända gåvomottagare har en fysisk person som vid beskattningsårets utgång har fyllt och som är obegränsat skattskyldig under beskattningsåret. Han eller hon ska också ha haft utgifter för en gåva som avser främjande av social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning till en godkänd gåvomottagare eller vara skyldig att ta upp en sådan gåva som inkomst. Sådan rätt till skattereduktion har efter begäran också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Dödsbon har endast rätt till skattereduktion för gåvor som lämnats före dödsfallet. Skattereduktionen begärs i inkomstdeklarationen för det beskattningsår då gåvan har lämnats. Underlaget för skattereduktionen består av summan av de gåvor som har lämnats under beskattningsåret. Endast gåvor som vid varje gåvotillfälle uppgår till räknas in i underlaget. Om det sammanlagda underlaget för skattereduktionen understiger görs ingen skattereduktion. Skattereduktionen uppgår till av underlaget. Skattereduktionen får för ett beskattningsår uppgå till högst . En godkänd gåvomottagare ska lämna en kontrolluppgift om en sådan gåva som vid ett och samma gåvotillfälle uppgår till om den som lämnat gåvan är känd. I kontrolluppgiften ska det lämnas information om det gåvobelopp som tagits emot . Endast penninggåvor ger rätt till skattereduktion. Skattereduktion kan ges inte bara för en gåva som en person själv har lämnat utan även för förmån av en gåva samt en gåva som ska utdelningsbeskattas. Testamente till förmån för en godkänd gåvomottagare ger inte rätt till skattereduktion. Skattereduktion för gåvor ges endast för gåvor som lämnats till gåvomottagare som godkänts av utifrån fastställda kriterier. Detta görs genom ett system med förhandsgodkännande genom en individuell prövning av varje enskild mottagare mot i förväg fastställda generella kriterier. Förhandsgodkännandet görs i form av ett ansökningsförfarande. Den som ansöker om att bli godkänd gåvomottagare ska inte betala någon ansökningsavgift och en godkänd gåvomottagare ska inte betala någon årsavgift för godkännandet. En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund ska godkännas som gåvomottagare under förutsättning att den sökande vid beslutet om slutlig skatt året före det år då ansökan görs är inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. 3 § inkomstskattelagen den sökande har som ändamål att främja social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning eller helt eller delvis bedriver sådan verksamhet det är sannolikt att den sökande även vid de två beslut om slutlig skatt som fattas efter det beslut som avses i 1 kommer att bli inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. 3 § inkomstskattelagen, och kommer att använda gåvorna på det sätt givarna avsett det av den sökandes bokföring eller räkenskaper är möjligt att avgöra vilka gåvor som har tagits emot och hur de har använts den sökande har minst en auktoriserad eller godkänd revisor. Om den sökande är sådan att beskattningen ska ske enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen än 3 §, ska prövningen av frågan om inskränkt skattskyldighet gälla om förhållandena är sådana att den sökande skulle ha blivit och skulle komma att bli inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3 §. Som gåvomottagare ska också godkännas utländska motsvarigheter till sådana svenska stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som kan bli godkända gåvomottagare. Detta gäller under förutsättning att de hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. För att den sökande ska kunna godkännas som gåvomottagare gäller dessutom att ett skriftligt åtagande att lämna kontrolluppgifter om gåvor ska ha kommit in till . Åtagandet ska lämnas enligt fastställt formulär. Besluten om godkända gåvomottagare får anses utgöra sådana beslut varigenom underlag för bestämmande av skatt fastställs. Detta innebär att besluten enligt 27 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen inte kommer att omfattas av sekretessen enligt 27 kap. 1 §. Deklarationstidpunkt för skatt på vinstsparande m.m. upphörde 26 kap. 36 § skatteförfarandelagen (2011:1244) att gälla. Därefter har bestämmelsen endast betydelse för förhållanden som är hänförliga till tiden före . Hänvisningen i 26 kap. 35 § skatteförfarandelagen till den numera upphävda paragrafen bör därför tas bort. Eftersom såväl lagen om skatt på vinstsparande m.m. som regleringen i skatteförfarandelagen om att skatt enligt den förstnämnda lagen ska redovisas i en särskild skattedeklaration endast är tillämpliga på förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet föreslås att regleringen av deklarationstidpunkten för sådan skatt ska tas bort. Hänvisningen i 26 kap. 35 § skatteförfarandelagen till den upphävda 26 kap. 36 § tas bort. Reglerna i 26 kap. 35 § skatteförfarandelagen om deklarationstidpunkten för skatt enligt den upphävda lagen om skatt på vinstsparande m.m. tas bort. Ändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. För att ändringarna i skatteförfarandelagen ska kunna samordnas med de förslag till ändringar i skatteförfarandelagen som följer enligt förslaget om återinförande av gåvoskatteavdrag (avsnitt 5 i proposition 2018/19:92) föreslår regeringen att de nu föreslagna ändringarna om deklarationstidpunkt för skatt på vinstsparande m.m. ska träda i kraft . För att säkerställa att äldre bestämmelser fortfarande ska kunna tillämpas på förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet, exempelvis i samband med omprövningar, föreslås att en övergångsbestämmelse införs med sådan innebörd. I kommittémotion 2018/19:3068 av m.fl. (V) yrkas att avslår regeringens proposition Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. Motionärerna är kritiska till att regeringen hastar fram denna skatteförändring. Det hade varit att föredra om den i stället hade hanterats inom ramen för kommande budgetprocesser och den skattereform som aviserats med januariöverenskommelsen. Att stimulera medborgarna till ett ökat givande bör inte ske genom skattereduktion. Stöttning av den ideella sektorn bör ske på annat sätt än genom ändringar i skattesystemet som inte bör användas på detta sätt. har tidigare tillkännagett att regeringen ska återkomma med förslag om skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet enligt utformningen i budgetpropositionen , dvs. ett återinförande av tidigare reglering utom i fråga om ansöknings- och årsavgifter för gåvomottagare. I skälen för tillkännagivandet angavs att skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet visat god effekt då givandet ökade till välgörande ändamål. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag. Vad motionärerna nu har anfört ger inte utskottet anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen, varför motionen avstyrks. I propositionen föreslås en ändring i 67 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229). I regeringens lagförslag har andra stycket i denna paragraf fallit bort. Vidare finns en felaktig hänvisning till SFS-nummer för paragrafen. Detta har rättats och beaktats i utskottets lagförslag i bilaga 3. Utskottet tillstyrker således propositionens lagförslag, med den ändring som framgår av bilaga 3. Återförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet m.m. (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2018/19:3068 av m.fl. (V) och avslår proposition 2018/19:92 punkterna 1–3. är kritiskt till att regeringen hastar fram denna skatteförändring. Det är tydligt att regeringens sväng högerut fortsätter då de väljer att gå vidare med gåvoavdrag, precis som de gjorde med avskaffandet av avdragsrätt för fackföreningsavgift. Jag anser att det hade varit att föredra om gåvoavdraget i stället hade hanterats inom ramen för kommande budgetprocesser och den skattereform som aviserats med januariöverenskommelsen. har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin men anser att det är mycket bättre att satsa pengar på den offentliga välfärden, som vi alla är med och bestämmer över och som fördelas efter behov, än på skatteavdrag för gåvor till vissa utvalda organisationer. Det är positivt att människor ger gåvor till ideell verksamhet, och den ideella sektorn bör stöttas på olika sätt; jag menar dock att detta bör ske på andra sätt än genom ändringar i skattesystemet. Skattesystemets uppgift är i första hand att ange den skattepliktiga inkomsten och att ta ut skatt samt i bästa fall fungera omfördelande mellan hög- och låginkomsttagare. Regeringens förslag om återinförd skattereduktion har ett annat syfte, nämligen att stimulera medborgarna till ett ökat givande. Enligt min uppfattning bör skattesystemet inte användas på detta sätt. är skattesystemet riggat för de rikaste. De ekonomiska klyftorna i ökar, och det löses inte med gåvoavdrag. Det ska inte komma från enskildas vilja att skänka pengar till välgörenhet. Skatt efter bärkraft borde styra. Människor ska inte behöva förlita sig på att det ska skänkas pengar och gåvor till ideell verksamhet. Vi behöver en stark välfärdsstat för att bygga ett mer jämlikt samhälle. bör därför avslå regeringens proposition. Återförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet m.m. (KD) (KD) anför: vill stärka det civila samhället och de mellanmänskliga relationerna. I civilsamhällets organisationer läggs grunden för demokrati, medmänsklighet och ett fungerande samhälle. Samhällsnyttan av det civila samhällets verksamheter kan inte nog understrykas. Viktiga initiativ som exempelvis flyktingmottagande, aktiviteter för barn i ekonomiskt utsatta familjer och hjälp till hemlösa bärs av människors ideella engagemang i, och ekonomiska stöd till dessa organisationer. Gåvoskatteavdraget innebär att den som skänker pengar till, godkända organisationer som arbetar inom det sociala området eller med forskning får ett skatteavdrag på . Liknande system finns i nästan alla europeiska länder. Avdraget fanns också i och var en stor succé. Under dessa år ökade givandet kraftigt. Jag ser därför mycket positivt på att avdraget nu återinförs. Jämfört med det tidigare gåvoskatteavdraget tas nu de administrativa avgifterna som fanns bort. Det är ett steg i rätt riktning, men jag anser att gåvoskatteavdraget bör utvecklas ytterligare. Det svenska gåvoskatteavdraget är lågt i jämförelse med andra europeiska länder och det är också för snävt avgränsat när det gäller vilka typer av organisationer som är berättigade. Takbeloppet för avdragsrätten bör höjas och skatteavdraget bör utökas till att även omfatta fler ändamål. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:92 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 2018/19:3068 av m.fl. (V): avslår regeringens proposition 2018/19:92 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 1 §[1] I detta kapitel finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska personer i 2–19 och 27–33 §§ och för juridiska personer i 2 och 27–33 §§. I detta kapitel finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska personer i 2–33 §§ och för juridiska personer i 2 och 27–33 §§. Skattereduktion ska anges i hela krontal så att öretal faller bort. [1] Senaste lydelse 2015:775. Det finns ett grundläggande skäl till att är emot detta förslag. Det har sin grund i vår syn på hur välfärdssamhället ska organiseras. Det finns flera olika sätt att tänka om det, men för oss är det självklart att staten ska ha det övergripande ansvaret för medborgare och invånare. Genom ett statligt ansvar för välfärden kan resurser genom skattesystemet omfördelas mellan medborgare på ett rättvist sätt. Dessutom kan en välfärdsstat tillhandahålla tjänster som exempelvis vård, skola och omsorg på ett för medborgarna likvärdigt sätt. Vi menar att i ett jämlikt samhälle tar vi ett gemensamt ansvar för varandra och hjälps åt. Där ska lägstanivån vara hög. Detta är också ett mer demokratiskt sätt att organisera samhället på. Återinförd skatte-reduktion för gåvor till ideell verksamhet Vad jag förstår finns det dock ledamöter i denna kammare som ser på välfärdssamhället på ett annat sätt. Dels har vi dem som är mer marknadsliberala, som tror att marknaden kommer att erbjuda de bästa lösningarna. Där får individen själv skaffa privata försäkringar för skydd då man behöver sjukvård eller blir arbetslös. Dels har vi dem som vill ha en mer konservativ inriktning. De tycker att välfärden ska grundas på mer frivillig basis där det inte finns ett gemensamt grundskydd för var och en. Där blir man utlämnad till familjen eller till ideella organisationers vilja att skänka pengar. har vi i haft en stark generell välfärd, och vi var länge det mest jämlika landet i . Så är det dock inte längre, tack vare nyliberalismens framfart och övertro på marknadskrafterna. Det är också därför förslaget om att få göra skatteavdrag för gåvor är så exceptionellt dåligt. Det är dessutom otroligt omodernt. Skillnaderna i livsvillkor ökar i , och som går blir mer ojämlikt. De rikaste drar ifrån, och de fattiga lämnas efter. Faktum är att de fattiga blir fler. Jag vet att och några andra partier har olika syn på fattigdom och vad det handlar om när man inte har råd med exempelvis det mest nödvändiga. För barn som växer upp under dessa omständigheter blir det allt värre. Allt fler barn i lever i familjer som inte har råd med det nödvändiga. Konsekvenserna av barnfattigdom är många. Det handlar om att bo trångt, leva med ständig oro, vara rädd, inte ha råd att byta ut sådant som är trasigt, sakna kläder, sjukskriva sig när klassen har skolutflykt eller i blanda ut mjölk med vatten för att det ska räcka. Det är dyrt att vara fattig, och pengarna räcker helt enkelt inte, hur man än vrider och vänder på dem. Sorgligt nog vet ofta dessa barn allt om a-kassa, försäkringskassa, försörjningsstöd och låga löner. Detta känner många barn till just för att de känner fattigdom ända in på skinnet. Många barn känner också till det för att de helt enkelt får vara med och tolka föräldrarnas papper från olika myndigheter. Den ekonomiska ojämlikheten begränsar barns drömmar och driver dem i stället till en dålig självkänsla och känslor av ovärdighet. Om man verkligen vill angripa fattigdom skulle man exempelvis kunna göra det med en ekonomisk utjämning och jämlikhet liksom en annan socialpolitik, bostadspolitik, skolpolitik och arbetsmarknadspolitik. Men för högern har fattigdom alltmer blivit en fråga som behandlas som en ordningsfråga. Mellan raderna vill de nog mest att arbetarklassen ska fostra sina barn. Inkomst- och förmögenhetsskillnaderna är i högerns ögon ofta ett mått på olika människors prestationsförmågor. driver samma partier en rå högerpolitik som ökar inkomstklyftorna ännu mer. Det är också det som gör det så omodernt och förlegat att driva en skattepolitik som med den ena handen ökar de ekonomiska klyftorna rejält och med den andra handen föreslår skatteavdrag för gåvor. har en positiv syn på ideell verksamhet, som vi menar utvecklar demokratin. Men vi anser att det är mycket bättre att satsa pengarna på den offentliga välfärden, som vi alla är med och bestämmer över och som fördelas efter behov, än på skatteavdrag för gåvor till vissa utvalda organisationer. Det är positivt att människor vill ge gåvor till ideell verksamhet, och den ideella sektorn behöver stöttas på olika sätt. Det är en central demokratifråga, och makthavare och beslutsfattare på olika nivåer bör enligt vår mening samverka med det civila samhällets organisationer. Genom att människor involveras på ett tidigt stadium kan beslut som ligger till grund för en hållbar samhällsutveckling fattas. Vi anser därför att det finns starka skäl till att förbättra och utveckla stödet till civilsamhällets organisationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återinförd skatte-reduktion för gåvor till ideell verksamhet vill jag betona vikten av att kommuner, regioner och stat inte lämnar över det ansvar och de uppgifter som ligger inom ramen för en stark offentlig välfärd. Detta ska finnas hos offentliga krafter. Om vi exempelvis har hjälpverksamhet som består av stöd och omsorg till asylsökande eller personer i utsatta situationer ser vi att detta är ett samhällsansvar, och vi riktar ökade gemensamma resurser efter behov dit där de behövs. Det handlar om det grundläggande sättet att se på välfärd, som jag inledde mitt anförande med. Vi tror på att det är ett gemensamt åtagande. Välfärd är inget som ska lämnas över till ideella organisationer. Det handlar om politik för ökad jämlikhet och i grunden om att upprätthålla ett rättighetsperspektiv. Det handlar om vad människor i olika situationer har rätt till snarare än enskildas välgörenhet. Detta gör vi med en mer omfattande skattepolitik och omfördelning för ekonomisk rättvisa. Det finns, som jag påpekat, stora klyftor i samhället. Därför är det berättigat att fråga på vilket sätt det här förslaget kan minska den barnfattigdom jag precis beskrev. På vilket sätt kommer ett sådant här förslag att öka jämlikheten och minska inkomstskillnaderna? Om skattesystemet nu ska involveras, vore det då inte bättre att använda det till att bygga ut de sociala skyddsnäten och se till att fler får jobb med en lön de kan leva på? Jag tycker att det vore mycket bättre om skattesystemet fungerade som ett omfördelande instrument mellan höginkomsttagare och låginkomsttagare, men i stället tycker borgarna att ett gåvoavdrag är en bättre väg att gå. Problemet är bara att skattesystemet är riggat för de rikaste. De ekonomiska klyftorna i ökar, och detta löses inte med ett gåvoavdrag. Lösningen ska inte komma från enskildas vilja att skänka pengar, utan skatt efter bärkraft borde styra. Människor ska inte behöva förlita sig på att det ska skänkas pengar och gåvor till ideell verksamhet. Vi behöver en stark välfärdsstat för att bygga ett jämlikt samhälle. Vi ser hur katastrofbudgeten påverkar än , med stora skattesänkningar för dem som tjänar mest och stora nedskärningar i arbetsmarknadspolitiken. Vanliga löntagare som är med i facket har blivit av med sin skattesänkning på grund av slopade skatteavdrag för fackföreningsavgiften. slopade samma konservativa trio exempelvis den avgiftsfria kollektivtrafiken för barn , något som var med och förhandlade fram med dåvarande regering. Mot den bakgrunden ser jag förslaget om ett skatteavdrag för gåvor som en plåster-på-såren-reform för de klyftor och ojämlikheter de själva är med och skapar.