bet · H601KU25 · 2019-04-11 00:00:00 — uppmärksammar att en stigande andel av de som arbetar med röstningen i utlandet saknar språkkunskaper i svenska och att detta eventuellt skulle kunna öka risken för att väljare inte får det stöd de efterfrågar i tillräckligt hög grad eller att röstmottagaren i högre utsträckning har svårt att ta till sig handledningar och utbildningar inför sitt arbete med val. it-stöd och blanketter är alla utformade på svenska och det gör det svårare för icke svenskspråkiga att arbeta med dem. Vidare anför att flera utlandsmyndigheter och även väljare har beskrivit situationer där det höga och ibland oväntade trycket av antal röstande gjort att ordningen vid röstningslokalen inte kunnat upprätthållas på ett önskvärt sätt. Exempel på detta är långa väntetider, valsedlar som saknats och svårigheter med att skydda valhemligheten. På vissa håll börjar en gräns nås för vad som är möjligt att ordna i ambassaders och konsulats egna lokaler. Detta skulle kunna leda till färre röstmottagningsställen och därmed sämre tillgänglighet för väljare att rösta i en röstningslokal i utlandet. anför också att utlandssvenskar som inte har anmält sig till röstlängden inte automatiskt tas upp i röstlängden och följaktligen inte kan rösta på plats i . Om en utlandssvensk upptäcker att han eller hon inte finns med i röstlängden efter det att röstlängden fastställts, dvs. innan valdagen, är det för sent för denne att anmäla sig till röstlängden via . Möjligheten förutlandssvenskar att tas upp i röstlängden och rösta i det aktuella valet är att rösta från utlandet (5 kap. 2 § vallagen). , precis som vid tidigare val, fick många frågor från utlandssvenskar på besök i före och under valdagen som försökt rösta här men som inte kunnat det därför att de inte var upptagna i röstlängden. Det skulle underlätta röstandet för utlandssvenskar om anmälan till röstlängden kunde göras även när en person befinner sig i i samband med ett val. föreslår att en utlandssvensk som fallit ur röstlängden ska kunna anmäla sig till röstlängden när det är kvar till val på annat sätt än genom att rösta från utlandet. Lämpligen kunde det göras genom en särskild anmälan till . Vidare begär att utlandsmyndigheterna och får ansvar för att röstmottagningen vid utlandsmyndigheterna uppfyller vallagens krav på förtidsröstning, däribland god tillgänglighet och minst två utbildade röstmottagare. , som bl.a. tar upp frågor om utlandssvenskars röstning, bereds inom . Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter arbetet med att förbättra kunskapen om förutsättningarna för deltagande i val för utlandssvenskar. Utskottet finner inte skäl för att nu ta något initiativ till ytterligare åtgärder. Valsedlar, valhemlighet och rösträkning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:100 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:122 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:342 av (SD) yrkande 1 och 2018/19:77 av (SD), 2018/19:342 av (SD) yrkande 2, 2018/19:1877 av (M), 2018/19:2551 av (C) och 2018/19:2708 av (C). Vi anser att riskerna för valfusk till stor del skulle kunna åtgärdas genom att alla riksdagspartier delar på en gemensam valsedel. Problemet med att personer känner sig övervakade då de ska välja sina valsedlar skulle därmed minska väsentligt. Utöver detta finns också miljövinster med ett system med gemensamma valsedlar. Betydligt färre valsedlar skulle behöva tryckas och transporteras. Regeringen bör mot denna bakgrund inför valen 2022 utreda hur ett system med gemensamma valsedlar kan införas. I det nuvarande valsystemet räknas valsedlarna manuellt för hand. Vi anser att detta system är föråldrat och framför allt osäkert. Ett betydligt bättre och säkrare förfarande torde vara att läsa av valsedlarna maskinellt genom att väljaren helt enkelt matar in sin valsedel i en maskin i vallokalen för avläsning. Den som röstat kan få ett kvitto som bekräftar att rösten är mottagen. Ett sådant system skulle vara säkrare och också göra att det preliminära valresultatet skulle kunna räknas fram mycket snabbare. Den slutliga kontrollräkningen bör dock även i fortsättningen göras manuellt. Vi anser att regeringen bör utreda om ett sådant system kan införas till valen 2022. Valhemlighet och valsäkerhet, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkandena 7–9. Det svenska valsystemet har brister när det gäller både valhemligheten och valsäkerheten. Det förekommer s.k. familjeröstning där flera personer ställer sig bakom valskärmen och tillsammans gör i ordning sina valkuvert, trots att detta inte är tillåtet. Jag anser att regeringen bör göra en översyn av formerna för röstningen. I denna översyn bör ingå att utreda skärpta åtgärder mot familjeröstning och mot sabotage av valsedlar i vallokalerna. infördes en bestämmelse i vallagen om att det i anslutning till ett röstmottagningsställe ska ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut. Detta kan enligt min mening öka risken för sabotage och manipulation. Jag anser därför att regeringen grundligt bör utvärdera den nya bestämmelsen efter valet till . Legitimationskrav vid röstning, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:122 av m.fl. (SD) yrkande 3. är det möjligt att rösta utan att legitimera sig, exempelvis genom att en annan person intygar den röstandes identitet. Vi anser att det bör införas ett absolut krav på att de röstande ska legitimera sig. Även om det kan inträffa att någon får sina identitetshandlingar stulna nära inpå valet, och därför inte kan rösta, anser vi att fördelarna med ett krav på legitimation överväger nackdelarna. Om man inför obligatorisk id-kontroll vid röstningen är det också möjligt att införa maskinell avprickning i röstlängden, vilket skulle ta bort risken för felaktig avprickning i röstlängden. Vi anser att regeringen bör utreda ett absolut krav på id-kontroll vid röstningen inför valen 2022. bör utredas hur systemet med budröstning kan bli säkrare. Valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2018/19:997 av (M). Det måste vara möjligt att rösta i allmänna val även om man har en funktionsnedsättning. Åtgärder måste vidtas för att säkerställa valhemligheten också för dem som har en nedsatt handfunktion eller nedsatt syn. saknar personer med synnedsättning möjlighet att personrösta med fullt bevarad valhemlighet. Det går nämligen inte att personrösta på en kandidat utan att be en röstmottagare om att hjälpa till med att kryssa på valsedeln. Regeringen bör därför göra en översyn om hur man kan förbättra möjligheterna för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning att rösta med bibehållen valhemlighet. Valinformatörer, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:31 av och (båda SD). Flera kommuner anställer valinformatörer inför valen. Anledningen till detta lär vara att höja valdeltagande i grupper där deltagandet är påfallande lågt. Inför valen 2018 uppmärksammades i medierna ett fall där en företrädare för ett parti försökte sälja röster. En person som var anställd av en kommun som valinformatör var inblandad i försöket att sälja röster. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör se över behovet av nationella riktlinjer för valinformatörer när det gäller deras utbildning och kontrollen av deras arbete. Riktlinjerna bör peka på vikten av opartiskhet. Dessutom anser vi att verksamheten med valinformatörer bör kontrolleras inför nästa val. Rösträtt och valbarhet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:187 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:1820 av m.fl. (M). En av de grundläggande rättigheterna i en parlamentarisk demokrati är rätten att välja sina företrädare i fria och allmänna val. finns många människor som är permanent bosatta i som enbart har möjlighet att påverka sin vardag genom att delta i val till kommun- och . De invånare som nekas att utöva en demokratisk påverkan i folkomröstningar, riksdagsval och Europaparlamentsval är bl.a. de som kommit till som flyktingar, är makar till svenska medborgare eller som invandrat till för att exempelvis studera eller arbeta. Jag anser att de invånare i som inte är svenska medborgare ska ha samma möjligheter att rösta i riksdagsval som de har i kommunal- och landstingsval. Regeringen bör därför utreda möjligheterna till lagändringar så att rösträtten till följer samma system som rösträtten i kommunalval. Rösträtt från det kalenderår man fyller , punkt 7 (C, V) av (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:187 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:2531 av och (båda C). Personer som senast på valdagen uppnått är röstberättigade till och kommun- och . Dagens regler leder till att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen utan måste vänta på att rösta . Det är viktigt för den demokratiska förankringen och för valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. Mot den bakgrunden bör regeringen utreda en ändring av bestämmelserna för rösträttsåldern så att rösträtten vid allmänna val gäller alla som fyller under det år då val hålls. Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till , punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:187 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:525 av (L) och 2018/19:2351 av (C). Att sänka rösträttsåldern är en möjlighet att vitalisera demokratin och ge fler personer möjlighet att delta aktivt i demokratin. Ungdomsorganisationer, forskare, myndigheter och statliga utredningar har föreslagit sänkt rösträttsålder. senast har föreslagit en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder vid valen till kommunfullmäktige. Utredningen har lämnat flera förslag som är under beredning. Min uppfattning är att regeringen bör prioritera frågan om försök med sänkt rösträttsålder. Ett huvudsyfte med sänkt rösträttsålder skulle vara att ta till vara ungas intresse och engagemang för politik och ge unga ett direkt inflytande över samhällsutvecklingen, vilket är ett av målen för ungdomspolitiken. Erfarenheterna av en sänkning av rösträttsåldern i andra länder är goda. En annan fördel med att sänka rösträttsåldern till är att den genomsnittliga åldern på förstagångsväljarna då sjunker från till . Det innebär att en majoritet av förstagångsväljarna kommer att gå i gymnasiet när de röstar , vilket ger utbildningsväsendet en möjlighet att utveckla sitt demokratiarbete. Jag anser därför att regeringen bör utreda möjligheten och återkomma med förslag om att införa en försöksverksamhet i en eller flera kommuner med en sänkning av rösträttsåldern till vid val till kommunfullmäktige. Personval, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2018/19:493 av (L) yrkandena 1–4, 2018/19:1017 av Boriana (M) yrkande 2 i denna del och 2018/19:1922 av (C). Personvalssystemet har tillämpats i sex val till , landsting och kommuner samt i fyra val till . Andelen som personröstar i riksdagsvalen har uppgått till 22–, och tendensen är fallande. Jag anser därför att regeringen bör göra en bred och förutsättningslös översyn av hur personvalssystemet kan utvecklas för att bli mer ändamålsenligt. Utgångspunkten för översynen bör vara att personvalssystemet ska behållas. Skilda valdagar, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:962 av (M) och 2018/19:1017 av Boriana (M) yrkande 2 i denna del. I har val till , landsting och kommuner ägt rum på , numera . Bland världens demokratier är ett av de länder där det går längst tid mellan de allmänna valen. Olägenheterna med den nuvarande ordningen blir allt tydligare. Den lokala politiken kommer i skymundan av rikspolitiken. Jag menar att det bästa vore att återgå till skilda valdagar. skulle det i så fall vara val till , till kommuner och landsting. Frågan om hur ett system med skilda valdagar ska genomföras bör prövas inom ramen för en författningsöversyn. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:31 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas nationella riktlinjer avseende utbildning och kontroll av kommunala s.k. valinformatörer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:77 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur valsystemet kan förbättras genom användandet av ny teknik och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:100 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över valhemlighet vid val av valsedel och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett valsystem med en gemensam valsedel för alla partier och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:122 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett system med gemensamma valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till maskinell avläsning av valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda tydligare krav på id-kontroller i anslutning till de allmänna valen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:187 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vallagen (2005:837) bör ändras så att rösträtt till följer samma system som rösträtt i kommunalvalen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vallagen (2005:837) bör ändras så att rösträtten gäller fr.o.m. det år den enskilde fyller , och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en försöksverksamhet, i en eller flera kommuner, med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:342 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma valsedlar för lika villkor och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över nuvarande rutiner under och efter den svenska valrörelsen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:493 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till regionfullmäktige bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:525 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa försöksverksamhet med rösträtt från kommunalval för de kommuner som önskar vara en del av försöksverksamheten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:897 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra väljares möjlighet att göra objektiva jämförelser mellan olika partiers valprogram och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:962 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hålla val till riksdag, kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:997 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka valhemligheten för synskadade och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1017 av Boriana (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av genom att införa skilda valdagar och att stärka personvalet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1023 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regler och rutiner för att öka utlandssvenskarnas röstdeltagande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1820 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtt och valbarhet i allmänna val bör kopplas till medborgarskapet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1877 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ytterligare kan stärka skyddet av de fria demokratiska valen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1922 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av enmansvalkretsar eller fullt personval vid val till och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa valhemligheten för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2351 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring av vallagen så att en 16-årsgräns införs för kommunalval inför , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2531 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtten vid allmänna val ska gälla alla som fyller under det kalenderår ett val inträffar, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2551 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2588 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skilda valdagar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av personvalssystemet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad valsäkerhet och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta åtgärder mot familjeröstning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av de nya reglerna för tillhandahållande av valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om valhemligheten för personer med synnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2708 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder som säkrar den enskildes möjligheter att få rösta och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2725 av m.fl. (M, C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över namnen på de valkretsar som efter regionaliseringsförsöksverksamheten tagits bort av byråkratiska skäl, för att kunna återgå till ursprungsnamnen, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se till att inför valet låta respektive valkrets få sitt ursprungsnamn tillbaka och tillkännager detta för regeringen. står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 3. Om en månad är det val igen. Viktiga parametrar i ett val är naturligtvis vilka frågor som ligger väljaren närmast om hjärtat och vilket parti som med trovärdighet bäst lever upp till det. Men en annan viktig fråga är självklart hur valet går till. Det svenska valsystemet är i huvudsak solitt, men det finns områden som kan förbättras. Till exempel menar vi att ett system med gemensam och neutral valsedel bör införas. Vi anser att riskerna för valfusk till stor del skulle kunna åtgärdas genom att flera partier delar på en gemensam valsedel. Problemet med att personer känner sig övervakade då de ska välja sina valsedlar skulle därmed minska väsentligt. Även anför i sin rapport från valen 2018 att valsystemet bör ses över i sin helhet just med siktet på användningen av neutrala valsedlar och ett system med tryck av en valsedel per val och person. Det finns också miljövinster att hämta med ett system med gemensamma valsedlar. Betydligt färre valsedlar än dagens överflöd av sådana skulle därmed behöva tryckas och transporteras. I det nuvarande valsystemet räknas valsedlarna för hand. Vi anser att detta system är föråldrat och framför allt osäkert, i synnerhet eftersom det då och då kommer rapporter om valfusk och förkomna valsedlar. Vi ser gärna att man utreder möjligheten att läsa av valsedlarna maskinellt i vallokalen, vilket ytterligare minskar risken för borttappade valsedlar och felräkningar. Givetvis utesluter inte detta att en sista kontrollräkning kan ske för hand. En annan viktig fråga är den om legitimation. är det möjligt att rösta utan att legitimera sig, exempelvis genom att en annan person intygar den röstandes identitet. Vi anser att det bör införas ett absolut krav på att de röstande ska legitimera sig. Fördelarna med ett krav på legitimation anser vi överväga de eventuella nackdelarna. Om man inför obligatorisk id-kontroll vid röstningen är det också möjligt att införa maskinell avprickning i röstlängden, vilket skulle ta bort risken för felaktig avprickning. Än finns det tid att utreda införandet av gemensam valsedel och legitimationskrav så att det kan vara på plats till valet . I sammanhanget bör man även överväga att se över behovet av nationella riktlinjer för valinformatörer när det gäller deras utbildning och kontrollen av deras arbete. Flera kommuner anställer valinformatörer inför valen. Anledningen till detta lär vara att höja valdeltagandet i grupper där deltagandet är påfallande lågt. I valtider har det uppmärksammats flera fall där personer som är avlönade som valinformatörer också har varit politiska aktivister eller aktivt har försökt sälja röster. Riktlinjerna bör peka på vikten av opartiskhet. Dessutom anser vi att verksamheten med valinformatörer bör kontrolleras inför nästa val. De svenska demokratiska valen är för viktiga för att vi ska säga: är vi färdiga, för nu är det perfekt. Vi måste alltid sträva efter att ha så solida system som möjligt för att säkerställa legitimiteten för och transparensen i vårt demokratiska system. I detta anförande instämde och (båda SD). Jag får börja med att gratulera fru talmannen på födelsedagen! Vi diskuterar olika vallagsfrågor som har lyfts fram i motioner som lämnades in till under allmänna motionstiden . Många av de motionerna handlar om valsedlar, valdagar, valhemlighet med mera. Det är sådant som ganska har utretts. Man har i en enig parlamentarisk kommitté kommit fram till att den ordning som vi har är den som är möjlig att ha i sammanhanget. Annars får man göra en ny stor utredning. Det tycker inte vi att det är dags för .