bet · H701FiU5 · 2019-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen, som uppgår till . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndigande att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . I betänkandet behandlar utskottet även ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /20 om EU:s budget. Utskottet avstryker motionsyrkandet. I betänkandet finns fem särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i varsitt särskilt yttrande. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Ett yrkande från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Statens budget inom utgiftsområde 27 Bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden 1.Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (KD) 5.Europeiska unionens budget, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens anslagsförslag Utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 27 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 27 anvisar anslagen inom utgiftsområde 27 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 27 punkt 2. b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 27 punkt 1. 2019/20:529 av (KD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), i (M)*, (M)* och (C). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen, och ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /20. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet finns i bilaga 2. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Under beredningen av ärendet har Europeiska revisionsrättens ledamot informerat utskottet om revisionsrättens årsrapport om genom-förandet av EU-budgeten 2018. Vidare överlade utskottet och med statssekreterare om EU:s årsbudget 2020. Utskottet har också hållit överläggningar med statssekreterarna om EU:s långtidsbudget 2021–2027 , och . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår finansutskottet hur anslaget för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 27 i budgetpropositionen. Analysen utgör ett underlag för den dialog utskottet har med regeringen om mål- och resultat för respektive utgiftsområde. I betänkandet behandlas först målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning och de förslag i budgetpropositionen som gäller utgiftsområdet. Därefter behandlas ett motionsyrkande om EU:s budget som kommit in under allmänna motionstiden /20. Utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska unionens allmänna budget. Målet för den svenska budgetpolitiken i EU är att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). I budgetpropositionen presenterar regeringen resultatredovisningen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. EU:s allmänna budget bestäms , inom en flerårig budgetram. Den nuvarande fleråriga budgetramen gäller för perioden –2020. EU-budgetens utgifter och inkomster ska vara i balans, dvs. vara lika stora, på årlig basis. EU-avgiften är en konsekvens av utgiftsvolym, finansieringssystem, ekonomisk utveckling i medlemsstaterna och budgetgenomförandet på årsbasis. Utgifterna i EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar under det aktuella budgetåret och kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Budgetens inkomster består i huvudsak av avgifter från medlemsländerna. Inkomsterna benämns egna medel. EU:s egna medel regleras i beslutet om systemet för Europeiska unionens egna medel. Beslutet måste efter att det antagits av Europeiska unionens råd godkännas av alla medlemsländer för att träda i kraft. godkände beslutet om egna medel för den innevarande fleråriga budgetramen (2014/335/EU, Euratom) (prop. 2013/14:238, bet. 2014/15:FiU7, rskr. 2014/15:9). godkände det sista medlemslandet beslutet, och det kunde därmed träda i kraft . Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån för utgiftsområdet. Totalt uppgick de ingångna åtagandena i EU-budgeten till , vilket även inkluderade åtaganden som ännu inte resulterat i betalningar. Åtagandena resulterade i betalningar om totalt . Vid utgången av 2018 fanns därmed utestående åtaganden och på sammanlagt , vilket var en ökning jämfört med . avgift till EU 2018 Utfallet för den svenska EU-avgiften 2018 blev , vilket var (11,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Orsaken till det lägre utfallet berodde främst på att EU återbetalade ett överskott till på ca . Åter-betalningen avsåg till största delen avgifter som baseras på BNI. De svenska betalningarna av EU-avgiften har varierat kraftigt , trots att den underliggande avgiften ökat i en jämn takt . Detta beror på ett antal stora engångseffekter. Jämfört med ökade avgiften till EU med (44,). Skillnaden beror delvis på den betalning som EU gjorde till av tidigare inbetalda avgifter på sammanlagt , vilket innebar att utfallet blev lägre än förväntat. EU återbetalade även avgifter , men inte lika mycket (). Återbetalningarna har alltså påverkat jämförelsen mellan åren med . Den återstående skillnaden beror främst på att den avgift som baseras på BNI blev högre jämfört med . Nettoflödet till EU, dvs. skillnaden mellan vad betalar i EU-avgift och bidragen som får från EU, blev . Det är en ökning med jämfört med . Av detta förklaras av lägre återbetalningar av tidigare inbetalda avgifter från EU och resterande del främst av den högre BNI-avgiften. EU:s årsbudget antogs av . Den beslutade budgeten (exklusive ändringsbudgetar) uppgår till i åtagandeanslag och i betalningsanslag. Det motsvarade en ökning om av åtagandeanslag och en minskning om av betalningsanslag i förhållande till den beslutade budgeten . Regeringens analys och slutsatser Utfallet för EU-budgeten 2018 innebar att betalningarna ökade i förhållande till 2017. Betalningarna var högre 2018 än föregående år. Nivån på den beslutade budgeten blev något lägre vad gäller betalningar än enligt Europeiska kommissionens förslag, vilket regeringen ser positivt på. Däremot ökade åtagandena något i förhållande till kommissionens förslag. I arbetet med EU:s årsbudget är det av stor vikt att respektera de finansiella ramarna i den fleråriga budgetramen och att verka för realistiska prognoser så att överbudgetering undviks. Att göra analyser av tidigare årsutfall är en viktig del i detta. Regeringen gör sammanfattningsvis bedömningen att resultaten inom området i huvudsak ligger i linje med målet för budgetpolitik i EU. Statens budget inom utgiftsområde 27 Utskottets förslag i korthet anvisar anslaget inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen i enlighet med regeringens förslag. Vidare bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 27 om 41 . Utgiftsområdet består av ett anslag, anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till EU:s allmänna budget och eventuella krav från Europeiska kommissionen om dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. I tabellen nedan visas utgiftsutvecklingen för utgiftsområdet. Utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 27 Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. Budgetens inkomster består i huvudsak av avgifter från medlemsländerna. Avgiften består av flera delposter (tullavgift, mervärdesskattebaserad avgift, BNI-baserad avgift, samt andel av budgetreduktion). avgift till EU beror på det faktiska utfallet för respektive delpost i EU-budgeten och hur stor andel av dessa som ska finansiera. Initialt baseras och andra medlemsstaters andelar på prognoser av den ekonomiska utvecklingen. Det medför att den faktiska avgiften kan komma att variera beroende på utvecklingen i och övriga medlems-stater. EU:s årsbudget beslutas först eller december året före budgetåret. Dessutom tillkommer ändringsbudgetar som beslutas . Storleken på EU:s årsbudget och ändringsbudgetar påverkar avgift. Även tidpunkterna för antagandet och genomförandet av ändringsbudgetar kan påverka avgift ett annat år än beslutsåret. Regeringens beräkningar tar inte hänsyn till de effekter på den svenska EU-avgiften som aviserade utträde ur Europeiska unionen kan få. Beroende på om ett avtal om utträde kan ingås och när detta i så fall ska ske, och hur utträdesvillkoren ser ut, får utträdet olika effekt på EU:s budget och därmed på den svenska avgiften till EU. Det finns alltså betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen. Bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att den av ska bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av åtagandebemyndiganden i EU-budgeten för . Medlemsstaternas avgifter används för att finansiera EU-budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om ska ställas till förfogande . totala andel beräknas uppgå till , vilket motsvarar ca . Budgetförslaget behandlas av unionens budgetmyndighet. Regeringen avser att verka för restriktivitet i behandlingen av kommande årsbudgetar och nästa fleråriga budgetram. aviserade utträde ur unionen kommer att medföra stora konsekvenser för EU:s budget, och regeringen anser att utgifterna måste anpassas därefter. Regeringen avser vid förhandlingarna om budgetramen även att verka för en omprioritering av utgifter till förmån för ändamålsenliga åtgärder som har ett tydligt europeiskt mervärde. Effektivitet och återhållsamhet utgör viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget och löpande EU-budgetrelaterade frågor. Vägledande för är vidare principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet, resultatinriktning, kostnadseffektivitet och en sund ekonomisk förvaltning. informerade Europeiska revisionsrättens ledamot finansutskottet och om revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU-budgeten 2018. I rapporten konstaterar revisionsrätten inledningsvis att de avger ett uttalande med reservation om betalningarna, vilket kan jämföras med att de gjorde uttalanden med avvikande mening . Revisionsrätten beräknar den uppskattade felnivån i kostnaderna till , vilket ligger inom intervallet för feluppskattningarna . När det gäller omkring hälften av kostnaderna är betalningarna huvudsakligen stödrättighetsbaserade, dvs. det rör sig om stöd till stödmottagare som uppfyller vissa villkor. För denna typ av kostnader uppskattar revisionsrätten att den mest sannolika felnivån ligger under väsentlighetsgränsen på . Revisionsrätten har analyserat utvalda program som omfattar av budgetplaneringen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 och drar slutsatsen att de prestationsindikatorer som används för EU-budgeten inte alltid ger en god bild av de faktiska framstegen med att uppnå politiska mål. Revisionsrätten rapporterar alla misstänkta fall av oegentligheter som de upptäcker under granskningsarbetet till för bedrägeribekämpning (). underrättade de om nio fall av misstänkta oegentligheter. Förhandlingarna om EU:s budget antog kommissionen sitt förslag till årsbudget , och rådet antog sin position till årsbudgeten . Kommissionen presenterade en ändringsskrivelse med förändringar av det liggande budgetförslaget . antog sin position om årsbudgeten . hade en första överläggning om årsbudgeten med stats-sekreterare . Utskottet överlade med statssekreteraren en andra gång . Regeringen framhöll då att den svenska ståndpunkten är att verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Detta innebär att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Det innebär även strikt budgetdisciplin. Regeringen avsåg att i den fortsatta behandlingen av årsbudgetförslaget verka för 1) budgetdisciplin och respekt för taken i den fleråriga budgetramen; 2) att årsbudgeten beslutas med tillräckliga marginaler upp till taken för såväl åtaganden som betalningar; samt 3) att så långt möjligt motverka att de särskilda instrumenten mobiliseras, då dessa riskerar öka den svenska EU-avgiften. Utskottet delade regeringens ståndpunkt inför de avslutande för-handlingarna. nåddes en överenskommelse mellan rådet och om 2020 års EU-budget. Överenskommelsen innebär totala utgifter om i åtaganden (motsvarande av EU:s samlade BNI) och i betalningar (motsvarande av EU:s samlade BNI), vilket är en ökning på i åtaganden och i betalningar jämfört med , inklusive beslutade ändringsbudgetar. Ökningarna beror på genomförandet av de återstående programmen i EU:s fleråriga budgetram –2020. Målet är att säkerställa alla betalningar till mottagarna och undvika en ansamling av betalningskrav . De överenskomna siffrorna förutsätter att fortsätter att delta fullt ut i finansieringen och genom-förandet av EU:s budget . Rådet godkände avtalet och röstade i sin tur ja till avtalet . Förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 Kommande flerårsbudget sätter de finansiella ramarna för EU mellan 2021–2027 och anger hur mycket pengar varje medlemsland ska bidra med och hur pengarna ska fördelas. lade fram sitt förslag till ny flerårsbudget . I det förslaget uppgår den samlade budgeten till av EU-ländernas samlade bruttonationalinkomst (BNI). I den nu gällande flerårsbudgeten ligger taket på av EU:s samlade BNI. Förslaget innebär att den svenska EU-avgiften skulle öka med ca 35–, vilket motsvarar omkring 15–i högre årsavgift (beräknat priser). Förhandlingarna har pågått och går in i en intensivare fas. Det finska ordförandeskapet har inför mötet i rådet för allmänna frågor och mötet med den 12–presenterat ett förslag på hur flerårsbudgeten ska se ut. I det förslaget är nyckelfrågorna följande: • Utgiftsnivån och balans mellan rubriker – förslaget till budgetram ligger på av EU-ländernas samlade BNI. • Tak för egna medel – nuvarande förslag ligger på av EU:s totala BNI. • Rabatterna ska finnas kvar men är inte siffersatta. • Andelen av tullintäkter som medlemsstaterna får behålla för att täcka kostnader för uppbörd – förslaget är att den sänks från , • förändrad och delvis förenklad modell för beräkning av den momsgrundade inkomstkällan. • Egna medel – förslag på nya egna medel innehållande en avgiftskomponent beräknad på grundval av intäkter från försäljning av utsläppsrätter inom ramen för ETS i respektive medlemsstat och en avgiftskomponent på grundval av volym icke återvunna plastförpackningar i respektive medlemsstat. • Konditionalitet – regler för hur EU-medel ska kunna dras in om medlemsländerna bryter mot unionens regler om rättsstatlighet. • Övrigt, t.ex. klimatfrågor. Regeringen har vid överläggningar i utskottet stämt av sina målsättningar inför de fortsatta förhandlingarna om EU:s flerårsbudget 2021–2027. Det står nu klart att det inte kommer att göras något försök att nå en överenskommelse . Om inte flerårsbudgeten blir antagen av medlemsländerna före förlängs budget med tidigare beslutat tak och bestämmelser till dess att en ny flerårsbudget kan antas. Vidare behövs ett nytt rådsbeslut om egna medel för att rabatterna ska kunna förnyas. Det befintliga systemet löper på utan rabatter tills ett nytt beslut trätt i kraft. Utskottet delar regeringens mål för den svenska EU-budgetpolitiken. ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU och en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 27. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndigande att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Regeringen har vid överläggningar i utskottet stämt av sina prioriteringar inför förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram 2021–2027. En viktig målsättning inför de kommande förhandlingarna är att den svenska EU-avgiften ska hållas nere. Regeringen ska söka säkerställa att totala avgift, räknat som andel av BNI, motsvarar dagens. Det vill regeringen främst göra genom att minska storleken på budgeten. Utskottet delar denna ståndpunkt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om Europeiska unionens budget. Jämför särskilt yttrande 5 (KD). I motion 2019/20:529 yrkande 2 av (KD) anförs att regeringen bör verka för att hålla EU:s budget stram och att medlemsavgift inte ska öka. Just nu pågår förhandlingarna om EU:s långtidsbudget som sträcker sig . Motionären anser att unionen, för att kunna fokusera på sina kärnuppgifter och flera utmaningar som den ställs inför, måste nedprioritera vissa politikområden och budgetposter kraftigt. I samband med att lämnar EU måste EU minska sin budget motsvarande deras EU-avgift. I stället för att prioritera har kommissionen föreslagit betydande utgiftsökningar, höjda avgifter för medlemsländerna och bara mindre besparingar. För del har det talats om 40 procents ökning av EU-avgiften, vilket motionären anser vara oacceptabelt. De stora budgetposterna såsom regional-, jordbruks- och arbetsmarknadspolitik behöver reformeras. Även andra utgifter som sammantaget utgör en betydande del av budgeten bör minskas eller helt slopas, t.ex. EU:s egna kulturfonder, finansiering av offentliga wifi-system, gratis tågbiljetter för ungdomar och Europa-parlamentets flytt mellan och . Motionären föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att hålla EU:s budget stram och att medlemsavgift inte ska öka och tillkännager detta för regeringen. Utskottet stöder regeringens prioriteringar i de fortsatta förhandlingarna om EU:s flerårsbudget 2021–2027, där målet är en minskad budgetram med ett utgiftstak om av EU:s totala BNI, och där den svenska EU-avgiften ska hållas nere. Mot bakgrund av detta avstyrks motionsyrkandet. Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (M) (M), (M), i (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom utgiftsområde 27. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3060. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom utgiftsområde 27. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2682. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (V) (V) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom utgiftsområde 27. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2915. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom utgiftsområde 27. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3341. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. Europeiska unionens budget, punkt 2 (KD) (KD) anför: instämmer överlag med regeringens ståndpunkter inför förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram 2021–2027. Med hänsyn till att regeringen vid överläggningen med utskottet gått utskottet till mötes i den viktiga frågan om den svenska EU-avgiftens storlek, räknat som en andel av BNI, har jag valt att inte reservera mig. Jag kommer dock att noga följa det fortsatta arbetet med frågan och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 27: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för (avsnitt 2.6.1). 2.Riksdagen anvisar ett ramanslag för under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt tabell 1.1. Motion från allmänna motionstiden /20 2019/20:529 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU:s budget hålls stram och att medlemsavgift inte ökar och tillkännager detta för regeringen. Anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till anslag.