bet · H601SfU16 · 2019-04-03 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:2839 av m.fl. (C) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att se över hur rättssäkerheten kan stärkas i hbtq- och konvertitärenden och möjligheten att tillsätta en utredning för att se över om det finns ett behov av att förbättra bedömningar av säkerhetsläget i olika länder. Motionärerna anger att åtgärder behöver vidtas för att stärka rättssäkerheten i hbtq- och konvertitärenden. För att garantera rättssäkerheten är det centralt bl.a. att bedömningarna av och domstolarna av säkerhetssituationen i olika länder är korrekta. I partimotion 2018/19:297 av m.fl. (V) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att noggrant se över rättssäkerheten genom hela asylprocessen. Motionärerna anger att i interna granskningar har fått kritik för bristande kvalitet, och asylrättsjurister m.fl. vittnar om brister i asylprocessen. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att asylprocessen följer EU:s asylprocedurdirektiv och grundläggande krav på rättssäkerhet. Handläggare ska ha kunskaper och utbildning för att utreda asylskäl. Hot om våld, klanhämnd, tortyr, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck utreds inte tillräckligt, vilket visar på rättssäkerhetsbrister. I yrkande 39 begärs ett tillkännagivande om att utredningen av utlänningslagen bör inkludera frågan om vad som gäller i de fall en person åberopar sexuell läggning som asylskäl men dolt sin läggning i ursprungslandet. Enligt motionärerna är det vanligt med avslag, och tillämpningen avviker från intentioner. Förarbetena innehåller motstridiga formuleringar och det råder brist på praxis. Det kan ha betydelse om någon i hemlandet dolt sin sexuella läggning och därigenom minskat förföljelserisken, framhålls att ingen ska behöva dölja sin läggning. Lagstiftningen bör förtydligas. I yrkande 40 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att kan erbjuda tolkar med hbtq-kompetens. Det är viktigt att tolken kan bemöta sökanden på ett respektfullt sätt och behärskar hbtq-relevanta ord. I kommittémotion 2018/19:2227 av m.fl. (V) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om att skyndsamt ändra lagstiftningen så att kvinnors behov av skydd mot våld och sexuella övergrepp överordnas utlänningslagen. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt att utvärdera och analysera de genomförda utbildningarna i genusmedveten asylprövning. Motionärerna anför att det finns kvinnor som söker asyl på grund av hedersrelaterat våld men får avslag framför allt för att saknar kunskap om mäns våld mot kvinnor och barn. Under förra mandatperioden gjordes en budgetsatsning på genusmedveten asylprövning. Det är viktigt att dessa insatser och utbildningar som personal har genomgått ger effekt. I kommittémotion 2018/19:2768 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om vikten av korrekta beslutsunderlag i asylprocessen. Felaktig information, osäkerhet och bristande tilltro till myndigheter kan göra att sökande gör sig av med identitetshandlingar eller inte vågar uppge korrekt information. Detta kan äventyra rättssäkerheten samt underminera asylsystemets och migrationspolitikens legitimitet. I yrkande 21 begär motionärerna ett tillkännagivande om uppföljning av lagen avseende personer som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning. ska sådan förföljelse ge flyktingstatus. Motionärerna anger att när det gäller konvertiter till kristendomen har kritik riktats mot hur har gjort bedömningarna, och kunskapsfrågornas betydelse har därefter tonats ned till förmån för asylsökandens egen berättelse. Mycket tyder dock fortfarande på att lagstiftningens intention inte uppnåtts. och (båda KD) begär i motion 2018/19:174 yrkande 2 ett tillkännagivande om information till om religionens betydelse och konvertiters särskilda utsatthet. Kunskapen om konvertiters situation måste klargöras, och en kraftigt ökad förståelse hos är ett måste för att kunna säkerställa en rättssäker process. En person som har konverterat från islam ser sina handlingar som ett uttryck för sin tro. Att då, i en utsatt situation, möta en myndighetsperson som på basis av vilken lära konvertiten ger till känna bedömmer huruvida hans eller hennes tro är genuin duger inte. Bristen på förståelse och kunskap är oförenlig med att ge en myndighet tolkningsföreträde. I partimotion 2018/19:2597 av m.fl. (L) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om utvärdering av rättstillämpningen avseende asylsökande hbtq-personer. Motionärerna anför att hbtq-personer inte ska nekas asyl för att de tvingas stanna i garderoben. En särskild utvärdering av praxisutvecklingen behövs och insatser bör göras för att stärka hbtq-kompetensen vid asylprövningen. och (båda L) begär i motion 2018/19:483 yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda om hbtq-organisationer bör tilldelas större ekonomiskt stöd för att kunna stötta asylsökande hbtq-personer. Motionärerna anger att RFSL stöder hbtq-personer som söker asyl genom juridisk rådgivning och personliga stödsamtal men att behovet är större än vad RFSL klarar av. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se till att hbtq-asylsökande får tillgång till lämplig vård för posttraumatiskt stressyndrom. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att ingen hbtq-person ska skickas tillbaka till länder där man utsätts för extrem hederskultur. Många asylsökande får enligt motionärerna avslag trots att deras familjer hotat dem till livet eller använt eller hotat att använda hedersvåld mot dem. m.fl. (MP) begär i motion 2018/19:2297 yrkande 5 ett tillkännagivande om att förbättra rättssäkerheten för asylsökande hbtq-personer. Dessa personer kan när de söker skydd ifrågasättas på grund av bristande kompetens hos myndigheterna och inte ges den rättssäkra prövning de har rätt till. Situationen på är fortfarande bekymmersam trots att satsningar gjorts. Arbetet måste följas och nya åtgärder övervägas. Barn och unga i asylprocessen I kommittémotion 2018/19:2921 av m.fl. (M) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att ordningen för medicinska åldersbedömningar ska vara väl fungerande. Den som har oklar ålder och nekar till att medverka ska behandlas som vuxen, om det inte finns synnerliga skäl. I kommittémotion 2018/19:2990 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om obligatoriska medicinska åldersbedömningar. En medicinsk åldersbedömning ska vara obligatorisk i samtliga ärenden där giltiga identitetshandlingar saknas och den asylsökande inte uppenbart är barn eller uppenbart över myndighetsåldern. bör göra bedömningen före placering i kommun och senast från ankomsten. (SD) begär i motion 2018/19:220 ett tillkännagivande om att genomföra en retroaktiv åldersbedömning av de ensamkommande som anlänt och om att verkställa omedelbar utvisning vid uppenbart fusk. I partimotion 2018/19:297 av m.fl. (V) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att utredningen av asyllagstiftningen bör inkludera en översyn i syfte att stärka skyddet för dem som är . I lagstiftningen generellt förekommer särskilda bestämmelser för ungdomar upp till . Att införa särskilda regler för ensamkommande bör undersökas, men utan att försämra rättigheter och skydd för dem under . Ett alternativ är att asylsökande bedöms enligt den ålder de har när de ansöker om asyl. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att tydliggöra barnspecifika former av förföljelse som flyktinggrund i utlänningslagen. Skyddet är enligt motionärerna för svagt och bör ses över för att säkerställa att det överensstämmer med . Det behövs vidare mer stöd för att säkerställa att tolkningen av tillfälliga lagen överensstämmer med . Barns rätt till individuell prövning måste stärkas. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att i utlänningslagen stärka barnets rätt att komma till tals. Det s.k. olämplighetsrekvisitet i paragrafen om barnets rätt att komma till tals, dvs. att barnet inte ska höras om det är olämpligt, hindrar att barnets rättigheter tillgodoses och måste tas bort. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om inrättande av barnanpassade utredningsenheter på . Ambitionen bör vara att barn alltid ska höras av särskilt utbildade utredare med aktuell landinformation om barns livsvillkor. Även tolkar ska ha särskild kunskap om barn i asylprocessen och barns grundläggande rättigheter. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om en tidsgräns för start av asylutredningar som rör barn. Barn är extra utsatta och minnen kan blekna och påverkas. Maximalt , som har föreslagit, är att föredra. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda behoven av ökad kunskap om ensamkommande flickor och specifika asylskäl för gruppen. I partimotion 2018/19:2594 av m.fl. (L) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om barn som söker asyl. Det är viktigt att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck uppmärksammas från asylprocessens början. Barn, både de i familj och de som söker asyl på egen hand, ska nås av information direkt. I motion 2018/19:2300 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om kortare väntetider för ensamkommande barn och unga. Det är av största vikt att får tillräckliga resurser för att väntetiderna ska vara korta och för att upprätthålla en rättssäker prövning. bör få i uppdrag att prioritera barns asylansökningar. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en mer rättssäker asylprövning. Enligt motionärerna bör en teknisk översyn göras av utlänningslagen för ökad rättssäkerhet och en oberoende inrättas för att granska och åtgärda bristerna i de medicinska åldersbedömningarna. Rätten för asylsökande att arbeta I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att det ska vara möjligt för asylsökande att jobba från dag ett i . Motionärerna anger att de som får uppehållstillstånd måste ges en möjlighet att komma in i vårt land, och att det därmed är viktigt att insatser sätts in direkt när personerna kommer till . I kommittémotion 2018/19:2984 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om höjd status på arbetskraftsinvandring. För att åstadkomma detta bör sammanblandningen av asyl- och arbetskraftsinvandring stoppas och spårbyten inte förekomma. I kommittémotion 2018/19:2839 av m.fl. (C) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att huvudregeln ska vara att asylsökande får ett samordningsnummer och har möjlighet att arbeta i . I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att underlätta reglerna kring spårbyte till arbetskraftsinvandring. Det ska vara möjligt att ansöka om spårbyte från dag ett och den som har ett arbete ska kunna få stanna. Som ett första steg bör kraven på anställningstid minskas från till en månad. Tidsramen från avslag till att ansökan om spårbyte ska lämnas in bör även utökas. I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att regeringen i regleringsbrev bör ge myndigheten i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd lämnas in. Enligt motionärerna undantas endast av asylsökandena från kravet på arbetstillstånd. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att utvidga rätten till arbete så att den omfattar samtliga asylsökande. Detta skulle stärka asylsökandenas möjligheter på arbetsmarknaden och underlätta deras fortsatta liv i . I kommittémotion 2018/19:2768 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om att villkoret om identitetshandlingar för att undantas från kravet på arbetstillstånd bör tas bort. Med ett ökat antal asylansökningar och längre handläggningstider är det viktigt med sysselsättning och att så många som möjligt kan arbeta. I kommittémotion 2018/19:2922 av m.fl. (L) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om att det måste bli enklare att arbeta och praktisera . Varje asylsökande vars identitet är styrkt bör per automatik få ett samordningsnummer för att göra detta möjligt. (MP) begär i motion 2018/19:601 yrkande 1 ett tillkännagivande om att ta bort kravet på styrkt identitet vid spårbyte. Kravet är högre än det som gäller för att undantas från kravet på arbetstillstånd, vilket innebär att personer som har haft rätt att arbeta under asylprocessen och som arbetat eller mer ändå utesluts från att byta spår, om de inte kan styrka sin identitet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge alla asylsökande rätt att arbeta under asylprocessen. I motion 2018/19:1398 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till spårbyte för asylsökande företagare. I motion 2018/19:2727 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om att underlätta spårbyte genom att minska tiden den asylsökande behöver ha haft ett arbete för att kunna byta spår. När handläggningstiderna beräknas gå ned bör gränsen sänkas . Den svenska utlänningslagstiftningen bygger på en ordning med reglerad invandring, vilket kommer till uttryck bl.a. i kravet på att en utlänning som huvudregel ska ha visering eller uppehållstillstånd för att få resa in och vistas här i landet. Den som söker asyl i får sitt behov av skydd prövat i enlighet med reglerna i utlänningslagen, och reglerna i tillfälliga lagen. Det görs alltid en individuell prövning av skyddsbehovet i det enskilda ärendet. och migrationsdomstolarna ska på de skäl som anförts och med det underlag som presenterats avgöra om det finns grund för skydd eller annars grund för uppehållstillstånd enligt regelverket. I flera motioner yrkas att rättssäkerheten och effektiviteten i hantering av asylärenden ska förbättras. Det anges att kvaliteten i asylutredningarna ska förbättras, att verksamheten ska ses över i syfte att stärka uppgiften att upprätthålla en reglerad invandring, att enhetlighet ska råda i beslutsprocessen, att utredningar om asylsökande som innebär hot mot allmän säkerhet bör prioriteras samt att rättssäkerheten måste stärkas i exkluderingsärenden. ska enligt 1 a § 1 förordning (2007:996) med instruktion för verka för att de migrationspolitiska målen uppnås genom att skapa förutsättningar för ett effektivt och långsiktigt hållbart asylsystem som värnar asylrätten. Enligt 1 b § 1 ska verket ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet. Av årsredovisning (s. 14) framgår att den rättsliga kvaliteten mäts genom kvalitetsuppföljningar. Uppföljningarna visar att enhetligheten inom verket i huvudsak är god. Vidare visar kvalitetsuppföljningarna att besluten har fattats med korrekt utgång i av de granskade asylärendena. Därtill har av ärendena utretts i rätt utsträckning i förhållande till sin beskaffenhet. kontrollerar också antalet ärenden som återförvisats eller ändrats av migrationsdomstolarna samt JO:s och JK:s granskningar. var andelen återförvisade asylärenden i migrationsdomstolarna , och andelen ändrade asylärenden var . Att en migrationsdomstol ändrar ett beslut eller återförvisar ett ärende kan bero på att domstolen gör en annan bedömning än , men det kan också bero på att nya uppgifter tillkommit. JO har i några beslut som rör passivitet i handläggningen framhållit vikten av att asylärenden avgörs inom rimlig tid och att det inte är acceptabelt att ett ärende blir liggande utan att några faktiska handläggningsåtgärder vidtas. Av årsredovisning framgår att dessa JO-avgöranden visar på en problematik som är känd och som förväntas minska som en följd av att myndighetens ärendebalanser minskar. Enligt utskottet står det klart att det även fortsatt finns utrymme för förbättringar av rättssäkerheten och effektiviteten generellt i hantering av asylärenden. Utskottet kan dock konstatera att detta ansvar ligger på regeringen, som genom regleringsbrev och myndighetsdialog säkerställer en rättssäker handläggning. Utskottet följer denna fråga noga. Utskottet kan därmed inte finna att det finns skäl för ett tillkännagivande och avstyrker därför motionerna 2018/19:2921 (M) yrkandena 36 och 38, 2018/19:2986 (SD) yrkande 4, 2018/19:2990 (SD) yrkande 6, 2018/19:297 (V) yrkandena 14 och 16 samt 2018/19:2922 (L) yrkande 10. Enligt praxis måste den asylsökande medverka till att klarlägga identiteten alternativt att göra den sannolik. hade bl.a. i uppdrag att lämna förslag som ska minska antalet personer vars identitet inte kan fastställas. I utredningsbetänkandet Klarlagd identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93) föreslog utredningen att det i utlänningslagen införs en möjlighet för att fotografera en utlänning och ta fingeravtryck om rätten att vistas i landet inte kan klarläggas vid en inre utlänningskontroll. Vid en sådan kontroll föreslås Polismyndigheteten och få kroppsvisitera och undersöka bagage, handväskor och andra tillhörigheter för att eftersöka pass eller andra identitetshandlingar. Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår inom . Vidare kan konstateras att det inom EU pågår förhandlingar om ett förslag till ny asylprocedurförordning, KOM(2016) 467. Bland annat föreslås en skyldighet för sökanden att samarbeta med myndigheterna genom hela asylprocessen, och om detta inte följs ska i slutänden en ansökan kunna avslås. Utlänningsdatalagen (2016:27) syftar till att ge , och utlandsmyndigheterna möjlighet att behandla personuppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. Av 2 och 11 §§ i lagen framgår att myndigheterna får behandla personuppgifter om det behövs för handläggning av ärenden eller för en myndighets biträde i ärenden som rör bl.a. utlänningars inresa, vistelse och arbete i samt utlänningars avlägsnande från . Stöd för behandling av personuppgifter finns även i bl.a. Eurodacförordningen, dvs. förordning (EU) 603/2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinförordningen. Eurodacförordningen omarbetas , och enligt kommissionens förslag ska lagrad information kunna användas för att bistå medlemsstaterna att skaffa resehandlingar för tredjelandsmedborgare som ska återsändas. Mot bakgrund av detta föreslås att åldersgränsen för tagning av fingeravtryck i förordningen ändras från 14 till och att uppgifter om identitet för en migrant med vistelse utan tillstånd ska kunna delas med tredjeländer vid behov. Vidare föreslås att en ny biometrisk uppgift – en ansiktsbild – ska samlas in och lagras och att även fler uppgifter ska kunna lagras, såsom födelsedatum, nationalitet och identitetshandlingar, samt att uppgifter om personer som vistas utan tillstånd i EU och inte har ansökt om asyl sparas för att sekundära förflyttningar ska kunna följas. Utskottet konstaterar således att arbete pågår som rör asylsökandes identitet och skyldigheter och anser att resultatet bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:2921 (M) yrkandena 10–12, 2018/19:2990 (SD) yrkandena 7 och 20 samt 2018/19:2768 (KD) yrkande 5. Enligt asylprocedurdirektivet (2013/32/EU) ska asylsökandena upplysas på ett språk de förstår eller rimligen kan förväntas förstå. Den s.k. har gjort en översyn av samhällets behov av, tillgång till och användning av tolkar. I utredningsbetänkandet Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk (SOU 2018:83) föreslås bl.a. att staten ökar den samlade tolkkapaciteten, för register över auktoriserade och utbildade tolkar och att registret utgör bas för tolktjänster. Om sägs bl.a. att andelen auktoriserade tolkar har ökat . Förvaltningslagen anger inte vilka kvalifikationskrav som ska gälla, varför myndigheten gör en lämplig bedömning i det enskilda fallet. Verket har en samordningsgrupp för språktjänster med syfte att säkerställa att användningen av tolkar sker med så hög kvalitet och effektivitet som möjligt. har verket en standard för val av kompetens och form för tolkning vid olika typer av samtal. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl för att göra ett tillkännagivande om tolkning hos , varför motion 2018/19:297 (V) yrkande 15 avstyrks. Av information på webbplats framgår att den som vill kunna bli förordnad till offentligt biträde ska styrka sina kvalifikationer enligt fastställda krav. Verket har en standard för initial kompetensbedömning. Krav som ställs är att personen är advokat, biträdande jurist på advokatbyrå och tingsmeriterad eller har arbetat på advokatbyrå eller i annan tjänst med erfarenhet inom migrationsrätt eller har svensk juristexamen och inom egen verksamhet eller som anställd har kunskap och erfarenhet av arbete som juridiskt biträde, eller motsvarande erfarenhet inom migrationsrätt, under . I barnärenden ställs särskilda krav. Verket har en central organisation för offentliga biträden som sköter den initiala kontrollen av om en person uppfyller kraven i standarden. En lämplighetsbedömning måste också göras i varje enskilt ärende. Vidare ska offentligt biträde förordnas på utlänningens begäran i mål som rör statusförklaring som flykting eller alternativt skyddsbehövande, om utlänningen befinner sig i och det inte är uppenbart att överklagandet inte kommer att bifallas (18 kap. 1 a § UtlL). Utskottet kan mot ovanstående bakgrund inte finna skäl för att göra ett tillkännagivande om krav på offentliga biträdens kunskaper eller rätten till offentligt biträde. Utskottet avstyrker därför motion 2018/19:297 (V) yrkandena 17 och 19. Frågan om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor har behandlats av utskottet senast i betänkande 2017/18:SfU15. Utskottet ansåg att det inte fanns anledning att föreslå ett tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet hänvisade till Statskontorets rapport och klagomålshantering inom migrationsområdet (2014:32), i vilken slutsatsen var att det inte finns behov av att förändra tillsynen över ärendehandläggning och att skyddet för den enskildes rättssäkerhet är förhållandevis omfattande. Utskottet vidhåller detta ställningstagande och avstyrker därmed motionerna 2018/19:297 (V) yrkande 10 och 2018/19:2768 (KD) yrkande 20. Rättssäker handläggning vid förföljelse på grund av religiös uppfattning, kön eller sexuell läggning Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat enligt utlänningslagen. Enligt 4 kap. 1 § UtlL avses med flykting en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd. Enligt 5 kap. 1 § UtlL har en flykting rätt till uppehållstillstånd. och migrationsdomstolarna ska med grund i de skäl som anförts och det underlag som presenterats avgöra om det finns ett skyddsbehov eller någon annan grund för uppehållstillstånd. Det är alltid en individuell bedömning som görs i det enskilda fallet. I egenskap av praxisbildande instans ger Migrationsöverdomstolen vägledning för tillämpningen. Utöver Migrationsöverdomstolens avgöranden, förarbeten och andra sedvanliga rättskällor har utvecklat ett eget stöd för bedömningarna i ärendena. Verkets expertorgan Lifos tillhandahåller landinformation och omvärldsanalys genom bl.a. rapporter och beslutsstöd. Vidare publicerar rättsliga ställningstaganden. publicerades ett sådant om metoden för prövningen när religion, inklusive konversion och ateism m.m., åberopas som asylskäl (SR 46/2018).