bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Gruppen vill återigen påminna om att det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till att redovisa resultaten av insatserna, samt att det är önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt. Det är en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen. Det är också önskvärt att effektiviteten i insatserna redovisas om möjligt. Gruppen har förståelse för att det kan vara svårt att redovisa resultat av statliga insatser inom miljöområdet eftersom det tar för miljön att återhämta sig och det därför behövs ett långsiktigt och uthålligt arbete. vill gruppen peka på möjligheten att belysa utvecklingen av statliga resultat genom exempel även om detta inte ger en fullständig bild. Fler konsekvensanalyser efterfrågas återigen I resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag uppger regeringen att har efterfrågat en närmare analys av eventuella konflikter mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och det strandnära byggandet. Regeringen har utvecklat redovisningen bl.a. med en ny indikator för bebyggelsepåverkad strandlinje som redovisas länsvis. Dock redovisas fortfarande ingen analys av eventuella konflikter mellan miljökvalitetsmålet och det strandnära byggandet. Gruppen välkomnar den utvecklade redovisningen, men efterfrågar återigen överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Det skulle vara värdefullt om regeringen i något avseende i varje resultatredovisning kunde göra en sådan analys för någon åtgärd där det är relevant, exempelvis hur miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och strandskyddsreglerna påverkar det strandnära bostadsbyggandet. Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 20 jämfört med budgeten framgår av tabell 1. Tabell 1 Anslag inom utgiftsområde jämfört med 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter till internationella organisationer 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:14 Skydd av värdefull natur 1:15 Havs- och vattenmyndigheten 1:17 Klimatpremier (Nytt namn) 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen (Nytt namn) 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs (Ny) 2019 1:21 Teknikneutral laddinfrastruktur 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2019 och förslag till ändringar i samband med budgetpropositionen . Källa: Prop. 2019/20:1 utg.omr. 20, tabell 2.1, 3.1 och 4.1 samt egen beräkning. Anslag 1:17 Elbusspremie byter namn till anslag 1:17 Klimatpremier eftersom regeringen föreslår att premien utvidgas till att även omfatta ellastbilar, andra miljölastbilar och eldrivna arbetsmaskiner, med syftet att främja marknadsintroduktion av dessa fordon. När det gäller anslag 1:18 har det anslaget bytt namn från anslag 1:18 Investeringsstöd för gröna städer till anslag 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen. I vårändringsbudgeten minskades anslag 1:21 Teknikneutral laddinfrastruktur. [15] Anslag 1:16 Klimatinvesteringar kan användas som stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Vidare föreslår regeringen ett nytt stöd för laddinfrastruktur längs större vägar för att täcka de vita fläckar där en sådan infrastruktur annars inte byggs ut (se utg.omr. 3.2 Utskottets tidigare ställningstagande Utskottet tog i budgetbetänkandet inte ställning till regeringens anslagsförslag i resultatredovisningen. Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp avstod från att lämna synpunkter på anslagsförslagen i resultatredovisningen i sin uppföljningsrapport, på grund av att budgetpropositionen lämnades av en övergångsregering. Gruppen önskade dock liksom tidigare understryka vikten av en rapportering av hur medlen har använts och framför allt av hur olika insatser har bidragit till att nå de uppsatta målen. 3.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen konstaterar att regeringen har föreslagit anslagsförstärkningar inom det miljöpolitiska området. Vidare konstaterar gruppen att regeringen har föreslagit att ett anslag helt ska avvecklas, två anslag ska byta namn och att ändamålet för det ena av dessa två anslag ska förändras samt att ett helt nytt anslag införs. Gruppen önskar liksom tidigare understryka vikten av en rapportering av hur medlen har använts och framför allt av hur olika insatser har bidragit till att nå de uppsatta målen. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med om klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Arbetet med att nå målet ska ske på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att nå det globala målet. Preciseringen av miljökvalitetsmålet lyder: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Till miljökvalitetsmålet hör fem etappmål, varav de fyra sistnämnda beslutades av 2017. Etappmålet innebär att utsläppen av växthusgaser i , från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, ska minska till 2020 jämfört med . ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn[17] bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläpps-minskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläpps-minskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, EU ETS) ska minska med jämfört med . Miljökvalitetsmålet har kopplingar till tre globala hållbarhetsmål i Agenda , varav mål 7 Hållbar energi för alla och mål 11 Hållbara städer och samhällen har direkta kopplingar och 15 Ekosystem och biologisk mångfald har indirekta kopplingar. I avsnittet används preciseringen av miljökvalitetsmålet som bedömningsgrund. Som komplement redovisas indikatorerna Global medeltemperatur och Växthusgasutsläpp per sektor i form av diagram. Därutöver redovisas två andra indikatorer i diagram: Historiska utsläpp, referensscenario och indikativ målbana samt Beviljade stödbelopp per åtgärdskategori i Klimatklivet. Utöver det kommenteras ytterligare indikatorer i text, t.ex. Konsumtionsbaserade utsläpp i och i andra länder. Annan statistik tas upp för att redovisa resultat från insatser och särskilda satsningar. Därutöver redovisas beskrivningar av vilka insatser som genomförts. 4.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft , och regeringen lämnade i budgetpropositionen en första klimatredovisning till . Regeringen bedömer att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och att insatser behöver effektiviseras som ytterligare insatser behövs för att vända trenden och för att miljökvalitetsmålet ska nås. Det krävs enligt regeringen också insatser från andra länder och internationellt samarbete för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen uppger att åtgärder för att minska utsläppen och anpassa samhället till dessa åtgärders effekter har ofta en positiv påverkan på flera andra miljömål. Åtgärder för minskad klimatpåverkan och anpassning bidrar till en hållbar utveckling eftersom de även påverkar andra områden, t.ex. fattigdomsbekämpning. Ökad global genomsnittlig yttemperatur Den globala utvecklingen är negativ i förhållande till miljökvalitetsmålets precisering. har den globala genomsnittliga yttemperaturen stigit. FN:s klimatpanel IPCC publicerade en s.k. specialrapport om möjligheterna att begränsa temperaturökningen till . Rapporten visar att följderna blir stora över hela världen uppvärmning, men uppvärmning innebär betydligt mer dramatiska konsekvenser. Utsläppsutvecklingen i och etappmålen uppgick totala utsläpp till koldioxidekvivalenter. Utsläppen har minskat och var lägre 2017 än 2016. Enligt preliminär statistik från ökade utsläpp (449 tusen ton koldioxidekvivalenter) . Förändringen är inom felmarginalen, men indikerar att utsläppsutvecklingen nu går åt fel håll. Medan utsläppen i har minskat har de konsumtionsbaserade utsläppen i stort sett varit oförändrade . Detta beror på att utsläppen i andra länder som orsakats av vår svenska konsumtion har ökat – 2016 utgjorde dessa utsläpp två tredjedelar av de konsumtionsbaserade utsläppen. Utsläppen uppgick koldioxidekvivalenter, vilket är ungefär dubbelt så mycket som de territoriella utsläppen. redovisade indikatorer och mätmetoder för konsumtionsrelaterade utsläpp av klimatgaser i rapporten och indikatorer för att följa upp konsumtionens klimatpåverkan. bedömer att övergripande indikatorer på konsumtionsbaserad klimatpåverkan nu kan användas för uppföljning av trender på övergripande nivå. Att följa upp åtgärder på mer detaljerad nivå görs i första hand bäst med kompletterande indikatorer. [18] För en mer detaljerad redovisningen hänvisar regeringen till bilagan med klimatredovisningen. När det gäller etappmålen bedömer regeringen att ytterligare insatser krävs för att nå etappmålen till 2030, 2040 och 2045 samt etappmålet för transportsektorn . Däremot bedömer regeringen att etappmålet till 2020, som ännu inte uppnåtts, kommer att nås. Resultat från det nationella klimatarbetet ersattes supermiljöbilspremien med en klimatbonus (anslag 1:8 Klimatbonus) i det nya bonus–malus-systemet för lätta fordon. Det går enligt regeringen ännu inte att bedöma den exakta effekten av systemet. Genom anslag 1:16 Klimatinvesteringar har stöd fördelats via Klimatklivet, ladda-hemma-stödet och ekobonusen. Klimatklivet infördes för att ge stöd till konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela landet. Vid slutet av 2018 hade totalt över 3 200 projekt beviljats stöd, som sammanlagt uppgick till . Stödet har sammantaget bidragit till klimatinvesteringar om mer än , som enligt beräkningar minskar utsläppen med motsvarande drygt koldioxid framöver. Stöd har bl.a. getts till cirka 30 000 laddpunkter och totalt 740 GWh årlig ny produktion av biogas. Bland annat har riktat kritik mot Klimatklivet för brister i effektivitet. Genom ladda-hemma-stödet beviljades 3 336 ansökningar som totalt uppgick till . Antalet utbetalade för elbussar (anslag 1:17 Elbusspremie) har ökat . Sedan premien infördes har beviljat om sammanlagt 136 bussar, till en summa av . Bussarna bedöms över sin livstid minska utsläppen med 90 kiloton koldioxid. Premiens effekter utvärderas av . utvidgades elfordonspremien (anslag 1:19 Elfordonspremie) till att även inkludera vissa eldrivna utombordsmotorer och båtar. har fördelat stöd till drygt 96 000 privatpersoner som köpt ett lätt elfordon. Baserat på beräkningar av bedömer regeringen att de elfordon som fått stöd genom premien minskar utsläppen med 100 kiloton koldioxid. Premien har avvecklats. EU:s klimatpolitik, internationellt samarbete och Regeringen bedömer att för att EU:s klimatpolitik ska vara i linje med 1,5-gradersmål behöver EU:s mål till både 2030 och 2050 höjas och dess klimaträttsakter skärpas. överskott av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut (ESD) har tagits bort för att minska utsläppsutrymmet. Överskottet uppgick till drygt koldioxidekvivalenter. trädde den s.k. marknadsstabilitetsreserven i kraft. Reserven innebär att en stor del av överskottet av utsläppsrätter som funnits tas bort från marknaden och att utsläppsrätter i reserven kommer att annulleras 2024 och regelbundet därefter. beslutade EU om att införa koldioxidkrav för nya tunga fordon. Enligt en beräkning från Europeiska kommissionen kan målnivåerna för tunga fordon bidra till att minska utsläppen av koldioxid med motsvarande –2030. antogs också en EU-förordning om koldioxidkrav för lätta fordon (personbilar och lätta fordon). Förordningen innebär att växthusgasutsläppen från nya personbilar ska vara lägre än utsläppsnivån , och utsläppen för lätta nyttofordon ska vara lägre. Inom ramen för programmet internationella klimatinsatser (anslag 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar) förväntas projekt och fonder samlat generera utsläppsminskningar motsvarande verifierade koldioxidekvivalenter. Av dessa har utfärdats och levererats till fram /2019. har utsläppsenheter motsvarande totalt koldioxidekvivalenter annullerats från programmet. 4.3 Utskottets tidigare ställningstagande 4.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur Vid förra årets budgetbehandling, liksom tidigare såg utskottet positivt på att regeringen hade förbättrat uppföljningen för många insatser när det gäller miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Utskottet önskade dock återigen framföra sitt önskemål om att fler resultat tydligare bör kopplas till målen. 4.3.2 ställningstaganden om resultat Vid förra årets budgetbehandling ansåg utskottet, , att det vore önskvärt att regeringen redovisar om några specifika åtgärder, och i så fall vilka, har genomförts för att minska de konsumtionsbaserade växthusgasutsläppen i andra länder som orsakats av vår svenska konsumtion. Utskottet konstaterade vidare att indikatorn Koncentration av växthusgaser och klimatpåverkande ämnen i atmosfären som redovisades i budgetpropositionen var ersatt med indikatorn Global medeltemperatur. Denna förändring välkomnades av utskottet eftersom indikatorn Global medeltemperatur bättre följer upp miljökvalitets-målets precisering. 4.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 4.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Fler resultat kopplar till målet Uppföljnings- och utvärderingsgruppen välkomnar att fler resultat än tidigare tydligare kopplar till målen, dvs. att åtgärderna är beräknade eller bedömda att generera en viss mängd utsläppsminskningar. Exempelvis bedömer regeringen att de elfordon som har fått stöd genom den avvecklade elfordonspremien minskar utsläppen med 100 kiloton koldioxid. Gruppen noterar att regeringen redovisar flera insatser utan att presentera några resultat kopplade till målen. För några insatser är det visserligen för tidigt att redovisa några resultat, men det bör göras . Om det inte finns någon resultatredovisning för en viss insats blir det enligt gruppen svårt att bedöma om insatsen har bidragit till att uppfylla målen. 4.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Effekter på andra områden Gruppen ser positivt på att regeringen i avsnittet om analys och slutsatser kommenterar att åtgärder för att minska utsläppen och anpassa samhället till utsläppens påverkan har effekter på andra områden. Sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. I det aktuella fallet uppger regeringen att t.ex. fattigdomsbekämpningen påverkas. viktigt att klimatpolitiska ramverket följs upp Uppföljnings- och utvärderingsgruppen är positiv till det klimatpolitiska ramverket för och anser fortfarande att det är viktigt att ramverket följs upp. Bland annat bör de nya etappmålen följas upp och resultaten från insatserna för att nå etappmålen redovisas. Redovisning önskas av åtgärder för att minska konsumtionsbaserade utsläpp i andra länder Gruppen noterar att regeringen uppger att redovisat indikatorer och mätmetoder för konsumtionsbaserade utsläpp av klimatgaser i rapporten och indikatorer för att följa upp konsumtionens klimatpåverkan. Regeringen hänvisar till bilagan med klimatredovisning för uppföljning på en detaljerad nivå. Inget av de förslag till kompletterande indikatorer som tas upp i används i resultatredovisningen eller i bilagan med klimatredovisning. Gruppen anser att regeringen bör överväga om någon eller några av de omnämnda indikatorerna i bör användas för att bättre följa upp de konsumtionsbaserade utsläppen. Gruppen noterar att det enligt bilagan till utgiftsområde 20 (bilaga 1 Klimatredovisning) ska införas en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor, och gruppen ser fram emot en uppföljning av den åtgärden. Gruppen noterar också att regeringen, enligt klimatredovisningen, har tillsatt utredningar för att minska utsläpp från flyg. Gruppen anser att det vore värdefullt om regeringen även i resultatredovisningen skulle kunna redovisa eller åtminstone hänvisa till de specifika åtgärder som har genomförts för att minska de konsumtionsbaserade växthusgasutsläppen i andra länder som orsakats av vår svenska konsumtion. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning innebär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Det görs fyra preciseringar av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning:[19] – tillförsel av kväve- och fosforföreningar till havet – påverkan på landmiljön av övergödande ämnen – tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten – tillståndet i havet. Det har funnits tre etappmål inom området Ingen övergödning. Samtliga hade målår , och därför redovisas dessa inte i budgetpropositionen. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har kopplingar till tre Agenda 2030-mål: 6 Rent vatten och sanitet, 14 Hav och resurser och 15 Ekosystem och biologisk mångfald. Preciseringarna av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning används som bedömningsgrunder och som underrubriker. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas tre indikatorer som diagram: Kvävetillförsel via vatten till Egentliga , Fosfortillförsel till Egentliga och Utbredning av syrefria bottnar och bottnar påverkade av akut syrebrist i . De två förstnämnda redovisas i tidsserier –2017. Den sistnämnda indikatorn redovisar tillståndet . På miljömålsportalen redovisas fem andra indikatorer[20] för att följa upp miljökvalitetsmålet. Två av indikatorerna på miljömålsportalen är snarlika de indikatorer som redovisas i resultatredovisningen. Regeringen redovisar ett antal insatser som har genomförts av regeringen och myndigheter. 5.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Tillförseln av kväve från till omgivande hav visar signifikanta nedåtgående trender för alla havsbassänger i . För tillförseln av fosfor är trenden också nedåtgående, men det finns tecken på att minskningen börjat avta. Den kritiska belastningen för kväve till barrskog överskrids enligt (rapport 6880) i hela och i delar av . Även den kritiska belastningen för lövskog överskrids i stora delar av sydvästra . Fjällvegetationen är också påverkad av övergödning under vissa år i södra och norra fjälltrakter. –2017 minskade de svenska utsläppen av kväveoxider till luft enligt statistik från . Det är framför allt utsläppen från inrikes transporter som minskar medan utsläppen från jordbruket har ökat. Motsvarande minskning av ammoniak är . För att förstärka det lokala åtgärdsarbetet mot övergödning ändrades förordning (2009:381) om statliga stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) genom att man framhåller insatser mot bl.a. internbelastning, återcirkulering av näringsämnen samt stöd till kommuner och ideella sammanslutningar för åtgärdsarbetet mot övergödning. Bidragsdelen höjdes dessutom från så att det går att få i bidrag, och de tillgängliga medlen ökades med till . De ändrade villkoren och ökade medel har lett till att utbetalningar för projekt med stöd från LOVA har ökat från 2017 till 2018. Av dessa har gått till projekt som avser att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Regeringen har tillsatt flera utredningar inom miljökvalitetsmålets område. Bland annat har regeringen gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att i ett antal pilotområden redovisa vilka incitament som krävs för att de åtgärder som behövs mot övergödning ska komma till stånd. Uppdraget ska redovisas . omgivande hav, förutom , är enligt årliga uppföljning övergödda eller kraftigt övergödda. I finns världens största yta av syrefri havsbotten orsakad av människor. Syrefria förhållanden förekom 2018, vilket är mer än den genomsnittliga utbredningen –2017 och den största uppmätta utbredningen . Regeringen bedömer att steg har tagits för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning som de nuvarande insatserna inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Med anledning av önskemål om en samlad bedömning av de resultat som uppnås genom statens olika insatser mot övergödning uppger regeringen att de insatser som genomförs och planeras bedöms ha en viktig men begränsad effekt i relation till de omfattande behoven. För att minska övergödningen drar regeringen slutsatsen att insatserna måste öka. 5.3 Utskottets tidigare ställningstaganden 5.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur Utskottet konstaterade vid förra årets budgetbehandling att strukturen i resultatredovisningen var bra med tydliga mål och indikatorer. Det var lätt att följa de olika länkarna i kedjan med mål, åtgärder och resultat. De nya indikatorerna som finns på miljömålsportalen redovisades inte. Utskottet ansåg att det vore önskvärt om några av de nya indikatorerna kunde kommenteras i framtida resultatredovisningar för att förbättra uppföljningen av miljökvalitetsmålet. 5.3.2 ställningstaganden om resultat Utskottet såg vid förra årets budgetbehandling med fortsatt oro på utsikterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Utskottet ansåg att det är viktigt att den kommande regeringen redovisar vilka åtgärder de avser att vidta för att nå målet. förbrukades mindre än två tredjedelar av de budgeterade LOVA-medlen. Utskottet ansåg därför, i likhet , att det vore värdefullt att den nya regeringen följer upp varför medlen inte kommer till användning. Utskottet påminde regeringen om att det är önskvärt att får ta del av resultaten från det lokala åtgärdsarbetet för att minska övergödningen. Utskottet välkomnade utredningen som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete och såg fram emot att ta del av förslagen till nya styrmedel. Regeringen föreslog i budgetpropositionen flera åtgärder för att nå målet Ingen övergödning inom ramen för en satsning på havs- och vattenmiljön. Utskottet såg fortfarande fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom satsningarna. 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 5.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen bra struktur och motiverade indikatorer Gruppen konstaterar att strukturen i resultatredovisningen är bra med tydliga mål och indikatorer. Det är lätt att följa de olika länkarna i kedjan med mål, åtgärder och resultat. Gruppen välkomnar att regeringen motiverar varför man har valt indikatorerna Kvävetillförsel via vatten till Egentliga och Fosfortillförsel till Egentliga . Gruppen noterar att regeringen inte valt att redovisa några av de indikatorer som återfinns under miljökvalitetsmålet på miljömålsportalen. 5.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Samlad bedömning av resultaten Gruppen välkomnar att regeringen i årets budgetproposition har redovisat en samlad bedömning av de resultat som uppnås genom statens olika insatser mot övergödning.