bet · H701CU1 · 2019-11-29 00:00:00 — I kommittémotion 2019/20:606 yrkande 1 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att införa ett nytt konsumentpolitiskt mål med följande lydelse: Alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt. Motsvarande motionsförslag behandlades av utskottet i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2018/19:CU1). Utskottet ansåg att det inte fanns anledning att ändra det konsumentpolitiska målet och avstyrkte motionsförslaget. följde utskottets förslag. Utskottet står fast vid sin ovan redovisade uppfattning och föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om statliga kreditgarantier för bostadsbyggande och tillgång till sådana kreditgarantier på landsbygden. Utskottet hänvisar till att frågan bereds inom . I kommittémotion 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en översyn av hur de statliga kreditgarantierna tydligare kan riktas mot svagare marknader och landsbygdskommuner. Motionärerna anför att en anledning till att kreditgarantierna inte utnyttjas fullt ut är att kunskapen om krediterna är otillräcklig. Det behövs enligt motionärerna mer information och rådgivning. I motion 2019/20:250 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att ge ett uppdrag till att förenkla regelverket för kreditgarantier, förbättra informationen om kreditgarantier så att potentiella husbyggare nås samt säkerställa att kreditgarantierna riktas tydligare mot svaga marknader där det är särskilt svårt att på kort sikt få lönsamhet i nyproduktion av bostäder. Staten har ett system för kreditgarantier som fungerar som en försäkring som långivare kan teckna för bl.a. lån till ny- eller ombyggnad av bostäder. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar låntagarens behov av topplån eller egen kapitalinsats. kan lämna en kreditgaranti enligt förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. Garantin får avse lån till bl.a. ny- eller ombyggnad av hyres- eller bostadsrättshus. Vid ny- eller ombyggnad gäller att kreditgarantin vid garantitidens början får avse högst ett belopp som motsvarar av fastighetens eller tomträttens marknadsvärde. Vid nybyggnad av eller ombildning till kooperativ hyresrätt gäller i stället ett tak på av marknadsvärdet. För att öka möjligheterna att finansiera ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden även när fastighetens marknadsvärde är lägre än byggkostnaderna infördes en kompletterande bestämmelse i förordningen 2012. Bestämmelsen innebär att om kostnaden för ny- eller ombyggnaden överstiger den ökning av marknadsvärdet som denna ny- eller ombyggnad medför får kreditgaranti i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för ny- eller ombyggnaden. Kreditgarantin får i dessa fall dock inte överstiga ett belopp om per kvadratmeter uppvärmd boarea. kan lämna ett förhandsbesked om möjligheten att teckna en garanti. Myndigheten erbjuder också marknadskompletterande rådgivning om finansiering av bostäder till mindre och medelstora byggherrar. har även en plattform för finansiell rådgivning på sin webbplats. Där finns information och kalkyler som riktar sig till byggherrar samt möjlighet för mindre och medelstora byggherrar att ställa allmänna frågor om finansiering av bostäder. Den parlamentariska landsbygdskommittén, För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd, lämnade ett antal förslag och mål för en levande landsbygd (SOU 2017:1). När det gäller finansieringsproblematiken vid bostadsbyggande föreslår kommittén att regeringen bör utreda om långivning till boende på landsbygden kan underlättas genom att särskilda landsbygdslån för byggande av egnahem, hyresrätter, ägarlägenheter, kooperativa hyresrätter och bostadsrätter på landsbygden införs. En annan utredning, om förbättrad bostadsfinansiering, lämnade förslag till åtgärder för att underlätta finansieringen av byggande av bostäder på svagare bostadsmarknader (betänkandet Lån och garantier för fler bostäder, SOU 2017:108). Utredningen föreslår bl.a. att de statliga kreditgarantierna för lån och bostadsbyggande vässas och breddas, inom ramen för den nuvarande självfinansieringsprincipen. Kreditgaranti ska kunna lämnas även för lån till renovering och för lån till utgifter under projekteringsstadiet. Ett annat förslag är att höja schablonbeloppet för produktionskostnad vid nyproduktion så att det bättre stämmer överens med aktuella produktionskostnader. Detta schablonbelopp sätter gränsen för vilken garanti som är möjlig på svagare marknader. Utredningen föreslår att det ska införas en ny förordning som ger ett enklare, tydligare och mer logiskt uppbyggt regelverk, vilket i sig kan bidra till att öka intresset för kreditgarantierna. Därutöver hänvisar utredningen till de åtgärder som kan vidta redan nu under den nuvarande förordningen. Betänkandet har varit på remiss, och remisstiden gick ut . Beredning pågår inom . Utskottet behandlade motionsförslag om åtgärder för att utnyttja de statliga kreditgarantierna bättre i betänkande 2018/19:CU11. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att frågan bereds inom . följde utskottets förslag. Utskottet konstaterar att de statliga kreditgarantierna för bostadsbyggande kan underlätta finansieringen för byggbolag och att de kan vara särskilt viktiga för att stödja byggande på svagare marknader som exempelvis på landsbygden. Det har pågått en genomlysning av de finansiella förutsättningarna för att bygga bostäder. I bereds fortfarande frågan om statliga kreditgarantier för bostadsbyggande bl.a. genom beredningen av betänkandet Lån och garantier för fler bostäder. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns anledning för att ta något initiativ i frågan. Motionerna bör därför avslås. Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1621 av m.fl. (V) yrkande 1. anser att bostaden är en social rättighet. Bostadspolitiken bör vara en grundläggande del av den generella välfärdspolitiken. är bostadspolitiken varken tillräckligt aktiv eller omfattande. Staten har trätt tillbaka till förmån för marknaden. Bostadsbristen måste mötas med ökat politiskt ansvarstagande i form av en politik med höga ambitioner. eftersträvar en sammanhållen bostadsmarknad där alla, oavsett inkomst, garanteras en bra bostad med god standard till rimliga kostnader. Frågan om att bygga bort bostadsbristen, med fokus på hyresrätter, bör prioriteras. För detta krävs statliga insatser i form av ekonomiskt stöd för byggande. Det bostadspolitiska mål som gäller , och som ska vara vägledande för regeringens politik på området, antogs av den tidigare borgerliga regeringen . Det behövs ett nytt bostadspolitiskt mål som ger uttryck för de samhällsbehov och utmaningar som finns när det gäller bostadsbyggandet. föreslår därför att det införs ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Det jag nu anfört om behovet av ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 1. utgångspunkt är att konsumenter ska ha makt över sin konsumtion och kunna använda sina resurser effektivt. Att ha möjlighet att fatta välgrundade beslut, baserade på korrekt information om produkter, tjänster och de företag som tillhandahåller dessa, ska vara en självklar rättighet för konsumenter. Konsumenter ska känna sig trygga och ha en stark ställning på marknaden. Vi anser också att det är viktigt att konsumtionen är hållbar ur ett såväl ekonomiskt och socialt som miljömässigt perspektiv. Vår uppfattning är att ett konsumentpolitiskt mål ska omfatta alla dessa perspektiv. Vi föreslår därför att det införs ett nytt konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering: Alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I budgetmotion prioriteras det som är viktigast för . Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid, som försvaret stärks. Det handlar även om att förbättra sammanhållningen mellan både stad och land och över generationer. I vår budgetmotion sänks skatten på bensin och diesel med en krona . Skatten för pensionärer sänks dubbelt så mycket och för dubbelt så många, jämfört med i regeringens budgetproposition. Det handlar vidare inte minst om hur ska få fler jobb och högre tillväxt. Det behöver löna sig bättre att jobba. I budgetmotion tas ett stort grepp om bidragen och skatten på arbete sänks i alla inkomstgrupper. tillväxt är beroende av en trygg elförsörjning. Dessutom är elektrifieringen central i vår klimatomställning. I budgetmotion föreslås ett omfattande elektrifieringspaket med satsningar på bl.a. fjärde generationens kärnkraft. I budgetmotionen utökas även undervisningstiden i skolan. Detta är reformer som skulle ta tag i största problem. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3060. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 18. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i motion 2019/20: 3328. långvariga bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Bostadskrisen hindrar människor, särskilt unga och nyanlända, från att flytta till sin första bostad. Den hämmar tillväxten när företag har svårt att anställa ny personal. Under den förra mandatperioden fick dock behovet av reformer stå tillbaka till förmån för en återgång till ineffektiv subventionspolitik som inte efterfrågas av byggbranschen. Subventionerna har varit dåligt utformade och i första hand gått till projekt som ändå skulle ha genomförts. Vi anser att bostadspolitiken måste präglas av reformer som underlättar bostadsförsörjningen och gör det enklare att bygga och sänker trösklarna till bostadsmarknaden. Det handlar bl.a. om att minska överklagandeproblematiken, reformera riksintressesystemet och strandskyddet, och skap incitament för snabbare handläggning och att införa bättre plan- och byggregler. Ineffektiva och kostsamma statliga subventioner är inte lösningen på den svenska bostadsbristen eller ansvarsfull användning av skattemedel. Därför påbörjades en avveckling av stöden i och med den budget som beslutade och som byggde på och förslag. Bland annat innebar beslutet att stöden för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande skulle avvecklas. Att regeringen nu föreslår en återgång till samma ineffektiva politik som prövats och misslyckats under den förra mandatperioden bådar inte gott för alla de människor som väntar på en möjlighet till ett första eller nytt boende. avstyrker den föreslagna medelstilldelningen till anslaget för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer. Stöden, som är under avveckling, har varit kontraproduktiva eftersom förväntningar från fastighetsägare om statliga bidrag medför en risk för att planerade renoveringsprojekt skjuts upp. Det har även skickat fel signaler till de fastighetsägare som varit aktiva i arbetet med renovering och energieffektivisering men som inte premierats, medan fastighetsägare som inte bedrivit ett lika ambitiöst arbete fått ta del av statliga stöd. Anslaget ska därför inte tilldelas ytterligare medel. anser alltjämt att investeringsstödet för anordnade av hyresbostäder och bostäder för studerande ska avvecklas för att marknaden ska kunna anpassas till ett normalläge utan subventioner som snedvrider konkurrensen. Vi anser att investeringsstödet är dyrt och ineffektivt. Det har inte nämnvärt bidragit till ett ökat bostadsbyggande och löser inte de problem som orsakat bostadsbristen och köerna på hyresrättsmarknaden. Subventionerna går i första hand till projekt som ändå skulle genomföras. De förändringar av stödet som regeringen nu föreslår innebär inte någon lösning på dessa problem. Vi avstyrker därför den föreslagna medelstilldelningen till anslaget. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 18 innebär därutöver i korthet följande: Anslaget till minskas med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotion. Lantmäteriets verksamhet när det gäller inskrivning, fastighetsindelning och fastighetsinformation är viktig för såväl de större byggherrarnas nybyggnadsprojekt som för enskildas fastighetsförvaltning och fastighetsöverlåtelser. Myndigheten har påbörjat ett omfattande arbete för att förbättra handläggningstiderna med kunden i fokus. Anslaget till Lantmäteriet ökas med för att förstärka arbetet med att korta ned myndighetens handläggningstider. Vi föreslår även att pris- och löneomräkningen för anslagen till , , , , och Fastighetsmäklarinspektionen justeras ned för att finansiera andra prioriterade reformer som föreslås i budgetmotion. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 18 inte får överstiga 3 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 18. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2682. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 18. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i motion 2019/20:2628. Det har saknats framförhållning i bostadspolitiken. Detta har lett till den allvarliga situation vi har med bostadsbrist och trångboddhet i de flesta av kommuner. Bostadsbristen har gjort att det blivit svårare att finansiera sitt boende på grund av höga hyror i nyproduktionen och prisutvecklingen på bostadsmarknaden. anser att byggsubventioner inte är den rätta vägen för att öka bostadsbyggandet. I stället behövs en långsiktig planering för att öka tillgången på bostäder samt stärkt kompetens och kostnadseffektivisering genom ökad konkurrens och förenklingar inom den kommunala byggprocessen. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 18 innebär i korthet följande: Vi anser att investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ska avvecklas. För att redan ingångna avtal ska kunna fullföljas ska avvecklingen dock ske successivt. –2021 anslår vi ytterligare till anslaget för ett riktat stimulansbidrag för byggande av studentbostäder. Polisen har identifierat ett antal utsatta bostadsområden där otryggheten är utbredd. En betydande andel av områdena är miljonprogramsområden. Dessa områden är utformade på ett sätt som gör det svårt för blåljuspersonal att närvara utan att utsättas för risker. Säkrare och snabbare insatser i dessa områden kan möjliggöras genom att den fysiska miljön som försvårar blåljuspersonalens arbete byggs bort. vill därför inrätta ett nytt anslag på som ska användas för att förändra den fysiska miljön för att underlätta för blåljuspersonal att verka i utsatta områden. Vi vill minska stödet för att underlätta för enskilda att ordna bostad med eftersom anvisade medel inte har nyttjats fullt ut. Vi vill också omfördela de föreslagna i ökat anslag till till att användas av för att verka för miljöförbättrande åtgärder inom bostadsbyggandet. Vidare höjer vi anslaget till Lantmäteriet med för att Lantmäteriet ska kunna tillhandahålla kartor kostnadsfritt. När det gäller den konsumentpolitiska delen anser vi att det är viktigt att konsumenterna kan känna sig trygga efter ett köp och att de vid tvist med en näringsidkare har tillgång till effektiv och säker tvistlösning. Antalet ärenden till har ökat kraftigt, vilket innebär att det tar för konsumenterna att få sitt ärende prövat. Vi välkomnar därför att regeringen föreslår en viss höjning av anslaget till nämnden. Detta tillskott är dock inte tillräckligt för att ska kunna upprätthålla en god service till konsumenterna. Vi vill därför höja anslaget till med ytterligare för att nämnden ska kunna hantera den ökade mängden ärenden. anser att konsumentinformation på andra språk än svenska och de nationella minoritetsspråken är en felprioritering. Enligt vår mening är det viktigt att skapa incitament för att lära sig svenska i stället för att främja segregation och utanförskap. Vi anser inte heller att svenska skattemedel ska användas för att finansiera information om hur pengar kan skickas utomlands som görs genom Money from . Detta är inte något som kan ligga i svenska skattebetalares intresse och är inte ett uppdrag som svenska staten bör åta sig. Vi föreslår därför att anslaget till för konsumentinformation på andra språk än svenska och de nationella minoritetsspråken samt prisjämförelsetjänsten Money from minskas med . Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (V) Momodou (V) anför: budgetförslag utgör en plan för jämlikhet och grön omställning. I budgetförslaget satsar på välfärden i kommuner och regioner, minskar de ekonomiska klyftorna, prioriterar de ekonomiskt mest utsatta och föreslår ett stort klimatpaket för grön omställning. Dessa satsningar och prioriteringar finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom att höja skatten för höginkomsttagare. Den budgetproposition som regeringen har lagt fram med stöd av och Liberalerna vidgar däremot klyftorna i samhället och leder till underfinansiering av välfärden i ett läge där behoven är stora. Regeringens budgetförslag är inte heller tillräckligt för att klara av den nödvändiga klimatomställningen. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 18 inte får överstiga 3 2020 (bet. 2019/20:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 18. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2915. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 18. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i motion 2019/20:2691. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 18 innebär i korthet följande: Stora delar av det svenska miljonprogrammet är i behov av renovering, energieffektivisering och förbättrade utemiljöer. Under förra mandatperioden införde regeringen tillsammans med dels ett stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus, dels ett stöd till förnyelse av utomhusmiljöer i vissa bostadsområden (anslaget 1:7). Stöden håller på att avvecklas efter beslut om statens budget (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:CU1, rskr. 2018/19:83). Mot bakgrund av de omfattande behoven av renovering, energieffektivisering av flerbostadshus och upprustning av utomhusmiljöer i vissa bostadsområden bör stöden utvecklas och utökas, inte avvecklas. föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag. Vidare infördes ett statligt stöd för att främja innovativt och hållbart byggande (anslaget 1:10). Även detta stöd håller på att avvecklas efter beslut om statens budget . står bygg- och fastighetssektorn för av totala utsläpp av växthusgaser. Om vi ska nå det klimatmål som slagit fast måste sektorn minska sin klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Stödet bör utvecklas och utökas, inte avvecklas. föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag. Det råder stor bostadsbrist i kommunerna. Bristen på hyresrätter med rimliga hyror är särskilt stor. Enligt behöver det byggas 640 000 nya bostäder –2027. Minst hälften av dessa bör, enligt mening, vara hyresrätter med rimliga hyror. För att dessa bostäder ska kunna byggas behöver staten ta ett större ansvar för finansieringen. Under förra mandatperioden införde regeringen och ett investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande (anslaget 1:8). Stöd har beviljats till mer än 24 000 nya bostäder. Jag välkomnar att regeringen tillför medel till investeringsstödet men konstaterar att det inte är tillräckligt. Mot bakgrund av den omfattande bostadsbristen och att nyproduktionen minskar bör stödet utökas. föreslår därför en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag. råder det brist på idrottsanläggningar i många kommuner. Ett stort antal befintliga anläggningar är dessutom i behov av upprustning. Investerings- och renoveringskostnaderna är ofta mycket höga. Det drabbar idrottsrörelsen, i synnerhet barn- och ungdomsidrotten, och riskerar att förstärka ojämlikheten inom idrotten. För att åstadkomma en jämlik och rättvis tillgång till idrottsanläggningar i hela landet, oberoende av vilken kommun man bor i, bör staten ta ett större ansvar för finansieringen. vill därför att det inrättas ett nytt anslag på benämnt Investerings- och upprustningsstöd för idrottsanläggningar. På det konsumentpolitiska området är utvecklingen med färre kommuner som erbjuder konsumentvägledning oroväckande. För att garantera alla konsumenter tillgång till god konsumentvägledning behöver de kommunala resurserna för konsumentvägledning öka. föreslår därför att anslaget till höjs med . Anslagshöjningen ska användas för kompetensutveckling av konsumentvägledare samt stöd till att anställa fler konsumentvägledare i kommunerna. Vid användning av stödet till anställning ska det krävas medfinansiering av kommunerna. När det gäller anslaget Åtgärder på konsumentområdet avvisas en anslagsminskning om . Anslaget används bl.a. för stöd till det civila samhällets organisationer som främjar konsumenternas intressen. Enligt mening är det viktigare än någonsin att stödja organisationer som ger stöd och information om hållbar konsumtion. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, som en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra.