bet · H601CU8 · 2019-02-27 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Motionsyrkandena handlar om hyresrätt, kooperativ hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter. I betänkandet finns 31 reservationer (M, SD, V, KD, L) och tre särskilda yttranden (C, L). Cirka 70 yrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. Bristande fastighetsförvaltning och underhåll Olovlig handel med svarta hyreskontrakt Kriminella gruppers användning av lägenheter Främjande av kooperativ hyresrätt Främjande av ägarlägenheter m.m. 1.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (M) 2.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (V) 3.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (KD) 4.Presumtionshyror, punkt 2 (V) 5.Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (V) 6.Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (L) 7.Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (M) 8.Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (V) 9.Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (L) 10.Deposition i hyresförhållanden, punkt 5 (L) 11.Hyresstatistik och hyresrättsregister, punkt 6 (KD) 12.Till- och frånval, punkt 7 (M) 13.Till- och frånval, punkt 7 (KD) 14.Rivningskontrakt, punkt 8 (V) 15.Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 9 (V) 16.Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 9 (L) 17.Olovlig handel med svarta hyreskontrakt, punkt 10 (L) 18.Bostadshyresgästens besittningsskydd, punkt 11 (V) 19.Trångboddhet, punkt 12 (SD) 20.Yrkesmässig förmedling av hyreskontrakt, punkt 13 (M) 21.Partiella hyreskontrakt, punkt 14 (KD) 22.Partiella hyreskontrakt, punkt 14 (L) 23.Kriminella gruppers användning av lägenheter, punkt 15 (L) 24.Bostadsrättsregister, punkt 17 (L) 25.Ombildning till bostadsrätt, punkt 18 (V) 26.Bostadsrättslagen m.m., punkt 19 (SD) 27.Bostadsrättslagen m.m., punkt 19 (L) 28.Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 20 (M) 29.Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 20 (L) 30.Hyrköpsystem, punkt 21 (M) 31.Hyrköpsystem, punkt 21 (KD) 1.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (C) 2.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (L) 3.Till- och frånval, punkt 7 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:400 av (SD), 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 36, 37 och 39, 2018/19:449 av (SD) yrkande 3, 2018/19:1758 av (M) yrkande 1, 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 18, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 14, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 41–43 och 45. Reservation 1 (M) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 38, 2018/19:449 av (SD) yrkande 4 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 33. Reservation 4 (V) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 33, 2018/19:449 av (SD) yrkande 2, 2018/19:946 av (S), 2018/19:1805 av Kadir Kasirga m.fl. (S), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 19 och 20 samt 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 35. Reservation 7 (M) Reservation 8 (V) Reservation 9 (L) 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 10 (L) 2018/19:351 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 46. Reservation 11 (KD) 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 17, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 32, 51 och 52 samt 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 12 (M) Reservation 13 (KD) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 29. Reservation 14 (V) Bristande fastighetsförvaltning och underhåll 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 26–28 och 30 samt 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 15 (V) Reservation 16 (L) Olovlig handel med svarta hyreskontrakt 2018/19:1811 av m.fl. (S) och 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkande 33. Reservation 17 (L) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 32. Reservation 18 (V) 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 19 (SD) 2018/19:1388 av (M) och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 20 (M) 2018/19:2533 av (C), 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 49. Reservation 21 (KD) Reservation 22 (L) Kriminella gruppers användning av lägenheter 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 23 (L) Främjande av kooperativ hyresrätt 2018/19:716 av m.fl. (S). 2018/19:351 av (SD) yrkande 3 och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 25. Reservation 24 (L) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkandena 14, 24 och 25 samt 2018/19:614 av (KD) i denna del. Reservation 25 (V) 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1275 av (M), 2018/19:1390 av och (båda MP), 2018/19:1861 av Boriana (M), 2018/19:2458 av (KD) och 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 24. Reservation 26 (SD) Reservation 27 (L) Främjande av ägarlägenheter m.m. 2018/19:285 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:614 av (KD) i denna del, 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 2–4 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 30. Reservation 28 (M) Reservation 29 (L) 2018/19:2528 av och (båda C) yrkande 3, 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 48. Reservation 30 (M) Reservation 31 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (SD), (M), (S), (M), (V) och (L). I ärendet behandlar utskottet motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /19 och som gäller hyresrätten som upplåtelseform, framför allt utformningen av bestämmelserna i hyreslagen (12 kap. jordabalken). I betänkandet behandlas också motionsförslag om kooperativ hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regleringen av hyressättningssystemet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och en planerad reform av hyresmodellen. Jämför reservation 1 (M), 2 (V) och 3 (KD) samt särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) begärs tillkännagivanden om att det s.k. påtaglighetsrekvisitet, som vid tvist används för att bestämma hyrans storlek, tas bort (yrkande 36), att hyreslagen ändras så att överenskommelser mellan parterna om systematisering av hyran blir normerande i hyresnämndens bedömning (yrkande 37) och att regeringen bör verka för att fler bostadsbolag, såväl allmännyttiga som privata, använder sig av det rabattsystem som tagits fram och tillämpas av Örebrobostäder i syfte att sänka hyresnivåerna och ge fler människor möjlighet att efterfråga en nyproducerad hyresrätt (yrkande 39). m.fl. (C) begär i kommittémotion 2018/19:2428 yrkande 18 ett tillkännagivande om en översyn av hyresmarknaden som öppnar för en friare hyressättning, med ett bibehållet besittningsskydd för hyresgästen och ett skydd mot plötsliga hyreshöjningar. I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 14 föreslås tillkännagivanden om fri hyressättning i nybyggnation och en reformering av bruksvärdessystemet. Ett yrkande om fri hyressättning för nybyggda bostäder finns även i motion 2018/19:1758 av (M) yrkande 1. I kommittémotion 2018/19:2831 yrkande 31 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att pröva ett system med friare hyressättning vid nyproduktion. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2018/19:2914 yrkande 41 och 42 tillkännagivanden om att se över dagens hyresreglering till förmån för ett system med fri hyressättning i nyproduktion i kombination med bl.a. skydd mot ockerhyror. Motionärerna föreslår även tillkännagivanden om att en viss andel av varje fastighet bör upplåtas enligt bruksvärdessystemet för bostadssociala ändamål (yrkande 43) och att det bör ske en gradvis anpassning av hyresnivåer inom bruksvärdessystemet mot marknadsvärden (yrkande 45). I motion 2018/19:400 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att hyresnämnden vid tvister om hyran ska få jämföra med liknande bostäder även i andra kommuner. Samma motionär föreslår även i motion 2018/19:449 yrkande 3 att dagens system med hyresregleringar bör ses över för att stimulera nybyggnad och för att kunna erbjuda enskilda individer en mer varierad tillgång till olika hyresrätter. trädde lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i kraft (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10: 374). Enligt lagen ska ett sådant bolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som äger bolaget och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer, vilket bl.a. innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen i kommunallagen. Lagen innehåller också bestämmelser om vissa begränsningar av värdeöverföringar från bolagen. I samma lagstiftningsärende genomfördes ändringar i hyreslagen (12 kap. jordabalken) och hyresförhandlingslagen (1978:304). Ändringarna i hyreslagen innebär att de allmännyttiga kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll har ersatts med en normerande roll för kollektivt framförhandlade hyror (55 § hyreslagen). För att skydda befintliga hyresgäster mot att stora hyreshöjningar får ett alltför snabbt genomslag infördes även en särskild skyddsregel. Den nya lagstiftningen togs fram i bred enighet och med stöd av de berörda partsorganisationerna – Fastighetsägarna , och . Vid reformen infördes den redan nämnda skyddsregeln mot att kraftiga hyreshöjningar får ett för snabbt genomslag. Om den hyra som är att anse som skälig är väsentligt högre än den tidigare hyran i hyresförhållandet ska hyresnämnden, om hyresgästen begär det och inte särskilda skäl talar emot det, bestämma att hyran ska betalas med lägre belopp . Detta gäller inte om hyran är en s.k. presumtionshyra, dvs. en särskilt fram-förhandlad hyra som enligt huvudregeln inte kan frångås under eller (beroende på när överenskommelsen om presumtionshyran träffades). Sådana hyror kan vara ett undantag från vad som enligt huvudregeln är en bruksvärdeshyra och avser att säkerställa genomförandet av nybyggnads-projekt (55 § femte stycket och 55 c § hyreslagen). En successiv höjning av hyran kan enligt skyddsregeln göras under vad hyresnämnden finner vara en skälig övergångstid. Avsikten är att det i normalfallet inte ska bestämmas en övergångstid som är längre än . Endast i undantagsfall kan det anses vara motiverat med en så som . Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, ska hyran fastställas till ett skäligt belopp. Hyran är inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga (55 § hyreslagen). Det är således inte tillräckligt att konstatera att den prövade hyran är högre för att den inte ska bedömas som skälig, utan hyran måste vara påtagligt högre. Den närmare innebörden av begreppet anses kunna variera något beroende på omständigheterna, bl.a. storleken på lägenheten. Som allmän riktlinje kan man förmoda att gränsen i normalfallet går vid (se mer om påtaglighetsrekvisitets innebörd i och , Hyreslagen, En kommentar, elfte upplagan, 2015, s. 613 f.). Syftet med bruksvärdessystemet är att det ska efterlikna ett marknadssystem men ge hyresgäster ett besittningsskydd så att hyran inte kan höjas över en nivå som gör att de tvingas flytta på grund av att hyran blir för hög (SOU 1981:77 s. 161). Besittningsskyddet skapas genom att systemet ska efterlikna en marknad i balans men också ha en inbyggd spärr mot oskäliga hyresförändringar. En lägenhets bruksvärde bestäms av bl.a. dess storlek, modernitetsgrad, planlösning, läge inom huset, reparationsstandard och ljudisolering. Faktorer som byggnadsår samt produktions-, drifts- och förvaltningskostnader ska dock inte ha betydelse för bruksvärdet. Bruksvärdeshyran bestäms inte utifrån hyresgästens individuella värdering och behov, utan det är hyresgästers allmänna värdering som ska vara avgörande för bruksvärdet (SOU 1966:14 s. 239). När en lägenhets bruksvärde ska bestämmas är jämförelser med hyran för andra lägenheter avgörande. Om parterna inte kan komma överens om hyrans storlek, ska hyran bestämmas till ett skäligt belopp. Utgångspunkten vid denna bedömning är att likvärdiga lägenheter ska ha likvärdig hyra. Som nämnts är en hyra inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid prövningen ska man främst beakta sådan hyra för lägenheter som har bestämts i förhandlingsöverenskommelser enligt hyresförhandlingslagen. Om det inte går att göra en jämförelse med lägenheter på orten, får man i stället beakta hyran för lägenheter på en annan ort med jämförbart hyresläge och i övrigt likartade förhållanden på hyresmarknaden (55 § hyreslagen). I förarbetena uttalas bl.a. att hyran i första hand bör bestämmas efter en direkt jämförelse med hyran för lägenheter på samma ort (prop. 1983/84:137 s. 77). Om det saknas lägenheter för en direkt jämförelse, ska hyresnämnden vid sin bedömning falla tillbaka på den allmänna regeln att hyran ska vara skälig (skälighetsprövning). En skälighetsprövning görs också om parterna inte har åberopat några jämförelseobjekt. har ansett att det vid en bruksvärdesprövning inte finns några hinder mot att åberopa fastigheter i andra kommuner än den där prövningslägenheterna finns som jämförelseobjekt (se t.ex. RH 2013:3). har studerat vilken effekt tillgången till en hyresrätt med en hyra som till följd av bruksvärdessystemet är lägre än marknadshyran har på inkomstutvecklingen och i förlängningen arbetsutbudet. Granskningen redovisas i rapporten av bruksvärdessystemet (RiR 2017:24). Resultatet från granskningen ger enligt bl.a. stöd för att utformningen av systemet för hyressättning, bruksvärdessystemet, har en negativ inverkan på individers arbetsutbud. utredningar har inte beaktat denna effekt av bruksvärdessystemet. Enligt bidrar rapporten därför till ny kunskap som bör användas när förslag tas fram om hur dagens system för hyressättning kan utvecklas. Regeringen har i skrivelse 2017/18:134 om inkomsteffekter av bruksvärdessystemet redovisat sin bedömning av rapporten. I skrivelsen välkomnar regeringen men konstaterar att det behövs ett brett perspektiv på frågan om hyressättning. Utskottet instämde i regeringens bedömning och föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna (bet. 2017/18:CU23). Utredningen om hyressättning vid nyproduktion Utredningen om hyressättning vid nyproduktion överlämnade till regeringen sitt betänkande Hyran vid nyproduktion – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra (SOU 2017:65). Utredningen har haft i uppdrag att se över modellen för hyressättning vid nyproduktion av hyreslägenheter, d.v.s. i huvudsak reglerna om presumtionshyra. Utredningen föreslår att det ska införas fler möjligheter att ändra en presumtionshyra . Presumtionshyran föreslås kunna ändras, genom en ny förhandlingsöverenskommelse eller genom beslut av hyresnämnden, i den utsträckning det är skäligt när – en förbättrings- eller ändringsåtgärd utförs på fastigheten eller i lägenheten – sättet för att beräkna hyran ändras med hänsyn till kostnader eller avgifter för uppvärmning, vatten, elektrisk ström m.m. – det finns ett annat väsentligt intresse som motiverar en ändring. Eftersom det är oklart om presumtionshyra får användas när ett utrymme som har varit en bostad men därefter har använts för ett annat ändamål återigen ska användas som bostad, föreslår utredningen att det ska vara möjligt att avtala om presumtionshyra för sådana utrymmen. Utredningen föreslår också att hyresnämnden ska kunna utse en medlare för att lösa en tvist mellan kollektivt förhandlande parter innan någon tvist har inletts vid hyresnämnden. Utredningen konstaterar att det finns en osäkerhet om vad som händer med presumtionshyran när presumtionstiden löpt ut och bruksvärdesreglerna blir tillämpliga på lägenhetens hyra. Det finns då en risk för fastighetsägaren att hyran sänks vid en prövning i hyresnämnden, eftersom en presumtionshyra vanligen är högre än en bruksvärdeshyra. Det framgår inte av förarbetena hur denna övergång ska genomföras i praktiken. Utredningen bedömer att nackdelarna med en reglering av hur övergången ska gå till överväger fördelarna och att de kollektivt förhandlande aktörerna på hyresmarknaden troligtvis kommer att kunna hantera övergången. Till följd av detta har utredningen inte lagt fram något förslag i denna del. Betänkandet har remitterats och bereds inom . I den överenskommelse med 73 punkter som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna (härefter benämnt januariavtalet) anges att hyresmodellen ska reformeras, bl.a. genom att fri hyressättning vid nybyggnation ska införas. Enligt överenskommelsen ska hyran inom dessa bestånd efter en inledande period sättas enligt en tariff grundad på jämförbara nybyggda objekt med en gradvis anpassning för att uppnå förutsägbarhet eller genom gängse förhandling. Fastighetsägaren ska välja vilken av dessa metoder som tillämpas. I överenskommelsen anges att en utredning planeras till 2019–2020 med ny lagstiftning . Enligt överenskommelsen ska vidare lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen. En kommission, som ska tillsättas , ska kartlägga den varierande tillämpningen av lägesfaktorn mellan olika orter och föreslå lämpliga åtgärder från statens sida i de fall (på de orter) det konstateras att lägesfaktorn inte beaktas i tillräcklig mån. Kommissionens slutsatser ska presenteras före . I överenskommelsen anges att förhandlingssystemet för befintliga hyresrätter ska reformeras för att fungera mer effektivt med ett oberoende skiljedomsförfarande som vid tvist avgör vad som är en rimlig årlig höjning, samt tidsgränser för förhandlingar som kombineras med ekonomiska sanktioner när dessa inte hålls. En utredare föreslås få i uppdrag att lämna ett förslag , och ny lagstiftning föreslås träda i kraft . Regeringen har också i regeringsförklaringen aviserat att hyresmodellen ska reformeras med bl.a. fri hyressättning vid nybyggnation och att lägenheternas kvalitet och läge ska få ett större genomslag i hyressättningen. Utskottet har behandlat motioner om hyressättnings-systemet. avstyrkte utskottet samtliga motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. pågående arbete (bet. 2017/18:CU9). Motionerna om hur hyressättningssystemet ska vara utformat pekar i olika riktningar och avser såväl mer genomgripande som mindre förändringar. Enligt utskottet finns det anledning att värna hyresrätten som boendeform och det behövs ett ökat antal hyreslägenheter, både för att möta bostadsbristen och för att säkerställa att det finns en verklig valfrihet mellan olika boendeformer på bostadsmarknaden. Det behöver därför byggas fler hyreslägenheter, särskilt i attraktiva områden. Den allt lägre andelen hyreslägenheter bland nybyggda flerbostadshus ger enligt utskottet skäl att överväga vad som kan göras för att se till att det finns bra och stabila förutsättningar för fastighetsägare att investera i att bygga nya hyreslägenheter. En viktig faktor är hyressättningen, eftersom den påverkar vilka möjligheter och risker som fastighetsägare ser med att bygga hyreslägenheter. Som Utredningen om hyressättning vid nyproduktion konstaterat finns det vissa brister och osäkerheter med modellen med presumtionshyror. Med anledning av detta har utredningen föreslagit vissa åtgärder i syfte att skapa bättre förutsättningar för att bygga hyreslägenheter i områden med bostadsbrist. Utredningens betänkande bereds inom . För att öka byggandet av nya hyresrätter anser dock utskottet att ytterligare åtgärder behöver vidtas och att dagens system behöver reformeras. Enligt den överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, de gröna ska bl.a. fri hyressättning i nyproduktion införas och lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen. Vidare har regeringen i regeringsförklaringen aviserat att hyresmodellen ska reformeras med bl.a. fri hyressättning vid nybyggnation. Utskottet ser inte någon anledning att föregripa det arbete som pågår och som har aviserats genom ett initiativ från . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regleringen av presumtionshyror. Utskottet hänvisar till pågående arbete och en planerad reform av hyresmodellen. Jämför reservation 4 (V). I partimotion 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över presumtionshyressystemets effekt på dels hyresnivåerna i nyproduktion, dels medborgarnas möjligheter att efterfråga nyproducerade hyresrätter. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2018/19:2831 yrkande 33 ett tillkännagivande om en förändring av reglerna om presumtionshyra så att ett hus med presumtionshyra stannar i systemet under sin livslängd. I motion 2018/19:449 av (SD) yrkande 4 föreslås en förlängning av tiden för presumtionshyror. I avsnittet om hyressättningssystemet ovan beskrivs vad en presumtionshyra är. Där finns även en redogörelse för förslagen om ändringar i systemet med presumtionshyra som har lämnats av Utredningen om hyressättning vid nyproduktion. beslutade regeringen om lagrådsremissen Åtgärder mot handel med hyreskontrakt. I lagrådsremissen finns förslag på att fler utrymmen som byggs om till bostäder ska kunna få presumtionshyra, dvs. en kollektivt framförhandlad hyra som anses skälig under . Enligt förslaget ska det tydliggöras att det är möjligt att avtala om presumtionshyra vid ombyggnad av utrymmen som inte används som bostadslägenhet även om de har använts på det sättet. En proposition är aviserad . avstyrkte utskottet motionsförslag om regleringen av presumtionshyror. Utskottet anförde följande (bet. 2017/18:CU9). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande, bl.a. att presumtionshyror är en faktor som kan bidra till att det byggs fler hyreslägenheter och att det kan finnas skäl att överväga frågan om att förlänga presumtionstiden. Som framgår ovan bereds förslagen från Utredningen om hyressättning vid nyproduktion inom . Utskottet anser inte att det finns anledning för att föregripa detta arbete genom att ta initiativ till förändringar av regleringen av presumtionshyror. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottet har tidigare i betänkandet konstaterat att det inom pågår beredning av de förslag som Utredningen om hyressättning vid nyproduktion har lämnat. Vidare innebär januariavtalet bl.a. att det ska införas fri hyressättning i nyproduktion. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att vidta åtgärder med anledning av motionsförslagen som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ökat hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 5 (V) och 6 (L). m.fl. (V) begär i partimotion 2018/19:410 yrkande 23 ett tillkännagivande om att hyresvärdar bör åläggas att på förhand ge en uppskattning av hur höga hyrorna kommer att bli efter en ombyggnad. I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att hyresgästernas ställning i samband med renovering och ombyggnad ska stärkas. En fastighetsägare får enligt hyreslagen endast under vissa förutsättningar utföra sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, eller utföra åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. För att sådana åtgärder ska få vidtas krävs att de har godkänts av berörda bostadshyresgäster eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Om åtgärderna avser gemensamma utrymmen gäller särskilda regler.