bet · H601SoU12 · 2019-03-12 00:00:00 — Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör regeringen tillsätta en ny utredning om tolktjänst för personer med hörselnedsättning och språkstörning (s. 45). Utskottet anser även att regeringen skyndsamt bör bereda de uppföljningar som genomförts av det reformerade bilstödet och därefter återkomma med förslag på hur bilstödet kan bli mer ändamålsenligt (s. 44). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 16 reservationer (S, SD, C, V, KD, L, MP). I en av reservationerna (S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen om bilstödet. Betänkandet innehåller också tre särskilda yttranden (M, C, KD, L). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Stöd till personer med funktionsnedsättning 1.FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, punkt 1 (V) 2.Kvinnor med funktionsnedsättning, punkt 3 (V) 3.Hbtq-personer med funktionsnedsättning, punkt 4 (V) 4.Levnadsvillkor för personer med synnedsättning, punkt 5 (SD, V) 5.Förändringar i LSS och assistansersättningen, punkt 6 (SD) 6.Förändringar i LSS och assistansersättningen, punkt 6 (KD) 7.Samhällsekonomiska konsekvenser av LSS, punkt 7 (SD, KD) 8.Ersättningssystem för assistans i kommunerna, punkt 8 (SD) 9.Daglig verksamhet, punkt 9 (SD) 10.Stöd till föräldrar, punkt 10 (SD) 11.Kontroller m.m., punkt 11 (C, L) 12.Insatser för att möjliggöra politiskt engagemang, punkt 12 (C, L) 13.Hjälpmedel, punkt 13 (SD) 14.Hjälpmedel, punkt 13 (L) 15.Bilstöd, punkt 14 (S, C, V, MP) 16.Mobilitetsstöd m.m., punkt 15 (L) 1.Förändringar i LSS och assistansersättningen, punkt 6 (M, KD) 2.Förändringar i LSS och assistansersättningen, punkt 6 (C) 3.Förändringar i LSS och assistansersättningen, punkt 6 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2018/19:1923 av Per Lodenius och (båda C), 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2018/19:2657 av (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (V) 2018/19:1577 av m.fl. (M). 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Reservation 2 (V) 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 3 (V) Levnadsvillkor för personer med synnedsättning 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 4 (SD, V) Förändringar i LSS och assistansersättningen 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2018/19:1414 av (M), 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 37 och 38, 2018/19:1666 av Kopparklint (M), 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2018/19:2101 av (S), 2018/19:2102 av (S), 2018/19:2132 av (S), 2018/19:2134 av och (båda S), 2018/19:2308 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2391 av (C), 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 15, 2018/19:2770 av (M) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 55, 60 och 62. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) Samhällsekonomiska konsekvenser av LSS 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 39 och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 59. Reservation 7 (SD, KD) Ersättningssystem för assistans i kommunerna 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 8 (SD) 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 9 (SD) 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkandena 40 och 41. Reservation 10 (SD) 2018/19:1735 av (M), 2018/19:1951 av (M) och 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 11 (C, L) Insatser för att möjliggöra politiskt engagemang 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 12 (C, L) 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 26, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 13–16, 2018/19:1639 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkandena 14, 15 och 17. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om bilstöd och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 63 och 2018/19:1208 av (M) och 2018/19:2100 av (S). Reservation 15 (S, C, V, MP) 2018/19:2053 av m.fl. (L) yrkandena 22–24. Reservation 16 (L) Ny utredning om tolktjänst ställer sig bakom det som utskottet anför om en ny utredning om tolktjänst och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:186 av m.fl. (V). 2018/19:1244 av och (båda M). 2018/19:2213 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (M), (SD), (S), (L), (MP), (S), (SD), (C), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Som ett led i beredningen av detta ärende lämnade den särskilda utredaren med medarbetare information om slutbetänkande SOU 2018:88 vid utskottssammanträdet . Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, om resultatredovisning samt om kartläggningar av situationen för kvinnor med funktionsnedsättning, situationen för hbtq-personer med funktionsnedsättning och levnadsvillkor för personer med synnedsättning. Jämför reservation 1 (V), 2 (V), 3 (V) och 4 (SD, V). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning I motion 2018/19:1923 av Per Lodenius och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att se över hur ska uppfylla artikel 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning vad gäller möjlighet och stöd att själv välja bostadsort och bostad. I kommittémotion 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning kan inkorporeras och vidare transformeras in till svensk lagstiftning. I motion 2018/19:2657 av (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att en systematisk uppföljning av funktionsrättskonventionen i ska ske genom ett effektivt system för insamling och bearbetning av statistik och andra relevanta data. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att den reella levnadsstandarden för personer med funktionsnedsättning, inklusive hållningen till assistansstöd för behövande, bör klargöras och även beröras i den kommande rapporten till den ansvariga . I motion 2018/19:1577 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen i samband med budgetpropositionen bör redovisa resultaten av utvecklingen avseende förbättrade villkor för människor med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en fördjupad kartläggning som fokuserar på situationen för kvinnor med funktionsnedsättning. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att utreda frågan om könsskillnader inom assistansersättningen och presentera förslag till åtgärder för att osakliga skillnader inte ska förekomma. I kommittémotion 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning av situationen för hbtq-personer med funktionsnedsättning. Levnadsvillkor för personer med synnedsättning I kommittémotion 2018/19:2229 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en större kartläggning och utredning gällande levnadsvillkor för personer med synnedsättning. Bakgrund och pågående arbete Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken I betänkande 2017/18:SoU5 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken föreslog utskottet att det nationella målet för funktionshinderspolitiken ska formuleras på följande sätt (rskr. 2017/18:86). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrätts-perspektivet ska beaktas. Vidare föreslog utskottet i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om att det behöver tas ett helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken. Utskottet anförde att det för att regeringens proposition ska fungera fullt ut i praktiken krävs att alla delar av funktionshinderspolitiken bildar en samlad helhet, vilket ännu inte är fallet. Ett helhetsgrepp kan enligt utskottets mening svårligen tas innan utredningar, remisshantering och analyser är färdigställda. biföll utskottets förslag (prot. 2017/18:40). När det gäller inriktningen för funktionshinderspolitiken delade utskottet regeringens bedömning att det finns ett behov av att tydliggöra vad funktions-hinderspolitikens genomförande omfattar för att klargöra hur det nationella målet ska kunna nås och på vilka sätt funktionshinder kan förebyggas och undanröjas (prop. 2016/17:188). Genomförandet av funktionshinderspolitiken ska inriktas mot de fyra områdena: – principen om universell utformning – befintliga brister i tillgängligheten – individuella stöd och lösningar för individens självständighet – att förebygga och motverka diskriminering. De fyra områdena ska vara ömsesidigt beroende av varandra. Syftet är att de tillsammans ska bidra till ett tillgängligt och jämlikt samhälle oavsett funktionsförmåga. Ansvariga aktörer ges på så sätt vägledning i sin verksamhet för att det nationella målet inom funktionshinderspolitiken ska kunna nås. Inriktningen är dessutom användbar för aktörer på alla nivåer i samhället: nationellt, regionalt och lokalt. I propositionen redovisade regeringen även ett antal åtgärder som syftar till att bidra till det nationella målet för funktionshinderspolitiken. Åtgärderna sammanfaller med områden där för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har lämnat rekommendationer till . Dessutom ligger förslagen i linje med mål och delmål inom FN:s Agenda 2030 som refererar till personer med funktionsnedsättning. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ratificerade 2008 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll. Det fakultativa protokollet innebär att den enskilde har möjlighet att klaga till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om den enskilde anser att dennes rättigheter är kränkta. För del trädde konventionen i kraft . Konventionen är en av de centrala om mänskliga rättigheter. Den skapar inte i sig några nya rättigheter utan tydliggör mänskliga rättigheter i relation till personer med funktionsnedsättning. Dess syfte är att säkerställa att personer med funktionsnedsättning kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Av konventionen följer att varje konventionsstat efter ikraft-trädandet ska lämna en fullständig rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om de åtgärder som den vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen. lämnade sin första rapport . Varje rapport granskas av kommittén, och togs upp för granskning (en s.k. dialog) 2014. Efter genomförd dialog beslutade kommittén om sina sammanfattande slutsatser till (United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, CRPD/C/SWE/CO/1). Kommittén lämnar de förslag och allmänna rekommendationer som den finner lämpliga. De allmänna förslagen och rekommendationerna kan vara en viktig vägledning i arbetet med mänskliga rättigheter men är inte juridiskt bindande för konventionsstaten. Artikel 19 Rätt att leva självständigt och att delta i samhället Konventionsstaterna erkänner lika rätt för alla personer med funktionsnedsättning att leva i samhället med lika valmöjligheter som andra personer och ska vidta effektiva och ändamålsenliga åtgärder för att underlätta att personer med funktionsnedsättning fullt åtnjuter denna rätt och deras fulla inkludering och deltagande i samhället, bl.a. genom att säkerställa att personer med funktionsnedsättning har möjlighet att välja sin bosättningsort och var och med vem de vill leva på lika villkor som andra och inte är tvungna att bo i särskilda boendeformer personer med funktionsnedsättning har tillgång till olika former av samhällsservice både i hemmet och inom särskilt boende och till annan service, bl.a. sådant personligt stöd som är nödvändigt för att stödja boende och deltagande i samhället och för att förhindra isolering och avskildhet från samhället samhällsservice och anläggningar avsedda för allmänheten är tillgängliga på lika villkor för personer med funktionsnedsättning och svarar mot deras behov. för funktionshinderspolitiken (S 2017:09) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av styrningen inom funktionshinderspolitiken (dir. 2017:133). Utgångspunkten ska vara det nya nationella målet och den nya inriktningen för funktionshinderspolitiken som utgår från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Utredaren ska bl.a. beskriva tillämpningen av principen om universell utformning, föreslå effekt- och resultatmål för samhällsområden, se över de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av funktionshinderspolitiken och föreslå hur en långsiktig uppföljning för målen inom funktionshinderspolitiken bör utformas. Utredningen har antagit namnet för funktionshinderspolitiken (S 2017:09). förlängde regeringen utredningstiden från till (dir. 2018:115). Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Regeringens resultatredovisning för de funktionshinderspolitiska insatserna är uppdelad i två delar i utgiftsområde 9: funktionshinderspolitiken och insatser för personer med funktionsnedsättning (inom området politik för sociala tjänster). I resultatredovisningen för funktionshinderspolitiken i budgetpropositionen återges utveckling inom områdena arbetsmarknad, utbildningsnivå och diskriminering. De indikatorer som använts för att redovisa resultaten av utvecklingen är följande (s. 82 f. i prop. 2018/19:1 utg.omr. – arbetsmarknadsstatus (i arbetskraften eller utanför, sysselsättning) – antal diskrimineringsärenden hos (). För att bedöma och redovisa utvecklingen och resultaten av insatser för personer med funktionsnedsättning inom området användes bl.a. följande indikatorer: – antal personer med insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, och kostnaderna för detta – antal anmälningar enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och LSS – antal personer och antal beviljade timmar med assistansersättning och kostnader för assistansersättning – antal personer som beviljats bilstöd och kostnader för bilstöd. Resultaten redovisas uppdelade på kön (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 s. 113 f.). Myndigheten för delaktighet (MFD) Av MFD:s regleringsbrev framgår att myndigheten inför kommande rapportering , inom ramen för åtaganden som konventionsstat till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, ska redovisa myndighetens vidtagna åtgärder –2018. Redovisningen ska omfatta de åtgärder som myndigheten bedömer är relevanta att redovisa med anledning av de sammanfattande slutsatser som om rättigheter för personer med funktionsnedsättning lämnat till (C/SWE/CO/1) och de frågor som kommittén har ställt i sin lista med frågor (C/SWE/QPR/2–3). Det handlar framför allt om sådana frågor som har ett tydligt samband med myndighetens uppgifter och verksamhet. Denna del av uppdraget ska redovisas till . MFD ska också vid behov, efter dialog med , kunna bistå med ytterligare underlag inför rapporteringen. Vidare ska myndigheten redovisa utvecklingen inom funktionshinderspolitiken i en samlad rapport. All individbaserad statistik ska presenteras, kommenteras och analyseras efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Rapporten ska redovisas till . Myndigheten har även i uppdrag att tillsammans med kartlägga utmaningarna för att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet när det gäller kvinnor med funktionsnedsättning. Kartläggningen ska belysa utvecklingsområden som kan bidra till måluppfyllelse. Uppdraget ska slutredovisas till . MFD publicerade 2016 rapporten jämställdhetsanalys av levnadsvillkor och delaktighetsmöjligheter – för personer med funktionsnedsättning (2016:2). Analysen visar bl.a. att personer med funktionsnedsättning som grupp generellt sett har sämre levnadsvillkor och sämre möjligheter att delta i samhällslivet än övriga befolkningen. Oavsett funktionsförmåga är, med vissa undantag, flickors och kvinnors levnadsvillkor och möjligheter till delaktighet sämre än pojkars och mäns inom undersökta områden. Det finns också, enligt rapporten, skillnader mellan kvinnor och män med funktionsnedsättning när det gäller tillgång till stöd. MFD har i samarbete med () genomfört en kommunikationssatsning för att öka kunskapen och medvetenheten hos allmänheten, anställda inom den offentliga sektorn, privata aktörer samt hos flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning om innehållet i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (S2015/02415/FST). har i sin instruktion (SFS 2013:1020) direktiv om att myndigheten särskilt ska analysera utvecklingen av hälsan och hälsans bestämningsfaktorer och hur bestämningsfaktorerna fördelas efter kön, etnisk eller kulturell bakgrund, socioekonomisk tillhörighet, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, funktionsnedsättning och ålder. Myndigheten har också enligt förordning 2001:526 om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken ett ansvar att utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av det funktionshinderspolitiska målet. SCB har i regleringsbrevet getts i uppdrag att med utgångspunkt i det nationella målet för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188), samt målen för Agenda 2030, redovisa data för att möjliggöra uppföljning av levnadsvillkoren för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. I uppdraget ges SCB möjlighet att bl.a. lämna förslag till hur befintliga data i större utsträckning kan användas för att följa upp funktionshinderspolitiken samt kostnader för detta. antog regeringen en nationell strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Strategin utgör ett ramverk för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete med syfte att stärka arbetet för hbtq-personers situation i . Ett antal fokusområden har pekats ut, och strategiska myndigheter har utsetts för att skapa förutsättningar för ökad kunskap på området och ett likvärdigt bemötande av hbtq-personer. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 13) anförs att arbetet för att stärka hbtq-personers rättigheter utifrån den nationella strategin och dess olika fokusområden med de strategiska myndigheterna , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och har fortsatt . Myndigheternas arbete bedöms enligt regeringen ha lett till ökad kunskap om hbtq-personers situation och levnadsvillkor bl.a. genom integrering av hbtq-frågorna i verksamheten. Frågor som rör hbtq-personers situation har även fått ökad synlighet inom myndigheternas olika verk-samhetsområden. Levnadsvillkor för personer med synnedsättning publicerade /Kantar bland synskadade. Levnadsnivåundersökningen bygger på telefonintervjuer med 1 000 medlemmar kring olika levnadsförhållanden inom områden som arbete, hälsa, ekonomi, samhällsstöd, familjeförhållanden och diskriminering. Jämförande siffror för hela befolkningen är hämtade från nationella enkäter, som och genomför. Undersökningen visar bl.a. att av de svarande har ett arbete jämfört för befolkningen i stort samt att synskadade har en svagare ekonomisk ställning än övriga. Varannan person av de svarande upplever att deras hälsa är god. I ovan nämnda betänkande 2017/18:SoU5 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken behandlades – utöver regeringens proposition 2016/17:188 och följdmotioner – motioner från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18. Bland annat behandlades motionsyrkanden om att anta FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning som svensk lag, om möjlighet för personer med funktionsnedsättning att välja bostad och bostadsort, om redovisning av resultat och om hbtq-personer med funktionsnedsättning. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:40, rskr. 2017/18:86). Det nya nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Utskottet noterar att MFD i samarbete med DO har genomfört en kommunikationssatsning för att öka kunskapen och medvetenheten om innehållet i konventionen. MFD har även i uppdrag att inför kommande rapportering till om rättigheter för personer med funktionsnedsättning redovisa myndighetens vidtagna åtgärder –2018. Vidare noterar utskottet att SCB har getts i uppdrag att redovisa data för att möjliggöra uppföljning av levnadsvillkor för flickor, pojkar, män och kvinnor med funktionsnedsättning. Utskottet ser positivt på dessa uppdrag. Utskottet finner inte skäl att nu ta några initiativ med anledning av motionerna 2018/19:1923 (C), 2018/19:2229 (V) yrkande 1 och 2018/19:2657 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottet noterar att för funktionshinderspolitiken (S 2017:09) ska redovisa sitt uppdrag . I avvaktan på denna är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2018/19:1577 (M). I det nya målet för funktionshinderspolitiken framhålls att målet ska bidra till ökad jämställdhet. Genom målet har jämställdhet blivit en tydligare del av funktionshinderspolitiken, vilket utskottet välkomnar. Utskottet noterar att MFD bl.a. har i uppdrag att redovisa utvecklingen inom funktionshinderspolitiken i en samlad rapport, där statistiken ska kommenteras och analyseras efter kön. Vidare har, som nämnts, SCB i uppdrag att redovisa data för att möjliggöra uppföljning av levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning efter kön. Utskottet ser positivt på dessa uppdrag, liksom på MFD:s och uppdrag att kartlägga utmaningarna med att nå det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet när det gäller kvinnor med funktionsnedsättning. Mot bakgrund av de pågående uppdragen finner utskottet inget skäl att föreslå några åtgärder med anledning av motion 2018/19:2229 (V) yrkandena 3 och 4. Utskottet noterar vidare att regeringen fortsätter arbetet för att stärka hbtq-personers rättigheter utifrån den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Utskottet välkomnar detta arbete. I övrigt finner utskottet inte skäl att nu föreslå något initiativ från med anledning av motion 2018/19:2229 (V) yrkande 6. I motion 2018/19:2229 (V) yrkande 7 föreslås att regeringen bör tillsätta en större kartläggning och utredning om levnadsvillkor för personer med synnedsättning. Enligt utskottet är det självklart angeläget att uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med alla typer av funktionsnedsättning. Utskottet är dock inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionsyrkandet.