bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 20, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndigande att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndigande att annullera de utsläppsenheter som har förvärvats under Kyotoprotokollet genom program för internationella klimatinsatser och som har genererats under protokollets andra åtagandeperiod och som har levererats och 2018. Slutligen tillstyrker utskottet regeringens förslag om godkännande av en investeringsplan för fastigheter och markanläggningar –2022 som en riktlinje för investeringar. Övriga motionsförslag avstyrks. Utskottet hänvisar i flertalet av dessa frågor till pågående utredningsarbete. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Regeringens hantering av tillkännagivanden Statens budget inom utgiftsområde 20 Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut Annullering av utsläppsenheter som har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Tabell 1 Anslag inom utgiftsområde jämfört med Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 20 anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 punkt 4 och avslår motionerna 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:693 av (KD) yrkande 9, 2019/20:1323 av (M), 2019/20:1392 av och (båda S), 2019/20:1919 av och (båda L), 2019/20:2627 av m.fl. (SD), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 16, 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkandena 1, 8 och 17, 2019/20:2694 av m.fl. (V), 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 10–13, 38 och 50, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 78, 2019/20:2859 av (MP) yrkande 2, 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkandena 1–11. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 punkt 5. c) Godkännande av en investeringsplan godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2022 som en riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 punkt 3. Reservation (SD) Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsrätter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtaganden inom EU för de åren. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 punkt 1. Annullering av utsläppsenheter som har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser bemyndigar regeringen att annullera innehav av utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats och 2018. Utsläppsenheterna har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 punkt 2. 2019/20:2810 av (KD) yrkandena 1–3 och 2019/20:3035 av m.fl. (S). På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M)*, (S), (S), (M)*, (SD), (S), (M)*, (SD), (S), (KD)*, (S), (L), (C), (SD) och (V)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I betänkandet behandlas dessutom utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har lämnat en uppföljningsrapport över resultatredovisningen. Rapporten finns i bilaga 4. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till 12 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår miljö- och jordbruksutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket 25 riksdagsordningen). Enligt 4 § klimatlagen (2017:720) ska regeringen lämna en klimatredovisning till . Redovisningen ska lämnas i budgetpropositionen och innehålla en redovisning av utsläppsutvecklingen, en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken som gått och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Klimatlagen trädde i kraft . Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens klimatredovisning behandlas först, därefter regeringens resultatredovisning samt behandlade tillkännagivanden. Utskottet behandlar sedan de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 20. Slutligen behandlas regeringens övriga förslag i budgetpropositionen och ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /20. Förslagen i dessa motioner gäller frågor med en mer allmän miljö- och naturvårdsinriktning. I bilagan till proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 lämnar regeringen årets klimatredovisning. Regeringen framhåller att klimatlagen ställer krav på innehållet i den klimatredovisning som regeringen är skyldig att ta fram . – en redovisning av utsläppsutvecklingen – en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen – en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. I propositionen redovisar regeringen att strukturen i den aktuella klimatredovisningen baseras på de klimatmål som fastställdes i det klimatpolitiska ramverket och uppföljningen av dessa. För varje etappmål redovisas utsläppsutvecklingen per sektor som omfattas av etappmålet samt beslut som fattas som påverkar utsläppen. Utsläppsutvecklingen är baserad på information från för tidsperioden –2017. Regeringen påpekar att en tidig uppskattning av utsläppen presenterades av medan officiell statistik om utsläpp och upptag av växthusgaser publiceras . Vidare redovisas för varje etappmål ett scenario för utsläppsutvecklingen och en redovisning av vilka ytterligare åtgärder som regeringen avser att vidta för att nå målen. Framtagande av statistik och scenarier för växthusgasutsläpp är reglerad under och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen. Scenarierna i klimatredovisningen omfattar styrmedel och åtgärder som införts t.o.m. . har i sitt underlag till regeringens klimathandlingsplan även redovisat scenarier som beräknar effekten av vissa föreslagna styrmedelsförändringar som har lagts fram efter att scenarierna togs fram. Redovisningens sista del redogör för utsläppsutvecklingen i ett globalt perspektiv och för beslut som fattats internationellt . Den omfattar också en kort beskrivning av svenska utsläpp ur ett konsumtionsperspektiv. har regeringen beslutat om ändring i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag som bl.a. innebär att myndigheterna ska redovisa sina resultat i förhållande till de mål som regeringen har angett. Det ändrade kravet gäller fr.o.m. och ska tillämpas första gången på årsredovisningar . Regeringen bedömer att det kommer att ge bättre underlag för redovisning av effekterna av regeringens politik. Regeringen framhåller slutligen att den första klimatredovisningen till i enlighet med klimatlagen presenterades i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. Eftersom denna redovisning lämnades av en övergångsregering gjordes bara en övergripande bedömning av behoven av ytterligare åtgärder. Utskottet behandlade regeringens första klimatredovisning i betänkande 2018/19:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utskottet konstaterade att regeringen inte fullt ut uppfyllde kravet i klimatlagen om att klimatredovisningen ska omfatta en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder samt när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Anledningen var att budgetpropositionen lämnats av en övergångsregering. Vidare anförde utskottet att det är viktigt att den kommande regeringen i framtida budgetpropositioner kompletterar klimatredovisningen med vilka eventuellt ytterligare åtgärder den avser att vidta samt när och hur beslut om dessa åtgärder kan fattas. Utskottet ansåg även att den kommande regeringen bör utveckla klimatredovisningen när det gäller andra utgiftsområdens klimatpåverkan och bidrag till att minska utsläppen. I Klimatpolitiska rådets rapport konstaterade rådet att regeringens klimatredovisning endast delvis levde upp till kraven i 4 § i klimatlagen. Rådet lyfte framför allt fram att regeringen inte bedömt hur besluten kan påverka utsläppen, vilka åtgärder som kan behövas och när och hur regeringen avser att fatta beslut om sådana åtgärder. Vidare noterade rådet regeringens snäva tolkning av klimatpolitik och att klimatredovisningen presenterades som en underbilaga till budgetpropositionen för utgiftsområde 20. ansåg att klimatredovisningen borde redovisas på samma nivå som finansplanen eftersom klimatfrågan berör alla politikområden. Slutligen ansåg rådet att det är värdefullt att regeringen kort redovisat den globala utsläppsutvecklingen och det internationella klimatsamarbetet. Det var också positivt att det tvärsektoriella klimatarbetet lyftes fram. beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320) som omfattar nya klimatmål, en klimatlag och inrättandet av ett klimatpolitiskt råd. Klimatlagen (2017:720) fastställer att regeringen ska presentera en årlig klimatredovisning i budgetpropositionen och att redovisningen ska omfatta utsläppsutvecklingen, de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder inom klimatpolitiken och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. En bedömning av ytterligare åtgärder saknades i förra årets klimatredovisning eftersom budgetpropositionen lämnades av en övergångsregering. I årets klimatredovisning redovisar regeringen bedömningar av åtgärder och beslut som den genomfört för att minska utsläppen i de olika sektorerna. Detta är enligt utskottet en förbättring jämfört med förra årets rapportering. En annan förbättring i årets klimatredovisning är enligt utskottet att regeringen i större utsträckning redovisar vilka resultat genomförda insatser och åtgärder lett till samt i vilken mån dessa bidrar till att uppfylla klimatmålen. Exempelvis redovisar regeringen att elbusspremien sammanlagt beräknas bidra till en utsläppsminskning med totalt sett mellan 80 000 och koldioxid över bussarnas livslängd. Utskottet framhåller liksom att det är önskvärt att ännu fler resultat av insatser och åtgärder redovisas på detta sätt. Regeringen redovisar uppdaterade diagram utifrån samma struktur som i förra årets klimatredovisning. Detta ser utskottet som positivt, eftersom det är bra för kontinuiteten i redovisningen. Enligt strukturen i klimatredovisningen redovisas utsläppsutvecklingen utifrån etappmålen och uppdelat per sektor där det är relevant. Eftersom vissa åtgärder och beslut påverkar utsläppen i flera sektorer redovisas dessa därmed på flera ställen, t.ex. åtgärder inom Klimatklivet. Detta gör det enligt utskottet svårt att få en överblick över de samlade totala effekterna av genomförda åtgärder och beslut. För att få en mer lättöverskådlig klimatredovisning framhöll utskottet redan i förra årets betänkande att regeringen skulle kunna överväga att presentera en sammanställning av de samlade klimateffekterna i en tabell. Utskottet vill även framföra detta som en möjlig lösning för att göra klimatredovisningen mer lättöverskådlig. Regeringen har tillsatt för att det bl.a. ska analysera hur målen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt samt granska och bedöma kvaliteten på de underlag och modeller som regeringen bygger sin politik på. Regeringen har framhållit att ska bidra till en ökad diskussion i samhället om klimatpolitiken. Rådet har i sin redovisning till regeringen (Klimatpolitiska rådets rapport ) lämnat rekommendationer om bl.a. regeringens ledarskap och styrning. Regeringen har i klimatredovisningen till redovisat dessa rekommendationer. Regeringen har dock inte kommenterat rekommendationerna i sak. Enligt utskottets bedömning vore det ett värdefullt bidrag till den fortsatta diskussionen om klimatpolitiken om regeringen i klimatredovisningen också redovisade sin bedömning av det klimatpolitiska rådets rekommendationer i förhållande till det klimatpolitiska ramverket. I sin rapport lämnar också ett utlåtande om regeringens första klimatredovisning. Där framkommer att rådet bl.a. anser att klimatredovisningen bör redovisas på samma nivå som finansplanen eftersom klimatfrågan berör alla politikområden. Utskottet konstaterar att regeringen i klimatredovisningen redovisat delar av rådets utlåtande, dock utelämnas utlåtandet om på vilken nivå rådet anser att klimatredovisningen bör redovisas. Regeringen har inte heller bemött de synpunkter som rådet lämnat. Det vore enligt utskottet värdefullt om regeringen redovisar hela rådets utlåtande samt bemöter de synpunkter som rådet lämnar. Vidare påpekade rådet i sitt utlåtande att regeringen i sin första klimatredovisning inte lyfte fram etappmålet att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik i städer. Utskottet konstaterar att regeringen i årets klimatredovisning lyft fram etappmålet, men däremot redovisas inte resultatet för det. Den redovisningen återfinns bara i resultatredovisningen för miljöpolitik, under God bebyggd miljö. Utskottet anser att det vore värdefullt om regeringen framöver redovisar resultatet för etappmålet även i klimatredovisningen, eller åtminstone anger var någonstans i budgetpropositionen detta återfinns. Som framgår av proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för ska klimatredovisningen vara ett sektorsövergripande dokument som återspeglar de samlade klimateffekterna av alla utgiftsområden. I resultatredovisningarna för vissa utgiftsområden redovisas utsläpp av växthusgaser. I klimatredovisningen finns dock ingen redovisning av utsläpp uppdelat per utgiftsområde. I budgetpropositionen redovisas t.ex. bygg- och fastighetssektorns utsläpp av växthusgaser inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Dessa utsläpp går dock inte att utläsa av klimatredovisningens diagram över utsläpp av växthusgaser i sektorer som omfattas av EU:s ansvarsfördelning. Enligt utskottet borde utsläppen i den mån det är möjligt även redovisas uppdelat per utgiftsområde i klimatredovisningen. Utskottet anser att det skulle vara värdefullt om framtida klimatredovisningar utvecklades och kompletterades i enlighet med detta. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen kan även användas som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras med statliga medel inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Arbetet med uppföljningen har tagit sin utgångspunkt i de mål för utgiftsområde 20 som har beslutat om och det sätt som regeringen redovisar resultat i förhållande till målen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har även följt upp vad som har hänt med anledning av utskottets tidigare löpande och fördjupade uppföljningar samt det som utskottet anförde om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 . Årets uppföljning har dessutom beaktat Årsredovisning för staten 2018. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport för utgiftsområdet redovisas i bilaga 4 till detta betänkande. Av budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård framgår att målen för miljöpolitiken är strukturerade i ett målsystem som kallas för miljömålssystemet. – ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen – miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till – etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Miljömålen används som samlingsnamn för generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmålen. Regeringen uppger att miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling samt är en viktig utgångspunkt för att genomföra FN:s Agenda 2030 med sina 17 globala mål för hållbar utveckling i . Det finns 16 miljökvalitetsmål: Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv. Etappmålen beslutas normalt av regeringen och ska göra det tydligt var olika insatser bör sättas in och på så sätt göra det lättare att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Sammantaget finns det nu 16 etappmål med målår 2019 eller . Etappmål med tidigare målår är enligt regeringen slutredovisade i årets budgetproposition eller i tidigare budgetpropositioner. Länsstyrelserna och 26 nationella myndigheter har i sina respektive instruktioner ett utpekat ansvar för att verka för att nå miljömålen. Av dessa myndigheter har åtta även ett utpekat ansvar för att samordna uppföljningen och utvärderingen av ett eller flera miljökvalitetsmål. har i uppgift att vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet i deras arbete med genomförande och uppföljning. överlämnade den femte fördjupade utvärderingen till regeringen: Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 – med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan (6865). I rapporten utvärderas möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. I rapporten redovisas bl.a. 18 åtgärdsförslag som är framtagna i samverkan med många av de nationella myndigheterna samt länsstyrelserna som enligt sina instruktioner ska verka för miljömålen. Utöver det redovisar även egna bedömningar och förslag. Även med en årlig uppföljning av miljömålen (6880 ) utgör ett viktigt underlag för regeringens bedömning. Till varje miljökvalitetsmål hör ett antal s.k. preciseringar. Regeringen uppger att preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska uppnås och utgör bedömningsgrunder för resultaten i budgetpropositionen. Vidare uppger regeringen att ett antal indikatorer har valts ut för att få kontinuitet i redovisningen. Indikatorerna redovisas återkommande i budgetpropositionen i form av diagram. Några indikatorer speglar långsamma skeenden eller är resurskrävande att mäta och kan därför inte följas upp . Regeringen presenterar en samlad redovisning av miljömålsarbetet och en samlad bedömning av miljökvalitetsmålen. Den övergripande bedömningen om att det med beslutade styrmedel endast går att nå 2 av 16 miljökvalitetsmål kvarstår . Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt kommer att uppnås och miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö är nära att nås medan resterande 14 miljökvalitetsmål inte kommer att nås. De mål där utvecklingen i miljön är positiv är luft och Bara naturlig försurning. När det gäller etappmålen bedömer regeringen att inget av de 6 etappmålen med målår 2018 hade uppnåtts till 2018. Av de 16 etappmål som har ett senare målår än 2018 bedömer regeringen att 4 skulle kunna nås , men att resterande 12 etappmål kräver ytterligare åtgärder för att de ska kunna nås . I den samlade redovisningen av miljömålsarbetet framgår liksom tidigare vilka kopplingar som finns mellan nationella miljömål och de 17 globala hållbarhetsmålen för FN:s Agenda 2030. Det framgår även vilket globalt mål som främst är kopplat till generationsmålets strecksatser. Utskottet har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Analysen har fokuserat på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Levande sjöar och vattendrag. Inledningsvis vill utskottet även framföra att den ser positivt på det utvecklings- och erfarenhetsutbyte som har pågått mellan företrädare för regeringen och miljö- och jordbruksutskottet i syfte att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna.