bet · H701KrU2 · 2019-10-22 00:00:00 — Kultur och egenproduktion på svenska ingår rimligen också i kärnuppdraget samt andra angelägna samhällsområden där kommersiella medier inte kommer att verka. Bredare produktion, som underhållning och större sportevenemang, kan som regel levereras av kommersiella aktörer. Det kan dock finnas skäl att vissa sådana produktioner alltjämt levereras av public service. • Opartiskhet och saklighet: Public service har generellt ett högt förtroende hos allmänheten, men det har minskat . Hur frågor om opartiskhet och saklighet hanteras av public service är avgörande för dess legitimitet och förtroende . Tydligare former för en medieetisk granskning av program som sänds i public service bör läggas fast, och sanktionerna vid överträdelser av reglerna om opartiskhet och saklighet bör ses över. • Finansiering: Utgångspunkten bör vara att kärnuppdraget även ska finansieras av skattemedel. Totalt sett bör public service dock anslås avsevärt mindre skattemedel som en följd av ett mer renodlat uppdrag. är troligen vissa av kärnuppdragen underfinansierade. Hur en framtida finansiering av public service ska utformas är en central reformfråga. • Styrning och uppföljning av den icke-publicistiska verksamheten: Programbolagens inriktning, hushållning med resurser, kvalitetsarbete och transparens är av allmänt intresse och bör, som i alla andra verksamheter som finansieras med skattemedel, följas noga och ska vara respektive styrelses ansvar. Även måste kunna utvärdera den icke-publicistiska verksamheten, inte minst genom sina egna institutioner som till exempel . Det är en kritisk fråga hur hela denna ordning för styrning och uppföljning ska utformas framåt som det publicistiska oberoendet värnas. Vi anser att regeringen bör tillsätta en ny statlig public service-utredning, helst , så att nästa sändningstillståndsperiod kan präglas av en reformerad politik för radio och tv i allmänhetens tjänst. Regleringen av public service, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om regleringen av public service, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 1 och motion 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 1. Det är tid att långsiktigt och genomtänkt se över omfattningen, innehålls- och speglingsuppdraget, den långsiktiga medelstilldelningen och beredskapsupp-draget. Vi vill bl.a. förstärka sakligheten genom att inrätta ett specialinriktat organ med uppgift att kontrollera anmälda programs eller reportages saklighet. Även om regeringen i propositionen berör att innehåll på bolagens egna webbsajter ska räknas som en del av kärnuppdraget, har deras senfärdighet genererat en situation där nätinnehåll blir en del av kärnuppdraget, men utan att det kan granskas av . Därutöver bör programföretagen slås samman i ett formatoberoende bolag för att anpassas till dagens mediesituation. En sammanslagning skulle kunna generera samordnings-vinster, effektivitetsförbättringar och en bättre fördelning av medel. En bättre fördelning skulle ge public service ökade möjligheter att med material på svenska konkurrera med stora internationella medieaktörer inom såväl journalistik som drama. Regeringen bör därför ge direktiv åt en övergripande parlamentarisk public service-kommitté att se över helheten så att radio och tv i allmänhetens tjänst ska kunna tryggas långsiktigt, särskilt i en hårdnande global konkurrens, samt utreda alternativ för hur en sammanslagning av de tre programföretagen skulle kunna äga rum. Regleringen av public service, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om regleringen av public service, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 1 och motion 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 1. Mediepolitik är svårt och politisk reglering av medier är svår. I grunden finns en mycket stark frihet för medier som måste bevaras, skyddas och sannolikt också stärkas. Medier finns vidare på en marknad med hög konkurrens mellan olika aktörer; det är en ekologi som är känslig och där en politiskt beslutad förändring av marknadens förutsättningar och villkor måste ske med stor försiktighet. Det finns paradoxalt nog ett demokratiskt behov av reglering och stöd för att medier ska fortsätta vara fria, oberoende granskare av makten, viktiga och trovärdiga informationskällor, och det behövs stöd för en mångfald som ger olika perspektiv. Det är i denna kontext villkoren för public service ska sättas. Målen för medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald och massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Det är förvisso bra och rimliga mål, men det finns anledning att också välja ett annat perspektiv när målen anges. Dagens mediepolitiska mål tar i huvudsak sikte på att skapa goda förutsättningar för medieaktörer. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att slå vakt om goda förutsättningar och att det därför inte finns anledning att ändra något av dagens mål. Mediepolitiken bör utöver nuvarande mål också ha som mål att bidra till att fler människor är nyfikna, kunniga och har förmåga att dra självständiga slutsatser och fatta egna välgrundade beslut. Jag vill därför att dagens mediepolitiska mål kompletteras med ett tydligare individ- och medborgarperspektiv. Saklighet och opartiskhet, punkt 3 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), i (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:61 av m.fl. (KD) yrkande 2. Enligt sändningstillståndet ska sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i ljudradio och i tv. Utan att värdera enskilda ärenden som behandlats kan man konstatera att kravet på opartiskhet och saklighet har väckt stor debatt, en debatt som förtjänar att tas på allvar, inte minst utifrån programföretagens legitimitet hos allmänheten. Vidare anser vi att den granskning som görs av medierna i allmänhet och av public service i synnerhet måste bli tydligare samt mer tillgänglig och professionell. Mediebranschen har väckt ett förslag om ett frivilligt och självreglerande system. Med en allmänhetens medieombudsman och en medieetisk nämnd föreslås enskilda kunna anmäla publiceringar som de anser har utsatt dem för publicitetsskada, t.ex. genom att de inte har fått bemöta anklagelser eller påståenden eller genom att de har utsatts för intrång i sitt privatliv. Det är angeläget att ett nytt medieetiskt system kommer på plats och att det också omfattar programföretagen. Enligt vår uppfattning bör regeringen säkerställa att public service lever upp till kraven på opartiskhet och saklighet. Distributionen av utbudet, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om distributionen av utbudet, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 2 och motion 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkandena 4 i denna del och 5 samt 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 2. Regeringen anför i propositionen att övergången från marksänd tv till andra distributionssätt ska utredas och att en beredning bör komma till stånd tidigt . vill betona att denna utredning bör komma till stånd och att det bör finnas möjlighet att diskutera det eventuella innehållet i en sådan utredning innan ett beslut ska fattas. Detta för att teknikutveckling går mycket fort. SVT sänder innehåll i SVT1 och SVT2 i både hd-kvalitet och standardupplösning. Merparten av befolkningen har möjlighet att ta emot sändningar i hd-kvalitet och bör den grupp som inte har möjlighet att ta emot hd-sändningar minska. kan således en punkt nås där det är överflödigt att sända SVT1 och SVT2 i både standard- och hd-kvalitet. Vi anser att en utredning om övergång från marksänd tv till andra distributionssätt bör påbörjas direkt. Vidare bör SVT ges möjlighet att avgöra om parallellsändning ska ske och prioritera resurserna så att de optimeras utifrån hur det påverkar tillgången för vissa grupper. Distributionen av utbudet, punkt 4 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om distributionen av utbudet, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 2 och motion 2019/20:44 av Per Lodenius (C) yrkande 2 och 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkandena 4 i denna del och 5. Ett fortsatt brett uppdrag för public service är centralt för att utbudet ska vara fortsatt relevant för många i . Vi lever i med ett alltmer differentierat medieutbud och tidningar under ekonomisk press. finansieras SVT, SR och UR via en public service-avgift. Med nya digitala verktyg finns goda möjligheter att få mer public service utan extra kostnader. Enligt sändningstillståndet ska programföretagen präglas av folkbildnings-ambitioner. Genom att användandet av det producerade materialet begränsas till egna kanaler begränsas dessa ambitioner och möjligheter. För att allmänheten och andra medier ska kunna utnyttja det public service-material som SR, SVT och UR producerat behövs en förändring av deras öppenhet och tillgänglighet. Jag menar att regeringen bör se över förutsättningarna för att SR, SVT och UR så långt det är möjligt ska kunna tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning. Förhandsprövning av nya tjänster, punkt 5 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om förhandsprövning av nya tjänster, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 3 och motion 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5 samt 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del. Vi anser att förhandsprövning av nya tjänster hos programföretagen är en viktig del ur konkurrenssynpunkt och i ett statsstödshänseende. Att ingen förhandsprövning har gjorts sedan instrumentet infördes är mycket otillfredsställande och en indikation på att systemet inte fungerar. Att regeringen nu föreslår att andra än programföretagen får anmäla tjänster för prövning är något vi välkomnar, men att nu inskränka prövningen till att gälla enbart nya tjänster inom den kompletterande verksamheten är oacceptabelt. Regeringen föreslår att möjligheten för public service-företagen att bedriva försöksverksamhet ska bestå. Vi vidhåller public service-kommitténs ställningstagande om att försöksperioden ska begränsas till , även det en tidsperiod som kan riskera att medföra marknadsstörningar. En period bör räcka för programföretagen att samla in kunskap om hur publiken tar emot en tjänst för att kunna avgöra om den bör bli bestående. Regeringen bör i sändningstillståndet ställa krav på att nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för både kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som program-företagen vill lansera även fortsättningsvis ska anmälas och att programföretagens möjlighet till försöksverksamhet ska användas i mycket restriktiv omfattning. Förhandsprövning av nya tjänster, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om förhandsprövning av nya tjänster, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 3 och motion 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del. granskas inte programföretagens webbinnehåll av , och sändningstillståndet berör inte webbverksamheterna. Vi anser att detta är problematiskt. Mer av public services innehåll ska kunna granskas. Programbolagens hemsidor innehåller mycket som vanliga tv-sändningar inte innehåller, t.ex. textavsnitt intill programinslag som givetvis bör kunna granskas utifrån programbolagens uppdrag om saklighet och opartiskhet. Vi anser därför att regeringen bör ta fram ett förslag på hur programbolagens webbtjänster ska kunna inkluderas i sändningstillståndet. Förhandsprövning av nya tjänster, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om förhandsprövning av nya tjänster. 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkande 1, bifaller delvis proposition 2018/19:136 punkt 3 och motion 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del och 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5. Jag tycker att regeringens förslag att andra aktörer ska kunna anmäla tjänster till förhandsprövning är mycket problematiskt och ett hot mot program-företagens oberoende. har gjort bedömningen att förhandsprövningen i sin nuvarande form inte strider mot yttrandefrihetsgrundlagen. Vid båda dessa tillfällen har faktumet att tjänsterna endast kan anmälas av programföretagen själva lyfts fram som en faktor till varför det är gångbart. Både och regeringen slår fast att det är kombinationen av att endast nya tjänster prövas som endast programföretagen kan avgöra vad som ska prövas som utgör grunden för bedömningen att förhandsprövningen inte går emot yttrandefrihetsgrundlagen. Jag uppfattar att det saknas en ordentlig konsekvensanalys av hur förslaget till nya förutsättningar påverkar t.ex. etableringsfrihet och principen om förbud mot hindrande åtgärder. Med regeringens förslag om att även tillåta andra aktörer att anmäla nya tjänster sätter man programföretagen i en knepig sits konkurrensmässigt. Förslaget innebär att man ger kommersiella intressen, som är konkurrenter till public service, ett stort inflytande över programföretagens arbete och utveckling. I och med att medielandskapet förändras snabbt, riskerar förslaget att bakbinda programföretagen. Vid en prövning kan man behöva redovisa idéer och affärsmodeller som i ett privat bolag klassas som affärshemligheter. Jag oroar mig för att den teoretiska gränsen mellan att granska innehåll och form inte är så tydlig i praktiken. Jag menar att man på allvar ska beakta risken att systemet framkallar en sorts självcensur. Oberoendet för public service behöver stärkas snarare än att utmanas med ett nytt system för förhandsprövning. Det är beklagligt att regeringen har svängt sedan kommittéarbetet och vill förändra systemet för förhandsprövning igen. Jag menar att det är mycket problematiskt att man väljer att i så stor utsträckning gå programföretagens konkurrenter till mötes. Jag delar därmed inte regeringens bedömning att förslaget till ny modell för förhandsgranskning inte strider mot censurförbudet, etableringsfriheten och den redaktionella friheten. Detta är centrala delar av yttrandefrihetsgrundlagen och borde väga tyngre i detta sammanhang. Jag avstyrker därför regeringens förslag i den del som gäller att andra får anmäla tjänster till förhandsgransk-ning. I övrigt ställer jag mig bakom vad regeringen föreslår om förhands-prövning av nya tjänster. Förhandsprövning av nya tjänster, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om förhandsprövning av nya tjänster, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 3 och motion 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del och 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:60 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5. Liberalerna anser att det är rimligt att ha ett system för förhandsprövning av nya tjänster, inte minst mot bakgrund av behovet av att värna en medial ekologi. Det finns dock anledning till ytterligare överväganden kring utformningen av förhandsprövningen. Det är orimligt att nyhetstjänster ingår i förhandspröv-ningen. Åtminstone till dess att en ny ordning för förhandsprövning finns på plats bör nyhetstjänster undantas. Det får inte finnas någon som helst möjlighet eller ens en möjlighet till misstanke att en sittande regering kan få avgöra huruvida en ny nyhetstjänst eller ny produkt med grävande journalistik ska få sättas igång månader före ett val. Likaså måste det vara än tydligare än i regeringens proposition att tredjepartsanmälningar inte på något sätt kan ha en retroaktiv verkan. Befintlig verksamhet och befintliga tjänster granskas redan av . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Sändningarnas innehåll, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om sändningarnas innehåll, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 4 och motion 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 2. Regeringens tolkning av speglingsuppdraget innebär att de ser etnisk och sexuell representation som ett verktyg för att bredda medierapporteringen och mångfalden. Man utgår från att personer med olika ursprung genom sin härkomst ger nya perspektiv i debatten. Vi anser inte att denna form av mångfaldsambition är konstruktiv, dvs. att en persons förmåga att lyfta fram perspektiv inte alltid eller enbart påverkas av personens etnicitet eller sexuella läggning och att det är högst tveksamt att denna typ av åtgärd skulle bredda debattklimatet och säkra en mångfasetterad rapportering. Tvärtom kan denna uppfattning anses förlegad. Av den anledningen är vi kritiska till att man i sändningstillståndet fäster vikt vid könsfördelning och etnisk representation. Vi menar att kompetens måste vara primärt fokus framför kvotering av olika slag och att fokus bör vara på varierande meningsperspektiv och olika livsförhållanden i landets alla delar. Sändningarnas innehåll, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: a) godkänner reservantens förslag om sändningarnas innehåll, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, bifaller delvis proposition 2018/19:136 punkt 4 och motionerna 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 3. Från sida värnar vi en mångfald av medier och ser hur viktigt det är för att få många perspektiv belysta, många historier berättade och säkerställa en stark tilltro till journalistiken hos befolkningen. En central del i detta är nyhetsförmedlingen. Tyvärr ser vi att det finns problematiska skrivningar i regeringens förslag som innebär motsättningar mellan de olika uppdragen. Det är formuleringar om att stärka bevakningen i svagt bevakade områden och ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrens-förutsättningar som är svårtolkade. På vilket sätt ska hänsyn tas? Innebär det att public service inte ska finnas där det redan finns andra lokala medier? Ska konkurrenternas ekonomiska förhållanden undersökas och ska man sedan bedöma om konkurrenten kan anses vara en kvalitativ nyhetsaktör? Många av de privata mediebolagen har upplevt ekonomiska svårigheter , och det är oroande att utvecklingen gått mot ett fåtal större aktörer och minskad lokal bevakning. Detta måste man ta itu med på allvar i den nationella mediapolitiken men inte styra regleringen av public service. Vi anser inte att det är public service som utgör ett hot mot den lokala mediemarknaden. Denna uppfattning förstärktes av vad som framkom under kulturutskottets utfrågning om framtidens public service 2017 (2016/17:RFR15). Där menade den inbjudna forskaren att den internationella forskningen finner väldigt lite bevis för att public service skulle ha en negativ marknadspåverkan. Forskningen visar däremot att public service vässar de kommersiella mediebolagen och driver på deras investeringar och satsningar på mer samhälls- och nyhetsjournalistik. Public service har även en viktig roll när det kommer till att bevara och vitalisera de svenska minoritetsspråken. Att regeringen föreslår en höjning av ambitionerna i förhållande till kommitténs förslag är bra. Det är däremot viktigt att se hur de olika programföretagen inte bara fyller en gemensam funktion utan också enskilt har ett stort ansvar för att det finns många olika former av produktioner på minoritetsspråken. vill därför se att varje programföretag får ett enskilt uppdrag om minoritetsspråken. Det skulle innebära tydlighet och ett utökat arbete i frågan. Det är positivt att regeringen föreslår att programföretagen ska arbeta för en dialog med minoritetsspråkens företrädare. En ökad dialog med minoritetsorganisationerna kan ge den hjälp och det stöd som programföretagen kan behöva för att bättre upptäcka och tillfredsställa de behov som finns . Det är inte acceptabelt att urfolk blir hänvisade till våra grannländer för att få ta del av sändningar på sitt eget språk. Därmed avstyrker jag propositionen i den del som avser förslaget att SVT och SR i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar. Vidare bör regeringen formulera enskilda uppdrag om minoritetsspråken till bolagen. I övrigt ställer jag mig bakom vad regeringen föreslår om sändningarnas innehåll. Sändningarnas innehåll, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag om sändningarnas innehåll, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2018/19:136 punkt 4 och motionerna 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2019/20:42 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:58 av m.fl. (SD) yrkande 3. Medievärlden består av olika aktörer som är konkurrenter men också ömsesidigt beroende av varandra. Förändrar man förutsättningar för en kommer också andra att påverkas, ibland positivt, ibland negativt. Liberalerna anser att självständiga public service-medier med brett uppdrag, bred förankring och stort förtroende är viktigt för demokratin. Detta har också stöd i internationell forskning. Det gäller också den lokala demokratin. Det är därför viktigt med lokal närvaro. Man ska emellertid inte bortse ifrån att närvaron kan vara problematisk. Företrädare för lokala tidningar och lokaltidningskoncerner menar att läsare lockas från deras hemsidor till SR:s och SVT:s lokala hemsidor. Detta påverkar möjligheten att få en ny affärsmodell med betald tillgång på nätet att fungera, liksom möjligheten till annonsintäkter. I sammanhanget ska påminnas om att det stora intäktsbortfallet på annonssidan till övervägande del beror på de globala nätjättarna, men i den känsliga ekonomiska situation många aktörer befinner sig i är varje intäktsbortfall bekymmersamt. Det varken går eller vore önskvärt att sätta upp tydliga ramar för programföretagens lokala rapportering.