bet · H601KrU7 · 2019-03-08 00:00:00 — 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 50 och 2018/19:721 av (M), 2018/19:2197 av m.fl. (S) och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 64. En bostadsmarknad där fler får plats ökar människors frihet och möjlighet att forma sitt liv och ger bättre förutsättningar för jobb och tillväxt i . En fungerande bostadsmarknad med mer dynamik är också en bostadsmarknad där fler kan göra en social resa. Dagens svenska bostadsmarknad är raka motsatsen. Den är stängd, inflexibel och i permanent obalans. Nästa lågkonjunktur väntar runt hörnet och prognoserna för nybyggnation faller kraftigt, som en mycket allvarlig bostadsbrist består. Det är viktigt att förekomsten av fornminnen beaktas vid bostadsbyggande och andra arbetsföretag som innebär risk för ingrepp i vårt gemensamma arv från det förgångna. Det måste dock erkännas att det finns en målkonflikt mellan detta och intresset av att pressa byggkostnaderna och öka byggandet. Arkeologiska undersökningar är ofta kostsamma och förlänger byggtiden. Vid bostadsbyggande finns det vissa möjligheter, enligt förordningen (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer, till statsbidrag till arkeologiska undersökningar och övriga åtgärder enligt 2 kap. 13 § kulturmiljölagen. Ett villkor är dock att fornlämningen finns i en äldre stadskärna och berörs av kompletteringsbebyggelse. Om detta villkor inte uppfylls kan inte statsbidrag beviljas. Jag anser att det bör göras en översyn av bestämmelsen i vilken man överväger att vidga möjligheten till statsbidrag för arkeologiska undersökningar vid bostadsbyggande till alla tätorter. Kulturmiljövårdkompetens, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:650 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. kulturmiljöer är i dess vidaste bemärkelse hela vår omgivning och gestaltar vårt lands historia och utveckling, förmedlar kollektivt minne och bildar referenspunkter som ger varje ort och ställe dess unika karaktär och fascination. Samhällsbyggnad av högt kulturhistoriskt värde såsom stationshus, skolor, kyrkor och äldre landskapsmiljöer uppbådar lokalt ideellt engagemang och skapar sammanhållning. Ett sammanhållet samhälle vårdar de fysiska rum som förmedlar vår andliga historia genom byggnads- eller landskapsvård, trygg lagstiftning och varsam hantering vid nybyggnation runt omkring. är det politiska intresset svagt, såväl i nationella finansiella anslag som i kompetens. I i planerings- och bygglovsprocesser framkommer att två av tre kommuner inte har tillräckliga förutsättningar för att värna kulturvärden i bebyggelsen och att av kommunerna inte har tillgång till den antikvariska kompetens de behöver, trots att man har att hantera kulturmiljöfrågor inom ramen för både och kulturmiljölagen. Det är allvarligt eftersom kommuner hanterar kulturmiljöers framtid i samhällsbyggnadsprocesser där kunskap om hur kulturmiljövärden kan värnas, vårdas och visas är centralt. Adekvat kompetens är centralt för att bebyggelsemiljöer inte ska förvanskas, förringas, skadas eller t.o.m. rivas och historiska kapitel därmed går förlorade. Vi vill därför främja kulturell planering i nationella mål och riktlinjer. Vidare vill vi att genom myndighetsdirektiv förstärka samordningen för att trygga helhetssynen på kulturmiljöerna och tillsätta en nationell översyn av gällande lagstiftning och kompetens för att identifiera eventuella luckor och åtgärdsmöjligheter. Skydd av fornminnen, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:430 av och (båda SD) och 2018/19:5 av (SD) och 2018/19:889 av (M). Svenska arkeologer kastar amulettringar och andra urgamla fornfynd från järnåldern och vikingatiden till synes som följd av ett snedvridet marknadstänkande. Av kostnadsskäl gallrar man enorma mängder unika föremål, som hade sparats i en lång rad andra länder. Vi tycker inte att det är rimligt att kulturarvet läggs ut på entreprenad till lägstbjudande och att många historiska och unika föremål slängs. Det är inte heller rimligt att svensk historia och vårt kulturarv aktivt raseras till följd av att det för stunden inte prioriteras tillräckligt. Vi tycker därför att regeringen ska återkomma till med förslag som syftar till ett starkare skydd av fornminnen. Skador på fornlämningar i skogen, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 13. Mer än halva yta består av skog och dess betydelse har många dimensioner, inte minst vad gäller friluftsliv, turism, kulturarv och biologisk mångfald. är skogsbruket en av våra viktigaste näringar och utgör en oerhört viktig länk i kedjan som håller ihop ekonomin i många regioner. Att förstöra eller skada fornlämningar är ett brott mot kulturmiljölagen. Trots det visar och årliga inventering att nästan hälften av de inventerade forn- och kulturlämningarna påverkats eller skadats i samband med skogsbruk. Omkring en fjärdedel av de inventerade lämningarna är skadade eller grovt skadade. Registreringen av okända forn- och kulturlämningar behöver stödjas eftersom det skulle underlätta för skogsägare och skogsentreprenörer att upptäcka och förhindra skador på fornlämningar i skogen. Geografisk information, från bl.a. Lantmäteriet, bör tillgängliggöras som öppna data. Relevant information om vattenskydd, fornminnen och naturskyddade områden bör kvalitetssäkras och göras tillgänglig på olika it-plattformar. I områden med mycket rikligt förekommande kolbottnar bör det utredas om dessa ska strykas ur listan över lämningar som alltid ska sparas. Sammanfattningsvis vill vi att ska utöka sin rådgivning kring natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket. Uppdrag till och folkminnen, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:649 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. värderar det immateriella kulturarvet högt. Det arbete som enskilda, civilsamhället och t.ex. och folkminnen gör för att samla in och tillgängliggöra vårt immateriella kulturarv är ovärderligt såväl för nutidens människor som för kommande generationer. Det gäller för det svenska, men även för det finlandssvenska, tornedalska och samiska immateriella kulturarvet. Vi anser att ambitionsnivån för det immateriella kulturarvet bör höjas, framför allt vad gäller arbetet som rör konvention om skydd av det immateriella kulturarvet. Vi vill därför att regeringen ser över möjligheterna att tillföra ytterligare resurser för att skynda på och folkminnens arbete med konvention om skydd av det immateriella kulturarvet. Vi vill att regeringen ser över hur man kan stärka insamlingen och levandegörandet av de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven. Vi vill även att och folkminnen ges i uppdrag att i samråd med Forum för levande historia bygga upp en kunskapsbank kring synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara dem. Säkra det immateriella kulturarvet, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2904 av m.fl. (KD) yrkande 5. Den kristdemokratiska ideologin innefattar förvaltarskapstanken. Innebörden av denna på kulturområdet är att varje generation är skyldig att förvalta det som lämnats till den av tidigare generationer för att sedan föra det vidare till nästa. Kunskapen om det egna kulturarvet, det materiella likväl som det immateriella skänker människor trygghet i sin identitet. Det är nödvändigt för att vi ska kunna möta och känna respekt för andras kulturer och traditioner. Kulturarvet är i ständig förändring och uppstår i mötet mellan det gamla och det nya. Genom att kulturarvet formas i samspel med omvärlden blir det också ett viktigt verktyg i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. En kultur som värnar mångfald är förutsättningen för en positiv integration. Att värna och vårda det gemensamma kulturarvet är därför en central del i den kristdemokratiska kulturpolitiken. Detta bör göras genom en aktiv medvetenhet om och förmedling av de värden om människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta som byggt och håller samman vårt samhälle. Kulturen håller ihop gemenskaper och skapar förutsättningar för ett gott samhälle. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Jag vill därför att regeringen påskyndar arbetet med att säkra det immateriella kulturarvet. God ortnamnssed, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1645 av m.fl. (SD) och 2018/19:903 av m.fl. (MP) yrkande 9. började Lantmäteriet stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blir då enbart de ursprungliga samiska namnen. Lantmäteriets motiv till förändringen är att man upplevt att det varit rörigt att ha med både den svenska och den samiska stavningen. Det är förvisso så att namn godkända av Lantmäteriet kan användas, men här menar vi att Lantmäteriets tillämpning av 1 kap. 4 § kulturmiljölagen (1988:950) om god ortnamnssed behöver skärpas och ta större hänsyn till god ortnamnssed. Vår uppfattning är att det är principiellt felaktigt att radera ut de svenska ortnamnen i fjällvärlden eftersom det också bidrar till att radera ut minnet av de svensktalande människor som i åtminstone hundratals år har bott och verkat i området. Förfarandet har också orsakat praktiska problem. De samiska namnen är inte alltid allmänt kända, vilket har skapat förvirring och svårigheter. Turister har fått svårare att hitta platser som folk pratar om på kartan, SOS Alarm har svårt att tyda den samiska stavningen och polis och fjällräddning i området har vittnat om att den nya ordningen skapat förvirring och tidsförlust i samband med larm- och nödsituationer. Det är en förvirring som i en framtida extremsituation i värsta fall skulle kunna leda till att människoliv går förlorade. Vi vill att Lantmäteriets reform tas tillbaka och att regeringen återkommer med förslag kring hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed kan skärpas. Vi anser att det inte bör vara antingen svenska eller samiska ortnamn utan vill främja användandet av både de svenska och de samiska namnen. Svenskbefolkning i historiska utvandrarbygder, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1911 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. , framför allt under utvandrarvågorna –1910, emigrerade flera tusen svenskar till , företrädesvis till . I och med svåra förhållanden och umbäranden blev många offer för sjukdomar, epidemier och fattigdom, medan några hundra återvände till . Något tusental drog söderut till där man fann bördigare jord och bättre levnadsförhållanden. Denna utvandrarkategori är nästan helt okänd för gemene man i . Det finns en svensktalande befolkning kvar i provinsen i Oberá (f.d. kolonin ). Andra historiska svenskbygder som är mer eller mindre kända är den estländska och de intilliggande öarna i , där det fram till fanns en svensktalande befolkning. Från i den estniska skärgården tvingades en stor del av svenskbefolkningen att utvandra till nyerövrade områden i där grundades. I förenta stater finns över tusen svenska ort- och platsnamn som påminner om den svenska invandringens historia. I talar svenska som modersmål av den finlandssvenska minoriteten i delar av den finska väst- och sydkusten. är också den enda historiska svenskbygd utanför där svenskan är huvudspråk. Liksom för invandrargrupper i dagens betyder självklart rötterna och traditionerna mycket för dessa svenskättlingar. Vi vill därför att och folkminnen får ett uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap om svenskbygdernas dialekter och kulturer. Uppmärksammande av brott mot mänskligheten, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:1269 av (SD) yrkande 2, 2018/19:495 av (L) och 2018/19:1654 av (M) samt 2018/19:497 av och (båda L), 2018/19:2246 av (S) och 2018/19:2674 av m.fl. (S). Forum för levande historia har ett uppdrag att främja arbetet med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter och har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunistiska regimers brott mot mänskligheten. Vi anser att detta arbete är positivt eftersom kunskap är en i arbetet mot extremism. Kommunismen och nationalsocialismen är de två ideologier som har orsakat mest lidande i världshistorien. Det har informerats om nazismen i skolorna ända sedan slut och alltsedan dess har det kampanjats och författats informationsskrifter och böcker genom statliga initiativ. Ingen liknande information och upplysning om kommunismens likartade brott och folkmord har delgivits elever i skolorna. Inte heller har vi sett statliga kampanjer och informationsskrifter kring detta, vilket är lika beklagligt som förvånande. Vi vill att regeringen utreder hur information om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna ges i skolan till eleverna samt hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut. Vi vill också att uppdraget till Forum för levande historia utökas till att lyfta islamismens antidemokratiska natur och brott mot mänskligheten för att förhindra att unga radikaliseras till följd av ett förhärligande av islamismen. Ålarvet på , punkt 20 (M, C, L) (L), (M), (M), Per Lodenius (C) och (M) anför: Ålen är landskapsfisk och det är ingen tvekan om att ålen är viktig för , för fiskare, kulturen och turistnäringen. Ålfiskekulturen längs är unik. Inte minst märks detta längs med den s.k. Ålakusten, som sträcker sig från till Stenshuvud, där ålfisket till stor del präglar kustbilden. Det handlar om språk och traditioner, seder och bruk, ärvda kunskaper och generationers bildning. Själva fisket är reglerat genom åldrätter, ett system med rötter i tiden då var danskt och fisket var av mycket stort ekonomiskt intresse, därav den unika regleringen. Åldrätterna, ensamrätten att fiska ål inom ett visst bestämt område, är fortfarande fast egendom med lagfart och fastighetstaxering som följd. Ålabodarna är platsen för ålafiskarnas ålagillen där det inte bara äts ål i olika former utan där även sång, musik och muntlig berättartradition får stor plats. Dessa kulturhändelser utnyttjas frekvent och ska ses i ett kulturellt sammanhang för att man ska få veta mer om vad ett ålafiske står för. hade ca 140 olika nationer besökt skånska ålagillen tillsammans med svenska och skånska företag. Ålakustens ålfiske är listat som ett svenskt immateriellt kulturarv i enlighet med konvention om de immateriella kulturarven. Det innebär en skyldighet för att se till att kulturarvet förblir levande. Ålakustens ålfiske är ett hantverksmässigt, småskaligt, långsiktigt hållbart, miljövänligt och kustnära fiske. Av flera anledningar kan ålakulturen nu vara hotad på grund av regelverken kring överlåtelse av åldrätter, internationellt fiske, omoderna vattenkraftverk m.m. Det immateriella levande kulturarvet visar oss var vi kommer ifrån och ger oss en förankring i den värld vi lever i. Ålafisket och de traditioner som vuxit fram kring denna är ett tydligt exempel som är viktigt att skydda och bevara för eftervärlden. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:5 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för fornminnesbrott ska skärpas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:44 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör visa större intresse för och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:104 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör förklara som riksintresse och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska garantera verksamheten vid och i samarbete med stiftelsen och starta en musei- och utbildningsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:118 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att etablera ett museum för regalskeppet , regalskeppet och amiralsskeppet på eller i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:134 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka Forum för levande historias uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:263 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att skapa ett museum/center över gärning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:293 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synagogor ska ha rätt till viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av byggnader, inventarier, tomter och begravningsplatser och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synagogor ska skyddas särskilt av kulturmiljölagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:339 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma tag för nordisk publicitet och förvaltning i andra länder genom exempelvis museer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:430 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare skydd för fornlämningar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:495 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Forum för levande historia i uppdrag att informera om islamismens brott och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:497 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheten för levande historia ska ges i uppdrag att stödja kommuner som vill upprätta snubbelstenar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:649 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka och folkminnens arbete med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur insamlande och levandegörande av de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta och folkminnen i samråd med Forum för levande historia bygga upp en kunskapsbas kring och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara och synliggöra synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:650 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kulturell planering och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samordning mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell översyn av lagstiftning och kompetens och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:651 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:652 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom berörda myndigheter och i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:721 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:863 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:864 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att hitta en långsiktig finansieringslösning för kyrkobyggnadernas förvaltande och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:889 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om Lunds universitets historiska museum och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:903 av m.fl. (MP): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om synliggörande av Sápmi och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1027 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om det kristna kulturarvet i sydöstra och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1046 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer långsiktigt tryggad verksamhet för i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1266 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att rädda folkparkerna genom ett statligt bidrag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1269 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1281 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skador på fornlämningar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1452 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa förutsättningar för i att bli ett nationellt skogsvetenskapligt centrum och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1644 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1645 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad hänsyn till god ortnamnssed och om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1654 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Forum för levande historia bör ges i uppdrag att genomföra en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten i enlighet med vad som tidigare gjorts inom detta må ni berätta avseende Förintelsens förbrytelser mot mänskligheten, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1688 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att uppgradera till riksmuseum och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1881 av m.fl. (M):