bet · H601SoU8 · 2019-05-10 00:00:00 — I yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att verka för förstärkning av förlossningsvården, eftervården och barnsjukvården. I motion 2018/19:2262 av (C) föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att aktualisera och uppdatera riktlinjer och riskfaktorer när det gäller GBS (grupp B-streptokocker). I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda införandet av obligatoriska test av GBS (grupp B-streptokocker) för blivande mödrar. I motion 2018/19:469 av Gulan Avci (L) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att alla landsting och regioner ska säkerställa att kunskapen om förlossningsskador finns hos barnmorskor och förlossningsläkare. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att alla kvinnor ska ha rätt till efterkontroll där förlossningsskador kan upptäckas och behandlas. I motion 2018/19:2129 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att vård och stöd till kvinnor efter förlossning måste prioriteras högre. I motion 2018/19:2485 av (C) föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande om att verka för ökade anslag till forskning om kvinnors hälsa. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att satsa nationella medel på att öka kunskapen inom vården om kvinnors hälsa. Nationell kartläggning – dödfödda och spädbarnsdöd I motion 2018/19:543 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av alla dödfödda och spädbarn som dör före i , i syfte att minska dödstalen. Bakgrund och pågående arbete Medel till förlossningsvård och kvinnors hälsa I vårändringsbudgeten avsattes till förlossnings-vården , som aviserades –2019 (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Vidare aviserade regeringen i budgetpropositionen en riktad primärvårdssatsning om 2016–2019 med fokus på kvinnors hälsa. I budgetpropositionen föreslogs att skulle avsättas för dessa ändamål 2017 och att motsvarande belopp skulle avsättas (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9, bet. 2016/17:SoU1, rskr. 2016/17:127). I vårändringsbudgeten avsattes ytterligare för att möta den akuta situationen inom förlossningsvården (prop. 2016/17:99, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:350). I budgetpropositionen föreslog regeringen att den pågående satsningen på förlossningsvården skulle tillföras ytterligare 1 2018 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). I budgetpropositionen föreslog regeringen att den pågående insatsen på förlossningsvården och kvinnors hälsa skulle fortsätta, och 1 respektive avsattes för finansieringen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9, bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). Av regeringsförklaringen framgår att ett särskilt fokus läggs på kvinnors ohälsa. Nya investeringar görs i bl.a. förlossningsvården. Överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om 73 punkter Av överenskommelsen framgår att förlossningsvården ska stärkas. Överenskommelser mellan regeringen och SKL om en förbättrad förlossningsvård och kvinnors hälsa ingick regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en treårig överenskommelse om ökad tillgänglighet och jämlikhet i förlossningsvården och förstärkta insatser för kvinnors hälsa, –2019. Målet med överenskommelsen är att främja sjukvårdshuvudmännens förutsättningar att förbättra förlossningsvården, stärka insatserna för kvinnors hälsa och stärka primärvårdens insatser som rör kvinnors hälsa. Insatserna ska i första hand stärka förlossningsvården och eftervården för förlösta kvinnor. I andra hand får medlen användas till insatser inom hälso- och sjukvården under förutsättning att de leder till att stärka kvinnors hälsa. träffades en tilläggsöverenskommelse mellan staten och SKL om en förstärkning av den pågående satsningen att stärka förlossningsvården och främja insatser som syftar till en bättre hälsa hos kvinnor (S2017/03585/FS). träffade regeringen och SKL en tilläggsöverenskommelse om ökad tillgänglighet och jämlikhet i mödra- och förlossningsvården samt förstärkta insatser för kvinnors hälsa 2018–2019 (S2018/01950/FS). Följande delar lyfts särskilt i överenskommelsen: förbättrad arbetsmiljö, förstärkt personaltäthet – exempelvis fler barnmorskor – tryggare vårdkedja och eftervård, förbättrad neonatalvård samt kunskapsstöd och utbildning för medarbetarna. Satsningen omfattar hela vårdkedjan inklusive förebyggande insatser, från mödravårdscentral till eftervård för kvinnan efter graviditet och förlossning. Regeringen och SKL är överens om att arbeta för en mödrahälsovård och förlossningsvård där bl.a. – det finns en tydlig vårdkedja – eftervården utvecklas och stärks – rätt vård och stöd ges i de fall det uppstår komplikationer – bemanningen är sådan att det ska finnas en barnmorska eller annan person med relevant kompetens tillgänglig för den födande under förlossningen – evidensbaserad kunskap och kunskapsstöd utvecklas för att förebygga, diagnostisera och behandla förlossningsskador – det finns goda förutsättningar för forskning. Inom ramen för överenskommelsen ryms också den satsning på kvinnors hälsa inom primärvården som görs 2016–2019. Uppdrag till SBU om förlossningsskador Regeringen gav () i uppdrag att föreslå vilka kunskapsluckor som ska prioriteras när det gäller förlossningsskador (S2018/04192/FS [delvis]). Enligt regeringen visar tidigare rapporter från SBU att det saknas tillräcklig kunskap för att förebygga och behandla förlossningsskador. Uppdraget ska genomföras i samråd med såväl patientföreträdare som profession som behandlar dessa typer av skador. Uppdraget ska redovisas . Nationell kartläggning – dödfödda Dödföddhet definieras som framfödande av ett barn utan livstecken efter den 22:a graviditetsveckan. föds i snitt fyra döda barn per 1 000 födda barn i . Andelen har inte minskat (). redovisade ett regeringsuppdrag om att inventera och föreslå åtgärder för att ytterligare minska antalet dödfödda barn i . I rapporten lämnas ett antal rekommendationer, bl.a. att ta fram kunskapsstöd om som dör i livmodern och rekommendationer för professionen, ge information till gravida kvinnor om riskfaktorer som kan leda till dödföddhet, lämna riktade resurser till hälso- och sjukvården för att ta hand om gravida kvinnor med ökad risk för dödföddhet samt att stimulera forskningen om dödföddhet. Ärendet bereds i . lämnade regeringen ett uppdrag till med syftet att undersöka hur omhändertagandet av föräldrar och syskon efter ett eller ett spädbarns död i samband med förlossning ser ut i olika regioner och vilket stöd som erbjuds. Uppdraget ska redovisas . Plötslig och oväntad spädbarnsdöd dör 45 spädbarn i åldern 0–12 månader plötsligt och oväntat i (). har lämnat ett antal publikationer om plötslig och oväntad spädbarnsdöd: – Minska risken för plötslig spädbarnsdöd – En vägledande skrift för hälso- och sjukvårdspersonal (2014) som är tänkt att fungera som stöd för det rådgivande samtalet med nyblivna föräldrar – Minska risken för plötslig spädbarnsdöd – sex råd till dig som förälder (2014) – Plötslig oväntad död hos spädbarn – Kunskapsstöd med nationella rekommendationer till hälso- och sjukvården (2016). Detta kunskapsstöd med rekommendationer för dödsorsaksutredningen är tänkt att bidra till jämlikhet i landet när det gäller omhändertagandet av det döda barnet och familjen samt förbättra möjligheterna att förebygga plötslig oväntad död hos spädbarn. Motionsyrkanden om förlossningsvård och om en nationell kartläggning av alla dödfödda barn i behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Utskottet välkomnar de senaste årens överenskommelser mellan regeringen och SKL, där man i den senaste överenskommelsen lyfter upp förstärkt personaltäthet, tryggare vårdkedja och eftervård samt kunskapsstöd och utbildning för medarbetarna. Satsningen omfattar hela vårdkedjan inklusive förebyggande insatser, från mödravårdscentral till eftervård för kvinnan efter graviditet och förlossning. Bland målen nämns att det ska finnas en tydlig vårdkedja, att det ska finnas en barnmorska eller annan person med relevant kompetens tillgänglig för den födande under förlossningen och att evidensbaserad kunskap och kunskapsstöd ska utvecklas för att förebygga, diagnostisera och behandla förlossningsskador. Utskottet kan konstatera att regeringen i budgetpropositionen föreslog att den pågående insatsen ska fortsätta och att det av regeringsförklaringen framgår att ett särskilt fokus läggs på kvinnors ohälsa och att nya investeringar ska göras i förlossningsvården. Utskottet noterar vidare uppdraget till att föreslå en prioritering av kunskapsluckor när det gäller förlossningsskador. Mot bakgrund av pågående satsningar och arbete anser utskottet inte att det behövs något initiativ från . Motionerna 2018/19:469 (L) yrkandena 2 och 3, 2018/19:1566 (M), 2018/19:1639 (SD) yrkandena 30–32, 2018/19:2129 (S), 2018/19:2157 (M) och 2018/19:2262 (C) yrkandena 1 och 2 bör avslås. Även motion 2018/19:2485 (C) yrkandena 1 och 3 bör avslås. Utskottet noterar och ser positivt på redovisade uppdrag om att inventera och föreslå åtgärder för att ytterligare minska antalet dödfödda barn i . Utskottet noterar även de publikationer som lämnat när det gäller plötslig och oväntad spädbarnsdöd liksom uppdraget till om att undersöka omhändertagandet av föräldrar och syskon i samband med ett eller spädbarns död. Något tillkännagivande med anledning av motion 2018/19:543 (SD) är inte nödvändigt. Motionen bör avslås. Vård av utländska medborgare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. och hälsoundersökning för asylsökande m.fl. Jämför reservation 64 (M) och 65 (SD). Hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. I kommittémotion 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att regioner och landsting enbart ska erbjuda akut (omedelbar) vård och behandling till vuxna utan rätt att vistas i landet. I kommittémotion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 55 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att verka för tydliga regelverk för icke-medborgares rätt till skattefinansierad välfärd och sjukvård. Vuxna med tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd ska enligt motionärerna ha fri tillgång till akutvård och vård som inte kan anstå. Vård utöver det bör finansieras av den enskilde genom exempelvis en sjukförsäkring. Asylsökande vuxna och barn bör erbjudas akut vård, medan övrig vård finansieras av vårdtagaren. Personer som vistas illegalt i landet ska endast ha tillgång till akutvård och dessutom ha betalningsansvar för den. I motion 2018/19:2300 av m.fl. (MP) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om fullständig rätt till vård för asylsökande och papperslösa unga upp till . Hälsoundersökning för asylsökande m.fl. I motion 2018/19:1556 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över behovet av hörselscreening för nyanlända. Motionären anför att hörselscreening borde erbjudas asylsökande i samband med hälsoundersökningen. I motion 2018/19:1338 av Boriana (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till obligatorisk hälsokontroll för asylsökande. I kommittémotion 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att sammanställa och följa upp genomförda hälsoundersökningars effekter. Vård till asylsökande m.fl. Lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. innehåller bestämmelser om landstingens skyldighet att, utöver vad som följer enligt hälso- och sjukvårdslagen, erbjuda hälso- och sjukvård åt asylsökande och vissa andra utlänningar som vistas inom ett landsting. Ett landsting ska enligt 6 § erbjuda bl.a. asylsökande som har fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Enligt 5 § ska barn som inte har fyllt erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds den som är bosatt inom . Enligt 7 § ska bl.a. asylsökande, om det inte är uppenbart obehövligt, erbjudas en hälsoundersökning. Vård till utlänningar utan nödvändiga tillstånd Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om landstingens skyldighet att, utöver vad som följer enligt hälso- och sjukvårdslagen, erbjuda hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas inom ett landsting utan att vara bosatta där. Ett landsting ska enligt 7 § erbjuda utlänningar som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning och som har fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Enligt 6 § ska barn som inte fyllt erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds dem som är bosatta inom . Enligt 10 § ska utlänningen om det inte är uppenbart obehövligt erbjudas en hälsoundersökning. Hälsoundersökningar av asylsökande m.fl. Av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:11) om hälsoundersökning av asylsökande m.fl. framgår i 6 § att hälsoundersökningen ska innefatta ett samtal om den undersöktes hälsa med avseende på tidigare och nuvarande fysiska och psykiska hälsotillstånd. En del av samtalet ska avse hur hälsotillståndet kan vara påverkat av den undersöktes psykosociala situation eller av traumatiska upplevelser. Samtalet ska även innehålla frågor om den undersöktes vaccinationsstatus, exponering för smittrisk samt de övriga uppgifter som kan behövas från smittskyddssynpunkt. Som en del i hälsoundersökningen ska kroppsundersökning och provtagningar göras, baserade på de behov som har framkommit vid samtalet. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, får vårdavgifter av patienter tas ut enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet (17 kap. 1 §). Regler för högkostnadsskydd finns i 17 kap. 6 § HSL. Högkostnadsskyddet motsvarar 0,025 gånger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, avrundat nedåt till närmaste femtiotal kronor, eller det lägre belopp som bestämts av . Bestämmelser om högkostnadsskyddet för läkemedel finns i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Förordningen (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar innehåller bestämmelser om den avgift som utlänningar, t.ex. asylsökande, själva ska betala (vårdavgift) när de har rätt till statlig ersättning för hälso- och sjukvård enligt förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. Utlänningar som omfattas av förordningen om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar ska betala vårdavgift med för besök hos läkare inom den offentliga primärvården och för läkarvård som ges efter remiss av sådana läkare (2 §). För annan sjukvårdande behandling än läkarvård, om den ges av en vårdgivare efter remiss av en läkare inom den offentliga vården, ska utlänningar betala vårdavgift med (3 §). När det gäller förebyggande barna- och mödravård som ges av en vårdgivare inom den offentliga primärvården, förlossningsvård och vård och åtgärder enligt smittskyddslagen (2004:168) ska ingen vårdavgift betalas (4 §). För receptförskrivna läkemedel ska utlänningar betala högst (6 §). Utlänningar utan nödvändiga tillstånd Förordningen (2013:412) om vårdavgifter m.m. för utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om de avgifter sådana utlänningar själva ska betala för vård och läkemedel. Utlänningar som omfattas av förordningen ska betala en vårdavgift med för läkarbesök inom hälso- och sjukvård eller hos läkare som får ersättning enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning eller enligt vårdavtal med samt för läkarvård som ges efter remiss av sådana läkare (3 §). För annan sjukvårdande behandling än läkarvård ska utlänningar som omfattas av förordningen under vissa förutsättningar betala vårdavgift med (4 §). När det gäller förebyggande barna- och mödravård som ges av en vårdgivare inom den offentliga primärvården samt förlossningsvård ska ingen vårdavgift betalas (6 §). För receptförskrivna läkemedel ska utlänningar betala högst (7 §). Bakgrund och pågående arbete Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) framgår att regeringen beviljade Kommuner och Landsting (SKL) för att sprida resultat och metoder i med syfte att åstadkomma en positiv hälsoutveckling bland asylsökande och nyanlända. SKL har vidare utformat programmet Hälsa i med fokus på att genomföra ett kunskapslyft för personal inom hälso- och sjukvården. Samtliga landsting har deltagit i . En kartläggning i landstingen och regionerna som gjordes av SKL /15 respektive 2015/16 visar att andelen asylsökande som fått en hälsoundersökning ökade från till . Rapport om hälso-och sjukvård åt asylsökande – SKL Enligt en enkätundersökning gjord av SKL om omfattningen av den hälso- och sjukvård samt tandvård som landstingen och regionerna erbjöd de asylsökande 2017 (dnr 18/02521) framgår att antalet asylsökande som fått en hälsoundersökning har ökat kraftigt . Flertalet asylsökande 2015 kom under årets sista månader. För många av dessa dröjde det till inledningen av 2016 innan de nåddes av en hälsoundersökning. Totalt genomfördes närmare 80 000 hälsoundersökningar 2016. var antalet asylsökande betydligt färre än 2015. Antalet som fått en hälsoundersökning minskade därför 2017. Antalet hälsoundersökningar uppgick då till ca 14 500 stycken. I rapporten anges vidare att landstingen av olika skäl inte lyckats med att i tillräcklig utsträckning nå de nyanlända asylsökande med sina erbjudanden om hälsoundersökning. SKL arbetar på nationell nivå för att ge landstingen bättre förutsättningar att kunna erbjuda och genomföra hälsoundersökningar. SKL samordnar exempelvis ett nätverk med representanter för de som arbetar med asylsjukvårdsfrågor i landstingen. Det har vidare genomförts utvecklingsarbeten i samarbete med och i fråga om hälsoundersökningar. Tillsammans med 1177 Vårdguiden utvecklas kontinuerligt informationen till både patienter och berörd personal på boenden och inom hälso- och sjukvården. Några metoder och insatser som visat sig framgångsrika är centraliserad asyl- och flyktingsjukvård, mobila team och hälsokom-munikatörer. Dessa ansträngningar visar sig nu ge resultat då allt fler av de asylsökande nåtts av ett erbjudande om en hälsoundersökning jämfört med tidigare. har i samverkan med , Kommuner och Landsting (SKL), , , , , samt tagit fram en vägledning för möten mellan asylsökande och tjänstemän vid myndigheter samt inom hälso- och sjukvården. Vägledningen är framtagen inom ramen för projektet struktur och samordning kring hälsoundersökningar för asylsökande (2014). Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga (sf 2017/18:1370) om kostnaderna för privilegier för personer som vistas illegalt i . Ministern anförde följande i sitt svar: har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till att ändra lagen så att personer som inte har rätt att uppehålla sig i landet mister privilegier som inte svenskarna eller andra som vistas i landet har. Det finns inte några privilegier för personer som uppehåller sig i utan tillstånd, som inte svenskarna eller andra som vistas i landet har. Det är därför inte möjligt att avskaffa några sådana privilegier. Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om skyldighet för landsting att erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård till vissa utlänningar som vistas inom ett landsting utan att vara bosatta där. Enligt lagen ska ett landsting erbjuda dem som har fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort, och preven-tivmedelsrådgivning. För barn gäller att ska erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds dem som är bosatta inom . Jag vill särskilt betona att skyldigheten för landstingen gäller ”vård som inte kan anstå”. Det är ett uttryck som bestäms av behandlande hälso- och sjukvårdspersonal, vanligen läkare eller tandläkare, och är en medicinsk bedömning av vilken vård som inte kan vänta. Det är alltså en klart begränsad skyldighet för landstingen jämfört med deras skyldighet i förhållande till övriga som är bosatta inom ett landsting eller andra som vistas i landet och kan knappast anses vara ett privilegium som inte tillkommer övriga befolkningen i . Barn som vistas i landet utan tillstånd har full tillgång till vård i . Det är en särskilt utsatt grupp och i förarbetena till lagen sägs att särskilt viktigt är det att tidigt uppmärksamma barns och andra särskilt utsattas gruppers hälsa samt redogörs för (prop. 2012/13:109, sid. 30). Konventionen om barnets rättigheter () antogs av . Den ratificerades av 1990 (SÖ 1990:20) och trädde i kraft . I stort sett alla länder i världen har anslutit sig till konventionen. Enligt artikel 24:1 erkänner konventionsstaterna barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering. Konventionsstaterna ska sträva efter att säkerställa att inget barn är berövat sin rätt att ha tillgång till sådan hälso- och sjukvård. Jag följer naturligtvis frågan noggrant, inte minst frågan om kostnader för denna vård. Utskottet behandlade motionsyrkanden om tydliga regelverk för icke-medborgares rätt till skattefinansierad välfärd och sjukvård i betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Ett motionsyrkande om att inte ge utlänningar som vistas illegalt i landet rätt till vård på samma villkor som asylsökande behandlades av utskottet i betänkande 2015/16:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:220). Ett motionsyrkande om hälsoundersökningar till nyanlända flyktingar m.fl. behandlades av utskottet i betänkande 2015/16:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:220). Utskottet konstaterar att landstingen ska erbjuda asylsökande vuxna och vuxna utlänningar utan nödvändiga tillstånd såväl akut vård som bl.a. vård som inte kan anstå, medan barn i den målgruppen som inte fyllt ska erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds barn som är bosatta inom . Utskottet anser inte att det som anförs i motionerna 2018/19:855 (SD) yrkande 55 och 2018/19:2921 (M) yrkande 34 ger skäl för något initiativ från . Motionerna bör avslås. Även motion 2018/19:2300 (MP) yrkande 4 bör avslås. Av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. framgår att asylsökande ska erbjudas en hälsoundersökning om det inte är uppenbart obehövligt. Utskottet noterar att arbete pågår på nationell nivå för att ge landstingen bättre förutsättningar att kunna erbjuda och genomföra hälsoundersökningar samt att andelen asylsökande som fått en hälsoundersökning ökat. Något initiativ med anledning av motionerna 2018/19:1338 (M) och 2018/19:2915 (KD) yrkande 5 är inte nödvändigt. Motionerna bör avslås. Även motion 2018/19:1556 (M) bör avslås. Psykisk ohälsa hos asylsökande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om psykisk ohälsa hos asylsökande. Jämför reservation 66 (V) och 67 (L). I kommittémotion 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur man kan fördjupa och bredda kompetensen ifråga om behandling av tortyr- och krigstraumatiserade i alla landets kommuner och landsting. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att säkerställa att fler traumaspecialister utbildas samt att kompetensen finns i hela landet. I kommittémotion 2018/19:2922 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om asylsökande ungdomars psykiska ohälsa och vikten av samhällets stöd. I motion 2018/19:2300 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om insatser mot psykisk ohälsa för asylsökande barn och unga. Bakgrund och pågående arbete Medel till vård och behandling för traumatiserade asylsökande och nyanlända Regeringen avsatte för att bl.a. öka tillgängligheten till vård och behandling för traumatiserade asylsökande.