bet · H601SfU20 · 2019-05-02 00:00:00 — Bidraget utvidgades till att, förutom utredande insatser, även omfatta planering, genomförande och uppföljning. Vidare har bidragsbeloppen höjts till per arbetstagare och år samt ges med högst per arbetsgivare. Medicinsk rehabilitering syftar till att så långt som möjligt återställa den fysiska och psykiska funktionsförmågan. Medicinsk rehabilitering utförs till största delen av hälso- och sjukvården. Arbetsförmedlingen har hand om den yrkesinriktade rehabiliteringen som är avsett att hjälpa arbetssökande med särskilda behov att finna och få ett arbete i första hand på den reguljära arbetsmarknaden. Rehabiliteringen består av utredning och funktionsbedömning, vägledning, arbetsprövning, arbets-platsanpassning, studie- och yrkesvägledning, information om studier och yrken och anställningsförberedande aktiviteter. Social rehabilitering sker i huvudsak i regi och syftar främst till att ge ekonomisk och social trygghet och att få människor att fungera socialt. ansvarar för social rehabilitering. Finansiell samordning genom samordningsförbund (Finsam) bedrivs av förbunden och är en frivillig samverkan mellan , , , regionen samt en eller flera kommuner. Insatserna ska rikta sig till försäkrade med behov av samordnade rehabiliteringsinsatser och syftar till att dessa ska uppnå eller förbättra sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Målgruppen befinner sig ofta långt ifrån arbetsmarknaden. Insatserna bestäms av respektive samordningsförbund och kan avse frågor om samlokalisering och att utveckla gemensamma metoder och individanpassade åtgärder för sjukskrivna. bidrar med statens andel motsvarande hälften av medlen; och kommunen ska bidra med var sin fjärdedel. Därutöver gäller kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess – överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) –2018. tecknade regeringen och SKL, i avvaktan på en ny regering, en överenskommelse om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess . Enligt lagen (2018:744) om försäkringsmedicinska utredningar ska landstingen tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av . Försäkringsmedicinska utredningar utförs inom en hälso- och sjukvårdsverksamhet av legitimerad läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal. Iakttagelser och bedömningar av den försäkrades funktions- och aktivitetsförmåga ska sammanställas i ett skriftligt utlåtande och skickas till . Ett landsting får sluta avtal med ett annat landsting eller någon annan i egenskap av vårdgivare om att utföra de uppgifter som ansvarar för enligt lagen. Lagen trädde i kraft . En förutsättning för rätt till sjukpenning är att en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har fastställts för den försäkrade. SGI är den årsinkomst i pengar som en försäkrad kan förväntas få genom arbete (25 kap. 2 § SFB). SGI:n bestäms i samband med att en försäkrad ansöker om en förmån som grundas på SGI, t.ex. sjukpenning eller föräldrapenning. För att en försäkrad ska ha rätt till sjukpenning krävs att hans eller hennes arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. Sjukpenning lämnas enligt följande förmånsnivåer (27 kap. 45 § SFB): Hel sjukpenning lämnas för dag när den försäkrade saknar arbetsförmåga. Tre fjärdedels sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst tre fjärdedelar men inte saknas helt. Halv sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst hälften men inte med tre fjärdedelar. En fjärdedels sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel men inte med hälften. Den försäkrades sjukpenning ska beräknas på ett underlag som för sjukpenning på normal ersättningsnivå motsvarar av den försäkrades SGI och för sjukpenning på fortsättningsnivå motsvarar av den försäkrades SGI (28 kap. 7 § SFB). är den högsta SGI:n åtta prisbasbelopp, dvs. För att ha rätt till sjukpenning krävs att SGI:n uppgår till av prisbasbeloppet, dvs. SGI:n kan vara skyddad i vissa situationer. Det innebär att den försäkrade har en SGI som baseras på tidigare arbete trots att förvärvsarbetet har avbrutits eller inskränkts. En sådan situation är t.ex. att den försäkrade är helt eller partiellt arbetslös. En förutsättning för SGI-skydd vid arbetslöshet är att den försäkrade har varit arbetssökande genom Arbetsförmedlingen (26 kap. 13 § SFB). gäller ett SGI-skydd även i avvaktan på beslut om en ny period med sjukpenning eller sjukpenning i särskilda fall. I motion 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ska undersöka lämpligheten i och förutsättningarna för en särskild rehabiliteringskedja för vissa lättare psykiatriska diagnoser. Tidsgränserna i rehabiliteringskedjan är inte anpassade till annat än traditionella sjukdomstillstånd. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om behovet av att införa en förebyggandegaranti vid psykisk ohälsa. Försäkrade som har ett arbete och är i behov av förebyggande insatser bör i regel börja med insatser inom en månad. I kommittémotion 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att stärka rehabiliteringskedjan. Den personliga kontakten bör vara regelbunden med obligatoriska avstämningsmöten och kontrollstationer, och rehabiliteringsplanen bör vara tydlig. Det behövs positiva incitament att återgå i arbete och en förenklad övergång till sjukersättning för försäkrade som är långvarigt sjuka. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om förändrad prövning i rehabiliteringskedjan dag 180. Från dag 180 365 i rehabiliteringskedjan bör den försäkrade få pröva ett arbete inom sitt kompetensområde utifrån en bredare arbetsmarknad än sin tidigare arbetsplats. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att ge försäkrade ökade möjligheter att pröva ett nytt yrke. Regeringen bör utreda om reglerna kan ändras för att fler sjukskrivna ska få pröva ett nytt yrke, särskilt vid psykisk ohälsa. I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa en flexibel återgång i arbete och rekommendationer för kortare sjukskrivning. Det är viktigt att försäkrade som är sjukskrivna snabbt kommer i arbete, annars riskerar de att hamna i isolering. Regeringen bör därför införa regler för en snabb, successiv återgång i arbete i rehabiliteringskedjan. Den bör vara kort, och möjligheten för försäkrade att vara deltidssjukskrivna bör öka. I motion 2018/19:1484 av (C) begärs ett tillkännagivande om att lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser bör ändras så att samordningsförbunden får behandla personuppgifter om individer som är föremål för rehabiliteringsinsatser inom ramen för den samverkan som finansieras enligt denna lag. Förbunden har ett påtagligt behov av att få behandla personuppgifter efter införandet av och en dom från förvaltningsrätten i län. I kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om rehabiliteringskedjan. Hälso- och sjukvårdens och samarbete bör utvecklas för att den försäkrade ska få en anpassad sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om en som stöd för försäkrade i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Försäkrade bör få hjälp av en som samtalspartner, bollplank och rådgivare inför olika val och beslut. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att starta ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor. För att öka arbetsgivares kunskap inom rehabilitering bör det finnas arbetsplatsrådgivare, anställda av eller en annan lämplig myndighet, som kan ge stöd såväl i arbetsgivarens rehabiliteringsverksamhet generellt som i rehabiliteringsfall. I motion 2018/19:103 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att utöka uppdraget till Finsam. På grund av ökande sjuktal och en ökad integration bör aktörerna få ge förbunden utökade uppdrag. I motion 2018/19:2023 av (S) begärs ett tillkännagivande om att förenkla och förtydliga sjukskrivningsprocessen för att försäkrade inte ska komma i kläm. Ökad hänsyn bör tas till den försäkrades sjukdomsbild och behov av rehabilitering. I motion 2018/19:2658 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över rehabiliteringskedjan. En försäkrads möjligheter att arbeta deltid och kraven på arbetsgivaren för anställdas rehabilitering bör öka. I motion 2018/19:2660 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över rehabiliteringskedjan för att säkerställa att sjukförsäkringen ger trygghet för försäkrade som drabbas av sjukdom. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att definiera vilka arbeten som kan anses vara normalt förekommande på arbetsmarknaden. och Arbetsförmedlingen bör ha en gemensam definition. Ingen ska riskera att hamna mellan stolarna. Även i motion 2018/19:2684 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att verka för ett tydligt ansvar för individen så att ingen riskerar att hamna utanför trygghetssystemet vid sjukdom. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att och Arbetsförmedlingen bör ha samma definition av begreppet arbetsförmåga. I motion 2018/19:2661 av (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att överväga att ändra sjukskrivningsprocessen och låta specialistläkare inom försäkringsmedicin hantera försäkrades sjukskrivningar när en sjukperiod riskerar att bli långvarig. Härigenom skulle processen effektiviseras och bli mer rättssäker. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att verka för en översyn av försäkringsmedicinska beslutsstöd i dialog med vården. Beslutsstödet bör ändras och inte ge utrymme för generella diagnoser. I motion 2018/19:834 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att skapa en möjlighet för samordningsförbunden att besluta om att få delta på distans vid förbundens sammanträden på motsvarande sätt som för fullmäktige i kommunallagen. är för lång. I motion 2018/19:1957 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över samverkan mellan huvudmän. Regelverken bör ses över för att ytterligare underlätta och vidareutveckla den finansiella samordningen. Strukturen bör kunna användas på flera områden. I motion 2018/19:1990 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en bättre fungerande samordning mellan statens, regionernas, kommunernas och arbetsgivarnas resurser för att säkerställa att försäkrade får stöd och den hjälp som krävs vid sjukdom och rehabilitering. I kommittémotion 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att skräddarsy förmånsnivåerna i sjukpenningen. Försäkrades återgång i arbete efter sjukskrivning bör bedömas utifrån vad som fungerar för individen. Förmånssystemet bör ses över, och nivåerna bör ändras i steg om . I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om incitament att återgå i arbete. En försäkrad som varit sjukskriven länge bör få behålla sin ersättning om han eller hon återgår i arbete . Om arbetstiden ökar därutöver bör ersättningen gradvis minska. I partimotion 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn så att SGI baseras på den fastställda lönerevideringen retroaktivt, oavsett när löneavtalet undertecknades. I många fall undertecknas ett löneavtal mellan parterna efter att själva lönerevisionen skulle ha gjorts, och arbetstagaren får sedan sin reviderade lön retroaktivt. SGI:n beräknas utifrån den gamla, lägre lönenivån. Reglerna bör ses över. I kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att slopa de fasta förmånsnivåerna i sjuk- och rehabiliteringspenningen samt aktivitets- och sjukersättningen med en individanpassad procentsats mellan . Sjukförsäkringen bör göras om så att nivåerna blir mer flexibla. I motion 2018/19:1144 av (S) begärs ett tillkännagivande om en värdig sjukförsäkring. Försäkringsskyddet bör stärkas och det s.k. taket höjas så att fler försäkrade kan få ett fullgott skydd. I motion 2018/19:2130 av (S) begärs ett tillkännagivande om att verka för att få en mänskligare sjukförsäkring som ger trygghet och rättssäkerhet. Ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen bör ändras och följa pris- och löneökningen. I motion 2018/19:2680 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att överväga att höja det s.k. taket i sjukförsäkringen. Allt fler försäkrade saknar ett fullgott skydd. Huvuddelen av arbetskraften bör få av inkomsten. Ersättningen bör därför justeras i takt med löneökningarna. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om historisk SGI i sjukförsäkringen. En historiskt beräknad SGI underlättar försäkrades förståelse för hur inkomster påverkar SGI:n. Ikraftträdandet bör kombineras med övergångsbestämmelser så att försäkrade inte drabbas av negativa konsekvenser. Utskottet konstaterar att en trygg sjukförsäkring är en del av ett starkt samhälle. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till snabb rehabilitering och ekonomisk trygghet det tar. Regeringen presenterade 2015 ett brett åtgärdspaket med konkreta åtgärder för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. , arbetsgivare samt hälso- och sjukvården identifierades som de viktigaste aktörerna för att åstadkomma detta (prop. 2015/16:1 utg.omr. I budgetpropositionen anger regeringen att åtgärdsprogrammet vidareutvecklats med fokus på hälso- och sjukvårdens och arbetsgivarens roll i sjukskrivningsprocessen samt att åtgärder vidtagits för att ge unga med funktionsnedsättning eller sjukdom bättre möjligheter att komma i arbete, i stället för att få aktivitetsersättning (prop. 2016/17:1 utg.omr. I budgetpropositionen 2018 redovisas ytterligare åtgärder och hur dialogen kan fortsätta att utvecklas mellan de olika aktörerna. infördes en lagreglerad skyldighet för arbetsgivaren att planera tidiga insatser som underlättar för den försäkrade att återgå i arbete. Skyldigheten kombineras med ett utvidgat statligt stöd för att stimulera och underlätta arbetsplatsinriktade rehabiliteringsinsatser. Vidare har landstingen, bl.a. med stöd av stimulansmedel i överens-kommelser mellan regeringen och SKL, successivt utvecklat en koordineringsfunktion som ska vara ett stöd för kvinnor och män i sjuk-skrivnings- och rehabiliteringsprocessen och, i förekommande fall, underlätta för dem att återgå i arbete. Vidare samordnar funktionen insatserna för enskilda patienter internt inom hälso- och sjukvården samt samverkar med externa aktörer, om den enskilde har gett sitt samtycke. Externa aktörer är t.ex. arbetsgivare, och . Funktionen är relativt etablerad inom primärvården, men finns även inom delar av specialist-vården. Landstingen säkerställer att funktionen får den kompetensutveckling som krävs för uppdraget. Utskottet noterar att regeringen nu föreslår att koordineringsfunktionen ska permanentas och regleras i lag (lagrådsremiss). Enligt propositions-förteckningen avser regeringen att lämna propositionen Ny lag om koordineringsinsatser till vissa sjukskrivna patienter . Vidare föreslås i betänkandet Samspel för hälsa – Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring bl.a. att landstingens roll ska stärkas genom statsbidrag (SOU 2018:80). I betänkandet För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa föreslås åtgärder för ett sektorsövergripande arbete för psykisk hälsa (SOU 2018:90). Förslagen i betänkandena bereds inom . Utskottet vill också peka på att regeringen har tillsatt en nationell samordnare för att, med individens och samhällets bästa i fokus, analysera nuvarande förhållanden och främja samverkan mellan aktörerna i sjuk-skrivningsprocessen (dir. 2018:27). Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller det försäkringsmedicinska beslutsstödet konstaterar utskottet att har haft i uppdrag att kontinuerligt följa upp, uppdatera och utvärdera beslutsstödet. I budgetpropositionen fick myndigheten en permanent förstärkning av sitt anslag för det arbetet (prop. 2016/17:1 utg.omr 10). I till regeringen framkommer att det tas fram långsiktiga mål för beslutsstödet utifrån användarnas behov och processbeskrivningar för att systematiskt förbättra arbetet genom att bl.a. utgå från bästa tillgängliga kunskap och redovisa informationen transparent. I rapporten framkommer att och tittar på hur stödet kan utvecklas och bidra till en bättre kommunikation dem emellan. genomför myndigheterna dessutom en fördjupad analys av förekomsten av samsjuklighet och användning av och syn på beslutsstödet. När det gäller den yrkesinriktade rehabiliteringen har Arbetsförmedlingen och haft i uppdrag att se över befintligt regelverk för kvinnors respektive mäns ersättning vid deltagande i rehabiliteringsinsatser som bedrivs i samverkan mellan myndigheterna. Avsikten är att det ska bli lättare för deltagare i rehabiliteringssamverkan att ta del av Arbets-förmedlingens insatser som individens försörjning inte ska påverkas. Myndigheterna har lämnat in en rapport till regeringen, som tagit fram en departementspromemoria (Ds 2018:32). Förslagen har varit på remiss och bereds inom . Vidare noterar utskottet att Inspektionen för socialförsäkringen har i uppdrag att utvärdera samordningsförbundens verksamhet. Inspektionen har lämnat rapporterna Samordningsförbundens organisation och verksamhet (2019:1) och någon skillnad? (2019:4). Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum föreslår i ett delbetänkande (SOU 2019:2) bl.a. att det införs ett lägre beviskrav vid prövning av vissa sjukskrivnas återgång i arbete hos arbetsgivaren och att tidpunkten för prövning av sjukskrivna mot ett normalt förekommande arbete senareläggs. Delbetänkandet bereds inom . Utskottet, som kan konstatera att ett brett och omfattande arbete pågår, anser att beredningen av de många förslagen bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2018/19:103 (KD), 2018/19:1484 (C), 2018/19:1641 (SD) yrkandena 1, 2 och 10, 2018/19:1957 (S), 2018/19:1990 (S), 2018/19:2023 (S), 2018/19:2658 (S). 2018/19:2660 (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2661 (S) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2684 (S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2758 (M) yrkandena 1 och 6, 2018/19:2860 (C) yrkande 2 samt 2018/19:2995 (KD) yrkandena 7, 10 och 12 avstyrks därför. Enligt 9 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser ska det anges i förbundsordningen var samordnings-förbundet har sitt säte. Utskottet ser nu inget skäl att ändra lagen. Motion 2018/19:834 (S) avstyrks med det anförda. Som utskottet har angett tidigare föreslår Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2012:47 och SOU 2015:21) att tryggheten i socialförsäkringen ska förbättras och ersättningarna baseras på historiskt faktiska inkomster. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 10) aviserar att den arbetar vidare med förslaget. Vidare föreslår Parlamentariska socialförsäkringsutredningen att en försäkrad i vissa fall ska kunna få sjukpenning med fler förmånsnivåer än 25, 50, . Utredningen anser att flexibel sjukpenning ska kunna ges som arbetsförmågan bedöms mot den försäkrades vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren. Enligt utskottets mening bör beredningen av förslagen avvaktas, och utskottet anser således att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden om sjukförsäkringens ersättningssystem m.m. Motionerna 2018/19:1641 (SD) yrkandena 5 och 8, 2018/19:2997 (KD) yrkande 12, 2018/19:2995 (KD) yrkande 11 och 2018/19:2680 (S) yrkande 3. har försäkringsskyddet för den försäkrade stärkts genom att det s.k. inkomsttaket vid beräkning av SGI har höjts från 7,5 till 8 prisbasbelopp. De förmåner som omfattas är sjuk- och rehabiliteringsersättning, närstående- och smittbärarpenning samt ersättning från vid tvist om sjuklön. Enligt utskottet saknas det skäl att nu föreslå att ska göra ett tillkännagivande om att ytterligare höja ersättningsnivåerna för försäkrade som uppbär dessa förmåner. Motionerna 2018/19:1144 (S), 2018/19:2130 (S) och 2018/19:2680 (S) yrkande 1 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av aktivitets- och sjukersättningen samt den sänkta åldersgränsen för sjukersättning. Jämför reservation 19 (C), 20 (V) och 21 (KD). Aktivitetsersättning kan beviljas i två olika former, dels på grund av nedsatt arbetsförmåga, dels på grund av förlängd skolgång (36 kap. 15 § SFB). Sjukersättning ges till en försäkrad i åldern 19–(33 kap. 16 § SFB). kan både aktivitets- och sjukersättning ges till personer . Före juli 2017 kunde dessa unga personer endast beviljas aktivitetsersättning. Både aktivitets- och sjukersättning ges dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning till den som har inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan ges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den vars arbetsförmåga är helt eller i det närmaste helt nedsatt ges hel förmån. Beräkning av aktivitets- och sjukersättning Den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersättningen beräknas på grundval av en fastställd antagandeinkomst. Antagandeinkomsten utgörs av de inkomster som den försäkrade hade i anslutning till försäkringsfallet. Nuvarande regler innebär att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten tillämpas även när den försäkrade som har haft partiell aktivitets- eller sjukersättning beviljas sådan ersättning i högre omfattning, exempelvis från en halv till hel ersättning. Antagandeinkomsten anknyts till prisbasbeloppet då ersättningen ska börja lämnas och räknas om vid förändringar av detta belopp. Nuvarande regler innebär att de inkomster som den försäkrade har med partiell aktivitets- eller sjukersättning inte påverkar ersättningsnivån om den försäkrade beviljas aktivitets- eller sjukersättning i höjd omfattning. För försäkrade som haft goda inkomster med partiell ersättning skulle det i många fall vara mer fördelaktigt att få en ny antagandeinkomst fastställd. Försäkrade som haft låga inkomster utöver den partiella aktivitets- eller sjukersättningen skulle däremot i regel förlora på att en ny antagandeinkomst fastställdes. En försäkrad som när sjukersättningssystemet trädde i kraft hade förtidspension fick denna omvandlad till inkomstrelaterad sjukersättning respektive garantiersättning genom en engångsinsats. Efter omvandlingen skulle den försäkrade i princip få oförändrad nettoersättning. Detta skedde genom att ett justeringsbelopp beräknades och sedan användes för att öka eller minska den bruttoersättning som beräknades enligt de nya reglerna. För försäkrade som hade rätt till icke tidsbegränsad sjukersättning gäller att de kan arbeta och behålla rätten till sjukersättning. Den utbetalda sjukersättningen minskas dock till viss del med hänsyn till arbetsinkomstens storlek. Syftet med dessa regler är att underlätta återgången till arbete. Vilande aktivitets- och sjukersättning gäller att en försäkrad som haft aktivitetsersättning kan få pröva att studera med hela ersättningen vilande. Om den försäkrade prövar att arbeta blir hela eller en del av ersättningen vilande, beroende på hur mycket han eller hon arbetar. En försäkrad som har sjukersättning kan få pröva att arbeta med vilande sjukersättning och ett belopp på betalas ut (36 kap. 18 § SFB). I kommittémotion 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att se över aktivitets- och sjukersättningen. Sjukfrånvaron ökar, och många hamnar i utanförskap och passiviseras. Antalet som får ersättning bör minska genom förebyggande arbete och genom att andelen som kommer i arbete ökar. I kommittémotion 2018/19:1886 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda regelverket för sjukersättning och förenkla kraven för rätt till sjukersättning.