bet · H601UbU13 · 2019-05-03 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 18 vill motionärerna öppna lärosätenas uppdragsutbildningar för fler, t.ex. egenföretagare inom akademikeryrken såsom fysioterapeuter och veterinärer, så att nya rön snabbt kan omsättas i arbetslivet. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 5. I kommittémotion 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 13 anser motionärerna att lärosätena bör ges i uppdrag att utarbeta en strategi om digitalisering och modern teknik. I kommittémotion 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 5 menar motionärerna att det är viktigt att underlätta och undanröja hinder för fler distansutbildningar på universitets- och högskolenivå. I samma motion yrkande 6 anser motionärerna att en strategi för digitalisering inom högskolor och universitet bör tas fram. I motion 2018/19:1443 av (M) yrkande 1 menar motionären att man bör överväga att införa ett nationellt ansvar för att erbjuda yrkessvenska på distans. I samma motion yrkande 2 vill motionären att man ska se över hur valideringsutbildningar kan tillgängliggöras på distans med ett nationellt ansvar för att så sker. I motion 2018/19:2646 av (M) betonar motionären vikten av utbildningscentrum för högre utbildning. Det skulle öka möjligheten för unga i landsbygdskommuner att ta del av lärosätenas utbildningar och stimulera övergången till högre utbildning, menar motionären. I motion 2018/19:397 av och (båda SD) yrkande 4 anser motionärerna att man bör möjliggöra för fler universitet och högskolor att inrätta öppna utbildningar. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Regeringen beslutade om digitaliseringsstrategin För ett hållbart digitaliserat . Ett digitaliseringsråd med tillhörande kanslifunktion har inrättats, bl.a. för att stödja strategins genomförande. Som grund för de områden med delmål som strategin behandlar ligger betänkande Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91). I samband med det delmål som anger att alla ska kunna utveckla och använda sin digitala kompetens behandlas i strategin bl.a. frågan om digitalisering och högre utbildning. Där anges t.ex. att det är viktigt att i det utvecklingsarbete som pågår inom landets lärosäten bevaka att innehållet i högre utbildning svarar mot studenternas och arbetsmarknadens behov av digital kompetens. Vidare behöver lärosäten förhålla sig till den utveckling som pågår mot ett mer diversifierat och flexibelt utbildningsutbud inom högre utbildning då detta medför att synen på och formerna för hur kunskap inhämtas ändras, enligt strategin. Uppdrag att utveckla distansutbildningen Universitets- och högskolerådet (UHR) fick i uppdrag i regleringsbrevet att planera för en utlysning av projektmedel för att höja kvaliteten och genomströmningen i distansutbildning som anordnas av universitet och högskolor samt anordnare av yrkeshögskoleutbildning. Utlysningen av medel ska ta till vara landsbygdernas möjligheter att hantera framtida utmaningar. UHR har i samverkan med Myndigheten för hämtat in synpunkter på utlysningens inriktning och utformning genom en webbenkät och en frågestund med berörda aktörer. UHR har ställt samman en analys av synpunkterna och återkopplat till berörda aktörer. Regeringen beräknade avsätta 2019 och 2020 för detta ändamål i syfte att utveckla formerna för distansundervisning och distanspedagogik. De principer som har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen innebar att medel för uppdraget uteblev (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 2). I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet ökar med för att stimulera utveckling av distansstudier (prop. 2018/19:99 utg.omr. Regeringen har beslutat om nya bestämmelser om öppen nätbaserad utbildning i 11 kap. högskoleförordningen (1993:100) som trädde i kraft (SFS 2018:1329). Med öppen nätbaserad utbildning avses enligt de nya bestämmelserna utbildning som ges via internet och som är öppen för alla, utan förkunskapskrav. Öppen nätbaserad utbildning får enligt de nya bestämmelserna anordnas om den knyter an till och främjar den högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå som lärosätet har examenstillstånd för eller den forskning som bedrivs vid lärosätet. Vidare får lärosätet anordna prov för deltagarna och sätta betyg på en genomgången öppen nätbaserad utbildning eller del av en sådan utbildning. Lärosätet får också utfärda utbildningsintyg till deltagare som genomgått utbildningen. I budgetpropositionen föreslog regeringen ett statsbidrag för utveckling av lärcentrum, och beslutade i enlighet med förslaget (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum avses med lärcentrum en verksamhet inom vuxenutbildning där den studerande erbjuds stöd i sitt lärande från lärare och annan personal samt ges möjlighet att möta andra studerande. Lärcentrum kan även vara tillgängliga för studier inom andra utbildningsformer och på andra utbildningsnivåer. Statsbidrag får lämnas till kommuner som i samverkan med andra kommuner genomför insatser för etablering av nya eller utveckling av befintliga lärcentrum. I direktivet till Styr- och resursutredningen påpekades att den snabba digitaliseringen i samhället kommer att leda till ett förändrat utbildningsutbud och utveckling av nya utbildningsformer. Digitaliseringen ger också bättre möjligheter att säkerställa kompetensförsörjningen och öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Genom att utnyttja digitaliseringens möjligheter bör högskolan kunna öka sina möjligheter att både spela en aktiv roll inom det livslånga lärandet och möta privata och offentliga arbetsgivares behov av fort- och vidareutbildning (dir. 2017:46). Utredningen gör i sitt betänkande (SOU 2019:6) bedömningen att utökad uppdragsutbildning och öppen nätbaserad utbildning är viktiga instrument för att stärka lärosätenas arbete med livslångt lärande. När det gäller flexibla utbildningsformer bedömer utredningen att det prestationsbaserade resurstilldelningssystemet (helårsstudenter och helårsprestationer) för utbildning på grundnivå och avancerad nivå medför att utbildningar som på olika sätt är flexibla för studenten ofta är ekonomiskt ofördelaktiga för lärosätena att erbjuda. Utredningen föreslår att prestationer ges minskad betydelse i resurstilldelningssystemet för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Utredningen bedömer att det är individens syfte med en utbildning som avgör om den är en fortbildning eller annan utbildning. Utredningen har remitterats, och svaren ska komma in . trädde den nu gällande förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor i kraft, den s.k. uppdragsutbildningsförordningen. Enligt denna förordning avses med uppdragsutbildning en utbildning som anordnas mot avgift från annan än en fysisk person för den som uppdragsgivaren utser. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen som trädde i kraft (SFS 2017:206). Ändringen innebar bl.a. att uppdraget ska avse personalutbildning som är ägnad att få betydelse för deltagarnas arbete åt uppdragsgivaren eller utbildning som behövs av arbetsmarknadsskäl när det inte är fråga om en offentlig uppdragsgivare. Bestämmelserna i uppdragsutbildningsförordningen kompletteras genom Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:11) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Det finns särskilda bestämmelser för fortbildning av lärare. Sådan uppdragsutbildning får på uppdrag av anordnas av universitet och högskolor enligt förordningen (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare, förskollärare och viss annan personal. Den sakpolitiska överenskommelsen och regeringsförklaringen I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår av punkten 23 att möjligheterna till distansutbildning ska stärkas. I regeringsförklaringen anförs att tillgången till distansutbildning ska öka i hela landet. När det gäller yrkanden om att underlätta distansutbildning i högskolan vill utskottet framhålla att det framgår av den sakpolitiska överenskommelsen liksom av regeringsförklaringen att tillgången till distansutbildning ska öka. Utskottet noterar också att regeringen har beslutat om nya bestämmelser om öppen nätbaserad utbildning i högskolan som trädde i kraft . Utskottet kan vidare konstatera att Styr- och resursutredningen gör bedömningen att utökad uppdragsutbildning och öppen nätbaserad utbildning är viktiga instrument för att stärka lärosätenas arbete med livslångt lärande. Utskottet anser att beredningen av utredningen bör avvaktas. När det gäller yrkandena i övrigt finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:397 (SD) yrkande 4, 2018/19:1443 (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2646 (M), 2018/19:2807 (M) yrkande 18, 2018/19:2825 (M) yrkande 5, 2018/19:2827 (M) yrkande 13 och 2018/19:2900 (M) yrkandena 5 och 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om livslångt lärande. Jämför reservation 29 (M). I kommittémotion 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 4 vill motionärerna att lärosätena ges ett omställningsuppdrag för att yrkesverksamma ska få bättre möjligheter att vidareutbilda sig. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 2. I motion 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 6 anser motionärerna att lärosätena bör ta del i om- och vidareutbildning av vuxna som vill byta karriär. I motion 2018/19:225 av (KD) anser motionären att man bör se över möjligheterna för universitet och högskolor att skapa fler korta utbildningar som vänder sig till yrkesverksamma. Bakgrund och pågående arbete om det livslånga lärandet inom högre utbildning (RiR 2016:15) har behandlat regeringens skrivelse om om det livslånga lärandet inom högre utbildning och lagt skrivelsen till handlingarna (skr. 2016/17:67, bet. 2016/17:UbU9, rskr. 2016/17:327). I sin rapport (RiR 2016:15) granskade lärosätenas arbete med att erbjuda fortbildning och vidareutbildning för yrkesverksamma. övergripande bedömning var att statens nuvarande styrning av och lärosätenas arbete med fortbildning inte garanterar att utbudet motsvarar den efterfrågan och det behov som finns bland yrkesverksamma och hos arbetsgivare. Regeringen instämde i övergripande bedömning men framhöll i skrivelsen att det i praktiken är omöjligt att garantera att utbildningsutbudet alltid motsvarar den efterfrågan och det behov som finns bland yrkesverksamma och hos arbetsgivare. När det gäller högskolans roll i det livslånga lärandet gör Styr- och resursutredningen (Strut) följande bedömning: • Lärosätenas ansvar för yrkesverksammas fortbildning behöver tydliggöras. • Om regeringen av utbildningspolitiska skäl vill prioritera viss utbildning är detta ett ställningstagande som öppet bör redovisas. • Den kursbaserade högskoleutbildningen ger goda förutsättningar för livslångt lärande inom nuvarande system. • Utökad uppdragsutbildning och öppen nätbaserad utbildning är viktiga instrument för att stärka lärosätenas arbete med livslångt lärande. • Uppdrag från olika offentliga aktörer till högskolan behöver vara långsiktiga så att de kan integreras på ett ändamålsenligt sätt i verksamheten. Utredningen föreslår också att regeringen tar initiativ till att det i högskolelagen (1992:1434) åter regleras att det i utbildning på grundnivå och avancerad nivå även ingår fortbildning och vidareutbildning (SOU 2019:6 s. 242–249). Utredningen har remitterats, och svaren ska komma in senast . Utskottet anser att frågan om högskolans roll i det livslånga lärandet är angelägen och noterar att den har behandlats av Styr- och resursutredningen. Utskottet avvaktar beredningen av utredningens förslag och avstyrker därmed motionerna 2018/19:225 (KD), 2018/19:1901 (M) yrkande 6, 2018/19:2825 (M) yrkande 4 och 2018/19:2900 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dels principer för dimensionering av högskoleutbildning, dels dimensioneringen av vissa utbildningar. Jämför reservation 30 (M, KD), 31 (M), 32 (SD), 33 (KD) och 34 (L) samt särskilt yttrande 1 (C, L). I motion 2018/19:1066 av och (båda S) efterfrågas en jämnare fördelning av utbildningsplatser till högre utbildning. I motion 2018/19:1964 av m.fl. (S) påtalas att behovet av fler utbildningsplatser med fokus på att möta den pågående omvandlingen på arbetsmarknaden behöver beaktas genom en utbyggnad av Campus , som är en del av . I motion 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 3 framförs vikten av att beakta arbetsmarknadsregionen behov vid dimensionering av högskoleplatser och andra utbildningsplatser. I motion 2018/19:1976 av (S) poängteras vikten av att utbildningsplatser dimensioneras utifrån arbetsmarknadens behov. I motion 2018/19:1901 av m.fl. (M) yrkande 4 förordas en ökad styrning av dimensioneringen av utbildningsplatser i syfte att förstärka kopplingen till arbetsmarknadens behov. I partimotion 2018/19:2057 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås att viss högre utbildning, som t.ex. ämneslärarutbildningen, ska koncentreras till de högst rankade och största universiteten. Fler platser till vissa utbildningar I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 85 begärs det fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk. I motion 2018/19:2021 av (S) framförs behovet av fler utbildningsplatser på kommunala lärcentrum. I motion 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 8 hävdas att en utvidgad utbildningssatsning som dimensioneras efter prognostiserade behov är nödvändig för att klara den framtida kompetensförsörjningen i välfärden. I kommittémotion 2018/19:2827 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågas en förstärkning av det tekniska basåret. I kommittémotion 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 29 konstateras bl.a. att platserna på kurser och program på universitet och högskolor inom informations- och cybersäkerhet är attraktiva, men att för få svenska elever får plats. Därför anser motionärerna bl.a. att fördelningen av utbildningsplatserna bör ses över. I kommittémotion 2018/19:164 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs fler riktade satsningar för fler ingenjörer. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 26 efterfrågas fler utbildningsplatser för vårdyrken. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 50 konstateras att det råder brist på audionomer på arbetsmarknaden och att möjligheten att utöka antalet högskoleplatser på audionomprogrammet därför bör ses över. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 12 anförs att det är nödvändigt att bygga ut antalet utbildningsplatser och höja kraven på lärarutbildningar. I kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 5 efterlyses fler utbildningsplatser för psykologer. I motion 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 5 konstaterar motionärerna att det råder brist på bibliotekarier och att många som arbetar på skolbibliotek saknar rätt utbildningsinriktning. Därför kräver motionärerna bl.a. att fler skolbibliotekarier utbildas. Behov av vissa utbildningar I kommittémotion 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslår motionärerna att det görs enklare för universitet och högskolor att utforma fler tvärvetenskapliga utbildningar med inriktning mot digitala arbetssätt. I motion 2018/19:1579 av (M) uppmanas regeringen att se över om utbildningar inom upphandlingsområdet kan ingå som en specialinriktning inom existerande akademiska utbildningar eller som akademiska påbyggnadskurser för yrkesverksamma inom området. Därtill bör regeringen enligt motionären överväga möjligheten att ge högskolepoäng via utbildningsföretag som krediteras. I motion 2018/19:1436 av (M) yrkande 7 anförs att möjligheten att införa en lärarutbildning för samhällskommunikatörer bör ses över. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 18 anför motionärerna att en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap bör införas, där en befattning som rektor kan vara ett av målen. I kommittémotion 2018/19:2925 av m.fl. (L) yrkande 10 lyfts bristen på behöriga lärare i minoritetsspråk fram. I yrkande 11 pekar motionärerna på behovet av högskoleutbildning i minoritetsspråk. I motion 2018/19:503 av (L) yrkande 2 hävdas att det ofta saknas behöriga lärare i esperanto eftersom utbildning i språket inte erbjuds regelbundet i . Motionären vill därför införa en varaktig högskoleutbildning och forskning i ämnet. I motion 2018/19:1072 av m.fl. (S) framförs vikten av att vårda universiteten och högskolorna i hela landet. Regeringen bör enligt motionärerna överväga en översyn av fördelningen av forskningsresurserna och i sammanhanget beakta behov av att forskningsanknyta sina utbildningar. I motion 2018/19:1096 av m.fl. (S) framförs nödvändigheten av att forsknings- och utbildningsresurser finns vid universitet där basindustrin finns, i syfte att ta till vara tillväxtpotentialen i dessa områden. I motion 2018/19:1167 av m.fl. (S) konstateras behovet av ökade utbildningsanslag till Stiftelsen () för att regionen ska kunna erbjuda högre utbildning i samma omfattning som det i genomsnitt finns i riket. Motionärerna vill att lärosätets betydelse för regionens tillväxt och välfärd beaktas. I motion 2018/19:2020 av m.fl. (S) begärs att får status som universitet, bl.a. mot bakgrund av det minskade antalet högskoleplatser i i relation till befolkningen. I motion 2018/19:2143 av m.fl. (S) framhålls vikten av att regeringen säkerställer högskolas framtida behov av forskningsresurser genom att ge högskolan status som universitet. Det skulle t.ex. förbättra lärosätets förutsättningar att bedriva kvalitativ utbildning. I motion 2018/19:2682 av m.fl. (S) anförs att utbildningsanslaget till behöver höjas mot bakgrund av att antalet helårsutbildningsplatser för högre utbildning i är lägre än riksgenomsnittet. I motion 2018/19:1128 av (M) begärs det att universitets ställning som kunskapsnav i värnas. I motion 2018/19:527 av (L) efterfrågas en utredning om förutsättningarna för fler utbildningsplatser och rakare finansiering vid . Bakgrund och pågående arbete Gällande principer för dimensionering av utbildning Dagens styrning av lärosäten sker i huvudsak genom de krav som ställs i högskolelagen (1992:1434) och de förordningar som ansluter till lagen, främst högskoleförordningen (1993:100), samt ett gemensamt regleringsbrev. Lärosätena har stora möjligheter att själva bestämma över sin verksamhet. Av regleringsbrevet för för universitet och högskolor framgår att utbildningsutbudet vid universitet och högskolor ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Universitet och högskolor ska i årsredovisningen redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Ett universitets eller en högskolas avvägningar ska redovisas när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus och nätbaserad undervisning. Därutöver ska en redovisning lämnas över hur lärosätet möter det omgivande samhällets behov av utbildning. Prioriteringar och förändringar som rör utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet samt lärar- och förskollärarutbildningar ska särskilt kommenteras. Universitet och högskolor som har tillstånd att utfärda lärar- eller förskollärarexamina ska utöver vad som anges ovan planera för dimensioneringen av utbildningen till olika examina, inriktningar och ämneskombinationer så att dimensioneringen svarar mot studenternas efterfrågan och mot arbetsmarknadens nationella och regionala behov. De överväganden och åtgärder som har gjorts för att informera och vägleda studenterna i detta val ska redovisas i årsredovisningen. I direktivet till Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46) betonade regeringen att det är viktigt att satsar på kvalitet och framstående forskningsmiljöer oavsett var i landet och vid vilka lärosäten som dessa miljöer finns. Såväl de äldre som de nyare universiteten och alla högskolor måste ha rimliga förutsättningar att bedriva högre utbildning på vetenskaplig grund och bygga upp starka och profilerade forskningsmiljöer, särskilt inom vissa specifika områden. All högskoleutbildning ska hålla kvalitet, och universitet och högskolor har en viktig uppgift att utbilda både för dagens och för morgondagens arbetsmarknad. Lärosätena har därför ett stort ansvar att se till att utbildningarna förnyas, är långsiktigt hållbara, arbetsmarknadsanknutna, tillgängliga för många samt vilar på vetenskaplig grund. Enligt direktivet skulle utredaren bl.a. föreslå • hur ansvaret för dimensioneringen av utbildningsutbudet ska fördelas mellan regeringen och lärosätena för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov • hur en ändamålsenlig styrning behöver utformas i de fall regeringen behöver påverka dimensioneringen för att minska tydliga obalanser i utbildningsutbudet • hur styrningen bör utvecklas för att säkerställa att olika gruppers utbildningsbehov kan tillgodoses, särskilt när det gäller möjligheten till ett livslångt lärande. Utredningen föreslår i sitt betänkande (SOU 2019:6) att regeringen tar initiativ till att det i författning skrivs in att utbildningsutbudet vid universitet och högskolor ska utformas med hänsyn till kunskapsutvecklingen och svara mot studenternas efterfrågan samt arbetslivets och samhällets behov. Vidare bedömer utredningen att utformningen av utbildningsutbudet även fortsättningsvis bör vara lärosätenas ansvar. Regeringen bör dock styra utbildningens omfattning på totalnivå samt omfattningen av vissa utbildningar som leder till legitimationsyrken och där behovet påverkas av politiska beslut. Utredningen föreslår följande: • Regeringens styrning av utbildningsutbudet sker genom att i regleringsbrev ange fyraåriga utbildningsuppdrag till respektive lärosäte. • Utbildningsuppdraget innehåller mål om antal helårsstudenter på totalnivå samt mål för antal examina inom vissa utbildningar som leder till legitimationsyrken. • I utbildningsuppdraget ingår även eventuella särskilda åtaganden som lärosätet och regeringen fastställt i dialog. När det gäller hela landets behov av utbildning bedömer utredningen följande: • Det arbete som har inletts med att skapa nationella och regionala samverkansarenor bör utvecklas vidare. • Både nationella och regionala behov av kompetens- och kunskapsförsörjning bör vara delar i lärosätenas planering av utbildningsutbudets utformning. • Samarbeten mellan lärosäten för att åstadkomma arbetsdelning av utbildningsutbudet bör utvecklas vidare. Vidare föreslår utredningen följande: • UKÄ ges i uppdrag att lämna de förslag som krävs för att möjliggöra gemensamma examenstillstånd eller examenstillstånd som bygger på överenskommelser om att ett annat lärosäte bidrar med nödvändig kompetens. • Frågan om hur man kan underlätta för två eller flera lärosäten att bedriva gemensamma utbildningar utreds. Utredningen har remitterats, och svaren ska komma in . Den sakpolitiska överenskommelsen och regeringsförklaringen I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna () framgår av punkten 23 att tillgången till högre utbildning i hela landet ska öka. Vidare framgår av punkten 52 att fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk ska fortbildas. I regeringsförklaringen anförs att tillgången till högre utbildning ska öka i hela landet. Utskottet kan konstatera att yrkandena behandlar frågor som rör dels vilka principer som ska ligga till grund för dimensionering av högskoleutbildning, dels dimensioneringen av vissa utbildningar. Utskottet har noterat att Styr-och resursutredningen lämnat flera djupgående reformförslag vad gäller dimensioneringen av utbildningsplatser och att utredningens betänkande har skickats på remiss. Vidare framgår det av den sakpolitiska överenskommelsen att tillgången till högre utbildning i hela landet ska öka och att fler speciallärare i svenska som andraspråk ska utbildas.