bet · H601KrU14 · 2019-04-08 00:00:00 — Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Representation i programföretagens verksamhet, punkt 12 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1642 av m.fl. (SD) yrkande 7. Ofta föreslås etnisk och sexuell representation som ett verktyg för att bredda medierapportering och mångfald. Man utgår från att personer med olika ursprung, genom sin härkomst, kan ge nya perspektiv i debatten. Vi anser att denna form av mångfaldsambition inte är konstruktiv. En persons förmåga att lyfta fram perspektiv påverkas inte alltid eller enbart av hans eller hennes etnicitet eller sexuella läggning och vi tycker att det är högst tveksamt att denna typ av åtgärd skulle bredda debattklimatet och säkra en mångfasetterad rapportering. Av den anledningen är vi kritiska till att man i sändningstillståndet fäster vikt vid könsfördelning och etnisk representation. Kompetens måste vara primärt fokus framför kvotering av olika slag. Ett exempel kan vara ett närmare nordiskt nyhetssamarbete med varierande perspektiv för att bredda kompetens och infallsvinklar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansieringsform, punkt 5 (SD) (SD), i (SD) och (SD) anför: För är det självklart och viktigt att public service finns då det är att betrakta som ett allmänintresse och en viktig pelare i ett demokratiskt samhälle. Programföretagen ska fortsätta att arbeta med att förmedla kvalitativ samhällsinformation, ha ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion för svenska folket samt vara en aktör som främjar svenska språket och belyser svensk kultur i sina produktioner. Utöver det har programföretagen även ett särskilt viktigt uppdrag att säkerställa att betydelsefull information når hela befolkningen vid krissituationer. Det är därför också viktigt att de får de resurser de behöver för att kunna utföra det uppdrag som ålagts dem. har förespråkat en översyn av finansieringen av public service med ett skattebaserat system likt begravningsavgiften som sin utgångspunkt, dvs. att intäkten bör vara anpassad efter faktiska kostnader. Ett sådant system kräver hög tilltro och trovärdighet, vilket vi menar ställer avsevärt högre krav på programverksamheten än den föregående finansieringsmodellen. Fram till var det möjligt att ”rösta med fötterna”, dvs. avstå från att äga en tv och på så vis avstå från att vara med och finansiera public service om man kände sig missnöjd med programföretagens prestation. Vi menar att det blir allt viktigare att man känner förtroende för verksamheten och innehållet nu när den nuvarande finansieringsmodellen har tagit bort möjligheten att aktivt välja bort public service. Vi har länge ansett att man måste göra mer för att säkerställa opartiskhet och saklighet och att medborgarna känner tillit till public service. Med tanke på teknik- och medieutvecklingen tror vi fortfarande att ett skattebaserat avgiftssystem är en bättre lösning på lång sikt än en radio- och tv-avgift som utgick från tv-innehav. Vi hade önskat att man före införandet av public service-avgiften hade tillgodosett förslag om att stärka oberoendet, sakligheten och förtroendet mot bolagen som ligger i vår politiska linje. Lösningen kom inte på plats innan en reform av public service-systemet ägde rum. Vi känner oss inte helt tillfreds med de förslag som lagts fram och beslut som fattats och väljer därför att ha ett särskilt yttrande i frågan som ska ses som en röstförklaring. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:339 av (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan mellan nordiska public service-bolag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:401 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en hopslagning av public service-bolagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligade ägardirektiv till public service-bolagen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en försäljning av vissa delar av public service för ett smalare utbud och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:870 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att få ut fler journalister till lokala public service-redaktioner ute i landet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:872 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över SVT:s sändningstillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1191 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa grundförutsättningarna för public service, dvs. dess oberoende och självständighet, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service inte bör konkurrera med kommersiella aktörer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service-uppdraget som sådant bör renodlas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen framöver ska sträva efter att formulera public service-bolagens uppdrag på ett sätt som inte begränsar deras uppdrag till specifika tekniska distributionskanaler och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1351 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och återta det svenska språkets ställning i statliga medier och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1642 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en större utredning för en modernisering av public service som system och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att slå samman public service-bolagen till ett bolag som sysslar med samtliga format, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om finansiering av public service och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt samarbete och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvotering och representationstillsättning utifrån ovidkommande yttre kriterier och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1690 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av användandet av SVT:s licenspengar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1691 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett införande av ett separat regelverk för public service-företagens affärer med onlinetjänster och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1692 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en granskning av och förtydliga regelverket kring SVT:s sändningstillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1693 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över public services möjlighet att använda licenspengar till att konkurrera ut traditionella medier på plattformar som inte omfattas av sändningstillståndet, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1694 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att främja en rikstäckande public service och motverka centralisering av public service-företagen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1749 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre granskning för public service och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka verksamheter som ska ligga inom public services uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ekonomin för public service och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att , och Utbildningsradion så långt det är möjligt ska tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2460 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningen för att upphandla delar av tv- och radioprogrammen i allmänhetens tjänst och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att tillgångarna på public service-kontot balanseras samt justeras automatiskt och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i kommande sändningstillstånd kraftigt begränsa möjligheterna till sponsring för SVT och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medel som frigörs när Radiotjänst i läggs ned bör användas för att sänka avgiften för avgiftsbetalarna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2904 av m.fl. (KD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medel som frigörs när Radiotjänst i läggs ned bör användas för att sänka avgiften för avgiftsbetalarna, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i kommande sändningstillstånd se över möjligheterna för sponsring till SVT och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2966 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service ska finansieras inom ramen för statsbudgeten och inte genom skatt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service inte ska konkurrera med privata aktörer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försäljning av SVT och bör utredas och tillkännager detta för regeringen. [1] SVT beslutar om restriktiv hållning när det gäller sponsring från spelbolag, . Vi har att debattera kulturutskottets motionsbetänkande rörande public service-frågor. Det är frågor som engagerar många, såväl ledamöter som väljare. Public service ska vara en demokratisk nyttighet för alla som bor i det här landet, även för dem som inte alltid direkt använder tjänsterna. För att göra en slarvig liknelse kan man säga att de allra flesta vill att kommer när det behövs, även om man själv inte nyttjar räddningstjänsten särskilt ofta eller ens alls. Så ska det också vara gällande public service. Folket ska vilja ha public service även utöver tider när det, så att säga, brinner i knutarna. Detta handlar i grund och botten om legitimitet, något som inte alla känner att public service har. Detta måste tas på allvar. beslutade om en ny finansieringsmodell, där tv-avgiften ersattes med en public service-skatt. Även om vi moderater i grunden är positiva till den nya modellen finns det mycket att säga om den process som föranledde beslut. Det kan ifrågasättas varför beslut om finansieringsmodell inte föregicks av diskussion och beslut om public service-uppdraget och innehållet. Det borde åtminstone ha ingått i en samlad process, där såväl finansiering som reglering av public service behandlades i ett helhetsperspektiv. Detta ska i stället ske , framåt sommaren, när S-MP-regeringen avser att lägga en proposition på bord om just detta. Det är dock helt bakvänt; beslutsordningen skulle ha varit en annan. Den förändrade finansieringsmodellen för public service måste upplevas ha hög legitimitet hos befolkningen för att vara långsiktigt hållbar. Nuvarande finansieringsmodell innebär att det finns en risk att det byggs upp ett överskott på public service-kontot om intäkterna av skatten överstiger den medelstilldelning som anges i sändningstillståndet, vilket inte är en särskilt klok ordning. En grundläggande princip måste alltid vara att beskatta folket så lite som möjligt. Överbeskattning är alltid fel, särskilt i ett land som , som redan tyngs av ett av världens högsta skattetryck. För att komma till rätta med risken för att stora överskott byggs upp vill vi moderater att tillgångarna på public service-kontot balanseras och att en automatisk justering av public service-skatten införs så att skattebetalarna inte tvingas betala mer än vad som tilldelas public service-bolagen. Det finns också en annan del som bör lyftas i fråga om legitimitetsaspekten vad gäller den nya public service-skatten. I det tidigare finansieringssystemet avsattes en del av den dåvarande radio- och tv-avgiften för bolaget kostnader, dels för att administrera avgiften, dels för att Radiotjänst skulle utföra den beryktade avgiftskontrollen. För att säkra en långsiktigt hållbar finansieringsmodell med hög legitimitet hos befolkningen vill vi att de medel som frigörs när Radiotjänst nu läggs ned i stället används för att sänka public service-skatten. Så undviker vi överbeskattning också i denna del. En annan, helt avgörande aspekt vad gäller legitimiteten hos folket för public service handlar om opartiskheten och sakligheten i det som publiceras. och tv finns för att pröva om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Enligt sändningstillståndet ska sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt och med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i radio och tv. Utan att värdera enskilda ärenden som behandlats konstaterar vi moderater, som sagt, att kravet på opartiskhet och saklighet har väckt stor debatt - en debatt som förtjänar att tas på allvar. verksamhet måste alltid präglas av offentlighet och tydlighet. Det innebär bland annat att högre krav bör ställas på att de beslut som fattar alltid ska vara motiverade. Vi moderater menar att det inte sällan brister vad gäller avslagsbesluten. Det finns starka skäl för att får ett tydligare utredningsansvar än den har . Det skulle skapa bättre förutsättningar för beslut som vilar på korrekta fakta och relevanta omständigheter, jämfört med ett system som bygger på att den anmälande partens uppgifter sätter ramen för prövning. Kravet på att ett fällande beslut ska offentliggöras bör förtydligas så att offentliggörandet alltid blir lika tydligt som den klandrande rapporteringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Public service-frågor Vi lär få anledning att återkomma till också denna del när nästa public service-proposition läggs på bord. Ett förslag som berör public services opartiskhet och oberoende som vi moderater dock vill lyfta redan nu är det om sponsring i public service. Public service ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan. En grundprincip i sändningstillstånden är därför att programföretagen inte får sända reklam och sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit programföretagen direkt. Trots detta finns ett undantag för SVT att sponsring får förekomma vid högst 20 evenemang , detta för att SVT ska kunna sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. Att SVT får sända 20 sponsrade evenemang kan tyckas rimligt, men i realiteten innebär det betydligt mer. Varje evenemang kan innehålla ett större antal enskilda sändningar. Detta är i grunden ett problem. Att man i den ena sändningen täcker över varumärken på kläder och skyltar för att i den andra mata ut direkta sponsringsinslag riskerar att skada bolagets trovärdighet och rimmar illa med kravet om kommersiellt oberoende. För att stärka förtroendet för public services oberoende föreslår vi moderater, tillsammans med våra vänner i , att regeringen ser över möjligheterna att i kommande sändningstillstånd begränsa möjligheterna till sponsring för SVT så att sponsring endast sker i undantagsfall. Självklart står vi moderater bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 3 om sänkt public service-skatt till följd av nedläggningen av Radiotjänst i . betalar alla vi som har en förvärvsinkomst en public service-skatt. Den har vi diskuterat länge, inte minst . I det här betänkandet har vi totalt fyra reservationer och ett särskilt yttrande. Jag står bakom alla men yrkar bifall endast till reservation 5. Diskussionen om sponsring har framför allt varit en fråga som och har drivit. Vi har länge inom vår partigrupp också sneglat på argumenten men inte landat i samma slutsats som M och KD. Jag vill däremot föra fram vår glädje över att man i slutet av beredningen inför den här debatten valde att stryka ordet "kraftigt". Det var inte tillräckligt för oss för att stödja reservationen, men vi kommer att fortsätta med att arbeta fram den bästa formuleringen. Vi valde som sagt aktivt att inte ställa oss bakom reservationen eftersom vi har en annan syn på sponsring. SVT har ett undantag på 20 evenemang där man får ha sponsring. driver dessutom frågan om införandet av en evenemangslista, där argumentationen "kraftigt begränsa möjligheterna till sponsring" inte riktigt hänger ihop. Public service-bolagen ska givetvis, och alltid, använda sina numera skattefinansierade medel med varsamhet. Där har vi inte ändrat åsikt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Public service-frågor En nyhet från vår sida i årets public service-motion är att vi föreslår en utredning med utgångspunkt i att utreda möjligheten att slå samman bolagen till ett public service-bolag. Det är unikt att ha tre public service-bolag. Runt om i vår omvärld har man ett bolag, inte minst i våra grannländer. Ge mig ett exempel på varför tre bolag skulle göra ett bättre arbete än ett bolag! Är tre bolag en garant för att saklighet upprätthålls och för ett högkvalitativt innehåll? I den medievärld vi lever i, med snabb teknikutveckling, nya enheter och nya medievanor, är det inte mer än rimligt att utreda en möjlig sammanslagning. För helt ärligt: SVT gör inte bara rörlig bild . gör inte bara ljud . Vad som är tv och vad som är radio går knappt att urskilja. Jag vet att bolagen redan har gjort en del sammanslagningar internt, exempelvis genom vissa gemensamma administrationsavdelningar. Men vi tror att ett gemensamt public service-bolag skulle slippa dubbelrapportering samt få en större effektivisering och enklare urskiljning. Det är det vi vill att den här utredningen ska titta på. Utskottets ställningstagande under punkten Ägarförhållanden håller vi med andra ord inte med om. Vi har även en reservation på området, reservation 5, som jag har yrkat bifall till. Utskottet menar att "nuvarande ägarfunktion tillsammans med kommande förändringar i styrelserepresentationen skapar förutsättningar för att säkerställa public service med hög integritet". Vidare menar man att "programverksamheten gynnas av att det finns tre programföretag i ". Jag vill hävda att är förbi. När vår mediekonsumtion förändrats radikalt och helt suddat bort gränsdragningen mellan tv, radio, dator, mobiltelefon, pekplatta, till och med klocka och så vidare är det förlegat att fortfarande tänka att man har tv för bild, radio för ljud och dagstidningar för text. Alla pratar om ett förändrat medielandskap. Är det då inte dags att även utskottet gör detsamma och hänger med i utvecklingen? har vi kunnat se att tilliten till public service sjunker, även om den är väldigt hög jämfört med många andra mediebolag. Det har jag nämnt . Jag har också belägg för det, även om många ifrågasätter siffrorna. Debatten om public service går fortfarande varm utanför dessa väggar. Det kan anses anmärkningsvärt att då inte alla partier, återigen, är representerade i dagens debatt. Många borgliga debattörer kritiserar public services vänstervridning. De borgliga partiernas förslag på åtgärder lyser med sin frånvaro. Det är väl där problemet ligger: Det finns inga förslag för att bemöta dessa problem. Har man konkreta förslag på ett oberoende public service, eller är man för orolig för att våga ta debatten? Debatten om huruvida public service är opartisk eller saklig har pågått och lär pågå . För oss är det viktigt att värna saklighet och opartiskhet. Det har jag också nämnt i tidigare public service-debatter i denna kammare. Detta uppnås bäst genom transparens och genomsyn av verksamheten. Ett självreglerande system är det vi i slutändan vill uppnå med våra förslag - ett system som självt reglerar sina problem, självt märker sina brister och självt arbetar förebyggande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Public service-frågor Avslutningsvis vill jag bara kort nämna något om "räkna webben". Jag är glad att det äntligen är under process att åtgärda den här frågan. Jag hoppas att det blir ett tillräckligt bra resultat som även gör bolagen nöjda. För som sagt: Det ter sig märkligt att man endast kan anmäla innehåll via en kanal - apropå nya medievanor! Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation nr 6. Enligt sändningstillstånden för bolagen inom public service ska programföretagen präglas av folkbildningsambitioner. Genom att begränsa användandet av det producerade materialet till egna kanaler begränsas just dessa ambitioner och möjligheter. För att öka allmänhetens och andra mediers utnyttjande av det public service-material som , och Utbildningsradion producerar behövs en förändring av deras öppenhet och tillgänglighet. Därför bör regeringen, som jag yrkar på i min reservation, se över förutsättningarna för , och Utbildningsradion att, så långt som det är möjligt, tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning. Detta är inte minst viktigt då vi har ersatt den tidigare tv-apparatsavgiften med en public service-avgift. Det är ett viktigt och riktigt beslut. Men det är också ett beslut som ställer krav på public service-bolagen, och kanske ännu mer på oss politiker, att fortsätta vara tydliga med vikten av public service-bolagens oberoende. Jag vill med mitt anförande visa på varför oberoende public service är viktigt för vårt lands demokrati. Även om du inte aktivt tar del av public services innehåll fyller public service en funktion för dig, för det samhälle du lever i och för din möjlighet och rätt att leva i en demokrati där yttrandefriheten värnas. För att vi ska ha en fungerande demokrati behöver vi som bor i landet vara engagerade och deltagande. Det behövs inte minst för att alla medborgare ska kunna bevaka och följa med i vad beslutsfattare på olika positioner beslutar och också kunna vara med och påverka besluten. Men för att man ska kunna vara engagerad måste man också vara informerad. Då behöver vi både public service och kommersiella medier, sida vid sida. En förutsättning för att vi ska ha en levande demokrati är att det finns tillgång till oberoende medier med resurser, möjligheter och kompetens för att kunna producera och visa granskande journalistik. Public service har en särskild roll i detta medielandskap. Det är en roll som bland annat handlar om att vara en oberoende aktör med stor integritet. Det handlar om att vara oberoende av politisk styrning och kommersiella intressen. Det är självklart en balansgång och ett uppdrag som prövas och utvärderas. Man måste också vara tillgänglig för dem som ska ta del av innehållet, oberoende av vilka funktionsförutsättningar tittare eller lyssnare har. Public service spelar en stor roll för speglingen av hela landet. Public service behövs, återigen, sida vid sida med de privata aktörerna för att ge en mångfald av perspektiv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Public service-frågor är ett fortsatt brett uppdrag för public service centralt för att utbudet ska vara relevant för många i . Den kultur och underhållning som public service-bolagen producerar och förmedlar - det gäller också idrottshändelser - ger också en bild av vårt samhälle och en möjlighet att stärka vårt samhälle.