bet · H701MJU1 · 2019-12-16 00:00:00 — Vidare redovisar regeringen att den kommer att vara särskilt pådrivande för ett ambitiöst globalt genomförande av och att det görs på ett sätt som motsvarar den senaste vetenskapen. program för internationella klimatinvesteringar ska bidra till en ökad ambition i genomförandet av . Erfarenheterna från programmet ska nyttjas i utvecklingen av regelverk. Kompletterande åtgärder för att nå klimatmålen, t.ex. verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder och i enlighet med internationellt beslutade regler, ska kunna tillgodoräknas i den utsträckning som beslut om klimatmålen tillåter. Regeringen avser att annullera de utsläppsenheter som förvärvats genom, och levererats till, programmet för internationella klimatinsatser . bör också fortsätta bidra till en ökad ambitionsnivå genom att annullera överskott av utsläppsenheter som har utfärdats under Kyotoprotokollet för att minska utsläppsutrymmet. Den utredning (dir. 2018:70) som tillsattes om kompletterande åtgärder för att nå negativa utsläpp kommer i sin redovisning ge rekommendationer om vilken roll internationellt verifierade utsläppsminskningar kan ha som kompletterande åtgärd. har också i uppdrag att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete under som fokuserat på förberedande arbete som ska lägga grunden till framtida klimatsamarbeten genom multilaterala fonder och initiativ som bidrar till kapacitetsutveckling. Myndigheten har initierat en rad utredningar för att visa hur artikel 6-samarbeten kan genomföras i teorin, baserat på verkliga data och i dialog med värdländer. Artikel 6 i gör det möjligt för länder att inleda frivilliga samarbeten för att uppnå sina nationellt bestämda mål. har bl.a. beslutat att inleda ett nytt samarbete med Asiatiska för att stödja och främja pilotaktiviteter i under artikel 6. Som nämns ovan ansvarar för program för internationella klimatinsatser. I myndighetens rapport för program för internationella klimatinsatser (ER 2019:05) redovisas att programmet bidrar till utveckling av internationellt samarbete för att uppnå utsläppsminskningar och stöder klimatprojekt i utvecklingsländer. har bidragit till samarbete om teknikutveckling och tekniköverföring inom ramen för och . Vidare anför myndigheten i rapporten att de bilaterala klimatprojekten ska bidra till minskade utsläpp av växthusgaser och hållbar utveckling i de länder där de genomförs. Vidare ska projekten genomföras på ett ansvarsfullt sätt med hänsyn till ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet i värdländerna. har prioriterat projekt inom förnybar energi och energieffektivisering, projekt som minskar utsläpp av metan och projekt som minskar uttaget av s.k. icke förnybar biomassa. Utöver minskade utsläpp av växthusgaser bidrar projekten till mervärden som mer tillförlitlig eltillförsel, lägre utsläpp av luftföroreningar, förbättrad tillgång till miljöanpassade energitjänster på landsbygden och minskad negativ effekt på lokala ekosystem. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete. Anslaget får i huvudsak användas till utgifter för samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet samt till utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget får användas till utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stöder verksamhet inom , samt inom Östersjöstaternas råd. Anslaget får även användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget. Anslaget får användas för administration och samordning av kärnsäkerhetssamarbetet med . Anslaget används bl.a. till utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Regeringen föreslår att anslagsnivån för denna verksamhet minskas successivt och föreslår därför att anslaget minskas med 2020. beräknas anslaget minskas med . För att kunna teckna avtal om fleråriga projekt inom bilateralt miljö-, klimat- och strålsäkerhetssamarbete behöver regeringen ett bemyndigande. Baserat på antaganden om framtida behov från genomförande myndigheter bedömer regeringen att bemyndigandet bör höjas med jämfört med föregående år då det uppgick till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 000 000 konor 2021–2024. 1:14 Skydd av värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv och för statsbidrag inom dessa områden. Vidare får anslaget användas – för ersättningar enligt 31 kap. , ansvarsområde – till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden – för utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden – för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer bl.a. i form av ersättningar enligt 31 kap. samt för förvärv och avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden. Regeringen anser därför att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur bör ökas med . Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal som avser skydd av värdefulla naturområden ska kunna tecknas och för att förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd ska kunna ges. Bemyndigandet föreslås vara oförändrat jämfört med . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2068. I kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Huvudanledningen är att regeringen håller för hög takt i fråga om statligt ianspråktagande av natur som är skyddsvärd och att ett tillfälligt stopp, för både formellt skydd av skog och nyckelbiotoper, bör införas. Även de utestående ersättningsfrågorna bör lösas. Enligt partimotion 2019/20:2694 av m.fl. (V) i denna del bör anslaget ökas med . För att bromsa utarmningen av den biologiska mångfalden måste natur med höga naturvärden skyddas i snabbare takt. Ett ökat anslag skulle även göra det möjligt att ge fler markägare ersättning vid bildande av t.ex. naturreservat. Regeringen anför i propositionen 2019/20:1 utgiftsområde 20 att de stärkta anslagen för skydd och skötsel av värdefull natur har fortsatt inneburit att skyddet för och bevarandet av biologisk mångfald har utökats och att många värdefulla vattenområden har kunnat skyddas som bl.a. naturreservat. Länsstyrelserna fattade beslut om att skydda ca produktiv skogsmark som naturreservat med medel från anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. Av anslaget har använts som ersättning till markägare för värdefulla områden som skyddats som framför allt naturreservat. Den största delen av ersättningen har gått till att skydda skogar (). Stora resurser har även använts för att skydda myrar () och havsområden (). Enligt årsredovisning har totalt 534 beslut om ekonomisk ersättning för skydd av värdefulla områden fattats , vilket omfattar ca landareal. Vidare framgår av budgetpropositionen att har använts för kringkostnader i samband med skydd av områden, dvs. värdering, förhandling, förrättning, lagfart och ombud. Övriga insatser inom ramen för anslaget är kartering av naturtyper (), nationalparksprojekt () samt länsstyrelsernas arbete med Natura 2000 (). , som ansvarar för anslaget, har därutöver fördelat till länsstyrelserna för att slutföra reservatsbeslut. Det har resulterat i att antalet beslut om bildande av nya naturreservat och revidering av befintliga är högt. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att satsningarna på skydd och skötsel av värdefull natur (anslagen 1:14 och 1:3) har fortsatt att ge positivt resultat . Takten i arbetet har ökat, fler naturreservat har skyddats och arealen formellt skyddad produktiv skogsmark har ökat väsentligt jämfört vilket har betydelse för att nå etappmålets andel om formellt skydd av skogsmark. Enligt regeringen har de förstärkta satsningarna på skydd av värdefull natur gett betydande bidrag till arbetet med att nå etappmålet. Vidare anför regeringen att och Havs- och vattenmyndigheten har gjort betydande insatser för att nå etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. har staten beslutat om totalt 236 nya och utvidgade naturreservat med en areal om . Det största beslutade naturreservatet på land, Blaiken i , omfattar , varav produktiv skog. Åsnens nationalpark om inrättades . Även kommunernas beslut om att inrätta 22 naturreservat med en areal om bidrog till arbetet. tecknade 534 beslut om godkännande om intrångsöverenskommelse och naturvårdsavtal. Det resulterade i att värdefull natur kommer att kunna skyddas i kommande beslut om naturreservat. Enligt statistik från och som redovisades utgjorde det permanenta formella skyddet av land- och sötvattenarealer vid utgången av 2018. Där ingår nationalparker, naturreservat, naturvårdsområden, biotopskyddsområden, och Natura 2000. När även inomstatliga överenskommelser och tidsbestämt formellt skydd (naturvårdsavtal) inkluderas, ökar andelen till . Den skyddade natur som tillkom bestod till av skogsmark, och var öppen våtmark. Däremot står havsarealer för av all ny skyddad natur . Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget 1:14 med för att möjliggöra insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Regeringen bedömde att det behövdes ytterligare insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer, bl.a. i form av ersättningar enligt 31 kap. samt för förvärv och avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden. Regeringen anför i höständringsbudgeten (prop. 2019/20:2) att det trots tillskottet finns flera ärenden där markägare ännu inte har fått ersättning som de är berättigade till. För att möjliggöra dessa utbetalningar och eftersom det behövs ytterligare insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur bör ökas med . Höständringsbudgeten behandlas i finansutskottets betänkande 2019/20:FiU11. har bifallit regeringens förslag (rskr. 2019/20:66). Utöver satsningarna ovan på ytterligare medel för ersättning till markägare har regeringen tillsatt en utredning för att stärka äganderätten till skogen och lämna förslag på nya flexibla skydds- och ersättningsformer (dir. 2019:46). Utredningen ska också ge förslag på hur internationella åtaganden om biologisk mångfald kan förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Utredningen är en del av januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Utredningens betänkande ska redovisas till . När det gäller nyckelbiotoper redovisas i budgetpropositionen att registrerat 828 nya nyckelbiotoper under 2018med en total areal om . Den totala andelen registrerade nyckelbiotoper uppgår till av skogsarealen. () publicerade en syntes av forskning om områden som har identifierats som nyckelbiotoper. Syntesen visar bl.a. att nyckelbiotoperna har ett högt naturvärde och därmed är viktiga för bevarandet av och faunan och därför ger en god vägledning till markägarna och staten om hur det är möjligt att komplettera hänsynsytorna, det formella områdesskyddet eller de frivilliga avsättningarna. Kunskap om nyckelbiotoperna kan leda till att de skyddas frivilligt eller formellt och på så vis kan komma att bidra till ett nätverk där arter kan sprida sig i landskapet. Vidare gav regeringen i uppdrag att genomföra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper. har tillämpat och utvärderat den utvecklade metoden för nyckelbiotopsinventering i nordvästra . har tillkännagett att det bör säkerställas att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna (bet. 2017/18:MJU17 punkt 1, rskr. 2017/18:216 samt bet. 2018/19:MJU2 punkt 1, rskr. 2018/19:113). Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) framgår att frågorna bereds inom och att tillkännagivandena inte är slutbehandlade. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att avveckla den utökade nyckelbiotopsinventeringen (N2019/02259/SMF). Beslutet fattades mot bakgrund av januariavtalet. Vidare framgår av budgetpropositionen att när det gäller grön infrastruktur har samverkat med länsstyrelserna och andra myndigheter m.fl. för att koordinera genomförandet av grön infrastruktur i land-, vatten- och havsområden. Arbetet med grön infrastruktur är en ny metod som innebär att skyddade områden knyts samman genom en grön infrastruktur vilket gör att områdenas funktioner kan behållas. Länsstyrelserna redovisade ett regeringsuppdrag där det framgår att arbetssättet med grön infrastruktur är viktigt, att det möjliggör ökad transparens och att det ger underlag för landskapsaktörer. redovisade sitt uppdrag om grön infrastruktur och skrev då att området är under utveckling och att många komplexa frågor hanterats löpande. Myndigheten bedömde att fortsatt och fördjupad dialog samt att samverkan med berörda aktörer är avgörande. Regeringen anför att det nationella och regionala arbetet med grön infrastruktur har gett en ökad medvetenhet om behovet att ha ett landskapsperspektiv när det gäller bevarandet av biologisk mångfald. 1:15 Havs- och vattenmyndigheten Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten. Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsutgifter. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Anslaget får användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anslaget får även användas till utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. För att nå klimatmål måste effektiva investeringar göras i olika typer av lösningar som kan leda till kraftfulla utsläppsminskningar inom alla samhällssektorer. Klimatklivet är en viktig insats för att minska utsläppen i hela landet, och satsningar behövs därför i fortsättningen. Stödet utvecklas och effektiviseras. Vidare bidrar stöd till installation av laddpunkter till att skynda på omställningen av transportsektorn. Anslaget bör ökas med 1 . En förutsättning för optimal användning av anslaget är att det finns möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt. På så sätt kan fler stora och mer långsiktiga investeringar komma till stånd. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2021–2023. I kommittémotion 2019/20:3296 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 6 föreslås att anslaget minskas med 1 vilket innebär att hela anslaget tas bort. Motionärerna vill avskaffa hela stödet till Klimatklivet, inklusive ladda-hemma-stödet, för att prioritera mer effektiva insatser för att minska utsläppen av växthusgaser. Klimatklivet har kritiserats för att vara ineffektivt både av och . Även i kommittémotion 2019/20:2627 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att hela anslaget tas bort med hänvisning till ineffektivitet. har också redan omfattande verksamhet som innebär att koldioxidhalten i atmosfären sänks. Motionärerna föreslår att anslaget minskas med 1 . Enligt partimotion 2019/20:2694 av m.fl. (V) i denna del bör anslaget ökas med . Av dessa medel ska användas för laddinfrastruktur och för utbyggnad av biogas och produktion av andra biobränslen. Motionärerna anför att utsläppen behöver minska betydligt snabbare än de gör i och att investeringsstöden behöver öka för att åstadkomma de systemskiften som krävs för att nå klimatmålen. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . Motionärerna tillbakavisar regeringens satsning Klimatklivet. Regeringen införde satsningen Klimatklivet 2015 inom anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Satsningen syftar till att stödja klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela landet. Stödet har tidigare förstärkts och förlängts. I budgetpropositionen utgiftsområde 20 redovisar regeringen att totalt över 3 200 projekt hade beviljats stöd vid slutet av 2018 och att stödet sammanlagt uppgick till totalt . Stödet har sammantaget bidragit till klimatinvesteringar överstigande , som enligt beräkningar minskar utsläppen med motsvarande drygt koldioxid framöver. Det motsvarar av samlade utsläpp av växthusgaser. Stöd har bl.a. getts till ca 30 000 laddpunkter och totalt 740 GWh årlig ny produktion av biogas. Andra exempel på beviljade åtgärder är byte från olja till biobränsle i industrier och fastigheter, lustgasdestruktion inom tand- och sjukvården, cykelgarage för pendling, utbyggnad av cykelvägar samt fordonssimulatorer i undervisning. Bland annat har riktat kritik mot Klimatklivet för brister i effektivitet (RiR 2019:1). Regeringen anför i propositionen att den genom en utvecklad satsning på Klimatklivet, som tar hänsyn till kritiken från bl.a. , vill bidra till effektiva klimatinvesteringar, bl.a. med tydligt fokus på mätbara effekter. Regeringen anför i skrivelse 2018/19:121 om Klimatklivet att Klimatklivet varit en av dess viktigaste åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser och anser att Klimatklivet ska vara ett så effektivt styrmedel som möjligt. Regeringen har påbörjat ett arbete med att utveckla och effektivisera Klimatklivet. Detta arbete görs i enlighet med januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . är ett viktigt underlag för detta arbete. Vidare pågår det ett arbete på med att vidareutveckla Klimatklivet. I betänkande 2019/20:MJU4 om Klimatklivet redovisas att det på myndigheten pågår ett arbete i relation till Klimatklivet som bl.a. rör analys och återrapportering, it-utveckling som öppnar för förenklingar och minskad administration, förtydligad information till sökande och stödmottagare samt administrativ utveckling. beslutade regeringen om flera förändringar som berör Klimatklivet. Regeringen beslutade bl.a. att åter öppna möjligheten för ansökningar till Klimatklivet och ladda-hemma-stödet. gav regeringen ett utökat uppdrag. ska myndigheten i sin årliga redovisning till regeringen beskriva hur den har arbetat med att utveckla och effektivisera arbetet med Klimatklivet. I redovisningen ska det även finnas en bedömning av vilka samhällsekonomiska konsekvenser och konsekvenser av faktisk fördelning av stöd per åtgärdskategori, aktörer och geografisk spridning som det skulle få om bedömningskriteriet för stöd inom Klimatklivet ändrades från klimatnytta per investeringskrona till klimatnytta per bidragskrona. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU4 om Klimatklivet konstaterade utskottet att det på tillbaka pågår ett omfattande arbete med att utveckla Klimatklivet. Utskottet välkomnade särskilt det arbete som bedriver i fråga om effekterna av Klimatklivet och att fastställa de faktiska utsläppsminskningar som satsningen ger upphov till. Utskottet ansåg att de förändringar och det utvecklingsarbete som i enlighet med januariavtalet nu pågår ger förutsättningar för att ytterligare effektivisera det viktiga arbete som genomförs inom ramen för Klimatklivet. Ladda-hemma-stödet infördes som en del av Klimatklivet. Stödet regleras närmare genom förordningen (2017:1318) om bidrag till privatpersoner för installation av laddningspunkt till elfordon. Regeringen anför i budgetpropositionen (utg.omr. 20) att en förutsättning för elektrifieringen av fordonsparken är att det finns laddinfrastruktur i hela landet. Laddinfrastrukturen ska byggas ut i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen anser att åtgärder bör vidtas för att skapa tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. Vidare redovisar regeringen att infrastrukturen för laddning av elbilar är under utbyggnad i . Klimatklivet bidrar till detta genom investeringsstöd till laddinfrastruktur. Andra vanliga åtgärder i transportsektorn är uppbyggnad av tankstationer för biodrivmedel och utökad biogasproduktion. Regeringen håller på att se över hur bl.a. stödet till laddinfrastruktur ska utvecklas och effektiviseras som en följd av bl.a. den utvärdering som gjorts av . fattade regeringen beslut om en ny förordning för icke-publik laddinfrastruktur för andra än privatpersoner, t.ex. bostadsrättsföreningar (förordningen (2019:525) om statligt stöd för installation av laddningspunkter för elfordon). Syftet med den nya förordningen är att göra det lättare att söka stöd till icke-publik laddinfrastruktur, och därmed skynda på omställningen av transportsektorn. För privatpersoner finns möjlighet att söka stöd för installation av laddpunkt genom ladda-hemma-stödet. beviljades 3 336 ansökningar på ca i stöd. Det kvarstår områden i där publik laddinfrastruktur är bristfällig. har gjort en översyn av hur bristen på laddinfrastruktur längs större vägar kan avhjälpas. Regeringen föreslår därför inom utgiftsområde 21 Energi att ett nytt anslag om ska införas för laddinfrastruktur längs större vägar för att täcka de vita fläckar där en sådan infrastruktur annars inte byggs ut (prop. 2019/20:1 utg.omr. beslutades även ändringar i EU:s direktiv om byggnaders energiprestanda som innebär att krav ställs på installation av laddningspunkter eller laddinfrastruktur för bostads- och lokalbyggnader med mer än tio parkeringsplatser vid nyproduktion och större renovering. Direktivet ska genomföras i svensk lagstiftning och kommer att främja utbyggnaden av laddinfrastruktur för elbilar. Vidare anför regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 21) att användningen av fossil energi inom transportsektorn är hög och att fossilberoendet måste brytas. Omställningen av transportsektorn har gjorts med en ökad andel förnybara drivmedel. krävs enligt regeringen en ökad effektivisering och elektrifiering. Ökad elektrifiering kommer att vara en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp i transportsektorn och industrin. Regeringen föreslår därför att det inom utgiftsområde 22 Kommunikationer avsätts fram för att en som ska påskynda arbetet med elektrifieringen av transportsektorn ska kunna tillsättas (prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringen avser även att ta fram en nationell strategi för elektrifiering där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. I budgetpropositionen (utg.omr. 20) redovisas att regeringen införde ett tillfälligt stöd för produktion av biogas i syfte att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställningen mot förnybara energikällor. Satsningen uppgick till 2018 och gick till 39 anläggningar. En uppföljning av faktisk produktion som stödet har gått till kommer att göras av . Regeringen förstärkte även metangasreduceringsstödet . Under stödperiodens 2017–2018 fick 56 anläggningar stöd. Mängden producerad energi från dessa anläggningar var under stödåret 145 GWh. Totalt betalade ut i stöd 2018. Vidare tillsatte regeringen (dir. 2018:45) som bl.a. ska kartlägga och värdera biogasens nyttor samt vid behov föreslå ändringar av de styrmedel som gäller för biogas i . Särskild hänsyn ska tas till de nyttor som kommer av att råvaror (t.ex. gödsel) tas om hand för rötning samt till att säkerställa rättvis konkurrens i förhållande till producenter i grannländer.