bet · H601SoU15 · 2019-04-15 00:00:00 — Beroende i unga åldrar hänger ofta ihop med någon form av psykiska problem och det är därför viktigt att vårdmottagningarna har bred kompetens och är rustade för att möta komplex problematik med kombinationer av beroende och psykiatriska tillstånd. Jag anser därför att regeringen bör utreda hur ökade möjligheter för personer med beroendeproblematik att få behandling mot psykiatriska tillstånd kan tillgodoses inom landstingen. Vidare anser jag att regeringen bör tillsätta en utredning om hur nationella mål för behandling av beroendeproblematik kan utformas. Läkemedelsberoende, punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2038 av m.fl. (L) yrkande 12. Jag anser att regeringen bör se över frågan om läkemedelsberoende. Det är enligt min mening en brist att vi inte har någon aktuell kartläggning av förekomsten av läkemedelsberoende och därför bör en ny studie genomföras, utan någon övre åldersgräns. Tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin, punkt 7 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: Vi konstaterar inledningsvis att regeringen fortsätter sitt arbete utifrån den nuvarande strategin för området psykisk hälsa. Som framgår av betänkandet har avsevärda satsningar gjorts på området psykisk hälsa. I den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna anges att psykiatrin och elevhälsan ska stärkas. Vidare ska en ny vårdform där patienter snabbt får hjälp vid lättare psykisk ohälsa utredas. Av överenskommelsen framgår också att ett mål om köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. Slutligen ska staten och SKL sluta ett avtal om ett större statligt ansvarstagande med ökande resurser för att bl.a. stärka elevhälsans främjande och förebyggande arbete, motverka mobbning och göra särskilda satsningar riktade mot riskgrupper. Vi vill i detta sammanhang också framhålla att statsministern i regeringsförklaringen uttalade att ett mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri ska införas. Eftersom det emellertid är mycket angeläget att säkerställa att vården håller hög kvalitet ställer vi oss bakom förslaget om ett tillkännagivande om tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin. Samordning med elevhälsan, punkt 12 (C, L) (L) och (C) anför: I den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna anges att staten och SKL ska sluta ett avtal om ett större statligt ansvarstagande med ökande resurser för att bl.a. stärka elevhälsans främjande och förebyggande arbete, motverka mobbning och göra särskilda satsningar riktade mot riskgrupper. Vi utgår från att överenskommelsen kommer att genomföras och vi väljer därför att inte reservera oss. Vi avser att följa dessa frågor och delta i arbetet med politikens utveckling på området. Ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m., punkt 18 (V) (V) anför: Dagens beroendepolitik motsvarar inte hur kunskap och behov har utvecklats. Att de styrande lagarna inte är anpassade till behoven leder till bristande resurser och betydande ojämlikhet mellan olika delar av landet, vilket drabbar individer. För att möta personer med beroende anser jag att det krävs en väl utbyggd välfärd som är solidariskt finansierad utan privata vinstintressen. Det krävs vidare vård och behandling som har sin grund i forskning, beprövad erfarenhet och evidens. Beroende är kategoriserat som en sjukdom och har sina rötter i social struktur och genetik. Vidare påverkas beroende av omvärlden. För de vuxna som initialt har problem med beroende är inget första alternativ och inom hälso- och sjukvården saknas det alternativ. saknar också möjlighet till medicinsk bedömning, vilket kan avse allt från skadelindrade insatser till medicinsk och psykiatrisk vård och behandling. Jag anser att det saknas bra ingångar för en beroendevård dit personer kan komma anonymt för att få hjälp. Det finns enligt min mening behov av en mer utbyggd öppen beroendevård med en tydlig ansats att gripa in på ett tidigt stadium innan det skadliga bruket har accelererat och skapat problem vad avser t.ex. bostad och försörjning. En översyn av huvudmannaskapet för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom, en utredning av möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer med psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom samt en översyn av tillgången till farmakologisk behandling är enligt min uppfattning kloka åtgärder, och jag ställer mig därför bakom tillkännagivandet. Jag vill dock betona att dessa åtgärder inte är tillräckliga utan att det krävs en attitydförändring som innebär att personer med beroende ska ha rätt till jämlik hälsa och insatser som har sin grund i forskning. Det krävs även strukturella insatser som omfattar exempelvis bostäder. För detta krävs ekonomiska satsningar. Jag kommer att följa frågan och förbehåller mig rätten att återkomma. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:39 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga regionala skillnader inom den psykiatriska vården och hur dessa skillnader kan överbryggas för att säkra en god och jämlik vård i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur psykisk ohälsa ska förebyggas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att barn och unga ska få en god och tillgänglig psykiatrisk vård för att minska de psykiska ohälsotalen bland barn och unga och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:541 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagstiftning och huvudmannaansvar för missbruksvård samt psykiatrisk tvångsvård och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:546 av och (båda SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av uppföljningskrav inom psykiatrin och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre samordning mellan de instanser som ska motverka ungas psykiska ohälsa, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra till studier/pilotprojekt som syftar till att nya arbetssätt och metoder prövas och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett pilotprojekt inom rättspsykiatrin där någon eller några vårdenheter tas över av staten, för att senare utvärdera kostnad, konsekvenser och vård, och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att landstingen tar över ansvaret för missbruksvården, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1248 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrättningar som bedriver slutenvård inom psykiatri eller rättspsykiatri bör ges lov att på ett enklare sätt granska patienternas inkommande post och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1251 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge närstående till myndiga personer med upprepade psykiska sjukdomsskov rättsliga möjligheter att på ett tidigt stadium agera för patientens bästa och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kännedomen om s.k. nätverkskontrakt i vården av psykiskt sjuka och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1316 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska överväga möjligheten att all ingående post till rättspsykiatriska kliniker ska röntgenundersökas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1359 av Kopparklint och (båda M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målsättningen ska vara ett betydligt bättre förebyggande av psykisk ohälsa bland barn och unga och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna kring utredning av psykisk ohälsa kopplad till barn och unga och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1578 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppenvårdspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn och unga som skrivs ut från BUP, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1639 av m.fl. (SD): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående utveckla och förstärka barn- och ungdomspsykiatrin genom nationella flödesprogram och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1667 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att koordinera regelverket då det gäller sjukvård för drogberoende och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1916 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om personlig utveckling och förebyggande av psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2038 av m.fl. (L): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om läkemedelsberoende och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2041 av m.fl. (L): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa regionala och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2125 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra ett likvärdigt samordningsarbete för att identifiera, förebygga, motverka och behandla psykisk ohälsa hos barn och unga och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2135 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av samarbetet mellan vården och skolans elevhälsovård för att upptäcka och kunna möta den psykiska ohälsan hos unga och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2141 av m.fl. (S): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2230 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av de nationella riktlinjerna gällande behandling inom området psykisk ohälsa och implementeringen av dessa och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att utreda hur en rättighetskatalog för personer som söker vård för psykisk sjukdom kan utformas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur en långsiktig plan kan utformas för att säkra adekvat och likvärdig behandling inom psykiatrin i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att göra en översyn av vårdgarantin för psykiatriska diagnoser och föreslå åtgärder för att de som har allvarliga psykiska tillstånd ska få vård omgående, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och utforma en kompetensförsörjningsplan för personal inom psykiatrin och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur tvångsåtgärderna kan minska och patientdelaktigheten öka vid psykiatrisk tvångsvård och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som presenterar förslag på hur en nationellt samordnad vård för de mest utsatta och vårdkrävande barnen inom psykiatrin kan utformas och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur ökade möjligheter för personer med beroendeproblematik att få behandling mot psykiatriska tillstånd kan tillgodoses inom landstingen och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning kring hur nationella mål för behandling av beroendeproblematik kan utformas och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur en ökad implementering av forskning inom psykiatrin kan tillgodoses och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur uppföljningen av medicinering inom psykiatrin kan förbättras samt öka patientsäkerheten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2258 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ansvaret för beroendevården kan överföras till hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2414 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att införa en nationell tillsynsinstans som granskar att alla landsting och regioner säkerställer att barn och unga med psykisk ohälsa och barn som utsatts för våld får rätt till evidensbaserad vård i rätt tid, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla barn som kommer till BUP ska få frågan om våldsutsatthet, att det bör skapas nationella riktlinjer för hur den frågan ska ställas och att frågan ska ställas utan föräldrars eller vårdnadshavares närvaro och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2444 av m.fl. (C): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ansvaret för beroendevården kan överföras till hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hälso- och sjukvårdslagen ska vara styrande inom beroendevården och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer som lider av svår psykisk sjukdom och missbruksproblematik och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur det ska kunna finnas tillgång till farmakologisk behandling åt personer med beroendeproblem i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2534 av och (båda C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sjukvården bör ha det samlade ansvaret för missbruksbehandling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2731 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka första linjens psykiatri och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att steg för steg förverkliga en köfri barn- och ungdomspsykiatri och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda insatser för unga vuxna och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2787 av m.fl. (M): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram och genomföra en nationell strategi för att stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tillsyn och uppföljning av psykiatrin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2793 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi i syfte att stärka psykiatrin och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2803 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för vård av beroendesjukdom samt den psykiatriska vården och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ungdomsmottagningarnas arbete mot psykisk ohälsa kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka tillgängligheten till stöd, hjälp och behandling genom internetbaserade tjänster och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 68.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin och tillkännager detta för regeringen. 69.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda orsakerna till den ökade psykiska ohälsan och tillkännager detta för regeringen. 72.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka samordningen med elevhälsan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hälso- och sjukvården ska ha ansvaret för beroendevården och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer som lider av svår psykisk sjukdom och missbruksproblematik, och detta tillkännager för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om första linjens vård för barn och ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 76.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta boenden för barn och ungdomar med svår samsjuklighet mellan psykisk sjukdom och missbruksproblematik med hälso- och sjukvården som huvudman och tillkännager detta för regeringen. Program med inbjudna deltagare från offentlig utfrågning Uppteckningar från offentlig utfrågning Ordföranden: välkomna till socialutskottets hearing om psykisk ohälsa i kombination med beroendeproblematik. har tillkommit då utskottet gemensamt menar att vi har brister när det gäller att ge vård och stöd till människor med vad som ibland kallas samsjuklighet. Det handlar ofta om att ha både beroendesjukdom och psykisk ohälsa. De flesta har psykisk hälsa, men väldigt många har psykisk ohälsa. Det är ett sjukdomstillstånd som påverkar livet och oftast kräver behandling i någon form. Ofta behöver man livslång behandling. Var tredje som finns i vårdcentralens väntrum söker för någon form av psykisk ohälsa. WHO anger att psykisk ohälsa är en av de största och snabbast växande utmaningarna för hela folkhälsan. För en del människor tillkommer beroendesjukdom. Att leva med beroendeproblematik är att leva med en sjukdom. Det är inte en fråga om karaktär, utan det är en beroendesjukdom som kräver samordnade insatser av kompetent personal. Detsamma gäller vid psykisk ohälsa. För en del människor är det alltså samsjuklighet – båda dessa sjukdomar – som man lever med. Det är en väldigt utsatt situation, som vi från det offentliga inte förmår att samordna och ge vård, stöd och behandling som hänger ihop, trots många insatser som ibland pågår . I stället blir det för många människor med samsjuklighet ett bollande mellan verksamheter och huvudmän. Ingen tar ett helhetsansvar, och det blir ett lapptäcke av insatser – ett lapptäcke som inte håller ihop. har det fler hål än lappar. Stanna gärna upp vid bilden av ett lapptäcke! Vi behöver nämligen många insatser som fogas till varandra. De kan se olika ut, men de måste hänga ihop. blir det ett hål, och det finns risk att man faller igenom. Men ibland har det där hålet blivit så stort att man ändå faller igenom även om man lagt en stor fin lapp i hålet, eftersom lappen inte hänger ihop med det övriga. Det är detta det hela handlar om, och såhär ska det inte vara. Vi politiker brukar säga att det är oacceptabelt, och det är det. Men vi i socialutskottet vill göra mer än att bara säga att det inte är acceptabelt. Vi vill få en bild av vad myndigheter, kommuner, landsting och regering gör inom området. Mycket pågår, men arbetar vi mot samma mål och är vi uthålliga? Har vi rätt kompetens för det vi ska göra? Har vi samverkan på riktigt eller har vi samverkansavtal? Behöver regelverk förändras? Vi ska också få en bild från två verksamheter. De kan berätta vad de har gjort och vilka erfarenheter de har. Det handlar om ACT-teamet i och Ung i /. Men precis efter mig ska ni få lyssna till . Hon är ambassadör för Hjärnkoll. berättar om egna erfarenheter och ger sina personliga reflektioner utifrån dem. Jag tror att det är viktigt att vi börjar dagen med detta. , som är utskottets vice ordförande, och jag planerade dagen tillsammans. När vi satt och jobbade med vilka som skulle bjudas in och hur det skulle vara sa : Ska vi inte börja med någon som har egen erfarenhet? Jo, det är precis det vi ska göra. Om det annars kommer på slutet, som det ofta gör, tappar vi vad vi ska ha för ögonen när vi lyssnar på det som myndigheter, kommuner, landsting och regering gör. Därför är jag glad över att du, , finns här och ska ge dina reflektioner av vad du har varit med om. Dessutom finns myndigheter här, vilka inte kommer att få tala. Men man kan ställa frågor till dem efteråt. Det handlar bland annat om och . Även , som har varit regeringens särskilda samordnare i dessa frågor, och , som tidigare ledde , är här. kommer lite längre fram att ställa frågor. Ledamöter och ersättare har möjlighet att göra det. Vi kommer att lyssna och fundera, och lite längre fram i vår kommer vi att fundera över vad vi i kan göra för att förändra och påverka. Man kan inte säga att mycket är bra när vi mitt i all välfärd låter människor falla igenom. Vi kan bättre, och min förhoppning är att vi genom denna hearing ser vad som behöver göras och vem som ska göra det. Varmt välkomna hit! , Hjärnkoll: Jag heter och är ambassadör för Hjärnkoll. Jag sitter också i brukarföreningen i . arbetar jag som ungdomsbehandlare. Jag har varit drogfri och går på LARO[1]. var min bottenpunkt i livet. Jag tänkte börja med en illustration av hur det kan se ut inom vården . mådde jag både psykiskt och fysiskt dåligt. Jag ville inte leva men hade en vilja inom mig att jag inte ville dö. Jag fick min sista LVM[2]-plats. På grund av hur jag mådde och på grund av tidigare erfarenheter och boendesituationer kunde beroendeavdelningen där inte ta emot mig. I stället hamnade jag på och fick ett LPT[3] som jag hade LVM. ansåg att jag inte längre var deras ansvar. Man skickade upp mig till Renforsen utanför – detta trots att Renforsens institutionschef sa: ”Detta är inte rätt ställe för henne att vara på. Hon ska vara inom psykiatrin.” De hade fått en rapportering om mig. Huvudkontoret på Sis placeringsenhet tyckte dock att jag skulle åka dit. Vid behov skulle jag uppsöka psykiatrin uppe i . Jag kom upp dit, och där tyckte man att jag var i så dåligt skick att jag inte skulle vara där. I stället hamnade jag på psykiatrin i . Men på grund av att jag bodde i tyckte de i att jag inte var deras ansvar. De tyckte att jag skulle hem till min hemkommun. Eftersom hemkommunen inte kunde ta emot mig skickade man mig till . I fick jag en ganska bra nedtrappning. Där fick jag vara , tills de tyckte att det inte var deras ansvar. Då skickade de tillbaka mig till Renforsen. I Renforsen sa man att det inte var utformat för sådana som jag. där uppe mådde jag extremt dåligt, hade psykoser och hallucinationer och försökte ta livet av mig. Då skickade man mig till Lunden, och där landade jag faktiskt. Där fick jag den hjälp jag behövde. Jag är inte motståndare till LVM, men jag tycker att man behöver se över innehållet i LVM-vården. är det förvaring, inte behandling. Jag brukar fundera över begreppen missbruk och psykisk ohälsa. De går hand i hand. Vad är hönan och vad är ägget?