bet · H701SfU2 · 2019-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 11, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndigande om ekonomiska åtaganden. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i de särskilda yttrandena. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 11 1.Statens budget inom utgiftsområde 11 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 11 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 11 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 11 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 11 anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 11 punkt 2 och avslår motionerna 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:2654 av m.fl. (SD), 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 9 och 10, 2019/20:3014 av m.fl. (V) och 2019/20:3324 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 . Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 11 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (M)*, (SD)*, Kadir Kasirga (S), (KD)*, (S), (L), (MP), (M)*, (V)* och (SD)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. I bilaga 1 finns en redovisning av yrkandena i propositionen och motionerna. Bilaga 2 innehåller en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i det första steget genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till 36 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 8 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag och ett bemyndigande inom utgiftsområde 11. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 Utgångspunkter för regeringens resultatredovisning I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de mål som har beslutat. har beslutat om följande mål för utgiftsområde 11. Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. De centrala indikatorer som regeringen använder för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är bl.a. följande: – andelen personer med bostadstillägg som har en bostadskostnad över bostadskostnadstaket – efterlevandes ekonomiska standard i förhållande till andra grupper – kvalitet i besluten – kostnader för handläggningen – rätt beslut i rätt tid – i vilken omfattning pensionsspararna vet hur de kan göra en prognos och har gjort en prognos på sin framtida pension samt om prognosen har gett dem bättre förutsättningar att fatta beslut i frågor kring pensionen – antalet unika individer som har gjort en pensionsprognos. När det gäller målet Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd kompletterar regeringen med följande redovisningar: – andelen kvinnor och män med låg materiell standard – andelen kvinnor och män med låg relativ ekonomisk standard – ekonomisk standard relativt gränsen för låg relativ ekonomisk standard – andelen kvinnor och män med låg relativ ekonomisk standard med respektive utan grundskydd. Därutöver redovisas ett antal nyckeltal för att ge en övergripande bild av grundskyddets utveckling och omfattning när det gäller målet Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Regeringen bedömer att målet Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd delvis är uppfyllt. Garantipensionen och äldreförsörjningsstödet är prisindexerade och därmed värdesäkrade genom sin konstruktion. Bostadstillägget däremot är inte automatiskt följsamt med utvecklingen av bostadskostnaderna. Regeringen bedömer att andelen med en bostadskostnad över taket () indikerar att målet om ett värdesäkrat grundskydd inte kan anses vara helt uppfyllt. Mot bakgrund av den ökade andelen med låg relativ ekonomisk standard bland pensionärer har regeringen föreslagit en förbättring av grundskyddet för pensionärer (prop. 2018/19:134). Förbättringen syftar till att stärka den ekonomiska situationen för pensionärerna med de lägsta inkomsterna och innebär bl.a. en höjning av grundnivån i garantipensionen samt förstärkningar i bostadstillägget genom ett höjt bostadskostnadstak. Grundskyddet är fortfarande mycket viktigt för personer som saknar eller har låg inkomstpension. Resultatredovisningen visar att en stor del pensionärer skulle hamna under gränsen för låg relativ ekonomisk standard utan grundskyddet. Detta gäller alla grupper, men framför allt ensamstående kvinnor. Grundskyddet i form av efterlevandestöd till vuxna Regeringen bedömer att målet Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall kan anses vara uppfyllt. Utgiftsområdet inkluderar två olika förmåner som speglar olika tider och därmed är mycket olika till sin konstruktion. Änkepensionen är livsvarig och den dominerande utgiften men under avveckling . Omställningspensionen ska i stället fungera som en omställningsförsäkring och utgår från ett livsmönster där var och en har en egen försörjning. Eftersom förmånerna är så olika måste bedömningen av måluppfyllelse ske med hänsyn till detta. Både kvinnor och män med omställningspension har en ekonomisk standard som ligger närmare sammanboendes ekonomiska standard än ensamståendes, vilket indikerar att stödet fyller sin funktion. I regleringsbrevet fick i uppdrag att göra en jämförande analys av efterlevandeskyddet före och efter och utreda om avvägningen av de skilda förutsättningarna som gäller alltjämt är rimlig. har återrapporterat uppdraget till regeringen, och myndighetens slutsatser kommer att analyseras vidare inom . I fråga om änkepensionen bidrar den till att änkor i genomsnitt har en högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor utan änkepension och den kan därmed sägas uppfylla sitt syfte. Men trots att efterlevandepensionen i dominerande grad betalas ut till kvinnor är andelen med låg ekonomisk standard högst bland äldre ensamstående kvinnor. Regeringens bedömning är att handläggningen av ålderspension och pensionsrelaterade förmåner i stort fungerar väl. Regeringen bedömer att de satsningar som har genomförts i syfte att öka automatiseringen är viktiga för att öka kvaliteten i handläggningen, vilket successivt även bidrar till lägre kostnader för ärendehanteringen. Kostnaderna bedöms fortfarande befinna sig på en godtagbar nivå. Mot bakgrund av att de svaga resultaten för bostadstillägg försämrats ytterligare, bedömer regeringen att målet Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare inte helt kan anses vara uppfyllt. Det är angeläget att kvaliteten på handläggningen och handläggningstiden för bostadstillägg förbättras för kvinnor och män så att fler pensionärer får rätt utbetalning i rätt tid samt att tillgängligheten i kundservice förbättras. Regeringen kommer att följa utvecklingen. Kunskapen om den framtida pensionen Regeringens bedömning är att bedriver ett gott informationsarbete för att fler ska få en samlad bild av sin pension och förstå vad som påverkar den. Mot bakgrund av den stora ökningen av antalet registrerade prognosanvändare på prognostjänsten bedömer regeringen att målet Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den är uppfyllt. Det är positivt att allt fler personer använder prognostjänsten och rimligt att anta att de därigenom får bättre möjlighet att bedöma sin samlade framtida pension. Regeringen bedömer att den stora ökningen av registrerade användare av prognostjänsten indikerar att fler vet hur de kan göra en prognos för sin framtida pension, trots att andelen personer som uppgett det i enkätundersökning minskat något i förhållande till 2016 och 2017. Andelen pensionssparare som känner till livsinkomstprincipens betydelse för pensionen har dock legat på en låg nivå . Mot bakgrund av det bedömer regeringen att målet Kunskapen om livsinkomstens betydelse ska öka för kvinnor och män inte kan anses vara uppfyllt. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. Utskottet noterar också att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. En utgångspunkt för utskottet är att resultatredovisningar ska vara utformade på ett sätt som gör det möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Det är önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av statliga insatser i förhållande till målen. Det är vidare viktigt att regeringens bedömning av om målen för utgiftsområdet har uppnåtts framgår tydligt. När det gäller fjolårets budgetproposition avstod regeringen från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen beslutades av en övergångsregering. Utskottet anser att årets resultatredovisning är utformad på ett tydligt och logiskt sätt. Resultaten presenteras på ett likartat sätt jämfört med tidigare års resultatredovisningar. Det är positivt att utvecklingen illustreras med diagram och tabeller uppdelade på kvinnor och män. Utskottet noterar även att regeringens bedömningar av måluppfyllelsen framgår på ett tydligt sätt. När det gäller målet för administrationen av ålderspensionssystemet noterar utskottet att handläggningen av ålderspension och pensionsrelaterade förmåner fungerar i stort väl. Dock fortsätter resultaten för bostadstillägg att försämras, vilket leder till regeringens bedömning att målet inte helt kan anses vara uppfyllt. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att kvaliteten på handläggningen och handläggningstiden för bostadstillägg förbättras för kvinnor och män så att fler pensionärer får rätt utbetalning i rätt tid, samt att tillgängligheten i kundservice förbättras. Statens budget inom utgiftsområde 11 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt regeringens förslag och lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 11 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension bestäms till 14 . Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Det totala antalet ålderspensionärer ökar, och de nya pensionärerna har högre inkomstgrundade pensioner än vad de som lämnar systemet har. Behovet av garantipension minskar därför. Antalet ålderspensionärer med garantipension och kostnaden för förmånen ökar emellertid främst som ett resultat av att garantipensionens nivå höjs med ca . För att genomföra denna höjning tillförs anslaget 2020. Följsamhetsindexeringen beräknas öka något mindre i förhållande till prisbasbeloppet –2022. Detta medför att antalet garantipensionärer ökar något. Utgifterna för garantipension kan vidare komma att påverkas av dom (mål C-189/16) om den svenska garantipensionen. Det är ännu oklart på vilket sätt som utgifterna kan komma att påverkas. Anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna bestäms till 9 . Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Änkepensionen är dominerande i både antal och kostnader och svarar för av utgifterna inom anslaget. Prognosen för åren framöver är att änkepensionen kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet kvinnor och män med omställningspension kommer att vara förhållandevis . Sammantaget innebär detta att utgifterna på anslaget beräknas minska med mellan . Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bestäms till 10 . Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bostadstillägget är inkomstprövat, och utgifterna beror därför på ålderspensionärernas inkomster och förmögenheter. I takt med ökade pensionsinkomster minskar behovet av bostadstillägg i genomsnitt. Att det totala antalet pensionärer har ökat har dock inneburit att även antalet med bostadstillägg har ökat, även om den totala andelen har minskat. Också pensionärernas benägenhet att ansöka om bostadstillägg påverkar utgiftsutvecklingen. Det är oklart hur många som är berättigade till bostadstillägg men som av någon anledning inte får förmånen. Förändrad kunskap och ändrad benägenhet att ansöka kan därför påverka antalet personer som får bostadstillägg och därmed även utgifterna. Antalet kvinnor och män som fick bostadstillägg 2018 var 217 000 respektive 73 600. Medelbeloppen har ökat för både kvinnor och män på grund av ökade bostadskostnader och regelförändringar. höjs bostadstillägget bl.a. genom ett höjt bostadskostnadstak från till . Förändringarna medför att utgifterna beräknas öka med . anvisade för ändamålet 2019, och anslaget ökas med ytterligare 2020 för samma ändamål. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Äldreförsörjningsstödet är inkomstprövat. Antalet kvinnor och män som får äldreförsörjningsstöd har ökat och förväntas fortsätta öka. Ett skäl till det är att de nuvarande reglerna om rätt till garantipension inte fått full genomslagskraft. Enligt nuvarande regler krävs bosättning i för att få del av hela grundskyddet. Enligt äldre regler krävdes bosättning i för att få del av hela grundskyddet. Personer födda omfattas av de äldre bestämmelserna och har därför som regel en tillräckligt hög garantipension för att inte vara i behov av äldreförsörjningsstöd. I takt med att årskullar som inte omfattas av de äldre bestämmelserna tillkommer, ökar antalet med äldreförsörjningsstöd. Utöver detta förväntas ökade kostnader inom ramen för anslaget till följd av de senaste årens flyktingmottagande. I likhet med bostadstillägget finns sannolikt ett visst mörkertal när det gäller äldreförsörjningsstöd, vilket innebär att antalet personer och kostnader på anslaget potentiellt skulle kunna vara högre. Förändringar av regelverket 2020 innebär bl.a. att ett fribelopp för arbetsinkomster införs i äldreförsörjningsstödet, vilket har en höjande effekt på utgiftsnivån. Förändringarna innebär också att garantipensionen och bostadstillägget höjs, vilket har en sänkande effekt på utgifterna eftersom det medför att antalet personer med äldreförsörjningsstöd beräknas minska. Sammantaget beräknas utgifterna för äldreförsörjningsstödet minska. Anslaget minskas med 2020. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till . verksamhet finansieras av anslag på statens budget, av de allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna) och av premiepensionssystemet. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Förvaltningsanslaget används för administration av garantipension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd samt för vissa andra antalsmässigt mindre pensionsrelaterade förmåner. Enligt en dom från (mål C-189/16) ska den svenska garantipensionen EU-rättsligt klassas som en s.k. minimiförmån. Detta har medfört ökade administrationskostnader för myndigheten till följd av bl.a. mer komplicerade ärenden när garantipensionen beviljas och löpande omräkningar till följd av domen. Anslaget ökas därför med 2020. Det förbättrade grundskyddet bedöms, utöver att vara i behov av systemutveckling, medföra ett ökat antal bostadstilläggsärenden, vilket medför att anslaget behöver ökas med 2020. Förändringarna av regelverken när det gäller höjda pensionsåldrar och ett förbättrat grundskydd medför ökad administration och behov av systemutveckling hos . Anslaget ökas därför med 2020. har svaga resultat inom handläggningen av bostadstillägg med långa handläggningstider och ett stort antal pågående ärenden. Resultatet har försämrats ytterligare. Detta får till följd att belastningen på kundservice ökar med långa handläggningstider i telefon. kommer det också att leda till ett ökat antal återkravsärenden. För att stärka arbete med handläggningen av bostadstillägg ökas anslaget med 2020. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 . m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2019/20:3324 yrkande 1 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension minskas med i förhållande till regeringens förslag. En person som bott i får full garantipension. Pensionen minskar med 1/40 som saknas. För flyktingar och andra skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. Genom att ta bort undantaget för flyktingar och andra skyddsbehövande kan anslaget minskas. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om kvalificeringsreglerna. Vidare ökas anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd med . Flyktingar och andra skyddsbehövande kan, till följd av förslaget att ta bort undantagsregeln inom garantipensionen, i stället behöva äldreförsörjningsstöd. Därutöver minskas anslaget 2:1 med i förhållande till regeringens förslag till följd av att pris- och löneomräkningen reduceras för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen, vilket beräknas stärka de offentliga finanserna. Även i partimotion 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att ta bort undantaget för flyktingar och alternativt skyddsbehövande i kvalificeringsregeln för garantipension och sjuk- och aktivitetsersättning. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:2654 att anvisar 4 mer än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension ökas med . Garantipensionen stärks med . Vidare tas det s.k. flyktingundantaget för garantipension bort. Anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna minskas med . Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer och anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd minskas med respektive . Minskningen av anslagen följer av motionärernas förslag om att stärka garantipensionen. I kommittémotion 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om ett höjt grundskydd. Motionärerna föreslår en höjning av garantipensionen med utöver den beslutade höjningen om ca . m.fl. (V) föreslår i partimotion 2019/20:3014 att anvisar 3 mer än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension ökas med mer än regeringen föreslagit till följd av en höjning av garantipensionen med . Anslagen 1:3 Bostadstillägg till pensionärer och 1:4 Äldreförsörjningsstöd minskas med respektive jämfört med regeringens förslag som en följd av höjd garantipension. Även i kommittémotion 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs att garantipensionen ska höjas med utöver den beslutade höjningen om ca . m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2019/20:2990 yrkande 10 att anvisar mindre till utgiftsområdet än vad som föreslås i budgetpropositionen . Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension minskas med i förhållande till vad regeringen föreslår. Anslaget minskas till följd av att undantagsregeln för flyktingar och andra skyddsbehövande vad gäller kvalificering till garantipension tas bort. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om detta. Vidare ökas anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer med till följd av att taket inom bostadstillägget till pensionärer höjs. Taket för bostadskostnader i bostadstillägget höjs till för ensamstående och till för sammanboende per person och månad. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om detta. Anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ökas med till följd av att undantagsregeln i garantipensionen tas bort för flyktingar m.fl. minskas anslaget med till följd av höjt bostadstillägg till pensionärer. Sammantaget föreslås ingen ändring av anslaget i förhållande till regeringens förslag.