bet · H601FiU34 · 2019-03-28 00:00:00 — För att stärka de svenska producenternas möjligheter att leverera mat till det offentliga vill jag att kraven vid offentlig upphandling ska främja miljöhänsyn och djurskyddsregler motsvarande svensk nivå. Det handlar inte bara om att värna det svenska lantbruket utan också om att se till andra mervärden såsom arbetstillfällen som skapas, spårbarhet i livsmedelskedjan samt vetskap om låg risk för utveckling av antibiotikaresistens eller fynd av andra ämnen. Frågan handlar både om djurskydd, folkhälsa och möjligheten att fortfarande kunna bota sjukdomar med antibiotika . Vid offentlig upphandling bör enligt min mening varor från lokala leverantörer och producenter främjas i högre utsträckning. Att använda lokala råvaror ger fler arbetstillfällen i bygden och skapar möjligheter för besök till den lokala gården för att öka förståelsen för och kunskapen om livsmedelsproduktionen. Främjandet kan ske exempelvis genom att ansvarig myndighet tillhandahåller information om upphandlingsförfarandet eller vilka krav som förenklar för producenter att tilldelas upphandlingskontrakt. Miljökrav, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och i (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2298 av och (båda MP), 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2018/19:2738 av m.fl. (MP) yrkande 5. Offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg för förändring. Tack vare stora och långsiktiga inköp kan det offentliga, om rätt krav ställs, bidra med efterfrågan på klimatsmarta produkter och tjänster och styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Med den nya lagen om offentlig upphandling finns tydligare utrymme att ställa krav på miljöhänsyn. Bland annat finns möjlighet att värdera ett anbud utifrån en livscykelanalys. Det är enligt vår mening bra eftersom det offentliga bör sträva efter att i möjligaste mån agera klimatsmart. kräver upphandling ofta tid och resurser. Vi anser därför att bör få i uppdrag att särskilt sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en bedömningsfaktor vid värderingen av olika anbud och att informera om på vilket sätt detta kan ske i praktiken. Miljökrav, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:2298 av och (båda MP), 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2738 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 5. anser att det är eftersträvansvärt att konsumenter väljer närproducerade produkter som har lång hållbarhet, eftersom det ger mindre påverkan på miljön. Svenska produkter är ofta kända för att vara av bra kvalitet och hålla länge som produkterna orsakar mindre miljöpåverkan vid transport. Att handla svenskt innebär även bättre villkor för djuren och ökat stöd till svenska företagare. Det är också av vikt att vår konsumtion bidrar till social hållbarhet. Det gäller i första hand rättvisa villkor för de som producerar varorna och att vår konsumtion inte bidrar till barnarbete och miljöförstöring. Genom att upplysa konsumenter om fördelarna med att välja svenskproducerade varor och genom att vi via våra offentliga inköp är goda förebilder kan vi förbättra för svenska företag och öka svenska företags konkurrenskraft. Miljökrav, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2298 av och (båda MP), 2018/19:2733 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2018/19:2738 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 5. Våra barn är extra känsliga för kemikalier och därför ska de politiska besluten enligt min mening ta hänsyn till detta och syfta till att skydda barn och unga. är det möjligt för en fristående huvudman att driva förskola eller skola med giftfri profil. Jag anser att detta även bör vara möjligt för en offentlig huvudman. Därför föreslår jag att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och som gör en upphandling ska ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, om inte motparten kan bevisa att kraven är obefogade. Detta ska gälla allt från leksaker och nappflaskor till mat och dryck som i första hand konsumeras av barn i verksamheterna. En kommun ska enligt mitt förslag kunna driva exempelvis en förskola med giftfri profil även om de krav på giftfrihet som man ställer går utöver vad finner vara proportionellt för syftet. Det är då verksamhetsutövare och brukare som avgör vad man är beredd att betala för att nå den önskade kvaliteten, dvs. Förslaget gör det möjligt för offentliga aktörer att vara drivande i miljöutvecklingen. Innovations- och funktionsupphandling, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och i (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2018/19:1571 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 13. Ur ett innovationsperspektiv är det viktigt hur underlagen för offentliga upphandlingar ser ut. I underlagen kan upphandlaren antingen beskriva den produkt man vill köpa eller beskriva den funktion produkten ska uppfylla eller vilket problem den ska lösa, s.k. funktionsupphandling. Öppna underlag som fokuserar på funktion skapar enligt vår mening nya möjligheter att få kreativa lösningar och produkter. Vi anser att innovationsperspektivet behöver stärkas inom offentlig upphandling. Det skulle både främja utveckling och införa nya lösningar, innovationer, vilket i sin tur skapar tillväxt och arbetstillfällen i . är dock innovationsupphandlingen inom exempelvis vården bristfällig. Innovationstävlingar är ett intressant verktyg som i många fall kan komplettera innovationsupphandlingar. I en innovationstävling belönas de som först eller effektivast kan lösa en definierad utmaning. Genom att rikta strålkastarljuset på en viss fråga eller möjlighet kan tävlingar påskynda utvecklingen mot ambitiösa mål. Innovations- och funktionsupphandling, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:1571 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 24. är ett av världens bästa länder på innovationer men tyvärr är vi inte fullt lika framgångsrika på att kommersialisera dessa. vill stärka samverkan mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv och se nya gemensamma forskningsprogram som återspeglar näringslivets behov där staten deltar som betydande finansiär. Hela innovationssystemet omsätter stora offentliga medel och enligt min mening behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. Jag anser att det är nödvändigt med en översyn av innovationssystemet då stora offentliga medel läggs på alla nivåer. Statliga medel fördelas genom myndigheter som t.ex. och , andra typer av stöd genom forskningsinstitut och företagsrådgivarorganisationer. Jag föreslår därför att regeringen tar fram en särskild strategi för innovationsupphandling för att svenska företag ska kunna få ut nya produkter på marknaden. Skatteetiska krav, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkande 9. har frågan om skatteflykt och offentlig upphandling debatterats en hel del. Detta är föga förvånande med tanke på att den offentliga sektorn handlar upp varor och tjänster för . Flera svenska kommuner har velat ställa krav på att deras leverantörer inte ska få ha någon koppling till företag som är baserade i s.k. skatteparadis. Dessvärre har förhindrat och att ställa sådana krav i sina upphandlingar med hänvisning till . Jag anser därför att regeringen bör driva på inom EU för regeländringar som gör det möjligt för kommunerna att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling. Antal underleverantörer, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 6. anser att det ska råda ordning och reda vid offentlig upphandling. Arbetstagare som arbetar inom offentligt finansierade verksamheter som upphandlas ska garanteras sjysta löner och villkor. Skattemedel ska inte gå till företag som dumpar löner och arbetsvillkor. Ett problem som inte har åtgärdats genom det nya regelverket för offentlig upphandling är de långa underentreprenörskedjor som ofta präglar offentligt upphandlade projekt inom bygg- och anläggningsbranschen. Huvudentreprenörer tar ofta in flera led av underentreprenörer vilket leder till långa kedjor av underleverantörer. Enligt bl.a. fackförbundet innebär det stora problem när det gäller samordning och kontroll på arbetsplatserna,. Ofta finns det omfattande brister när det gäller arbetsmiljö och arbetsvillkor ju längre ned i underentreprenörskedjorna man kommer. Svartjobb, skattefusk och låglönekonkurrens är vanligt förekommande (: Konkurrens på lika villkor). För att motverka förekomsten av detta vid offentlig upphandling anser jag att antalet led av underleverantörer som huvudregel bör begränsas till maximalt två. Därmed skulle enligt min mening möjligheterna till samordning och kontroll stärkas. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:237 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör driva på inom EU för regeländringar som möjliggör för kommunerna att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:264 av (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:334 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det som huvudregel ska ställas krav på att maximalt två led av underentreprenörer får användas vid offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:595 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en mer företagsvänlig offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:778 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att uppmuntra till uppdelning av offentliga upphandlingar så att fler mindre företag kan delta och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga tydligare information till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:848 av (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU gör en jämförande granskning av implementeringen och efterlevnaden av EU-direktiv som rör offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:981 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga inköp bör styras mot närproducerade svenska varor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1571 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en statlig strategi och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av tidig dialog i innovations- och funktionsupphandling och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av konkurrens och tillväxt samt om att förenkla för företag att delta i upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av uppdrag för den nya upphandlingsmyndigheten och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över sociala och miljömässiga krav och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan säkerställa statistiken på upphandlingsområdet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan säkerställa korrekta upphandlingar genom att utarbeta skadestånd för otillåtna urvalskriterier och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan säkerställa korrekta beräkningar som förutsättning för goda affärer och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan säkerställa att nollanbud inte används samt att det beivras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1572 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya upphandlingsmyndigheten bör se över förutsättningarna för att ta fram en vägledning för upphandling av innehåll för kvalitativ verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avvikelserapportering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1580 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sprida kunskap om smakprovning som en del av upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2027 av m.fl. (S): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetsintegrerande sociala företags möjligheter att på likvärdiga villkor delta i offentliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2055 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn avseende tillämpningen av upphandlingslagen och regelverk för att främja idéburna välfärdsföretags mervärde vid tilldelningskriterium, urval och målvariabler och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2191 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning inom upphandling och en översyn av lagen om offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2298 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny miljöbilsdefinition som är densamma som klimatbonusbil och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2384 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden till en miniminivå för att vara i överensstämmelse med EU-lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktupphandlingsgränsen bör ses över och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2400 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel och vid entreprenader som omfattar livsmedel och mat ska ställa krav på att livsmedlen framställts med minst de krav som svensk lag och svenska myndigheter ställer på produktionen inom jordbruk och livsmedelsindustri i , och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C): 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska ohållbar antibiotikaanvändning vid upphandlingar och inköp till offentliga kök och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid offentlig upphandling av livsmedel ställa krav på miljöhänsyn och minst svenska regler för djurskydd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2549 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mat som serveras av det offentliga ska uppfylla samma krav som det offentliga ställer på svensk produktion och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2690 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad statistik genom att tydliggöra det civila samhällets del i upphandlingsstatistiken och genom att utreda hur det civila samhällets samhällsekonomiska värde ska mätas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en utvärdering av effekten av de nya reglerna för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdet och hur dessa har påverkat den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, ifall utvärderingen visar små eller inga förbättringar för den idéburna sektorn, på nytt bör överväga en ordning där upphandlingar av vissa välfärdstjänster under tröskelvärdet helt undantas från och komma med förslag på hur detta kan genomföras, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utvärdera förslaget att reservera upphandlingar av vissa tjänster i och särskilt effekten av den föreslagna treårsregeln och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriterier vid offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag, oavsett storlek, och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till regeringen att utvärdera effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2726 av m.fl. (KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och gör en upphandling ska ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2733 av m.fl. (MP): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn och anpassning av lagen om offentlig upphandling så att den bidrar till uppfyllelse av de klimatmål som har beslutats av riksdag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2738 av m.fl. (MP): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att förstärka kompetensen om upphandling av varor och tjänster inom byggsektorn för att leva upp till Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2783 av m.fl. (M): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer såsom myndigheter, landsting/regioner, kommuner och företag och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2822 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i övrigt underlätta upphandlingsreglerna för ideella organisationer i syfte att stärka gemenskap och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2895 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en faktor vid offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2913 av m.fl. (KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild strategi för innovationsupphandling för att svenska företag ska kunna få ut nya produkter på marknaden och tillkännager detta för regeringen. [1] , SWD(2019) 1026 final. [2] Rapport 2018:8 Dela upp eller motivera i upphandlingen. [4] För ett hållbart digitaliserat Sverige- en digitaliseringsstrategi. Dnr N2017/03643/D.