bet · H701UU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Arbetet i frågor som rör Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör till handlingarna. Utskottet konstaterar att de motioner som behandlas i ärendet har besvarats i betänkandet, och därmed finns det sammantaget ingen anledning för något tillkännagivande i enlighet med vad som förordas i motionerna. I betänkandet finns sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör . Ett femtiotal yrkanden i följdmotioner. Ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 och 2019/20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Handel, ekonomi och finansiella frågor Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (M) 2.Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (SD) 3.Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (C) 4.Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (V) 5.Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (KD) 6.Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Bilaga 3 yttrande 2019/20:FöU5y Bilaga 4 yttrande 2019/20:KrU2y Bilaga 5 yttrande 2019/20:TU3y Bilaga 6 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2019/20:MJU3y Bilaga 7 yttrande 2019/20:NU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 9 och 10, 2019/20:3394 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 i denna del, 2019/20:3399 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 8–10 samt 2019/20:3401 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 11 samt lägger skrivelse 2019/20:18 till handlingarna. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkandena 3, 4 och 6, 2019/20:3394 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del, 2019/20:3399 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 12–14 samt 2019/20:3403 av m.fl. (L) yrkandena 1–3. Handel, ekonomi och finansiella frågor 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:3394 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del, 2019/20:3399 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:3401 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2019/20:3403 av m.fl. (L) yrkande 4. 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 21, 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del, 2019/20:3399 av m.fl. (KD) yrkandena 4–6 och 2019/20:3401 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4–8 och 12. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (C), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (SD) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör . Utskottet behandlar även ett tjugotal yrkanden från allmänna motionstiden /19 och 2019/20 som berör och ett femtiotal yrkanden i sex följdmotioner. Av motionsyrkandena från allmänna motionstiden /19 och 2019/20 behandlas ca 15 stycken i förenklad ordning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att behandla följande områden i sitt betänkande: övergripande förhållningssätt till , säkerhets- och försvarspolitik, handel, ekonomi och finansiella frågor, klimat- och miljöfrågor samt mänskliga rättigheter. har gett följande utskott tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionsyrkanden inom deras respektive beredningsområden: , finansutskottet, försvarsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt näringsutskottet. Följande utskott har yttrat sig: försvarsutskottet, kulturutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt näringsutskottet. Regeringen redogör i skrivelsen för förbindelser med och för regeringens förhållningssätt i frågor som rör . Förhållningssättet tar utgångspunkt i växande globala inflytande och vilka frågeställningar, möjligheter och utmaningar detta medför. Regeringen definierar sitt förhållningssätt gentemot utifrån ett helhetsperspektiv där nyttan för det svenska samhället står i centrum som förhållningssättet ska säkerställa säkerhet inom alla relevanta områden. Förhållningssättet bygger på och beskriver hur den ska tillämpas i . Även har ett intressebaserat perspektiv och slår fast att EU måste utgå från sina egna värderingar och intressen i förbindelserna med . Regeringens Kinastrategi betonar att det är genom EU som bäst kan få genomslag och hur centralt det därför är för att EU har en gemensam och tydlig Kinapolitik. Skrivelsen behandlar därefter regeringens förhållningssätt till inom områden som säkerhets- och försvarspolitik, handel och ekonomi, klimat- och miljöfrågor, som multilateral aktör, mänskliga rättigheter, som biståndsaktör, teknologi, innovation och digitalisering, forskning och utbildning samt kultur och medier. I partimotion 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 8 och kommittémotion 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att en svensk Kinastrategi bör komma på plats för att samlat kunna hantera både risker och möjligheter med växande inflytande. Enligt kommittémotion 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att behöver en sammanhållen Kinastrategi för att värna om svenska intressen och värderingar. Det svenska förhållningssättet i frågor om ska ses som en del av EU:s strategiska hållning. ska visa ledarskap i EU när det gäller att utveckla och stärka arbetet som rör . I samma motion yrkande 2 anförs att ett gemensamt europeiskt förhållningssätt och en god EU-samordning i frågor som rör är avgörande för svensk förmåga att värna om intressen och värderingar. Motionsyrkandet betonar betydelsen av att EU solidariskt motverkar påtryckningar, liksom påverkansoperationer och angrepp, mot enskilda medlemsstater som på egen hand svårligen kan hantera relationen med den kinesiska regimen. Vidare anförs i yrkande 9 att det planerade Kinacentrumet bör prioritera verksamhet som är till nytta för de aktörer i det svenska samhället som arbetar med . I yrkande 10 anförs att det är av strategisk betydelse att förmå att i ökad utsträckning handla på folkrättslig grund i enlighet med principer. I kommittémotion 2019/20:3394 yrkande 1 anför m.fl. (SD) att regeringen ska verka för att EU bjuder in en delegation av demokratiskt valda representanter från för att delta i den strukturerade dialogen mellan och . I samma motion yrkande 2 anförs att bör stödja deltagande inom multilaterala organisationer där det finns en praktisk nytta och där önskar delta. Enligt yrkande 3 bör regeringen besluta att alla svenska myndigheter genomgående ska hänvisa till med ett namn, förslagsvis Republiken . I kommittémotion 2019/20:3398 yrkande 1 anför m.fl. (C) att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för hur ett om ska utformas och vilket syfte centrumet ska ha. I samma motion yrkande 2 anförs att inte bör gå in i nya samarbeten med som bidrar till att uppnå globala strategiska målsättningar på bekostnad av rådande internationell rättsordning och demokratiska värderingar. I kommittémotion 2019/20:3399 yrkande 1 anför m.fl. (KD) att det nationella kunskapscentrumet om bör sammanställa den kunskap som redan finns och säkerställa att relevanta samhällssektorer kan dra nytta av den i sitt praktiska arbete. I samma motion yrkande 2 anförs att utgångspunkten för relation till ska vara att verka för ökad handel, och att alltid sätta svenska säkerhetsintressen främst, försvara de mänskliga rättigheterna och verka för en demokratisk utveckling. Vidare anförs i yrkande 3 att bör bidra till att vidareutvecklas och att samarbetet med utgångspunkt i denna strategi stärks. I yrkande 8 anförs att regeringen tydligt bör stå upp för frihet och demokrati med anledning av händelseutvecklingen i . I yrkande 9 anförs att EU och skulle dra nytta av ett ännu djupare samarbete med , t.ex. ett bilateralt investeringsavtal mellan och för att ytterligare förbättra och utveckla handelsförbindelserna. I yrkande 10 anförs att bör verka för att främja deltagande i internationella FN-organ. I kommittémotion 2019/20:3401 yrkande 3 anför m.fl. (V) att regeringen bör återkomma med tydlig information om hur den avser att driva en feministisk politik i relationerna med . I samma motion yrkande 11 anförs att bör verka för demokratiska reformer i och för att folkets vilja ska respekteras. Med anledning av motion 2019/20:3398 yrkande 1 anser försvarsutskottet att det bör göras noggranna överväganden innan nya uppdrag ges, med tanke på redan givna uppdrag och resursbehoven hos aktuella myndigheter, t.ex. när det gäller att ett nationellt om ska knytas till (). Därmed föreslår försvarsutskottet att utrikesutskottet avstyrker detta motionsyrkande. noterar inledningsvis att det inte har väckts någon motion inom utskottets beredningsområde. Utskottet vill peka på den roll som kulturen har för relationsskapandet med andra länder inom områden som Sverigefrämjande, demokratifrämjande och utvecklingssamarbete. Det internationella arbetet inom kulturområdet kan bidra till att främja yttrandefrihet och konstnärlig frihet och integritet. Det är mot denna bakgrund viktigt med fortsatt kulturutbyte och ömsesidiga kulturkontakter med . Det gäller såväl samarbete mellan olika institutioner över nationsgränserna som enskilda kulturaktörers arbete eller arbete inom exempelvis internationella nätverk av konstnärer. utsända kulturråd har en fortsatt viktig roll. Utskottet delar regeringens bedömning att tonvikten vid kulturutbytet bör ligga på verksamheter som stärker svenska kärnvärden och sakfrågor där det finns ett ömsesidigt intresse. Regeringen säger i skrivelsen att den alltid kommer att stå upp för yttrandefrihet och konstnärlig frihet i kulturutbytet med . Utskottet vill understryka vikten av att detta sker och vill betona vikten av att regeringen såväl i utbytet länderna emellan som i andra sammanhang agerar aktivt för att stärka respekten för yttrandefrihet och konstnärlig frihet. Utifrån detta ser utskottet också det som viktigt att fortsätta lyfta frågan om att frige . konstaterar att och EU har ett intresse av att säkra deltagande i internationella organisationer. Av regeringens svar på en riksdagsfråga (fr. 2018/19:893) framgår att har årliga handelsöverläggningar på statssekreterarnivå. noterar att regeringen vill fortsätta att utveckla förbindelserna med . Av svaret på riksdagsfråga 2017/18:93 framgår att är medlem av () och att regeringen även i fortsättningen avser att verka för att möjliggöra deltagande i internationella organisationer när deltagandet är meningsfullt och det inte kräver status som stat. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det finns ett behov av att utveckla den samlade kompetensen i arbetet med frågor som rör och att det vidare finns ett behov av att investera i kunskap om i alla delar av samhället. Utskottet välkomnar därför regeringens planer på att förbereda inrättandet av ett nationellt forskningsbaserat om . Utskottet noterar att regeringen avser att verka för mer samverkan och informationsdelning om , exempelvis mellan myndigheter, mellan nationell och lokal nivå, inom ramen för EU-samarbetet samt med näringsliv, akademi, fackliga organisationer och civilsamhälle och att den avser att inleda ett arbete för att klargöra hur en förhöjd kunskapsinhämtning görs bäst, hur befintlig Kinakompetens i bättre kan samverka och stärkas och hur detta förhållningssätt kan förankras bredare. Mot denna bakgrund anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna 2019/20:3394 yrkande 2, 2019/20:3398 yrkande 1 samt 2019/20:3399 yrkande 9. är världens folkrikaste land och ett av de största till ytan. är en enpartistat som styrs av under auktoritära former. är en ständig medlem av . är världens näst största ekonomi efter , mätt i bruttonationalprodukt. snabba ekonomiska utveckling har bidragit till att hundratals miljoner människor har lyfts ur fattigdom. Landet är världens största handelsnation och det land som flest andra länder har som största handelspartner. har världens näst största försvarsutgifter. är världens enskilt största utsläppare av koldioxid. Detta är några exempel på hur storlek och inflytande påverkar världen, EU och . möjligheter att påverka ligger inom åtgärder i och framför allt genom samarbete inom EU och det regelbaserade internationella samarbete som vilar på folkrättens grund. I sin skrivelse redovisar regeringen följande grundsatser för sitt förhållningssätt i arbetet i frågor som rör : Alltid utgå från svenska och EU-gemensamma intressen och värderingar i samröret med . Ta till vara de möjligheter som utveckling erbjuder och hantera de utmaningar som landet ställer oss inför, inbegripet att utveckla lagstiftning vid behov. Öka samverkan om frågor som rör inom och mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället. Verka för ett mer kraftfullt EU-samarbete i frågor som rör , särskilt vad gäller säkerhets- och försvarspolitik, handel, teknik, innovation och digitalisering, klimat och miljö, multilateralt samarbete och mänskliga rättigheter. Stärka kunskaperna om kinesiska förhållanden. Utskottet konstaterar att regeringens förhållningssätt gentemot tar sin utgångspunkt i EU:s gällande Kinastrategi , som slår fast att EU måste utgå från sina egna värderingar och intressen i förbindelserna med . Strategin uttrycker behovet av att EU talar med en gemensam, stark och tydlig röst gentemot . I regeringens skrivelse konstateras att det är genom EU som bäst kan få genomslag. Strategin slår vidare fast att EU:s och relation ska vara baserad på ömsesidig nytta när det gäller såväl politiska som ekonomiska områden. Interaktion med en så strategisk aktör som ställer krav på att EU:s institutioner och medlemsstater koordinerar sina mellanhavanden med . Därtill behöver EU koordinera olika sakområden för att stärka sin röst gentemot och för att säkerställa ett enat agerande. Strategin slår fast att EU ska ställa krav på när det gäller respekten för rättsstatens principer, demokrati och mänskliga rättigheter, marknadstillträde och den regelbaserade multilaterala världsordningen. Utskottet anser att även meddelandet EU och – En strategisk hållning ((2019) 5) som EU:s utrikestjänst och tagit fram gemensamt och som publicerats är ett viktigt dokument. I detta dokument beskrivs hur det finns en växande insikt i EU om att balansen mellan de utmaningar och möjligheter som utgör har förskjutits i och med att ekonomiska styrka och politiska inflytande vuxit mer och snabbare . beskrivs inom flera politikområden som en samarbetspartner med vilken EU har en betydande samsyn om målen, en förhandlingspartner med vilken EU behöver finna en balans mellan olika intressen, en ekonomisk konkurrent om teknikledarskapet och en systemrival som främjar andra statsskick. Detta medför enligt att EU behöver ta ett flexibelt och pragmatiskt helhetsgrepp när det gäller förhållandet till för att med principfasthet kunna försvara sina intressen och värderingar. Beroende på vilka frågor och vilken politik som berörs bör verktygen och formerna för EU:s samarbete med variera. allt större roll i världen bör enligt det gemensamma meddelandet förenas med ett större ansvar för att upprätthålla den regelbaserade världsordningen samt med ett system som i större utsträckning präglas av ömsesidighet, icke-diskriminering och öppenhet. offentligt uttalade reformambitioner bör omsättas i strategier och åtgärder som står i proportion till landets roll och ansvar. Vidare ska EU enligt det gemensamma meddelandet på ett verkningsfullt sätt föra en dialog med om mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att har ett behov av att ompröva sitt förhållningssätt till utifrån en omvärld som genomgår en snabb förändring, delvis på grund av . Flera av de globala utmaningarna kan bara lösas i samverkan med , och för detta krävs en bred, men aldrig undfallande, dialog med . vill utskottet betona att i likhet med EU, så som anges i EU:s dokument om en strategisk hållning i förhållande till , bör understryka nödvändigheten av att följer folkrätten som helhet och inte ställer sig utanför vissa delar eller omtolkar befintliga regler. ska i alla relationer med verka för att de mänskliga rättigheterna i fullt ut respekteras. bör ta sig an de möjligheter som växande ekonomi innebär som vi bör säkerställa att våra intressen är skyddade när så behövs. En enad och långsiktig strategisk EU-politik är avgörande för att säkerställa svenska intressen. drar nytta av öppenhet i och många andra länder när det gäller att främja sina mål inom områden där det råder stark konkurrens men villkoren inte är lika och ömsesidiga. behöver slå fast en balans där vi drar upp gränser för ageranden som är skadliga för oss som vi upprätthåller den öppenhet som överensstämmer med våra värderingar och som har gagnat vår samhälleliga utveckling. Regeringens skrivelse beskriver även inflytande inom det multilaterala samarbetet. Enligt skrivelsen kommer regeringen att ställa krav på att följer sina folkrättsliga förpliktelser och tar ansvar för regelbaserat multilateralt samarbete och agerande i enlighet med folkrätten. Utskottet noterar att engagemang för multilateralism är selektivt och baserat på en annan uppfattning om den regelbaserade världsordningen. I detta sammanhang kan nämnas att inte har erkänt Internationella domstolens obligatoriska jurisdiktion som innebär att stater i förväg kan erkänna domstolens jurisdiktion i alla tvister. deltog inte i skiljedomsförfarandet mellan och om med hänvisning till att man ansåg att skiljedomstolen inte hade jurisdiktion. I domen konstaterades att anspråk inte hade stöd i folkrätten och att byggandet av konstgjorda öar hade skett i strid med havsrättskonventionen. har, som det beskrivs i det gemensamma meddelandet om EU:s strategiska hållning, inte alltid varit villigt att acceptera nya regler som återspeglar det ansvar och den redovisningsskyldighet som följer av landets ökade vikt. Utskottet vill, i likhet med det gemensamma meddelandet, påminna om att , i egenskap av medlem i och i egenskap av ett land som har nytta av det multilaterala systemet, har ett ansvar för att stödja alla FN:s tre pelare, dvs. mänskliga rättigheter, fred och säkerhet samt utveckling. Regeringens ambition att förstärka arbetet i frågor som rör riktar också ljuset mot behovet av stärkta kunskaper om och en utökad dialog mellan myndigheter, näringslivet och civilsamhället om samarbete med . Regeringen kommer därför att inleda arbetet med att inrätta ett nationellt om . Utskottet förväntar sig att regeringen återkommer till utskottet med ytterligare information när planerna och förberedelserna kommit längre. Utskottet ser i likhet med regeringen behovet av stärkta kunskaper om i alla delar av samhället och av mer samverkan och informationsdelning om mellan myndigheter samt mellan nationell och lokal nivå, näringsliv, akademi, fackliga organisationer och civilsamhälle. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det åligger regeringen att för redovisa genomförandet av och måluppfyllelsen i verksamhet som finansieras inom den statliga budgeten. Utskottet har i betänkande 2019/20:UU1 behandlat frågan om att inrätta ett om som en del av regeringens förslag inom utgiftsområde 5 i budgetproposition 2019/20:1. Medelstilldelningen kan för framtiden komma att behöva ses över i ljuset av de ansvarsområden som tilldelas ett så att kunskapscentrumet är ändamålsenligt utformat och har hög kompetens. Regeringen bedriver en feministisk utrikespolitik, vilket innebär att genom att anlägga ett jämställdhetsperspektiv i sina internationella relationer ska verka för alla kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser. Utskottet konstaterar att den kinesiska lagstiftningen föreskriver lika rättigheter för kvinnor och män i många avseenden och att 2017 rankades på plats 36 i FN:s jämställdhetsindex. Men det återstår i praktiken betydande utmaningar för jämställdheten. Den feministiska utrikespolitiken genomförs i bilaterala kontakter, genom EU och i samarbete med multilaterala organisationer. Utskottet noterar att inom ramen för FN:s universella granskningsmekanism (UPR) 2018 tog upp kvinnors rättigheter i som ett av fyra fokusområden när det gäller och att har gett stöd till en förstärkning av den privata sektorns arbete i mot våld i hemmet. Utskottet vill påminna om vikten av att , utöver bilaterala kontakter, använder sitt deltagande i multilaterala organisationer för att driva på såväl normativt som operativt arbete för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och att regeringen motverkar försök att undergräva multilateralt samarbete när det gäller de medborgerliga och politiska rättigheterna. bekräftar att EU står bakom ett-Kina-politiken, att starka förbindelser med och ska upprätthållas samt att förbindelserna med ska fortsätta att utvecklas. Utskottet konstaterar att har en speciell ställning som särskild administrativ region inom enligt ett avtal som ingicks mellan och (den s.k. sino-brittiska deklarationen) i samband med att den forna brittiska kolonin överlämnades till 1997. Enligt den grundlag, den s.k. Basic , som då antogs fastställdes principen ”ett land, två system”, enligt vilken självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system skulle bevaras. I denna lag är respekten för Hongkongbornas mänskliga fri- och rättigheter och rättsväsendets oberoende av grundläggande betydelse. står liksom EU bakom principen om ”ett land, två system”. EU har i enlighet med principen om ”ett land, två system” en årlig strukturerad dialog med . Utskottet anser att även folkvalda representanter ska få delta i EU:s strukturerade dialog med . grundlag föreskriver att målet ska vara att både valet till lagstiftande församling och valet av regeringschef framöver ska ske genom allmän rösträtt. Inom ramen för principen om ”ett land, två system” stöder utskottet en demokratisk utveckling och fullt deltagande av Hongkongborna i den politiska processen i enlighet med grundlag. Utskottet fördömer den oproportionerliga brutalitet och det våld som förekommit i anslutning till den senaste tidens demonstrationer i . Demonstranterna har gett uttryck för flera krav, bl.a. att de demonstranter som gripits ska släppas och inte stämplas som upprorsmakare, att det ska skapas en oberoende kommitté som ska utreda polisens våldsanvändning under protesterna och införande av allmän rösträtt i fria och rättvisa val. Utskottet stöder dessa tre krav, och stöder de uttalanden som EU har gjort om situationen i , t.ex. i EU:s gemensamma uttalande i för mänskliga rättigheter , och kommer att fortsätta stödja självstyrande ställning. uttryckte EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik sin djupa oro för våldseskaleringen och de fortsatta oroligheterna i . Enligt uttalandet måste grundläggande rättigheter, inklusive rätten till fredliga demonstrationer, upprätthållas. Den höga representanten tog avstånd från våldsanvändning och uttryckte att alla åtgärder av brottsbekämpande myndigheter ska vara strikt proportionella, dvs. inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. EU:s höga representant har därefter uttalat sig igen . Hon sa då, i tillägg till vad som sagts, att höga nivå av självstyre måste bevaras i linje med grundlag och de internationella åtagandena.