bet · H701FiU11 · 2019-11-21 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändringsbudget. Regeringen föreslår höjda utgiftsramar för 19 utgiftsområden och sänkt ram för 1 utgiftsområde. Regeringen föreslår 42 anslagsförändringar, enligt vilka 31 anslag ökas och 11 minskas. De föreslagna anslagsförändringarna uppgår netto till en ökning om . Utöver ändrade anslag och ramar föreslås också bemyndiganden om studielån, medlemskap samt medlemsavgifter och ändrade beställningsbemyndiganden. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). Proposition 2019/20:2 Höständringsbudget . Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Höständringsbudget (SD) 1.Höständringsbudget (M) 2.Höständringsbudget (V) 3.Höständringsbudget (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till ändrade beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2019/20:MJU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:2 punkt 6 och avslår motion 2019/20:1668 av m.fl. (SD). bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 230 . Därmed bifaller proposition 2019/20:2 punkt 1. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning a) bemyndigar regeringen att –2022 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift till kunskaps- och innovationsplattformen inom hälsa under för innovation och teknik (EIT Health) på högst , b) bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i den ideella föreningen , c) bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i kunskaps- och innovationsplattformen inom urban mobilitet under för innovation och teknik (EIT ), d) bemyndigar regeringen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift för den ideella föreningen högst , e) bemyndigar regeringen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift för kunskaps- och innovationsplattformen inom urban mobilitet under för innovation och teknik (EIT ) på högst , f) bemyndigar regeringen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift för organisationen for in Biological and Biomedical Sciences (Euro-Bioimaging-ERIC) på högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:2 punkterna 2–5. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:2 punkt 7. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning Med stöd av 9 kap. 4 § regeringsformen kan besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag. Enligt 7 kap. 9 § riksdagsordningen är det finansutskottet som bereder förslag om ändringar i statens budget. Av 11 kap. 18 § framgår att huvudregeln är att ändringar i statens budget beslutas av genom ett enda beslut. I höständringsbudgeten (prop. 2019/20:2) föreslår regeringen ändrade anslag och ramar. Dessutom finns det förslag om att ska utöka bemyndigandet för regeringen att ta upp lån i för studielån. Därutöver föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om medlemskap i två EU-organisationer med forskningsinriktning och att besluta om årliga medlemsavgifter för dessa och för två andra forskningsinriktade EU-organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare föreslås ändringar för tio beställningsbemyndiganden. Totalt berörs 21 utgiftsområden av förslagen i propositionen. Regeringen föreslår höjda ramar för 19 utgiftsområden, sänkt ram för 1 utgiftsområde och anslagsförändringar inom 1 utgiftsområde som innebär en oförändrad ram. Regeringen föreslår att 31 anslag ökas och 11 anslag minskas. Anslagsförändringarna i ändringsbudgeten innebär att anvisade medel föreslås ökas med netto . De föreslagna anslagsökningarna uppgår till och de föreslagna anslagsminskningarna till (se bil. En följdmotion (SD) har väckts. Flera av förslagen i ändringsbudgeten rör andra utskotts ämnesområden, och därför har finansutskottet gett 13 utskott tillfälle att yttra sig över förslagen. Miljö- och jordbruksutskottet (yttr.2019/20:MJU2y) har yttrat sig. Yttrandet återfinns i bilaga 4 i detta betänkande. Övriga tolv utskott som inbjudits att yttra sig har beslutat att inte lämna något yttrande (, justitieutskottet, civilutskottet, utrikesutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet). I bilaga 1 förtecknas behandlade förslag. I bilaga 2 redovisas regeringens och motionärernas förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag . I bilaga 3 finns regeringens förslag till ändrade beställningsbemyndiganden . Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till ändrade utgiftsramar och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag. bemyndigar vidare regeringen att ta upp lån i för studielån. godkänner också regeringens förslag till ändrade beställningsbemyndiganden. Dessutom bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i två organisationer. Slutligen bemyndigas regeringen att besluta om årliga medlemsavgifter för dessa två och för två andra organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). I propositionen lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Förslagen i propositionen innebär att anvisade medel 2019 ökar med sammanlagt . Anslagsökningarna uppgår till och anslagsminskningarna till . Förslagens effekt på budgetsaldot och den offentliga sektorns finansiella sparande uppgår till . Skillnaden i förhållande till ökningen av anvisade medel förklaras av att de föreslagna ökade utbetalningarna av gårdsstöd och skolmjölksstöd medför en motsvarande ökad inkomst av EU-medel på budgetens inkomstsida och därför inte påverkar budgetsaldot. Inte heller ökningen av anvisade medel för utjämningsbidrag för LSS-kostnader påverkar budgetsaldot eller det finansiella sparandet eftersom utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor utjämningsavgift från kommunerna som redovisas mot inkomsttitel på statens budget. Av de sammanlagda anslagsförändringarna avser förändringar till följd av ändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar. Av detta belopp avser ökade utgifter för barnbidrag, en ökning av biståndsanslaget till följd av minskade avräkningar och ökade utgifter för lönegarantiersättning. Resterande avser diskretionära beslut. Av dessa utgör utgifter för gårdsstöd till följd av en ändrad utbetalningsplan, investeringsstöd för solceller, skydd av värdefull natur och tillskott till Kriminalvården. I propositionen föreslås också ett utökat bemyndigande för regeringen att ta upp lån i för studielån. Dessutom föreslås höjda belopp och ändrade tidsperioder för beställningsbemyndiganden för totalt tio anslag inom sju utgiftsområden (se bil. Sammanlagt uppgår ökningen av statens åtaganden till , varav största ökningen om avser investeringar i försvarsmateriel. Slutligen finns förslag om bemyndigande att ingå medlemskap och betala medlemsavgifter när det gäller några internationella organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Här följer en redovisning av förslagen per utgiftsområde. Därefter redovisas motionen. Anslaget 8:1 Mediestöd används för presstöd och mediestöd. Till följd av fallande upplagor har flera stora tidningar beviljats presstöd. Eftersom presstödet är ett rättighetsbaserat stöd innebär de ökade utgifterna för presstödet att mindre utrymme än beräknat finns tillgängligt för de två nya former av mediestöd som infördes , till vilka medel fördelas i mån av tillgänglighet (prop. 2017/18:154, bet. 2017/18:KU43, rskr. 2017/18:407). De nya stöden ska dels stärka lokal journalistik i områden som saknar eller har svag journalistisk bevakning, dels fungera som ett utvidgat innovations- och utvecklingsstöd. Regeringen anser därför att anslaget 8:1 bör ökas med . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Regeringen bedömer att anslaget 1:9 kan bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 2:2 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, utan att det påverkar den verksamhet som finansieras från anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:9 bör minskas med . Antalet ärenden som hanterar har ökat och därmed även arbetsbelastningen vid myndigheten. För att säkerställa att myndigheten kan utreda och lagföra på ett rättssäkert sätt bör anslaget 1:4 ökas med . Vidare medför de åtgärder som vidtas för att göra polisyrket mer attraktivt och förbättra villkoren för poliser att utgifter ökar för de poliser som är placerade där. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:4 ökas med . Antalet inkomna mål till domstolarna har ökat kraftigt och har fortsatt att öka . kom fler mål in till domstolarna än , vilket är fler än beräknat. För att domstolarna ska kunna hantera det stora antalet mål med bibehållen kvalitet och effektivitet behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Domstolar bör ökas med . Mot bakgrund av bl.a. den ansträngda beläggningssituationen inom ökades anslaget 1:6 Kriminalvården med efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). För att Kriminalvården ska kunna inrätta fler tillfälliga och permanenta platser, och upprätthålla en tillräckligt god säkerhet, behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. används bl.a. för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget tillfördes anslaget . Baserat på utfall och beräkningar av pågående rättsprocesser förväntas utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet bli högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet används för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för Fonden för inre säkerhet och som delvis omfattar fleråriga projekt. har fonden fått besked från Europeiska kommissionen om en ökad tilldelning av medel för resterande programperiod, vilket gör att fler projekt kan genomföras. För att fonden ska kunna ingå fler ekonomiska åtaganden behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:18 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap I samband med övergången till en ny finansieringsmodell kom beställningsbemyndigandet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar att bli alltför lågt beräknat. Anslaget används bl.a. för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anläggningar. För att säkerställa att bemyndigandet omfattar de åtaganden som redan har ingåtts och de som avses ingås behöver bemyndigandet ökas med 5 . Därtill behöver tidsperioden för infrianden av åtaganden förlängas med . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 besluta om beställningar och avveckling av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 67 2020–2029. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska fördela medel till kommuner och landsting för åtgärder inom krisberedskapen som sträcker sig . För att myndigheten ska kunna ingå nödvändiga åtaganden behöver bemyndigandet ökas med 1 . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2020–2025. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I biståndsramen ingår de kostnader för att ta emot asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i som klassificeras som bistånd i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/Dac). Dessa kostnader, som återfinns bl.a. inom utgiftsområde 8 Migration, minskar jämfört med vad som antogs i propositionen Vårändringsbudget , till följd av en lägre prognos för antal inskrivna i mottagningssystem. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet bör ökas med . Vidare bör outnyttjade medel från den överföring från anslaget till anslaget 2:1 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, för att utveckla Money from efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:UU2, rskr. 2017/18:95), nu återföras till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget anser regeringen därför att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet bör ökas med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för framför allt konventionsvård, dvs. den ersättning till landstingen för vård som getts i till personer som är försäkrade i länder som har ingått avtal om sjukvård med, har ökat mer än beräknat. Av den anledningen bedöms de ersättningar som behöver betalas ut från anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden inte rymmas inom anvisade medel. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning har ett bemyndigande använts för att ingå en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Överenskommelsen innebär att prestationsbundna ersättningar betalas ut med eftersläpning. Nuvarande överenskommelse ingicks med stöd av ett bemyndigande som hade beslutats efter förslag i propositionen Höständringsbudget och avser 2019 (prop. 2018/19:2, bet. 2018/19:FiU11, rskr. 2018/19:66). Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . I betänkandet Samspel för hälsa (SOU 2018:80) föreslås en lag- och förordningsreglerad form av finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. I avvaktan på ett ställningstagande till förslagen bedömer regeringen att det finns behov av en överenskommelse med SKL om som förfaller till betalning 2021. Det finns även kvar åtaganden på som förfaller till betalning 2020 från den tidigare ingångna överenskommelsen . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2020 och 2021. Utfallet visar att de anvisade medlen för utgifter för sjuklönekostnader 2019 inte täcker kostnaderna för de ersättningar som arbetsgivare är berättigade till enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader bör ökas med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Anslaget 2:1Pensionsmyndigheten används för förvaltningskostnader. Förslagen i propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133) medför ökad administration och behov av systemutveckling hos . Även förslagen i propositionen Förbättrat grundskydd för pensionärer (prop. 2018/19:134) medför vissa kostnader för systemutveckling. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Vidare ska den svenska garantipensionen enligt en dom från (mål nr C-189/16) kategoriseras som en s.k. minimiförmån. Administrationskostnaderna till följd av bl.a. mer komplicerade ärenden och löpande omräkningar på grund av domen bedöms bli högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Slutligen har långa handläggningstider och ett stort antal pågående ärenden som rör förmånen bostadstillägg till pensionärer. har handläggningstiderna ökat ytterligare. För att möjliggöra rimliga handläggningstider behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:1 ökas med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet för visar att utgifterna för allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg var högre än vad som tidigare beräknats, vilket bl.a. förklaras av en underskattning av volymerna. Vidare utnyttjades anslagskrediten 2018, vilket minskar utrymmet på anslaget 2019. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Barnbidrag bör ökas med . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Den genomsnittliga kostnaden per lönebidrag har ökat till följd av att taket för den högsta bidragsgrundande lönekostnaden successivt höjts. Vidare har antalet beslut om lönebidrag för utveckling ökat mer än beräknat. Detta medför att bemyndigandet behöver ökas med . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 15 2020–2023. Till följd av ett antal större konkurser har utbetalningarna av lönegarantiersättning ökat mer än beräknat . För att säkerställa att utbetalningar kan genomföras behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning bör ökas med . Utgifterna för nedsättning av studiemedelsräntor beräknas bli högre än vad som antogs i budgetpropositionen eftersom kostnaderna för statslåneräntor ökat mer än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor bör ökas med . Regeringen har ett bemyndigande att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 228 . Upplåningen för studielån och kapitaliserade räntor har ökat mer än vad som tidigare beräknats. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 230 . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är värdmyndighet för och ska tillhandahålla kansliresurser till nämnden. har antalet inkomna överklagandeärenden ökat stadigt. Ökningen har dock varit särskilt stor . För att ska kunna genomföra sin verksamhet med bibehållen kvalitet och rimliga handläggningstider behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 bör ökas med . Regeringen har ett bemyndigande att –2022 besluta om en årlig medlemsavgift till kunskaps- och innovationsplattformen KIC Healthy living inom området hälsa under för innovation och teknik (EIT Health) på högst . Eftersom den årliga medlemsavgiften är fastställd i euro ryms den, på grund av den försvagade svenska kronkursen, inte inom det befintliga bemyndigandet. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att –2022 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift till KIC Healthy living på högst . Regeringen har bemyndigats att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap och en årlig medlemsavgift om i Euro-Bioimaging-ERIC (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Medlemskapet förvaltas av i samråd med Kungl. Tekniska högskolan (KTH) medan avgiften ska betalas av KTH som också ska agera företrädare för det konsortium av universitet som finansierar medlemskapet och som ingår i den nationella forskningsinfrastrukturen National Microscopy Infrastructure. Regeringen anser att medlemsavgiften därför i stället bör belasta KTH:s forskningsanslag. Vidare bör den period under vilken medlemsavgiften får betalas förlängas fram . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift till Euro-Bioimaging-ERIC på högst . är ett av Europeiska unionens (EU) tioåriga forskningsprogram inriktat på bl.a. forskning om hjärnan. För att förvalta den forskningsinfrastruktur som byggs upp inom programmet kommer en ideell förening kallad Ebrains att bildas med säte i . KTH är inbjuden att delta i denna förening som s.k. . Regeringen anser att engagemang inom EU:s forskningsprogram är ett viktigt verktyg för att främja nätverk och samarbete. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i den ideella föreningen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst . bildas också en organisation inom morgondagens transportsystem med koppling till stadsplanering och it med säte i . Regeringen anser att engagemang inom för innovation och teknik (EIT) är ett viktigt verktyg för att främja nätverk och samarbete med europeiska forskargrupper och industripartner. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i kunskaps- och innovationsplattformen inom området urban mobilitet under för innovation och teknik (EIT ) och att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst . De avgifter till internationella forskningsorganisationer som finansieras från anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer avser långsiktiga ekonomiska åtaganden. Åtagandena bedöms bli högre än tidigare beräknat till följd av den försvagade kronkursen. För att hantera åtagandena anser regeringen att bemyndigandet behöver ökas med . Därtill behöver tidsperioden för infrianden av åtaganden förlängas fram . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:2 besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2020–2029. Den verksamhet som finansieras från anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet, bl.a. forskning och utveckling inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys inom nationella och internationella samarbeten, bedrivs vanligen i form av fleråriga internationella projekt. Med anledning av den försvagade kronkursen ökades anslaget med efter förslag i propositionen Vårändringsbudget . Vidare bygger många nya tjänster inom miljö, klimat och innovation på rymddata. Den rymdverksamhet som deltar i inom ramen för växer därför snabbare än förutsett. Denna utveckling i kombination med en fortsatt försvagad svensk kronkurs gör att anslaget behöver tillföras ytterligare medel för att ska kunna fullgöra sina åtaganden. Regeringen anser därför att anslaget 3:4 Rymdforskning bör ökas med . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid