bet · H701KrU1 · 2019-12-02 00:00:00 — anser att svensk film behöver fortsätta det arbete om breddning som alliansregeringen lade grund för avseende jämställdhet, samverkan med andra konstformer och långsiktig kompetensförsörjning via moderna filmutbildningar. föreslår en minskning av anslaget 10:1 Filmstöd med i förhållande till regeringens förslag för att finansiera bl.a. satsningar på kultursamverkansmodellen och Forum för levande historia. Ungdomspolitik (12:1–12:3) föreslår en ökning av anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor med . Ökningen ska användas för att myndigheten ska ta fram och administrera ett fritidskort till alla barn mellan årskurs 2 och 9, laddat med ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet samt . Kortet ska uppmuntra barn i ekonomisk utsatthet att delta i föreningslivet och ge dem möjlighet till en aktiv fritid. Politik för det civila samhället (13:1–13:5) Idrottsrörelsen spelar enligt en mycket stor roll för både enskilda individer och samhället i stort. Idrottsrörelsen erbjuder en gemenskap och en plattform för människor att utvecklas. Vi anser att arbetet med inkludering inom idrottsrörelsen inte nog kan betonas. önskar fortsätta att uppmuntra idrottsrörelsens viktiga roll i samhället och ökar därför anslaget 13:1 Stöd till idrotten med . vill vidare öka medlen till en ensamhetssatsning och avsätter därför till anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn. har en egen satsning på som ska användas för att stödja civilsamhället i utsatta områden. Där behövs, anser vi, positiva förebilder och bra vuxna auktoriteter. Pengarna ska kunna användas till mentors- och förebildsprogram. Satsningen bygger vidare på vår idé om att knyta en polis till varje skola i brottsförebyggande syfte. Vi avsätter vidare för ett äldrelyft, en idrottssatsning för äldre där medlen ska gå till träning och gemenskap. vill dessutom ha en riktad satsning på verksamhetsbidrag till ideella musikarrangörer. För detta avsätter vi till . Vi anser att det är det civila ideella samhället som bär upp musiklivet utanför institutionerna. Ett viktigt arbete med att stimulera detta är att främja spridning av ett varierat utbud av högkvalitativ musik i hela landet. Musikarrangörerna består till största delen av ideella föreningar utan anställd eller arvoderad personal. Bidragsmedel till ideella musikarrangörer gagnar även musikerna då bidragen i hög grad går till att betala skäliga gager. Medelstilldelning till , och , punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har förordat ett system som balanserar tillgångarna på public service-kontot och därmed automatiskt justerar public service-avgiften. På så sätt säkerställs att det inte byggs upp stora överskott. har alltsedan sitt deltagande i den parlamentariska public service-kommittén reserverat sig mot att programföretagen ska kunna tillgodoräkna sig de medel som tidigare avsatts för Radiotjänst i Kiruna AB:s verksamhet för uppbörd och kontroll (SOU 2018:50, prop. 2017/18:261 bet. 2018/19:KrU2 samt prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2). Totalt sett bör public service anslås avsevärt mindre medel som en följd av ett mer renodlat uppdrag. är troligen vissa av kärnuppdragen underfinansierade. Hur en framtida finansiering av public service ska utformas är en central reformfråga. Vi beslutade vid vår partistämma 2019 att när ska fatta beslut om sändningstillstånd nästa gång behöver det beslutet föregås av en bredare diskussion om förändringar av public service. Utöver finansieringsfrågan kan vi redan nu konstatera att reformer krävs inom åtminstone följande områden: uppdrag, opartiskhet och saklighet samt styrning och uppföljning. Medelstilldelning till , och , punkt 2 (SD) (SD), (SD) och i (SD) anför: driver frågan om att tillsätta en ny public service-utredning vars syfte ska vara att se över uppdrag, omfattning och gransknings-system. En utredning som ser över villkoren för public service, public services framtida roll samt public services organisationsformer, innan beslut om långsiktig finansiering och finansieringsmodell. Vår mening är att public service kan effektiviseras, moderniseras och kostnadsminskas, som programbolagens unika uppdrag värnas. Mot den bakgrunden anser vi att det för just bör finnas visst utrymme för justeringar till dess att en utredning är klar. Vi menar vidare att den årliga uppräkningen bör ses över, men vill i det här betänkandet framför allt understryka vikten av en översyn av de totala kostnaderna för public service i samband med den breda utredning vi förordar ska komma till stånd. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i till för investeringar i vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av och för projektering inför renovering och ombyggnad som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst (avsnitt 4.5.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i till för investeringar i ett nytt övermaskineri som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst (avsnitt 4.5.1). 3.Riksdagen godkänner att tidigare ställningstagande i fråga om Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet inte längre ska gälla (avsnitt 6.6.1). 4.Riksdagen godkänner att tidigare ställningstagande i frågor som rör stödordningar till konstnärer och kulturskapare inte längre ska gälla (avsnitt 7.6.1). 5.Riksdagen godkänner medelstilldelningen från public service-kontot till med 3 , till med 5 och till med (avsnitt 13.5.6). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att från public service-kontot tillföra i stiftelsekapital till för , och (avsnitt 13.5.6). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att täcka ett underskott på public service-kontot som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 13.5.6). 8.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt tabell 1.1. 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:338 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör gå vidare med den nationella biblioteksstrategins förslag om stärkta nationella digitala bibliotekstjänster och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:345 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultur på recept och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:346 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta ta fram en svensk kulturkanon och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:588 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om avgiftsfri idrottsskola för alla barn och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:802 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder i syfte att säkerställa äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet över hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:820 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som regeringen initierade 2011 och permanenta anslaget och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stimulera föreningar att ge äldre möjlighet att utöva organiserad idrott och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att genomdriva ett stimulansbidrag till idrottsrörelsen som ska gå till en idrottssatsning för de äldre och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2629 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:2781 av m.fl. (KD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att öka stödet till trossamfunden och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av satsningar inom idrottsrörelsen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2790 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultursamverkansmodellen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om trossamfunden och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Forum för levande historia och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Skapande skola och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ideella musikarrangörer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3017 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:3327 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka bibliotekens arbete för barn och ungdomars integration och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en riktad satsning till idrotten för brottsförebyggande arbete i särskilt utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Myndigheten för stöd till trossamfund Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Förslag till anslag utöver regeringens förslag Stimulansbidrag kultur i vården Riktad satsning ulturrådet ideella musikarrangörer Stöd till civilsamhällets insatser i utsatta områden (del av socialtjänstpaket) Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn "Jag kan inte sluta prata om kommunala . Att jag fick chansen att spela ett instrument, att samhället säger att kultur är bra. Att etablissemangen skickar den signalen, att musik är något man borde hålla på med. Det är ju en så bra idé." Den som säger så är . har han levererat hitlåtar som har nått globala framgångar. Det är en fantastisk prestation att göra det en gång, men att upprepa det gång på gång är obegripligt skickligt. sätter upp en musikal om sitt livsverk i , och den väntas naturligtvis bli en succé. Det började i eller för honom, men det handlar förstås också om det starka musikliv vi har i . Det är en ekologi där vi, eller snarare man, ger varandra styrka att växa. Jag ska inte ta på mig någon ära att växa inom musikekologi själv, men jag gläds åt att så många andra gör det. Så är det på många håll inom svenskt kulturliv. Vi har många skickliga kulturskapare i detta land, och det är något vi ska vara väldigt stolta över. Tillsammans hjälper de varandra att växa och ta plats, både i och globalt. När man läser om framstår det nästan som att någon kastat in en krok i hans liv, in i hans värld, att han har fastnat på den och att han sedan har dragits vidare till en annan värld som han inte kände till tidigare. Detta är en berättelse om men också en berättelse om . Fast egentligen är det en berättelse om något mycket, mycket större. Det är viktigt för oss alla att vi tidigt och återkommande i livet får möta många olika berättelser om hur det är att vara människa och om hur man kan leva sitt liv. Kulturen har förmågan att ge sådana berättelser till människor. Fler människor måste få känna hur det är att krokar kastas in i livet och att man då dras ur ett sammanhang som man är van vid och dras in i något annat som man inte visste fanns, där man får uppleva andra världar än den som är den naturliga för en själv just i den situation där man då befinner sig. Ju fler möjliga vägar och ju fler möjliga berättelser man får ta del av, desto större frihet har man att själv forma sitt liv . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Det är därför det är så bedrövligt att föräldrars bakgrund är avgörande för hur många alternativa berättelser unga människor möter under uppväxten. Barns kulturvanor, precis som resultaten i skolan, följer i alldeles för hög grad föräldrarnas utbildningsnivå och socioekonomi. För en del är det nästan som att livet är en färdigskriven roman som det bara är att vända sida i och så vet man exakt vad som kommer att hända. Allt verkar vara bestämt på förhand, och det är bara att följa ett manus som någon annan har skrivit. För andra är livet ett helt bibliotek där det finns massor av olika berättelser att välja mellan och hoppa fram och tillbaka mellan. Jag som liberal tycker att det är en huvuduppgift för skolan, för kulturen och för medierna att försöka nå människor som annars inte skulle upptäcka så många olika alternativ och möjliga vägar. Det är därför lässatsningar är så viktiga. Jag skulle vilja se en mer offensiv och strategisk nationell satsning på läsfrämjande. Det är därför vi måste ha mer kultur i skolan och utveckla Skapande skola. Det är därför biblioteken är så viktiga. Biblioteken har en särskilt viktig roll i mitt liberala hjärta. Jag tänker på biblioteken som ett finmaskigt nät av mötesplatser för läsning, bildning, berättelser och fördjupade samtal. Jag tänker att uppsökande verksamhet och samarbete med andra mötesplatser skulle kunna ge fler möjlighet att stärka sin förmåga att fatta självständiga beslut om sitt eget liv men också om samhället. Därför är biblioteken en central och vital del av demokratin, men också i många människors strävan efter förståelse. Liberalerna har ett budgetsamarbete med regeringen. Vi står bakom budgetpropositionen . Det är en bra satsning att vi nu återinför det statliga bidraget till kulturskolorna. Det måste gå att lösa de problem som finns i samband med Skolinspektionens beslut om kommun. Jag hoppas att man kan hitta fungerande lösningar också där, för måste få ta plats och växa. Fri entré återinförs. Jag önskar att vi kunde få en bredare politisk överenskommelse om hur vi hanterar frågan om entréer. Det är inte alldeles utmärkt att byta system för avgifter . Det skulle vara bra, inte minst för sektorn, om vi kunde nå en bred överenskommelse. Avgifterna ska inte skifta med politiska majoriteter. ser jag att mycket mer behövs. Vi behöver fler satsningar i många delar av kulturlivet. Vi behöver mer än någonsin fundera över hur fler människor blir nyfikna, hur fler vill bilda sig och hur fler ger sig själva förmågan att fatta självständiga och välgrundade beslut. Det är därför kulturpolitiken är ett så centralt politiskt område. Kulturen behöver ta större plats i . Kulturpolitiken måste vara offensiv. Bildning och kreativitet är något vi behöver mer av i detta land. Med detta sagt är det en budget som ger ökade möjligheter för människor att nås av de där krokarna, en budget som öppnar snarare än sluter, en budget som öppnar upp i stället för att rama in. Man kan grovt dela in kulturpolitiken i två huvudinriktningar ideologiskt. Den ena vill öppna upp, och den andra vill stänga in. Den ena vill ha läsfrämjande, och den andra vill stänga folk ute från biblioteken. Den ena vill ha nyfikenhet, och den andra vill ha slutenhet. Den ena vill ha bildning och kunskap, och den andra drar ned på folkbildning. Den ena gillar överraskningar, och den andra vill att var och en blir vid sin läst. Den ena vill att kulturen ska ge individer verktyg att finna sin identitet och utveckla sin potential, och den andra vill att kulturens kraft ska stärka den nationella identiteten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid På den ena kanten, ytterst, finns . Jag tycker att liberal kulturpolitik står för motsatsen. Jag vill använda kulturens kraft för att öka människors makt över sitt eget liv. Jag vill öka människors frihet, och jag ser att kulturen har en helt central del i att det ska bli så. Vi kan, som vi alla har gjort, notera att Liberalerna, precis som mycket riktigt påpekade, befinner sig i ett budgetsamarbete med regeringen. Därför är min raka fråga: Vad hände med Liberalernas förfäktande av att införa en satsning på särskilt stöd till museer? går länsmuseerna landet över på knäna. Har man misslyckats i förhandlingarna med regeringen eller ändrat ståndpunkt kring om satsningen var en klok idé? Anser man att regeringens politik på kulturområdet är så pass bra att man inte behöver väcka någon egen budgetmotion? Hur har man tagit ställning till något som man tidigare framhävt som en av de viktigaste åtgärderna för svensk politik, nämligen att införa produktionsincitament för svensk filmindustri så att svensk film kan blomstra i landet? Det är en åtgärd som även regeringen har förfäktat att den vill införa. Men detta har ännu inte skett, inte ens i årets budget. Liberalernas förhållande till regeringens filmpolitik har varit diametralt motsatt i många avseenden. De ståndpunkter som Liberalerna förfäktar för att stärka svensk film i stort - just kreativitet men också produktion av både internationell och nationell karaktär i hela - lyser med sin frånvaro i regeringens politik. Min fråga är därför: Vad händer i förhandlingarna, och har Liberalerna lämnat walkover i dessa frågor ? För Liberalernas del ser vi fortfarande ett stort behov av att utveckla svenskt kulturväsen. Vi ser ett stort behov av att stärka regionerna, och vi ser ett stort behov av produktionsincitament och en stark filmproduktion i . När man samarbetar får man göra upp med partierna. Man måste också väga saker mot varandra. behövs det en kraftig satsning på till exempel rättsväsendet, och då får andra saker stå tillbaka. behövs det, som i detta fall, ett återinförande av kulturskolestödet. Det är denna typ av prioriteringar som man gör i samarbete. Men, fru talman, jag ska säga att när jag läser kulturmotion är jag mycket stolt över att mitt parti gjorde upp med regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Jag tackar för klargörandet. Då tolkar jag det också som att man är stolt över att inte ha lyckats driva igenom de otroligt välbehövliga reformer som det svenska kulturlandskapet längtat efter, inte minst när det gäller kulturarvet och när det gäller länsmuseernas förhållanden. På länsmuseerna går man nu på knäna. Deras möjligheter till både bevarande och utveckling av verksamheten minskar utifrån att fri-entré-reformen förstärks och Stockholmsbornas och turisternas tillträde till museer ökar - grupper som redan besöker dessa museer - på landsbygdens bekostnad. Är man då stolt över att svika Kultursverige utanför tullar är jag stolt över att våra kulturpolitiska budgetmotioner står i kontrast till varandra. Det är självklart så att när partier samarbetar har de fortfarande sina ingångsvärden i budgetdiskussionerna och gör upp utifrån det. Vi har fortfarande till stor del den inriktning som vi har haft tidigare, och vi har fått igenom en del saker som vi tycker är bra. Jag är mycket glad över att inte budgetmotion går igenom, eftersom det skulle vara mycket konstigt om man redan från skulle avveckla till exempel allt filmstöd utan att det finns någonting annat på plats. Jag tycker att det skulle vara jättekonstigt om man skulle ta bort från folkbildningen. behöver mer bildning och mer kunskap. Därför är jag glad över att mitt parti tog det ansvar som behövdes, kom överens om januariavtalet och genomför budgetsamarbete, inte minst för att inflytande över svensk kulturpolitik ska minimeras. Att se från toppen av en regnig förmiddag , att besöka stenhuggarnas Folkets hus i i eller att få se Dansinitiativets lokaler i är verkligen något alldeles speciellt. Det är alldeles speciellt att få se den stora röda teaterladan, teater, intill sjön i , eller renoveringsplanerna för Rosengårdsbiblioteket i eller hur fint det har blivit på konst- och i efter renoveringen eller hur hela Laxholmen i har blivit ett museikluster. Det är också alldeles speciellt att se äldre biblioteksbesökare i i undervisas i digitalisering av nyanlända. Detta är ett ytterst litet axplock av all meningsfullhet, historia och bildning, möten och kultur som går att finna i vårt land och som jag har fått möjlighet att ta del av. Men när medie- och kulturpolitiken återges i samhällsdebatten har det främst kommit att handla om huruvida icke-medborgare ska få låna böcker på bibliotek, att kommuner inte längre ska få köpa in samtidskonst eller att public service saknar trovärdighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, tros-samfund och fritid Hos en bred allmänhet väcker detta oförståelse och en viss form av oro. Stegvis presenteras förslag vars innebörd skakar grundvalarna i den liberala demokratin så som vi är vana vid den. Självklart är det välkommet med en politisk debatt och nya förslag som stärker kulturpolitiken. Men aktiv misstro mot medier, begränsning av lån av litteratur och inskränkning av konstmotiv handlar faktiskt om någonting helt annat. Det handlar om ett samhällsbygge långt bortom det frihetliga. Det går att utforma samhällen där det fria ordet begränsas, där konsten inskränks och där utlåningslitteratur enbart ska vara på ett visst språk. Det finns tyvärr alldeles för många samhällen i den här världen som ser ut på det sättet. Den svenska arbetarrörelsen bröt upp från denna typ av idéer ganska . Man inspirerades av de liberala demokratiska värdena och den praktiska politiska filosofin. Den främste anhängaren av teorierna var som sammanfattade det på följande sätt: Det går inte att ta fram ritningar över det perfekta samhället och tro att det ska kunna genomföras utan tvång eller på bekostnad av grupper i samhället. I stället får man ta sin utgångspunkt där man befinner sig och bedriva reformarbete konkret för att åstadkomma stegvisa förändringar.