bet · H601SfU22 · 2019-05-02 00:00:00 — 2018/19:408 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–4 och 2018/19:200 av (SD), 2018/19:547 av (M), 2018/19:617 av (M), 2018/19:1002 av (M), 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14, 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 7 och 8 samt 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15. Pensionssystemet måste vara utformat så att det går att känna trygghet i att pensionen kommer att gå att leva på. Det nuvarande systemet är ”stabilt”, men oförutsägbart och otryggt. Det är rimligt att den som har haft ett arbete med högre lön får högre pension än den som haft ett arbete med lägre lön, men det behövs en större utjämnande effekt. Dagens system förstärker ojämlikheten som finns på arbetsmarknaden eftersom det bygger på livsinkomstprincipen, där de som kan jobba längre, alltså högre tjänstemän och akademiker, premieras medan de som haft avbrott från arbetet i form av sjukskrivning och arbetslöshet eller går i pension tidigare, t.ex. LO-grupper, får en lägre pension. Att systemet bygger på livsinkomstprincipen är således problematiskt. Vidare måste pensionssystemet åtgärda problemet att skillnaden i medellivslängd skapar en situation där lågutbildade, som ofta har lägre medellivslängd, får sänkta pensioner när medellivslängden ökar. När det nuvarande systemet infördes gjordes bedömningen att i yrkeslivet skulle motsvara nivån i det gamla pensionssystemet. stämmer inte detta; även efter ett långt yrkesliv kan det för många vara omöjligt att uppnå en pension som är högre än garantipensionen. Det nuvarande pensionssystemet saknar demokratisk legitimitet. Lösningen med en pensionsgrupp som står över partipolitiken hindrar nödvändiga reformer. En parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämställt och jämlikt pensionssystem bör tillsättas. Skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner är stora och en av de viktigaste orsakerna är att kvinnor tar ett större ansvar för barn och hem, med högre sjukfrånvaro, längre föräldraledighet, sämre karriärmöjligheter och större andel deltidsarbete som följd. Det leder till inkomstbortfall. Löneskillnader i sig är också en orsak. Utvecklingen mot jämställda löner går långsamt, i nuvarande takt skulle pensionerna bli jämställda först . Vidare bidrar också faktumet att kvinnor ofta lever än sina manliga partner till att de får en sämre ekonomi som ensamstående pensionärer än vad manliga pensionärer får, som i större utsträckning lever tillsammans med en partner. Inkomstbortfall är även i princip omöjligt att ta igen för den som inte vistats i för att kvalificera sig för full pension, trots att personen har arbetat . Det finns ett behov av att reformera pensionssystemet i grunden. finns det delar av dagens system som kan och bör reformeras mer skyndsamt. Bland annat bör avgiften till premiepensionssystemet, på , tillföras inkomstpensionssystemet. Med en sådan ändring hade minskningen av pensionerna kunnat undvikas. Det bör även utredas hur systemet med en inbyggd broms kan avskaffas. Vid lanseringen av det nuvarande systemet försäkrades att den automatiska balanseringen endast skulle slå till i extremfall, men har den aktiverats . Det är också orimligt att ge finansiella institut tillgång till miljarder kronor som de kan ta ut vinst från i sin förvaltning. Ett ”robust” system är en klen tröst för dem som inte kan leva på sin pension och som även får räkna med sänkta pensioner under dåliga år. Det allmänna pensionssystemet, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 7 och 8 samt 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2018/19:200 av (SD), 2018/19:408 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2018/19:547 av (M), 2018/19:617 av (M), 2018/19:1002 av (M) och 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14. En sammanhållen politik med inriktning mot de äldre i samhället får och kan inte bara handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, att se äldre som en resurs och ett väl fungerande samspel mellan generationer är lika viktiga beståndsdelar. Det offentligas insatser måste utformas så att de medverkar till detta. Åldersgränserna för uttag av inkomstgrundad pension och för pension grundad på privat avdragsgillt pensionssparande bör ses över. Rätten att kvarstå i anställning ska gälla till . Det är naturligt att pensionsåldern justeras upp med den ökade medellivslängden. Gränsen för jobbskatteavdrag för äldre bör sänkas till , och den särskilda löneavgiften bör slopas för att stärka incitamenten och möjligheterna att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. Alltför få känner till möjligheten till överföring av premiepensionen mellan gifta och registrerade partner. Det bör fortsättningsvis vara möjligt att överföra hela sin premiepension, men starka jämställdhetsskäl talar för att grundregeln ska vara att den intjänade premiepensionen automatiskt delas lika mellan makar eller registrerade partner med gemensamma barn som inte fyllt tolv. Den som vill frångå regeln får i stället aktivt begära det. Det bör även utredas om samma förutsättningar kan gälla sammanboende med gemensamma barn. För att uppmuntra överföring bör det avdrag som görs vid överföring av premiepension slopas. Garantipension och bostadstillägg, punkt 2 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:408 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 och 2018/19:481 av (L), 2018/19:877 av (M), 2018/19:878 av (M) och 2018/19:1418 av (M). Garantipensionen bör följa löneutvecklingen i stället för konsumentprisindex. Garantipensionens låga nivå beror på att den inte är löneindexerad. Sedan pensionssystemet infördes har vi haft en reallöneutveckling, vilket inneburit att lönerna ökat snabbare än konsumentpriserna. Då garantipensionen justeras med konsumentprisindex har inkomstskillnaderna bland pensionärer därmed ökat. Garantipension och bostadstillägg, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har motionerat om garantipension och bostadstillägg för pensionärer i motion 2018/19:1649 (SD). Yrkandena i den motionen behandlades i utskottets betänkande 2018/19:SfU2. har därför ingen reservation på detta område i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:200 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att risksäkra AP7 Såfa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:408 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pensionssystemet bör vara uppbyggt så att det går att leva på sin pension och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämställt och jämlikt pensionssystem bör tillsättas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur systemet med en inbyggd broms kan avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att garantipensionen bör ge trygghet för de fattigaste pensionärerna och följa löneutvecklingen i stället för konsumentprisindex och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:481 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av pensionssystemet så att pensionärer inte ska behöva leva under EU:s fattigdomsgräns och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:547 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förbättrad information och större flexibilitet vid uttag av tjänstepension och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:617 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över inkomsttaket och avgifterna i pensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:877 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att förutsättningslöst utreda huruvida bostadstillägget till pensionärer kan följa bostadskostnadernas utveckling på ett bättre sätt än och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:878 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förändra reglerna för förmögenhet i bostadstillägget till pensionärer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1002 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i pensionssystemet måste löna sig i högre grad att ha arbetat och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1418 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra beräkningsmetoden för pensioner till ett prisindex som stämmer bättre överens med den konsumtion som är aktuell för de pensionärer som enbart har garantipension, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2860 av m.fl. (C): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att under småbarnsåren, då den obetalda arbetsbelastningen är extra ojämn, låta pensionsrätter delas rakt av mellan föräldrarna och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att i samverkan med berörda parter (t.ex. mödravård, , , banker och skola) har ett informationsuppdrag om livsinkomst och pension riktat till föräldrar och till företagare och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2996 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett seniorvänligt samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan föräldrar som har barn som inte fyllt , och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2997 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan föräldrar med gemensamma barn som inte har fyllt , och detta tillkännager för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension och tillkännager detta för regeringen. Låt mig berätta om vårt pensionssystem, som faktiskt har på nacken. Det ligger helt utanför statsbudgeten. Det står helt enkelt på egna ben. Våra pensioner konkurrerar inte med utbyggnaden av snabbtåg, med hur mycket pengar vi avsätter till de andra trygghetssystemen eller med om vi ska sänka skatten för företagare. Det betyder att vårt pensionssystem är beroende av att vi arbetar och av att vi avsätter pengar under vårt yrkesliv till vår seniora tid, det vill säga när vi slutar att jobba. Grundprincipen i systemet är att vi avsätter en del av lönen till pensionen. En del av den delen, 2 ½ procent, går till något vi kallar premiepension, som vi får välja själva hur vi vill placera. Den andra delen är den som arbetsgivaren avsätter till tjänstepension. Den tredje delen är det som vi sparar själva om vi vill. Det här är viktigt. Att ha ett system som står på egna ben betyder att vi vet att det finns pengar. Vi fördelar de pengar som finns i systemet med vår andel som vi har satt in, och resten går solidariskt till andra pensionärer också. När vi tittar ut i den globala värld som vi lever i nu vet vi att de här 25 åren har förändrat världsbilden. De har förändrat hur länge vi lever och har medverkat till att vi faktiskt behöver uppvärdera vårt pensionssystem. Vi blir rejält mycket äldre än vad vi blev - medellivslängden har ökat. Och sättet vi placerar våra pensionspengar på har blivit uråldrigt, för världsekonomin har ju förändrats, liksom våra levnadsvanor. , , hade vi en lågkonjunktur, och det påverkade naturligtvis också vårt pensionssystem. Det medverkade till att pensionerna blev lägre. var vi medvetna om att medellivslängden hade ökat med på de här 25 åren. Premiepensionsfonderna hanterades inte på ett bra sätt. De sköttes inte väl, och placeringsreglerna för våra AP-fonder behöver nu uppdateras. Vi måste se till att pensionssystemet fungerar i den värld vi ska ha , för det är ju våra blivande pensionärer vi ska tänka på. Det finns en parlamentarisk grupp, Pensionsgruppen, som förvaltar vårt pensionssystem. Vi som ingår i den förvaltar pensionerna på ett sätt som gör att vi ska känna en trygghet i att systemet inte går att ändra hur lätt som helst i vår riksdag, utan det ska leva . Därför presenterade Pensionsgruppen nio punkter som vårt system behöver förbättras på. Den första punkten var att vi ska ha en högre pensionsålder eftersom vi lever . Den andra var att vi ska ha jämställda pensioner. Vi har ju hört här i debatten, när det gäller både sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen, att det är kvinnor som har de lägsta pensionerna. Den tredje punkten var att vi behöver modernisera AP-fondsreglerna och den fjärde att vi behöver förstärka grundskyddet. Den femte punkten var att vi behöver ha ett tydligare fondtorg, där fonderna för våra premiepensioner samlas. Den sjätte punkten var att arbetsmiljö- och utbildningsrelaterade åtgärder behöver vidtas. Vi behöver nämligen inte bara kunna jobba längre, utan vi behöver också komma in på arbetsmarknaden tidigare. En punkt innebar att vi behöver ha ett råd för att samtala med parterna. En av punkterna handlade om att vi skulle tillsätta en delegation för äldre arbetskraft, och den sista punkten handlade om att vi behöver titta på avdragsreglerna för tjänstepension. Det här var nio otroligt viktiga punkter, och åtgärder för de allra flesta har vi vidtagit - alla förutom jämställdheten när det gäller pensionerna och det som har med arbetsmiljö och utbildning att göra eftersom det inte riktigt ligger på vårt bord. Vi har sett till att höja garantipensionen. Det finns ett förslag som gör att de som har de allra lägsta pensionerna nu ska få en högre pension. Vi har också ett förslag som handlar om att höja pensionsåldern. Reglerna för modernisering av AP-fonderna är också färdiga, och vi har förändrat och tydliggjort reglerna för hur man går till väga när fonder lämnar fondtorget. Äldredelegationen är viktig, för den har som uppgift att se till att vi förstår hur viktigt det är att vi har en äldre arbetskraft på arbetsmarknaden. Kunskaper och erfarenheter som den äldre arbetskraften har är inte bara viktiga för att vi ska få högre pension utan också för att vi behöver de äldres kunskaper på arbetsmarknaden. Det här med jämställda pensioner är något som jag värnar om och något som jag med stolthet kan säga att jag har varit med och sett till att vi har fått med i de här punkterna. Från har vi motionerat i det här betänkandet om att vi vill se till att kvinnor får högre pensioner. Det handlar om att man måste ha lika lön, eller högre lön, och om att man måste kunna arbeta heltid, för det är viktigt, liksom att männen tar ut föräldraledighet i samma omfattning. För att avhjälpa det här - för det går inte att ordna på ett bräde - vill vi från att man ska kunna dela pensionsrätter under de år man har små barn. Det är ett sätt att vidta en åtgärd innan vi får det jämställda samhället - vi har ju hört här att det kommer att ta innan vi får det. Därför måste vi göra något som innebär att vi kan dela pensionsrätterna mellan mannen och kvinnan i familjen. Det är som sagt speciellt viktigt när barnen är små. Med detta har jag velat uttrycka hur viktigt vårt pensionssystem är och hur viktigt det är att vi har kontroll över det. Det ska vara ett system som håller, precis som de sa när det genomfördes, till nästa istid. Jag står naturligtvis bakom alla våra motioner, men för tids vinnande yrkar jag bifall speciellt till reservation 1. Vi i ställer oss naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2. I bestäms reglerna för pensionssystemet i en sluten grupp av riksdagspartier. Vi menar att det är ett tveksamt sätt att fatta beslut på. Det är svårt för väljarna att avgöra vilka partier som driver de olika politiska förslagen och vad som egentligen gör att vårt pensionssystem inte fungerar eller fungerar på ett visst sätt. Det är en bidragande orsak till att allt fler svenskar känner stark misstro mot pensionssystemet. Trots att flera partier lovar och lovar att pensionssystemet ska bli bättre och att det ska hända någonting händer ingenting. Plötsliga sänkningar av pensionerna, som har inträffat i rad , sker utan debatt och utan riksdagsbeslut. Vi är bekymrade över detta eftersom många väljare uppfattar det som att det inte finns några alternativ till en ständigt försämrad pension. Problemet är också att sedan Pensionsgruppen formerades har inte mycket hänt. Pensionsgruppen ägnar sig åt planlösa översyner och överväganden men kommer aldrig framåt. Bara det faktum att det kuvertet dyker upp på hallgolvet ger var fjärde svensk ångest och oro, enligt . Jag menar att det är befogat. har gått sedan det nuvarande pensionssystemet sjösattes, och vi ser nu hur låga pensioner systemet ger. Över 250 000 personer är fattigpensionärer. Det är flest i . Över hälften av alla kvinnor har garantipension, alltså det lägsta bottenskyddet. Det mest oroväckande är att detta bara är början. Om vi tittar framåt kan vi se att den allmänna pensionen kommer att sjunka dramatiskt. Halva lönen i pension är redan ett faktum för 50-talisterna. Om inget görs landar pensionerna av slutlönen för alla födda efter av slutlönen för millenniegenerationen. 90-talisterna kommer att behöva jobba tills de är minst 70. Om de börjar arbeta mycket tidigare än , jobbar heltid och får en bra lön kanske de kan nå upp till dagens pensionsnivåer, ungefär hälften av lönen. För den som minns lovade partierna som deltog i pensionsuppgörelsen att den allmänna pensionsutbetalningen skulle ligga på av slutlönen, men den är långt ifrån det. Vi i menar för övrigt att är för lågt för att kunna upprätthålla en god livskvalitet. kan dessutom en person som har jobbat heltid ett helt arbetsliv få hundralappar mer i allmän pension jämfört med någon som inte jobbat alls. Anledningarna till detta är i första hand, menar jag, de mycket låga avsättningar som görs till pensionen under vårt arbetsliv. Pensionsgruppens förslag om pensionsåldershöjning i form av höjning av riktåldern höjer pensionsnivåerna till i genomsnitt av slutlönen. Vi menar att det inte räcker. Detta sker dessutom under vissa förutsättningar, det vill säga att man har en hyfsad lön, jobbar heltid och så vidare. Trots en höjd pensionsålder kommer systemet att fortsätta att ge mycket låga pensioner eftersom grundproblemet är de låga inbetalningarna. Mitt stora problem är att sexpartigruppen inte har valt att höja inbetalningarna till pensionerna. Den har inte valt att försöka dämpa skillnader i pensionen mellan höginkomsttagare, som ofta har mindre fysiskt tunga arbeten och lever , och den som har ett tyngre arbete men lever kortare eller skillnader mellan kvinnor och män. Det är som att hela pensionssystemet är på svältkur, men eftersom man vägrar att höja inbetalningarna åtgärdas svältkuren på ett desperat sätt genom att höja pensionsåldern ytterligare. Pensionsåldern ska höjas allteftersom - återigen utan att fatta beslut i om detta. Det finns stora orättvisor med pensionerna . Skillnader i inkomst förstärks när vi går i pension. Pensionsgapet mellan kvinnor och män är , vilket alltså är mer än inkomstgapet i arbetslivet. Eftersom grundskyddet räknas upp med prisutvecklingen i stället för löneutvecklingen hamnar också det på efterkälken. Garantipensionen urholkas alltså som går. Allt fler av dem som får garantipension kommer snart att ligga på en nivå under låg ekonomisk standard. föreslår därför att grundskyddet i stället ska räknas upp med lönerna. När man läser yttrandena som har kommit om förslaget från Pensionsgruppen om till exempel höjda åldrar kan man se att LO rasar över förslaget om höjd pensionsålder. Många klarar inte ens att arbeta till dagens pensionsålder. Då är det mycket illa att höja den ytterligare. Kritiken handlar till stor del om att förslaget inte är kopplat till förbättringar i arbetslivet så att det över huvud taget blir möjligt att arbeta så . Av LO:s yttrande framgår att enbart höjda åldersgränser inte kommer att göra det möjligt för LO-grupperna att orka arbeta längre. Det innebär alltså att arbetare i kommer att få lägre pensioner eftersom risken överförs på den enskilde. Föreställningen om att vi lever är också behäftad med stora skillnader mellan olika grupper. Medellivslängden för korttidsutbildade kvinnor sjunker i , och den är oförändrad för korttidsutbildade män. En höjd pensionsålder kommer alltså - jag vill betona det - att öka skillnaden ytterligare mellan arbetare och tjänstemän. Faktum är att utvecklingen när det gäller arbetsmiljön, som också påpekade och som tagits upp i Pensionsgruppen, är på väg åt fel håll. Det går emot hela idén om att höja pensionsåldern. Egenkontrollen över arbetet har minskat. Sju av tio arbetarkvinnor anger att de som mest under halva arbetstiden kan bestämma över sin arbetstakt. Det är alltså en försämring . Påfrestande arbetsställningar är vanligast bland kvinnor i arbetaryrken. Utsatthet för buller har ökat . Särskilt utsatta är män i arbetaryrken, med en andel som har ökat från . Tillgången till företagshälsovård har minskat inom alla grupper . Störst minskning har skett för arbetarkvinnor, där har tillgång till företagshälsovård jämfört . Utvecklingen går tyvärr åt fel håll, som vi förutsätts arbeta längre. LO menar att en lång rad förstärkningar måste göras i arbetslivet innan man börjar diskutera höjd pensionsålder. Reglerna behöver ändras på så sätt att fler får fasta anställningar på heltid så att det går att tjäna ihop till en rimlig pension. behöver få ökade resurser. Skyddsombuden behöver också få ökade resurser. Alla anställda behöver få tillgång till kvalitetssäkrad företagshälsovård och stödet till omställning förstärkas på olika sätt och så vidare. Jag måste verkligen instämma i att det är orimligt att det enda konkreta förslaget är höjda åldersgränser. Det finns inga andra satsningar. Det betyder att konsekvenserna av dålig arbetsmiljö ensidigt läggs på den enskilda anställda i form av mycket låga pensionsnivåer resten av pensionärslivet. Risken att drabbas av sjukdom och utslitning är ojämlikt fördelad, och LO-gruppen drabbas i högre utsträckning än andra grupper. Det som vi måste börja med är att höja inbetalningarna till pensionssystemet. Grunden är att höja pensionsavgiften från dagens 17,21 till åtminstone 18,5, som var tanken när nuvarande system utformades. Det skulle höja pensionerna för morgondagens pensionärer med och dagens pensionärer med . Det är naturligtvis helt feltänkt, menar jag, att höja pensionsåldern. Många klarar inte av att arbeta ens till dagens pensionsålder. Men den höjda pensionsåldern förvärras av att möjligheten att få sjukersättning är så begränsad. presenterade därför på första maj ett förslag som innebär att det efter inte ska ställas krav på omställning och prövning mot hela arbetsmarknaden vid en ansökan om sjukersättning. Det är inte rimligt att det ställs samma krav på omställning på en person som är till exempel som på en som ska gå i pension . På så sätt kan många slippa ta ut pensionen och i stället få sjukersättning. Det kan dämpa de värsta effekterna av höjd pensionsålder.