bet · H601FöU7 · 2019-04-05 00:00:00 — Civilt försvar och krisberedskap I betänkandet föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringen bör skyndsamt se över möjligheterna att samhällets alarmeringstjänst ska tillåtas positionera hjälpsökandes mobiltelefoner per automatik. Utskottet föreslår att avslår samtliga övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till redan pågående arbeten. Motionsyrkandena handlar bl.a. om skydd mot olyckor, samhällets krisberedskap och civilt försvar. I betänkandet finns 37 reservationer (M, SD, C, KD, L) och ett särskilt yttrande (S, V, MP). Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Särskild lagstiftning för hantering av civila kriser Utveckling av det civila försvaret Ny myndighet för det psykologiska försvaret Försvarsmaktens stöd till det civila samhället Översyn av de sjöoperativa myndigheternas verksamhet Utbildning för att stärka ungdomars kunskap om värnplikten och totalförsvaret Skydd av samhällsviktig infrastruktur Böndernas roll vid kriser Positionering av nödställda människor Utryckningstider för brandkår, ambulans och polis Nationell insatsstyrka för brandbekämpning Brandskydd för personer med funktionsnedsättning och äldre personer Säker installation av braskaminer Översvämningar och skred i och Vänernområdet Hantering av biologiska smittor Förutsättningar för frivilliga livräddare Lokala säkerhetsnämnder vid kärntekniska anläggningar 1.Stärkt krisledningsförmåga, punkt 2 (M) 2.Särskild lagstiftning för hantering av civila kriser, punkt 3 (M) 3.Utveckling av det civila försvaret, punkt 4 (M) 4.Utveckling av det civila försvaret, punkt 4 (SD) 5.Utveckling av det civila försvaret, punkt 4 (C) 6.Utveckling av det civila försvaret, punkt 4 (KD) 7.Ny myndighet för det psykologiska försvaret, punkt 5 (SD) 8.Försvarsmaktens stöd till det civila samhället, punkt 6 (KD, L) 9.Översyn av de sjöoperativa myndigheternas verksamhet, punkt 7 (SD) 10.Översyn av de sjöoperativa myndigheternas verksamhet, punkt 7 (KD) 11.Översyn av skyddslagen, punkt 10 (SD) 12.Skydd av samhällsviktig infrastruktur, punkt 11 (M) 13.Skydd av samhällsviktig infrastruktur, punkt 11 (SD) 14.Energiberedskap, punkt 12 (SD) 15.Energiberedskap, punkt 12 (C) 16.Livsmedelsberedskap, punkt 13 (M) 17.Livsmedelsberedskap, punkt 13 (SD) 18.Livsmedelsberedskap, punkt 13 (KD) 19.Försörjningstrygghet, punkt 15 (M) 20.Försörjningstrygghet, punkt 15 (SD) 21.Böndernas roll vid kriser, punkt 17 (KD) 22.Utryckningstider för brandkår, ambulans och polis, punkt 20 (KD) 23.SOS Alarm, punkt 21 (SD) 24.Krisfond, punkt 24 (M, C) 25.Utbildning av räddningstjänstpersonal, punkt 26 (M, C) 26.Förbättrade villkor för deltidsbrandmän, punkt 27 (M, C) 27.Förmågan att bekämpa skogsbränder, punkt 31 (SD) 28.Skogsbrandsbekämpning från luften, punkt 32 (M, C) 29.Skogsbrandsbekämpning från luften, punkt 32 (KD) 30.Statligt stöd för skogsbrandsbevakning, punkt 33 (M, C) 31.Översvämningar och skred i och Vänernområdet, punkt 36 (SD) 32.Förutsättningar för frivilliga livräddare, punkt 40 (C) 33.Skärpning av lagen om brandfarliga och explosiva varor, punkt 42 (SD) 34.Handgranater, punkt 43 (M, C, KD) 35.Informations- och cybersäkerhet, punkt 44 (M) 36.Informations- och cybersäkerhet, punkt 44 (SD) 37.Informations- och cybersäkerhet, punkt 44 (C) Positionering av nödställda människor, punkt 19 (S, V, MP) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:1016 av (M) och 2018/19:1798 av (S) yrkande 1. 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 1 (M) Särskild lagstiftning för hantering av civila kriser 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 2 (M) Utveckling av det civila försvaret 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 27, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2018/19:2821 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (KD) Ny myndighet för det psykologiska försvaret 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 31. Reservation 7 (SD) Försvarsmaktens stöd till det civila samhället 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 13. Reservation 8 (KD, L) Översyn av de sjöoperativa myndigheternas verksamhet 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 27–29 och 31. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Utbildning för att stärka ungdomars kunskap om värnplikten och totalförsvaret 2018/19:1800 av m.fl. (S). 2018/19:914 av (M), 2018/19:1171 av (S) och 2018/19:1499 av (M). 2018/19:466 av (L), 2018/19:506 av (L) yrkande 2, 2018/19:764 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:836 av (S), 2018/19:1656 av (M) och 2018/19:2675 av och (båda S). Reservation 11 (SD) Skydd av samhällsviktig infrastruktur 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 42 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 34. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) 2018/19:764 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:2150 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9, 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2018/19:854 av (M) och 2018/19:1442 av (M). 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) 2018/19:2917 av (M). Böndernas roll vid kriser 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 39. Reservation 21 (KD) 2018/19:1198 av Kopparklint m.fl. (M) och 2018/19:1669 av (M) yrkande 1. Positionering av nödställda människor ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheterna att samhällets alarmeringstjänst ska tillåtas positionera hjälpsökandes mobiltelefoner per automatik och att tillkännager detta för regeringen. 2018/19:533 av och (båda L), 2018/19:1203 av (M), 2018/19:1669 av (M) yrkande 2 och 2018/19:1754 av (M). Utryckningstider för brandkår, ambulans och polis 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 64. Reservation 22 (KD) 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 28. Reservation 23 (SD) 2018/19:910 av (M). 2018/19:2681 av (S) yrkande 2. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 67, 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 24 (M, C) Nationell insatsstyrka för brandbekämpning 2018/19:179 av (KD). 2018/19:913 av (M), 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 15. Reservation 25 (M, C) Förbättrade villkor för deltidsbrandmän 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 26 (M, C) 2018/19:180 av (KD). Brandskydd för personer med funktionsnedsättning och äldre personer 2018/19:1205 av Kopparklint (M) och 2018/19:1632 av (M). 2018/19:1206 av (M). Förmågan att bekämpa skogsbränder 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2018/19:1714 av (M) yrkande 1. Reservation 27 (SD) 2018/19:1183 av (S), 2018/19:1714 av (M) yrkande 2, 2018/19:2088 av och (båda S) yrkande 2, 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2018/19:2681 av (S) yrkande 1, 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 28 (M, C) Reservation 29 (KD) Statligt stöd för skogsbrandsbevakning 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 30 (M, C) Säker installation av braskaminer 2018/19:1664 av Kopparklint (M). 2018/19:1175 av m.fl. (S). Översvämningar och skred i och Vänernområdet 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2018/19:924 av och (båda M), 2018/19:929 av och (båda M), 2018/19:2566 av (M) och 2018/19:2969 av och (båda SD). Reservation 31 (SD) 2018/19:1220 av m.fl. (M). Hantering av biologiska smittor 2018/19:1101 av Kopparklint och (båda M). 2018/19:1387 av (M). Förutsättningar för frivilliga livräddare 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 32 (C) 2018/19:1182 av (S) och 2018/19:2294 av och (båda MP). Skärpning av lagen om brandfarliga och explosiva varor 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 33 (SD) 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 10, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 33 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 34 (M, C, KD) 2018/19:923 av (M), 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkandena 20–23, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28 samt 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 52. Reservation 35 (M) Reservation 36 (SD) Reservation 37 (C) Lokala säkerhetsnämnder vid kärntekniska anläggningar 2018/19:2275 av (M). 2018/19:1009 av Boriana (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (SD), (MP), (M), (S), (C), (KD) och (L). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet cirka 110 yrkanden i 65 motioner från den allmänna motionstiden /19. Motionerna behandlar frågor om skydd mot olyckor, samhällets krisberedskap och civilt försvar. Utskottet har löpande inhämtat information under /18 respektive 2018/19 i de frågor som är aktuella, t.ex. vid besök av • , med anledning av skrivelse 2017/18:66 om kärnkraftstillsyn () • , med anledning av skrivelse 2017/18:141 om finansieringssystemet för kärnavfallshantering () • , med anledning av rapporten på kärnavfallsområdet 2018 (SOU 2018:8, ) • Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), om MSB:s informationsbroschyr Om krisen eller kriget kommer () • Statssekreteraren vid , , om ansvaret för informations- och cybersäkerheten () • Utredningen nationell alarmeringstjänst – för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser (SOU 2018:28, ) • Justitie- och inrikesminister och försvarsminister , om de samordnade skogsbrandsbekämpningsinsatserna () • , om granskningsrapporten om livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner (RiR 2018:6, ) • MSB, om myndighetens verksamhet () • (SOU 2018:54, ) • Försvarsberedningens ordförande () • , om myndighetens verksamhet () • (SOU 2019:7, ) • MSB, om dess förebyggande skogsbrandsarbete () anordnade utskottet dessutom en offentlig utfrågning om cybersäkerhet med deltagande av justitie- och inrikesminister , chefen för , , generaldirektören för Försvarsmakten, , generaldirektören för MSB, , samt överdirektören för , . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av krisberedskapen. I motion 2018/19:1016 understryker (M) behovet av en generell krishanteringsförmåga. En sådan förutsätter ett tydligt definierat ansvar på alla nivåer i samhället. Vidare finns det för majoriteten av de identifierade hoten och riskerna ingen väsentlig brist på resurser i vårt samhälle, men det gäller att veta hur man kommer åt dem i händelse av kris, anför motionärerna. De föreslår därför att det bör göras en översyn med syftet att tydligt identifiera ansvar för krisberedskapen i hela samhället. (S) anför i motion 2018/19:1798 att världen står inför en stor mänsklig och miljömässig katastrof på grund av jordens temperaturhöjning. Den naturliga slutsatsen av detta är att man måste förbereda sig för extremväder, enligt motionären som föreslår att behovet av ökad insatsberedskap vid naturkatastrofer och kriser i klimatkrisens spår bör ses över (yrkande 1). I betänkande 2016/17:FöU7 anförde utskottet, liksom det gjort tidigare, att den befintliga och civila krisberedskapsverksamhet som utvecklats bildar bas för det civila försvaret. Utskottet har konstaterat att det i Försvarsberedningens anvisningar bl.a. ingick att mot bakgrund av behoven vid höjd beredskap och ytterst i krig lämna förslag för den fortsatta inriktningen av totalförsvaret (dvs. militärt försvar och civilt försvar) –2025 samt särskilt belysa den fortsatta utvecklingen av en sammanhängande planering för totalförsvaret. Eftersom detta arbete precis hade startat vid det aktuella tillfället ansåg utskottet inte att det fanns skäl att föreslå några ytterligare åtgärder från sida när det gäller krisberedskapssystemet i stort eller i fråga om olika aktörers ansvar. Utskottet har också uttryckt att de utredningar som tagits fram mot bakgrund av skogsbranden i och med anledning av flyktingsituationen 2015 samt samarbetet mellan MSB och Försvarsmakten om totalförsvarets utveckling och granskningsarbete var exempel på viktiga ingångsvärden i detta arbete som utskottet avsåg att följa. Det fanns alltså enligt utskottet inte anledning att föregripa pågående arbeten med påverkan på krisberedskapssystemet, och därför avstyrktes samtliga motionsyrkanden på området vid det aktuella tillfället. beslutade försvarsminister om anvisningar för Försvarsberedningens (Fö 1992:B) fortsatta arbete (Fö2017/00020/MFI) där bl.a. förslag till inriktning ska lämnas för det civila försvaret. Försvarsberedningens rapport ska redovisas . En delredovisning lämnades : Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66). I delredovisningen anger Försvarsberedningen följande: Den återupptagna planeringen för det civila försvaret [ska] så långt som möjligt […] bygga på strukturer och processer som används inom krisberedskapen. Utgångspunkten är att förmågan att hantera kriser i samhället i fredstid också ska ge en grundläggande förmåga att hantera krigssituationer. Försvarsberedningen bedömer att arbetet med krisberedskapen gör att det finns förutsättningar för grundläggande uthållighet och robusthet i samhället. Det lägger grunden till förmågan att skydda befolkningen, minska samhällets sårbarhet, hantera störningar och upprätthålla viktiga samhällsfunktioner. Beredningen konstaterar att krisberedskapen inte är dimensionerad för att hantera ett väpnat angrepp och de påfrestningar som ett krig medför. Samhället saknar därför flera av de resurser, förmågor och strukturer som kommer att krävas vid krigsfara och krig. De förslag som beredningen lämnat om ledningsförhållanden på central, regional och lokal nivå ska utredas vidare. En sådan utredning ska inkludera en översyn av MSB:s mandat och uppgifter samt förslag till en struktur med sektorsansvariga myndigheter och beredskapsmyndigheter. Regeringen beslutade om kommittédirektivet Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport , enligt direktivet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen tillsatte utredningen av operativa räddningsinsatser vid skogsbränder 2018 (dir. 2018:81). Syftet med utvärderingen var att ta till vara erfarenheter och få ny kunskap inför liknande händelser . Utredaren hade bl.a. som uppgift att utvärdera • samordning, samverkan och ledning av insatserna • användning av samhällets samlade resurser och • kommunikation och information till allmänheten. Uppdraget redovisades (SOU 2019:7) och anför sammantaget att alla utredningar om skogsbränderna bör resultera i åtgärder som gör att är bättre rustat för kommande stora skogsbränder och andra stora och komplicerade händelser. Utskottet instämmer med Försvarsberedningen – liksom det gjorde i betänkande 2017/18:FöU7 – i att strukturer och processer som används inom krisberedskapen så långt som möjligt även bör användas i planeringen av det civila försvaret. Utskottet välkomnar därför den föreslagna översynen av MSB:s mandat och uppgifter samt förslag till en struktur med sektorsansvariga myndigheter och beredskapsmyndigheter. Utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar bedöms kunna utveckla frågan än mer. Även förslag är relevanta i sammanhanget. Alla dessa förslag anser utskottet sammantaget tillmötesgår motionärernas intentioner i huvudsak. I väntan på Försvarsberedningens slutrapport och regeringens beredning av de åtgärder som utredningar föreslår finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om en översyn av krisberedskapssystemet, MSB:s verksamhet eller en ökad insatsberedskap. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt krisledningsförmåga. Jämför reservation 1 (M). m.fl. (M) anför i motion 2018/19:2817 yrkande 2, liksom m.fl. (C) gör i motion 2018/19:2840 yrkande 10, att den svenska modellen med självständiga och sinsemellan likställda myndigheter har många fördelar. Det kan dock försvåra snabba och resoluta ingripanden när en kris uppkommer som spänner över flera myndigheters ansvarsområden. Det kan i sådana situationer finnas anledning att ha en tydligare hierarki med en krisledande instans som har befogenhet att i ett krisläge styra över andra myndigheter, anser motionärerna som därför föreslår att det bör skapas en modell för snabbare och tydligare statlig krisledning. I delredovisningen av sin slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) uttrycker Försvarsberedningen i fråga om organisation och ledning följande: Det är i många fall klokt att utgå från den fredstida krisledningsorganisationen som kompletteras med förstärkningsåtgärder som ger större uthållighet och fler funktioner beroende på ansvar och uppgifter under höjd beredskap. De förslag som beredningen lämnat om ledningsförhållanden på central, regional och lokal nivå ska utredas vidare. En sådan utredning ska inkludera en översyn av MSB:s mandat och uppgifter samt förslag till en struktur med sektorsansvariga myndigheter och beredskapsmyndigheter. förslag till regional indelning för statliga myndigheter bör beaktas i utredningen av civilområdenas geografiska indelning. Den av beredningen föreslagna utredningen bör även inkludera en analys av kommunernas olika behov av resurser för att stärka ledningsförmågan med särskilt fokus på storstadsområdena och . Utredningen bör vidare analysera behovet av ett samordningsforum mellan myndigheter med viktigare uppgifter i totalförsvaret, att jämföra med den tidigare . Regeringen beslutade om kommittédirektivet Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport , enligt direktivet. Uppdraget ska redovisas . Utskottet instämmer – liksom det gjorde i betänkande 2017/18:FöU7 – i Försvarsberedningens syn att det vid en krigssituation krävs ändamålsenliga och tydliga lednings- och ansvarsförhållanden för att skapa samordning såväl inom det civila försvaret som mellan det militära och civila försvaret för att totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter. Vikten av tydliga lednings- och ansvarsförhållanden gäller även vid fredstida kriser, anser utskottet som därför välkomnar den föreslagna utredningen om ledningsförhållanden m.m. I väntan på Försvarsberedningens slutrapport, den föreslagna utredningens resultat och regeringens beredning av föreslagna åtgärder finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om stärkt krisledningsförmåga. Särskild lagstiftning för hantering av civila kriser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en särskild lagstiftning för hantering av civila kriser. Jämför reservation 2 (M). m.fl. (M) anför i motion 2018/19:2817 yrkande 5, liksom m.fl. (C) gör i motion 2018/19:2840 yrkande 13, att reglerna i 13 kap. regeringsformen om krig och krigsfara ökar handlingsutrymmet för de högsta statsorganen så att de åtgärder som situationen kräver kan vidtas. För civila kriser finns inte motsvarande regleringar för att öka handlingsutrymmet vilket dock gett förslag på (SOU 2008:125). Motionärerna föreslår att möjligheten bör prövas att införa särskild lagstiftning om hanteringen av civila kriser. Regeringen beslutade om kommittédirektiv Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025, enligt direktivet. • analysera och lämna förslag på en struktur med statliga myndigheter indelade i sektorer och sektorsansvariga myndigheter • analysera och lämna förslag på en ändamålsenlig geografisk indelning för civil ledning och samordning på regional nivå och på hur dessa områden ska ledas • analysera och lämna förslag på en förtydligad ledningsförmåga för kommuner och landsting • analysera och lämna förslag på hur MSB:s roll att verka för samordning kan utvecklas • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade dessutom att låta en parlamentarisk kommitté se över vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället (dir. 2017:31). Översynen ska omfatta en kartläggning av det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot. En analys ska göras av det befintliga regelverket för att se om det finns behov av författningsåtgärder när det gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda. Kommittén fick också i uppdrag att analysera vissa frågor som rör skyddslagen (2010:305) och skyddsförordningen (2010:523) och bedöma om åtgärder behöver vidtas för ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av fast egendom eller viktigare infrastruktur, som exempelvis hamnar, flygplatser och energianläggningar. Uppdraget ska slutredovisas . I delredovisningen av sin slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), understryker Försvarsberedningen: Vikten av att det finns en god författningsberedskap, dvs. att den svenska författningen innehåller de bestämmelser som är nödvändiga för att totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter och för att det svenska samhället ska fungera i laga former även under kriser och i krig. Försvarsberedningen konstaterar att nuvarande regelverk ger en bred uppsättning legala instrument för att mobilisera och dra nytta av samhällets samlade resurser i syfte att nå största möjliga försvarseffekt. Beredningen hänvisar till den parlamentariska kommitténs arbete och gör följande bedömning: I takt med att totalförsvarsplaneringen fortskrider kommer sannolikt behov av revideringar och kompletteringar av författningen att identifieras. Vidare kan de förslag som Försvarsberedningen lämnar i [sin] rapport komma att ge upphov till ny eller reviderad författning. Utskottet instämmer med Försvarsberedningen – liksom det gjorde i betänkande 2017/18:FöU7 – i vikten av att det finns en god författningsberedskap och välkomnar att både Försvarsberedningen och regeringen ser över behoven av ny eller reviderad författning samt ledningsstrukturer även för fredstida kriser. Utskottet ser framför allt positivt på regeringens beslutade översyn av författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen. I väntan på den parlamentariska kommitténs resultat av den aviserade översynen, Försvarsberedningens slutrapport, utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar och regeringens beredning av föreslagna åtgärder finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om lagar och förordningar.