bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslagen om belöningssystem och tipspengar och avstyrker således motionerna 2018/19:1650 (M) yrkande 1 och 2018/19:2871 (M) yrkande 9. Utskottet har förståelse för det som anförs i ett antal motioner om samarbete mellan , kommunerna, civilsamhället och andra myndigheter. Även utskottet är av uppfattningen att ett fungerande samarbete mellan t.ex. polisen och är en förutsättning för att komma till rätta med situationen i de utsatta områdena. Det är också viktigt att informationsutbytet mellan dessa aktörer fungerar på ett ändamålsenligt sätt. Utskottet noterar dock det arbete som pågår på området och noterar i sammanhanget även att SOU 2018:65 – som delvis behandlar frågan om sekretess mellan polisen och – bereds inom . Mot den bakgrunden finns det enligt utskottet inte tillräckliga skäl att tillstyrka motionerna 2018/19:2861 (C) yrkande 7, 2018/19:2596 (L) yrkandena 10 och 11 och 2018/19:2871 (M) yrkandena 22 och 23. Utskottet föreslår därmed att dessa motioner avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetet mot olika brott på internet, t.ex. sexualbrott, näthat och identitetsstölder. Jämför reservation 50 (V) och 51 (KD). I motion 2018/19:486 av (L) yrkande 1 begärs att regeringen ska utreda ifall lagstiftningen behöver stärkas eller om ny brottslagstiftning behövs för att bekämpa brott på deep web. I samma motion yrkande 2 begärs att regeringen ska utreda om polisen behöver ges nya befogenheter för att stoppa brott på deep web och i yrkande 3 anförs att myndigheterna på uppdrag av regeringen bör utreda vilka typer av brott som förekommer på deep web och i vilken omfattning brotten sker. I kommittémotion 2018/19:692 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att utveckla och förankra nationella arbetssätt och metodstöd för utredning av it-relaterade sexualbrott samt se över strukturen för brottssamordning och samverkan mellan polisregionerna. I motion 2018/19:1631 av (M) yrkande 1 begär motionären att det ska införas en onlineknapp eller en alarmknapp på nätet för att motverka gromning. Med ett klick på denna ikon ska barnen komma i direkt kontakt med specialutbildade poliser om de känner sig hotade när de chattar med någon på nätet. I yrkande 2 begärs att gemensamma skyddsåtgärder inom EU för att motverka gromning ska övervägas. I finns ett system med en alarmknapp online. bör verka för att åtgärder mot bl.a. groming genomförs i hela . I kommittémotion 2018/19:2469 av m.fl. (KD) yrkande 2 efterfrågas åtgärder mot trakasserier och brott på internet. Motionärerna anför att polisen behöver skapa en särskild enhet som jobbar riktat mot näthat, mobbning på nätet och nättrakasserier. Allt fler brott flyttar ut på internet, framför allt i sociala medier. I en värld där det digitala livet alltmer smälter ihop med det analoga är det nödvändigt att polisen är ständigt närvarande och ”patrullerar” även på internet. I kommittémotion 2018/19:2689 av m.fl. (KD) yrkande 4 begärs att förutsättningarna ska utredas för att rättsvårdande myndigheter ska kunna koordinera spaning på nätet och kartlägga försäljningen av dopningspreparat. Motionärerna anför att handeln med dopningpreparat och droger i övervägande utsträckning sker på internet och att det finns ett stort antal nätshoppar där man enkelt kan köpa anabola androgena steroider. Det är därför enligt motionärerna avgörande att bl.a. polisen och tullen har möjligheter att effektivt koordinera spaning på nätet för att kartlägga försäljningen och minska tillgängligheten av dopningpreparat. I kommittémotion 2018/19:2455 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att det i personuppgiftslagen finns möjlighet till skadestånd för den som blivit kränkt på internet. Lagen används dock inte i detta syfte i tillräcklig omfattning. (SD) yrkar i motion 2018/19:210 att det ska tillsättas en utredning om hur identitetsstölder effektivare ska beivras. I motion 2018/19:690 av (M) yrkande 2 anförs att mer måste göras för att stävja id-kapningar. Det är enligt motionären bra att regeringen beslutade att kriminalisera id-kapningar. Den negativa utvecklingen har dock fortsatt. Mer måste därför göras, t.ex. borde samtliga offentliga myndigheter upplysa om problematiken på sina hemsidor. anmäldes 120 000 bedrägeribrott. Enligt (Brå) är det en ökning . De bedrägerier som ökar mest är användandet av andras kortuppgifter, utan att det fysiska kortet är stulet. Regeringen gav i regleringsbrevet Brå i uppdrag att kartlägga utvecklingen av it-relaterade inslag i de anmälda brotten. Myndigheten skulle även analysera kompetens och kapacitet när det gäller it-relaterad brottslighet och forensiska it-undersökningar i den brottsutredande verksamheten. I uppdraget ingick att belysa brister och utvecklingsmöjligheter. Brå skulle också överväga om det är möjligt att skapa ett system som ger rättsväsendets myndigheter ett statistiskt underlag för att framöver följa utvecklingen av it-relaterade inslag i de anmälda brotten och i så fall hur ett sådant system bör vara utformat. Brå publicerade rapporten i brottsligheten och rättsväsendets förmåga att hantera dem (rapport 2016:17). Med it-relaterad brottslighet avses i rapporten alla brott som på något sätt har koppling till it, dvs. allt från mängdbrottsärenden utanför it-miljön, men där spår och bevisning kan finnas i it-miljön (t.ex. i mobiltelefoner, på chattforum eller på hårddiskar) till rena it-brott (t.ex. dataintrång). Brås rapport visar en tydlig ökning av it-relaterad brottslighet som det finns en bristande kompetens om it-relaterade brott inom den brottsutredande verksamheten. Brås utredning pekar även på att det saknas fungerande teknisk utrustning och system för att möta den ökade it-relaterade brottsligheten. Brås bedömning är att det krävs stora utbildningsinsatser inom och . infördes ett nytt brott in i 4 kap. , olovlig identitetsanvändning. Ändringarna syftade till att motverka missbruk av identitetsuppgifter och ge skydd mot den integritetskränkning som det innebär att få dessa uppgifter utnyttjade (prop. 2015/16:150, bet. 2015/16:JuU29). Straffet för olovlig identitetsanvändning är böter eller fängelse i högst . Regeringen uppdrog till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att stärka allmänhetens samt små och medelstora företags motståndskraft mot it-incidenter (Ju2018/01866/SSK). MSB skulle bidra till att öka allmänhetens samt små och medelstora företags kunskap om informationssäkerhet, även innefattande frågor om id-stölder. I uppdraget ingick att genomföra en nationell informationskampanj i syfte att öka målgruppernas kunskap om vilka grundläggande säkerhetsåtgärder som kan och bör vidtas för att skydda sig mot it-incidenter inklusive id-stölder. I den del av uppdraget som rör id-stölder skulle MSB samverka med . I den del av uppdraget som rör små och medelstora företag skulle MSB samverka med , och , som är centrala aktörer för den myndighetsgemensamma webbplatsen . Vid behov skulle MSB även samverka med relevanta branschorganisationer. Uppdraget redovisades genom rapporten stärka allmänhetens samt små och medelstora företags motståndskraft mot it-incidenter (MSB 2018-03080). Uppdraget mynnade bl.a. ut i en nationell kampanj, Tänk säkert, som genomfördes av MSB i samband med Informationssäkerhetsmånaden . infördes ett nytt brott i , olaga integritetsintrång. Bestämmelsen straffbelägger intrång i någon annans privatliv genom spridning av vissa slag av bilder eller andra uppgifter, om spridningen är ägnad att medföra allvarlig skada för den som bilden eller uppgiften rör. Bestämmelsen omfattar bl.a. bilder eller andra uppgifter om någons sexualliv eller hälsotillstånd eller om att någon utsatts för vissa brott. Dessutom utvidgades det straffbara området för ofredande. Regeringen hade i propositionen (prop. 2016/17:222 Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten) även föreslagit vissa ändringar i bestämmelserna om olaga hot och förolämpning. Då vissa delar av förslaget innebar grundlagsändringar föreslog att behandlingen av lagförslagen i de delarna skulle skjutas upp till /19 (bet. 2017/18:KU13). Dessa förslag antogs av och trädde i kraft (bet. 2018/19:KU2, rskr. 2018/19:16). anförde i ett yttrande till följande (yttr. 2017/18:JuU2y): Den tekniska utvecklingen och framväxten av internet har, som utskottet tidigare konstaterat (bet. 2014/15:JuU14 s. 29), inneburit positiva förändringar för yttrandefriheten och den demokratiska debatten. Utvecklingen har emellertid också medfört att hot och andra former av kränkningar av den personliga integriteten tagit nya former. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten behöver stärkas och moderniseras för att anpassas till teknik- och samhällsutvecklingen, och utskottet är positivt till de nu aktuella lagförslagen. trädde även lagändringar i i kraft som innebar att straffansvaret för kontakt med barn i sexuellt syfte inträder redan när en vuxen eller en annan straffmyndig person föreslår en träff för ett barn eller stämmer träff med barnet i syfte att begå en gärning för vilken straff föreskrivs i 6 kap. 4, 5, 6, 8 eller 10 § . Det krävs inte, som var fallet tidigare, någon ytterligare åtgärd som är ägnad att främja att en sådan träff kommer till stånd. Vidare ändrades brottsbeteckningen kontakt med barn i sexuellt syfte till kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte. Slutligen höjdes maximistraffet för brottet från fängelse till fängelse . redovisades ett regeringsuppdrag där informerade om att de kommer att införa specialiserade utredningsgrupper för internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn i de regionala it-brottscentrumen, som är under utveckling. På dessa centrum ska specialistfunktioner inrättas för utredning av sexuella övergrepp mot barn där utredarna är specialiserade på kombinationen internet och sexualbrott mot barn liksom utredning av komplexa cyberbrott (se skr. 2018/19:75 s. 53). överlämnades SOU 2017:89 Hemlig dataavläsning – ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet till regeringen. Utredningens utgångspunkt har varit att hemlig dataavläsning är en metod för de brottsbekämpande myndigheterna att med någon form av tekniskt hjälpmedel i hemlighet få tillgång till en dator eller annan teknisk utrustning som kan användas för kommunikation och därigenom få besked om hur utrustningen används eller har använts och vilken information som finns i den. Utredningen konstaterar att det blir allt vanligare att brottsbekämpande myndigheter stöter på information och kommunikationsutrustning som är krypterad i samband med sin brottsförebyggande och utredande verksamhet. Bland annat därför anser utredningen att det finns ett stort behov av hemlig dataavläsning och att metoden kommer att förbättra myndigheternas möjligheter att förhindra och utreda allvarlig brottslighet. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Enligt Statsrådsberedningens förteckning över propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av ska en proposition om hemlig dataavläsning överlämnas till senast . All kommunikation över internet sker med kommunikationsprotokollet Internet Protocol (ip). Varje dator som kopplar upp sig mot internet tilldelas åtminstone en ip-adress av nätverksadministratören eller internetleverantören. Starkt förenklat kan sägas att internettrafik, bl.a. på grund av ip-adresserna, är spårbar till användare. Deep web (även kallat osynliga eller dolda nätverk) är en term för den del av internet som inte indexeras av sökmotorer. Motsatsen till deep web, dvs. det synliga nätet, kallas surface web. Deep web uppskattas vara åtminstone 4 000–5 000 gånger större än det synliga nätet. Delar av deep web brukar kallas för darknet, vilket är krypterade nätverk som gör det möjligt för användarna att kommunicera utan att vare sig kommunikationen eller användarna kan spåras, eller i vart fall väsentligen försvåras en sådan spårning. Det troligen mest kända av dessa nätverk är . För tillgång till krävs en särskild webbläsare, en s.k. Torbrowser. Sådana finns lätt tillgängliga för de flesta vanliga operativsystem. Principen bakom anonymiseringen i är att användaren dirigeras genom ett gratis och världsomspännande nätverk bestående av några tusen datorer som skickar trafik mellan sig. När man kopplar upp sig mot nätverket skickas trafiken mellan tre av dessa och sedan vidare till slutdestinationen. All trafik som ens dator skickar och tar emot genom krypteras i tre lager, på ett sätt som gör att ingen av de tre datorerna kan koppla trafiken till den som kopplat upp sig. Av naturliga skäl finns ingen tillförlitlig statistik för kriminellas användning av krypteringstjänster. Emellertid framhålls från olika håll att användningen av sådana tjänster minskar effektiviteten i de brottsbekämpande myndigheternas användning av befintliga tvångsmedel (se bl.a. SOU 2017:89 Ny teknik och dess betydelse s. 164 ff.). Personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL, upphävdes i samband med ikraftträdandet av lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (se bet. 2017/18:KU23, rskr. 2017/18:224). Enligt övergångsbestämmelserna till den senare lagen gäller PUL fortfarande i vissa särskilt angivna fall. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till i betänkande 2015/16:JuU1 om att öka polisens närvaro på internet. hade året innan gjort ett liknande tillkännagivande (bet. 2014/15:JuU1 punkt 39, rskr. 2014/15:77). följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). Utskottet motiverade sitt beslut enligt följande: Utvecklingen av internet har inneburit många positiva förändringar. Parallellt med nya möjligheter har dock även nya problem tillkommit, och många brott begås via internet. När brottsligheten flyttar ut på internet måste polisen följa efter och vara närvarande där. Det är därför viktigt att polisen har den kompetens som behövs för detta. Alla poliser måste kunna utreda enklare former av it-relaterad brottslighet. Polisens närvaro på internet behöver således öka. I betänkande 2017/18:JuU1 (s. 33) föreslog utskottet ännu ett tillkännagivande till regeringen och motiverade detta på följande sätt: För att möta det hot som den it-relaterade brottsligheten utgör är det viktigt att höja kunskapen inom rättsväsendet. Fler brott måste kunna utredas och lagföras. Som framkommit visar de granskningar som och Brå har gjort att varken polis eller åklagare har beredskap och förmåga att effektivt handlägga och utreda it-relaterad brottslighet. Det är därför bra att regeringen begärt en återrapportering från både och där de med utgångspunkt i dessa granskningar ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap att utreda it-relaterade brott. Detta är dock inte tillräckligt. Enligt utskottets mening behövs det en samlad strategi för att se över hur man kan höja utbildningsnivån för att utreda it-relaterad brottslighet inom hela rättsväsendet. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anfört om en sådan strategi och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:92). I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 4) angav regeringen att tillkännagivandena om brottslighet på internet var slutbehandlade och anförde följande (s. 46 f.): har påtalat för regeringen att rättsväsendets arbete med it-relaterade brott bör utvecklas och kompetensen på området stärkas. har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottsligheten på internet (bet. 2014/15:JuU1, punkt 39, rskr. 2014/15:77). har också tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att öka polisens närvaro på internet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1, punkt 42, rskr. 2015/16:106). I skrivelse 2016/17:75 redovisades dessa två punkter som slutbehandlade. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandena skulle kunna anses slutbehandlade (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkterna därför åter står som öppna. Därutöver har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om behovet av en samlad strategi för att höja kunskapen inom hela rättsväsendet om den it-relaterade brottsligheten (bet. 2017/18:JuU1, punkt 59, rskr. 2017/18:92). (Brå 2016:17) och (RIR 2015:21) har tidigare noterat att det finns vissa brister i kapacitet och förmåga vid och att handlägga och utreda it-relaterad brottslighet. I regleringsbreven begärde regeringen därför återrapportering från både och . Myndigheterna skulle med utgångspunkt i nämnda granskningar redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-relaterade brott. Av redovisningen skulle också framgå hur myndigheterna arbetade för att sprida och implementera kunskap om it-relaterad brottslighet inom den egna verksamheten. Nedan redovisas åtgärder för att höja kompetensen kring it-relaterad brottslighet som även har vidtagits i andra delar av rättsväsendet. Med hänsyn till de åtgärder som vidtagits anser regeringen därmed att samtliga tre tillkännagivanden avseende it-relaterade brott kan anses slutbehandlade. I årsredovisningen redovisar sitt arbete med att säkerställa en tillräcklig kompetens och beredskap avseende it-relaterad brottslighet. It-brottscentrum inrättas nu i alla polisregioner och varje polisregion ska ha förmåga att hantera komplicerade ärenden på området och via en deskfunktion kunna ge stöd i frågor som rör brott med it-relevans. Arbetet samordnas av det nationella it-brottscentret och ska vara fullt genomfört 2020. Vid Nationellt it-brottcentrum finns också en nationell deskfunktion dit medarbetare inom kan vända sig med frågor som rör it-relaterade brott. Desken är också myndighetens kontaktyta mot en rad externa aktörer, både nationella och internationella. Nationellt it-brottscentrum svarar för att kompetens dygnet runt finns tillgänglig nationellt vid inträffade allvarliga brott och andra händelser. blev Nationellt it-brottscentrum fullvärdig medlem i European Cybercrime Training and . Där bedrivs bl. a. ett arbete med att skapa ett europeiskt certifieringssystem för de olika roller som behövs för att bekämpa it-brottslighet. Exempel på sådana roller är specialistutredare, underrättelsehandläggare, analytiker och it-forensiker. för samtal med den norska om ett utökat samarbete för att gemensamt bedriva specialistutbildningar med sikte på de kommande europeiska certifieringarna. Kompetensutvecklingsinsatser inom it-forensik och it-relaterad brottslighet har genomförts och avser att ytterligare intensifiera arbetet med rekrytering av specialistkompetens och kompetensutveckling av befintlig personal i syfte att stärka arbetet mot it-relaterad brottslighet. har uppmärksammat behovet av utbildning om it-brott och it-relaterad brottslighet vid de nordiska ländernas polisutbildningar och finansierar därför framtagandet av en sådan utbildning. Arbetet förväntas bli klart och materialet ska därefter anpassas till respektive lands språk. har vidtagit ett flertal åtgärder för att höja kompetensen och ge åklagarna bättre förutsättningar att utreda och lagföra brott som begås på internet. Utbildningar på it-området genomförs vid åklagarnas obligatoriska grundutbildning och vid valfria vidareutbildningar. infördes en fördjupningskurs om it-brott som fortsatte även . har också genomfört en obligatorisk halvdagsutbildning i it-brott och bevissäkring i it-miljö för samtliga åklagare. En e-utbildning i samma ämne har även lanserats. har ett nätverk för it-brottsåklagare. Åklagarna i nätverket ska stödja kollegor i frågor på it-området och samverka med på regional nivå. Vidare har myndigheten fortsatt att implementera en webbaserad guide för vanligt förekommande frågor om brott med it-anknytning. För att stärka myndighetens förmåga att hantera hot och kränkningar på internet hölls en hatbrottskonferens med föreläsningar om bl.a. bevissäkring på internet och om hatbrott, huvudsakligen på internet. Rättspromemoriorna om sexualbrott på internet mot unga brottsoffer och om hatbrott har särskilt uppmärksammats på arbetsplatsträffar. Straffvärdet för grovt förtal, särskilt ungdomars exponering på internet och spridning av fotografier genom mobiltelefon, har varit en av myndighetens prioriterade prejudikatfrågor för2017, liksom gränsdragningen mellan dataintrång av normalgraden och grovt brott. Framöver planerar myndigheten bl. a. att ta fram en rättslig vägledning för arbetet mot hets mot folkgrupp främst på sociala medier. är en åklagarmyndighet med en polisiär utredningsverksamhet, vilket innebär att är beroende av en nära samverkan med Polis- och i it-relaterade frågor. För att säkra förmågan att hantera en i allt högre utsträckning digitaliserad brottslighet antog strategier för it-utveckling och digital verksamhetsutveckling. För att kunna hantera ökande informationsmängder i myndighetens ärenden har projekt bedrivits avseende it-stöd för utredningsanalys och it-forensik. Frågor kopplade till it-relaterad brottslighet har tidigare behandlats i olika utbildningar som tillhandahåller. kommer att erbjuda en ny utbildning som syftar till att ge fördjupade kunskaper om it-relaterad brottslighet, informationsteknik, internet och säkring av digitala bevis. Utbildningen behandlar även juridiska frågeställningar som uppkommer vid brott i it-miljö och hur sådana frågor kan bedömas. Utbildningen riktar sig till ordinarie domare, men är även öppen för icke ordinarie domare. En nationell strategi för informations- och cybersäkerhet beslutade regeringen om en nationell strategi för informations- och cybersäkerhet som även omfattar rättsväsendet. Ett av de sex prioriterade områdena är att öka möjligheterna att förebygga och bekämpa it-relaterad brottslighet genom anpassad lagstiftning, utvecklad kompetens och ett förstärkt internationellt samarbete. kompletterades strategin med bl.a. en översikt över regeringens pågående aktiviteter för att genomföra strategin. Utöver vad som redovisats ovan kan nämnas att regeringen har beslutat om propositionerna Effektivare lagstiftning mot vuxnas kontakter med barn i sexuellt syfte (prop. 2016/17:214) och Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten (prop. 2016/17:222). Merparten av lagändringarna trädde i kraft . Regeringen har även gett och i uppdrag att utveckla förmågan att bekämpa sexuella övergrepp mot barn (Ju2016/06827/PO). Vidare har en utredare haft i uppdrag att överväga vissa frågor om barnpornografibrottet och om preskription ska avskaffas för sexualbrott och andra allvarliga brott mot barn. Uppdragen redovisades respektive och bereds nu i . Utskottet hade inte något att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivandena (bet. 2018/19:JuU1 s. 20). Utskottet behandlade olika yrkanden om internetrelaterad brottslighet även i förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2017/18:JuU13 s. 28 f.). Utskottet anförde då att det instämde i vad motionärerna i några motioner anfört om vikten av åtgärder för att motverka trakasserier och hot på internet, s.k. näthat. Det var därför enligt utskottet positivt att det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteteten på internet stärkts genom att brottet olaga integritetsintrång hade införts. Regeringen hade också, noterade utskottet, bl.a. med anledning av tidigare tillkännagivanden gett och i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-brott.