bet · H701KrU2 · 2019-10-22 00:00:00 — Regeringen refererar här till förslag i utredningen om radiospektrumanvändning som ansåg att övergången från marksänd tv till alternativa distributionssätt bör utredas eftersom det inte kan uteslutas att efterfrågan kommer att vara så låg att frekvenserna kan och bör frigöras för annan användning (SOU 2018:92). Utskottet delar regeringens bedömning att en övergång till modernare sändningsteknik i marknätet förutsätter en samsyn mellan samtliga aktörer i marknätet eftersom en mer modern sändningsteknik kräver moderna tv-mottagare. Mot bakgrund av ovanstående tillstyrker utskottet proposition 2018/19:136 punkt 2 och avstyrker motionerna 2019/20:44 (C) yrkande 2 samt 2019/20:58 (SD) yrkandena 4 i denna del och 5. Förhandsprövning av nya tjänster Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om förhandsprövning av nya tjänster. avslår därmed motioner om förhands-prövningens omfattning och längd, om vilka som får anmäla en tjänst för förhandsprövning, att nyhetstjänster ska undantas från förhandsprövning samt att tredjepartsanmälningar inte får ha retroaktiv verkan. Jämför reservation 8 (M, KD), 9 (SD), 10 (V) och 11 (L). Finansiering av public service utgör normalt statligt stöd i EU-rättslig mening vilket innebär att medlemsstaterna ska följa om statsstöd. Enligt det s.k. Amsterdamprotokollet (Protokoll om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna [EGT C 340, 10.11.1997]), får medlemsstaterna själva definiera vad som ska ingå i public service-uppdraget och välja hur det ska finansieras. Riktlinjerna från kommissionen om hur om statsstöd ska tillämpas utgår från public services oberoende, vilket bl.a. medger att programföretagen ska kunna anförtros uppdraget att tillhandahålla ett brett, balanserat och varierat programutbud. Enligt Europeiska kommissionens tolkningsmeddelande ska riktlinjerna för förfarandet med förhandsprövning av väsentligt nya tjänster inte hindra programföretagen från att prova innovativa nya tjänster i begränsad omfattning, t.ex. i form av pilotprojekt. infördes systemet med förhandsprövning av nya tjänster i (prop. 2008/09:195 bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Regeringen konstaterade i proposition 2008/09:195 att SVT, SR och UR verkar på en konkurrensutsatt marknad och att , det s.k. Amsterdamprotokollet, ställer krav på att uppdraget i allmänhetens tjänst är tydligt utformat om verksamheten ska bekostas av allmänna medel, att nya tjänster prövas och att uppdraget ställer höga krav på att nya tjänster som lanseras har ett tillräckligt stort värde för allmänheten för att motsvara t.ex. de kostnader som tjänsten genererar. Regeringen anför att det är centralt att programföretagen ges möjligheter att använda sina medel för utveckling på ett effektivt och långsiktigt sätt. Enligt anslagsvillkoren ska programföretagen delta i utvecklingen av produktions- och distributionsteknik för radio respektive tv. Regeringen gör bedömningen att systemet med förhandsprövning därför bör behållas även under kommande tillståndsperiod men att vissa ändringar i systemet behöver göras. Regeringen föreslår att enbart nya tjänster av större betydelse och väsentliga ändringar av befintliga tjänster inom ramen för programföretagens kompletterande verksamhet ska prövas (punkt 3). Enligt regeringen innebär detta att förhandsprövningen kommer att fokusera på de tjänster vars marknadsstörande effekter behöver vägas mot hur nödvändiga de är för att uppfylla public service-uppdraget. Kärnverksamheten undantas som prövningsbart område. Regeringen betonar att prövningen enbart avser nya tekniker och metoder, dvs. prövningen avser inte innehåll. Vidare föreslår regeringen att andra än programföretagen ska kunna anmäla att en ny tjänst av större betydelse eller en väsentlig ändring av en befintlig tjänst som programföretagen lanserar under kommande tillståndsperiod ska förhandsprövas hos Myndigheten för press, radio och tv. Myndigheten får avgöra om en tjänst ska tas upp till prövning efter anmälan. Om en tjänst inte godkänns ska programföretagen upphöra att erbjuda den. Regeringen bedömer också att möjligheten för programföretagen att bedriva försöksverksamhet bör behållas. Det bör förtydligas att denna möjlighet gäller för tjänster som är begränsade geografiskt eller i fråga om publik, eller om avsikten med en tjänst är att få erfarenheter och kunskap om en ny teknik eller innovativ tjänst. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2019/20:60 att det i sändningstillståndet bör ställas krav på att nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för den kärnverksamhet och kompletterande verksamhet som programföretagen vill lansera ska anmälas (yrkande 3). Vidare anför motionärerna att möjligheten för program-företagen att bedriva försöksverksamhet ska begränsas (yrkande 5). Motionärerna anser att förhandsprövning av nya tjänster är en viktig del ur konkurrenssynpunkt och i ett statsstödshänseende. m.fl. (V) yrkar i motion 2019/20:39 yrkande 1 att avslår regeringens förslag om att andra får anmäla tjänster för förhandsprövning. Motionärerna menar att förslaget ger kommersiella intressen ett stort inflytande över programföretagens arbete och utveckling. m.fl. (L) anför i motion 2019/20:42 yrkande 3 i denna del att det finns anledning till ytterligare överväganden kring utformningen av förhandsprövningen. Motionärerna vill att nyhetstjänster undantas från förhandsprövning och att det tydliggörs att tredjepartsanmälningar inte på något sätt kan ha retroaktiv verkan. Yttrande från (2019/20:KU2y) Enligt de nuvarande anslagsvillkoren ska programföretagen anmäla nya tjänster till regeringen för godkännande. Anmälningskravet gäller nya permanenta programtjänster och andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten. Det är programföretagen själva som avgör vilka tjänster som ska anmälas. Anmälan skickas även till Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) som har i uppdrag att genomföra förhandsprövningar av nya tjänster som anmäls av programföretagen. Förhandsprövningen innefattar såväl tjänstens allmänna värde, dvs. hur och i vilken mån tjänsten bidrar till att det aktuella företaget uppfyller sitt public service-uppdrag, som dess marknadspåverkan. Enligt nuvarande uppdrag ska myndigheten väga samman de två bedömningarna till ett yttrande gällande om tjänsten i fråga bör godkännas för lansering. Yttrandet ska tillsammans med inkomna remissvar lämnas till regeringen som därefter fattar det slutliga beslutet om huruvida tjänsten ska godkännas eller inte. Regeringen föreslår nu vissa ändringar i systemet för förhandsprövning av nya tjänster. Det prövningsbara området begränsas till programföretagens kompletterande verksamhet. Således ska endast nya tjänster av större betydelse eller väsentliga förändringar av befintliga tjänster inom den kompletterande verksamheten kunna förhandsprövas. Mot bakgrund av att kärnverksamheten föreslås utvidgas till att även omfatta tillhandahållanden av radio- och tv-program på programföretagens egna plattformar på internet undantas därmed både den delen av programföretagens verksamhet och den del som inryms i kärnverksamheten från förhandsprövningen. En annan nyhet är att även andra aktörer än programföretagen ska kunna anmäla tjänster för förhandsprövning. En anmälan av en tjänst innebär dock inte att tjänsten ska förhandsprövas, utan MPRT ska självständigt avgöra om en förhandsprövning är motiverad. Det har ifrågasatts om systemet med förhandsprövning strider mot yttrande-frihetsgrundlagens bestämmelser om censurförbud, hindrande åtgärder, redaktionell självständighet och etableringsfrihet. Utskottet begränsar sin prövning till denna fråga och uttalar sig således inte om behovet eller den närmare utformningen av systemet med förhandsprövning eller om eventuella konsekvenser för programföretagens verksamhet och oberoende ställning. Bakgrunden till förhandsprövningen är att finansieringen av public service måste följa om statsstöd eftersom public service finansieras med allmänna medel, dvs. Systemet med förhandsprövning syftar till att avgränsa vilka tjänster som ska få bekostas med allmänna medel. Syftet är att säkerställa att statligt stöd används för tjänster som bidrar till att public service-uppdraget uppfylls och att konkurrensen på marknaden inte snedvrids på ett otillbörligt sätt. Förhandsprövningen handlar således inte om att pröva själva innehållet – vad som ska få förekomma i ett program eller i en tjänst – eller pröva om ett visst innehåll ska få framföras. Den handlar i stället om att avgöra om en ny eller förändrad tjänst som något av programföretagen vill lansera ska bekostas med allmänna medel. En annan sak är att innehållet kan ha viss betydelse vid bedömningen av vilka tjänster som ska få lanseras. Det nya i en verksamhet kan bl.a. vara beroende av dess innehåll, men då endast som en del av bedömningen av om en tjänst kan förenas med de syften som ligger bakom public service-uppdraget. Med hänsyn till att programföretagen finansieras med allmänna medel kan inte företagen anses ha en oinskränkt rätt att avgöra vilka tjänster som ingår i public service-uppdraget. Sammantaget gör utskottet bedömningen att systemet med förhands-prövning inte strider mot yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om censur-förbud, hindrande åtgärder, redaktionell självständighet eller etableringsfrihet. Att endast tjänster inom den kompletterande verksamheten föreslås omfattas av det prövningsbara området tydliggör enligt utskottet att det inte är fråga om en prövning av innehållet i radio- eller tv-program i strid med yttrande-frihetsgrundlagens bestämmelser utan att prövningen tar sikte på nya tekniker och metoder. Förändringen att andra aktörer än programföretagen ska kunna anmäla tjänster till MPRT påverkar enligt utskottets mening inte i sig förhandsprövningens förenlighet med yttrandefrihetsgrundlagen. Utskottet anser att det finns skäl att följa tillämpningen och utvecklingen av systemet med förhandsprövning och konstaterar att MPRT och regeringen vid sin prövning har att beakta yttrandefrihetsgrundlagen. Från de utgångspunkter har att beakta anser utskottet att det inte finns något som hindrar att propositionen bifalls i denna del och att motion 2019/20:39 av m.fl. (V) yrkande 1 i enlighet med det bör avslås. Utskottet konstaterar att syftet med förhandsprövningen är att säkerställa att statligt stöd används för tjänster som bidrar till att public service-uppdraget uppfylls och inte påverkar konkurrensen på mediemarknaden på ett otillbörligt sätt enligt det s.k. Amsterdamprotokollet. Dessa är centrala principer för public services legitimitet, särskilt sedan införandet av en individuell public service-avgift. I fråga om vikten av förhandsprövning utifrån konkurrenssynpunkt noterar utskottet att programföretagen har åtagit sig att följa samma principer som gäller för marknätet för den program-verksamhet som programföretagen bedriver på internet. Utskottet bedömer att de tjänster som kommersiella medieaktörer har lyft fram som exempel på tjänster som bör förhandsprövas, i stor utsträckning är tjänster som kan definieras som kompletterande verksamhet. Utskottet vill betona att regeringens förslag att förhandsprövning enbart ska omfatta tjänster inom ramen för programföretagens kompletterande verksamhet bl.a. syftar till att underlätta för en prövning som enbart avser nya tekniker och metoder. Utskottet anser i likhet med regeringen att frågan om vilka tjänster som ska kunna förhandsprövas innebär en svår avvägning som kräver noggranna överväganden. Detta är inte minst viktigt ur perspektivet att programinnehåll aldrig får blir föremål för prövning utifrån principen om public services oberoende. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om förhandsprövning. I likhet med anser dock utskottet att det finns skäl för regeringen att följa både tillämpning och utveckling av systemet med förhandsprövning. Detta ska även ses i relation till det utskottet anför om beslut vid förhandsprövning nedan. Utskottet tillstyrker proposition 2018/19:136 punkt 3 och avstyrker motionerna 2019/20:39 (V) yrkande 1, 2019/20:42 (L) yrkande 3 i denna del och 2019/20:60 (M) yrkandena 3 och 5. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över möjligheterna för en ordning för förhandsprövning där regeringen inte utgör den sista instansen. infördes systemet med förhandsprövning av nya tjänster (prop. 2008/09:195 bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Eftersom det är regeringen som utifrån beslut formulerar uppdraget till programföretagen beslutades att nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som SR, SVT och UR vill lansera enligt programföretagens anslagsvillkor, ska anmälas till regeringen för godkännande. Regeringen ansåg att det kan vara lämpligt att själva prövningen görs på myndighetsnivå och dåvarande Myndigheten för radio och tv fick i uppdrag att genomföra förhandsprövningarna. Prövningarna innefattar såväl tjänstens allmänna värde, dvs. hur och i vilken mån tjänsten bidrar till att det aktuella företaget uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, som dess marknadspåverkan. Regeringen anför att det finns nackdelar med att regeringen beslutar om godkännande av tjänster som anmäls för förhandsprövning. Att regeringen fattar det slutliga beslutet skulle kunna uppfattas som politisk styrning som påverkar oberoendet för public service negativt. Att låta någon annan än regeringen besluta om godkännande av nya tjänster innebär dock enligt regeringen att en grundläggande princip för regleringen av radio och tv i allmänhetens tjänst frångås, nämligen att regeringen utifrån beslut formulerar uppdraget till programföretagen och därmed även bedömer vad som ryms inom detta. Frågor som regeringen menar behöver beaktas rör bl.a. om oberoendet för public service stärks om beslutet fattas av en myndighet i stället för av regeringen och om, och i så fall hur, beslutet ska kunna överprövas. Regeringen bedömer att en sådan ändring behöver analyseras noggrant och att det är angeläget att frågan utreds vidare under den kommande tillståndsperioden. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2019/20:60 yrkande 4 att regeringen ska återkomma med förslag till en ny ordning för förhandsprövningsprocessen med innebörden att den ska utföras av en oberoende funktion i stället för att beslutas av regeringen. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:58 yrkande 6 att i de fall en förhandsprövning görs bör den inte göras av en myndighet under regeringen. Motionärerna är skeptiska till om det är politikers och särskilt regeringens uppdrag att avgöra huruvida programföretagen får starta nya tjänster. Ett likartat yrkande återfinns i kommittémotion 2019/20:1092 yrkande 9 av m.fl. (SD). Per Lodenius (C) anför i motion 2019/20:44 yrkande 1 att systemet för förhandsprövning bör se annorlunda ut och att regeringen inte bör vara inblandad i beslutsfattande vad gäller förhandsprövningen. m.fl. (L) anför i motion 2019/20:42 yrkande 3 i denna del att det finns anledning till ytterligare överväganden kring utformningen av förhandsprövningen. Motionärerna vill se en skyndsam utredning och genom-förande av en ny ordning där regeringen inte är inblandad i förhandsprövningen. Utskottet kan konstatera att systemet för förhandsprövning inte använts eftersom programföretagen inte anmält några tjänster för förhandsprövning. Utskottet noterar i sammanhanget att Europeiska kommissionen i en skrivelse till () 2014 uppgav att den fått indikationer på att eventuellt inte uppfyller sina skyldigheter enligt ett tolkningsmeddelande från kommissionen 2009. Kommissionens kritik riktas mot att bedömningen av tjänsternas marknadspåverkan inte görs av ett organ som är helt oberoende i förhållande till programföretagens ledningar, vilket kommissionen anser är ett krav enligt meddelandet. Förutom de indikationer som kommissionen för fram om graden av Myndigheten för press, radio och tv:s oberoende i relation till programföretagens ledningar finns ingen erfarenhet av prövningens oberoende. Att andra än programföretagen ska kunna anmäla nya tjänster ökar enligt utskottet sannolikheten för att tjänster kommer att anmälas för förhandsprövning. Utskottet noterar regeringens resonemang kring systemet för förhandsprövning i proposition 2018/19:136 och att regeringen anser att det är angeläget att frågan utreds vidare under kommande tillståndsperiod. Trots det aviserar regeringen inte en utredning. Utskottet har förståelse för hur dagens system är konstruerat utifrån principen för reglering av public service, dvs. att regeringen, utifrån beslut, formulerar uppdraget till programföretagen och vad som ryms inom det. Utskottet anser dock att det finns anledning till ytterligare överväganden kring utformningen av förhandsprövningen, inte minst i fråga om regeringens roll som sista instans vid förhandsprövning. I perspektivet att olika insatser görs inför kommande sändningstillstånd för att öka programföretagens legitimitet, menar utskottet att systemet med beslut vid förhandsprövning av nya tjänster är en central fråga att belysa i sammanhanget i syfte att bidra till värnandet av public services oberoende. Sammantaget anser utskottet att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över möjligheterna för en ordning för förhandsprövning där regeringen inte utgör den sista instansen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2019/20:60 (M) yrkande 4, 2019/20:44 (C) yrkande 1, 2019/20:42 (L) yrkande 3 i denna del samt tillstyrker delvis motionerna 2019/20:58 (SD) yrkande 6 och 2019/20:1092 (SD) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om sändningarnas innehåll och avslår motioner om speglingsuppdrag, om hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar, om policyer för lokala konkurrenssituationer och om minoritetsspråken. Jämför reservation 12 (SD), 13 (V) och 14 (L). Det breda innehållsuppdraget bör bestå Regeringen menar att programföretagens legitimitet ligger i att de långsiktigt kan uppfylla demokratiska, sociala och kulturella behov i samhället samt bidra till att bevara en mångfald i medierna. Regeringen bedömer därför att det breda innehållsuppdraget och övriga innehållsvillkor som gäller för , SVT och UR under innevarande tillståndsperiod 2014–2019 i huvudsak bör gälla under kommande tillståndsperiod 2020–2025. Regeringen menar att programföretagens uppdrag består i att se till hela publikens behov och intressen för att på så vis vara relevanta för alla och inte att i första hand maximera antalet tittare eller lyssnare. Regeringen bedömer att speglingsuppdraget bör fortsätta att vara centralt för public services roll som sammanhållande kraft i samhället. Programföretagen bör aktivt och medvetet arbeta för en bredd i speglingen av mångfalden och motverka diskriminering, utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv samt fortsätta att arbeta med en decentraliserad organisation som skapar förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Regeringen föreslår att programföretagen genom sin verksamhet ska bidra till att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet (punkt 4). Regeringen menar att programföretagen, med sina långsiktiga och stabila finansieringsförutsättningar, är viktiga aktörer på den svenska produktions-marknaden. Regeringen bedömer att SR och SVT även i fortsättningen bör erbjuda ett mångsidigt kulturutbud som fördjupas, utvecklas och vidgas . Vidare gör regeringen bedömningen att verksamheten i Berwaldhallen med symfoniorkester och har stor betydelse för SR:s möjlighet att uppfylla kulturuppdraget. Regeringen föreslår att SVT återkommande ska redogöra för hur företaget avser att satsa på svensk filmproduktion (punkt 4). Regeringen menar att filmuppdraget ska fördjupas, utvecklas och vidgas . Folkbildning samt medie- och informationskunnighet Regeringen gör bedömningen att folkbildning bör fortsätta att vara en central del av public service-uppdraget och att medie- och informationskunnighet bör fortsätta att vara en viktig del i folkbildningsuppdraget. Regeringen framhåller bl.a. att UR har ett särskilt ansvar för media- och informationskunskap. Regeringen föreslår att SR och SVT ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade områden (punkt 4). Svagt bevakade områden bör enligt regeringen i första hand definieras geografiskt och befolkningsmässigt men kan också definieras ämnesspecifikt. Stärkt bevakning ska framför allt resultera i ökad bevakning av svagt bevakade områden. Det innehåll som har producerats lokalt, eller som på något annat sätt behandlar ett svagt bevakat område, bör enligt regeringen i högre grad får utrymme i rikssändningarna. Vidare föreslår regeringen att SR och SVT i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar. Syftet är att värna en mångfald av perspektiv på en livskraftig mediemarknad (punkt 4). Regeringen föreslår att SR ska erbjuda ett utbud av nyheter på olika språk för människor i och i närområden som inte kan ta del av nyheter på svenska (punkt 4). Vidare bedömer regeringen att programföretagen ska upprätthålla en god balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet och mellan olika delar av kärnverksamheten. Enligt regeringen innebär det att SR och SVT bör bedriva sin nyhetsverksamhet med fokus på ljud respektive rörlig bild. Regeringen gör vidare bedömningen att sändningstillståndens villkor att beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning bör inkludera SR:s och SVT:s ordinarie nyhetsverksamhet, vilket är särskilt viktigt i extrema nyhetslägen. Ambitionsnivån bör successivt höjas när det gäller möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att tillgodogöra sig programföretagens utbud. Programverksamhet på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk Regeringen föreslår att programföretagen ska ha en kontinuerlig dialog med de berörda grupperna för att uppnå hög kvalitet i utbudet på såväl de nationella minoritetsspråken dvs. finska, jiddisch, meänkieli, romska och samiska, som på teckenspråk (punkt 4). Regeringen föreslår att förstasändningar och förstapubliceringar på de nationella minoritetsspråken ska öka jämfört med nivåer. Programföretagens samlade utbud på de nationella minoritetsspråken ska uppgå till minst samma nivå som 2019. Motsvarande krav ska gälla för SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk. Samtliga programföretag ska öka sitt utbud på jiddisch i förhållande till den nivå som uppnås 2019 (punkt 4). Vidare bedömer regeringen att programföretagen, liksom under innevarande tillståndsperiod, bör kunna fördela ansvaret för olika slags insatser i fråga om programverksamhet på minoritetsspråk och program om och för personer med funktionsnedsättning. Regeringen ser det som ett led i en effektiv resursanvändning och avser att följa upp hur minoritets-språksutbudet utvecklas . m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:58 yrkande 3 med avseende på speglingsuppdraget att en persons förmåga att lyfta fram perspektiv inte alltid eller enbart påverkas av personens etniska eller sexuella läggning och att kompetens måste vara primärt fokus framför kvotering av olika slag. m.fl. (V) yrkar i kommittémotion 2019/20:39 att avslår propositionen i den del som avser förslaget om att SVT och SR i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar (yrkande 2). Motionärerna menar att det är oroande att utvecklingen gått mot ett fåtal större aktörer och minskad lokal bevakning men anser inte att public service utgör ett hot mot den lokala mediemarknaden. I samma motion anför motionärerna att regeringen bör formulera enskilda uppdrag som rör minoritetsspråken till programföretagen (yrkande 3).