bet · H701FiU12 · 2019-11-12 00:00:00 — En ny reglering för tjänstepensionsföretag Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att införa en ny lag om tjänstepensionsföretag och om ändringar i bl.a. försäkringsrörelselagen, lagen om årsredovisning i försäkringsföretag och lagen om utländska försäkrings-givares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Vidare föreslår utskottet fyra tillkännagivanden till regeringen som rör solvens inklusive kapitalkrav, information, egenföretagares försäkringar och tilläggsförsäkringar. • Regeringen bör skyndsamt återkomma med ytterligare förslag när det gäller solvensregleringen för tjänstepensionsföretag. • Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag till lagbestämmelser så att det införs avtalsfrihet för kollektivavtalsparterna i fråga om information till företag och anställda om tjänstepensioner. • Regeringen bör skyndsamt utreda möjligheten att använda optionen i andra tjänstepensionsdirektivet (artikel 6.1 b) att räkna egenföretagares försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar och återkomma till i frågan. • Regeringen bör skyndsamt ytterligare analysera frågan om behandlingen av försäkringsklassen tilläggsförsäkringar i regelverket så att företag som meddelar sådana försäkringar inte i praktiken utestängs från tillträde till regleringen för tjänstepensionsföretag, och återkomma till i denna fråga. Förslagen bygger på ett EU-direktiv om tjänstepensionsinstitut (andra tjänstepensionsdirektivet) och innebär att andra tjänstepensionsdirektivet genomförs i svensk rätt i fråga om en ny typ av institut: tjänstepensionsföretag. Regeringen föreslår att den nya regleringen tas in i en ny lag om tjänste-pensionsföretag med andra tjänstepensionsdirektivet som grund. Understödsföreningar som meddelar försäkring för tjänstepension, s.k. tjänstepensionskassor, föreslås få fortsätta driva verksamhet som tjänstepensionsföretag enligt den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Försäkringsföretag som bara meddelar försäkring för tjänstepension föreslås ha möjlighet att driva verksamhet som omfattas av andra tjänstepensionsdirektivet efter att de omvandlats till tjänstepensionsföretag. Vidare föreslår regeringen att det införs särskilda rörelseregler för tjänstepensionsföretag och en förstärkt reglering av kapitalkrav i förhållande till direktivet genom införande av ett riskbaserat kapitalkrav för tjänstepensionsföretag. Det finns även ett förslag om att tjänstepensionsföretag ska offentliggöra sina principer för aktieägarengagemang samt delar av sina investeringsstrategier och överenskommelser med kapitalförvaltare. Lagändringarna föreslås träda i kraft , utom en bestämmelse om avgifter vid återköp och överföring av försäkring som föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår även att bestämmelser om att tjänstepensionsföretag ska lämna vissa årliga redogörelser ska tillämpas första gången . Utskottet föreslår en redaktionell ändring i förhållande till regeringens lagförslag. Slutligen föreslår utskottet att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Proposition 2018/19:158 En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ny reglering för tjänstepensionsföretag Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ny reglering för tjänstepensionsföretag antar regeringens förslag till 1. lag om tjänstepensionsföretag, 2. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensions-utfästelse m.m., 3. lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979), 4. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 5. lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda, 6. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 7. lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, 8. lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, 9. lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, 10. lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkrings-givares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i , 11. lag om ändring i lagen (1999:890) om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m., 12. lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078), 13. lag om ändring i lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag, 14. lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, 15. lag om ändring i revisorslagen (2001:883), 16. lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansierings-rörelse, 17. lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag, 18. lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551), 19. lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, 20. lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ, 21. lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 22. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 23. lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster, 24. lag om ändring i delgivningslagen (2010:1932), 25. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043), 26. lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkrings-rörelselagen (2010:2043), 27. lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar, 28. lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, 29. lag om ändring i lagen (2014:836) om näringsförbud, 30. lag om ändring i lagen (2016:1306) med kompletterande bestämmelser till EU:s marknadsmissbruksförordning, 31. lag om ändring i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism med den ändringen att 1 kap. 2 § 1 ska avslutas med ett kommatecken, 32. lag om ändring i lagen (2018:1219) om försäkringsdistribution. Därmed bifaller proposition 2018/19:158 punkterna 1–32. ställer sig bakom det som utskottet anför om solvens inklusive kapitalkrav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om information och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om egenföretagares försäkringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om tilläggsförsäkringar och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2018/19:158 En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Förslaget innehåller en ny reglering som krävs för att genomföra och rådets direktiv (EU) 2016/2341 av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (andra tjänstepensionsdirektivet). I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. höll utskottet en överläggning med dåvarande finansmarknadsminister om andra tjänstepensionsdirektivet. gav statssekreterare utskottet information om propositionen (pm dnr 359–2019/20). gav generaldirektör utskottet information i ärendet. Utskottet har tagit emot skrivelser från (dnr 94–2019/20 och dnr 528–2019/20), (dnr 231–2019/20), , i och PTK (dnr 235–2019/20 och dnr 374–2019/20), Försäkring (dnr 243–2019/20) och Livförsäkringsbolaget , ömsesidigt (dnr 464–2019/20). Tjänstepensioner utgör ett komplement till den allmänna pensionen. De grundas på att arbetsgivaren har utfäst sig att till arbetstagaren betala ut olika förmåner kopplat till pensioneringen. I kan tjänstepensionen ha sin grund i ett kollektivavtal, i ett individuellt avtal mellan en arbetsgivare och en enskild arbetstagare eller i en ensidig utfästelse av en arbetsgivare. Något krav på att en arbetsgivare ska tillhandahålla tjänstepension till sina anställda finns inte enligt svensk lagstiftning. Det är i stället arbetsmarknadens parter och enskilda arbetsgivare och arbetstagare som kommer överens om huruvida tjänstepension ska tillhandahållas och hur den ska vara utformad. av arbetstagarna i omfattas av kollektivavtal om tjänste-pension. Det finns ca på den svenska tjänstepensions-marknaden . Första och andra tjänstepensionsdirektiven antog och rådet direktiv /41/EG om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (första tjänstepensions-direktivet). Direktivet utgjorde ett första steg mot en inre marknad för tjänste-pensioner. antog och rådet direktiv (EU) 2016/2341 om verksamhet och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (andra tjänstepensionsdirektivet) som avsåg en ny typ av institut, tjänste-pensionsföretag. Andra tjänstepensionsdirektivet ersätter första tjänste-pensionsdirektivet. Båda direktiven är s.k. minimiharmoniseringsdirektiv, dvs. medlemsstaterna har frihet att införa mera långtgående krav än vad som följer av direktiven. En ny reglering för tjänstepensionsföretag Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om tjänstepensions-företag och övriga lagförslag. gör också fyra tillkännagivanden till regeringen om att skyndsamt –återkomma med ytterligare förslag när det gäller solvens-regleringen för tjänstepensionsföretag –återkomma till med förslag till lagbestämmelser så att det införs avtalsfrihet för kollektivavtalsparterna i fråga om information till företag och anställda om tjänstepensioner –utreda möjligheten att använda optionen i andra tjänstepensionsdirektivet (artikel 6.1 b) att räkna egen-företagares försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar och återkomma till i frågan –ytterligare analysera frågan om behandlingen av försäkringsklassen tilläggsförsäkringar i regelverket så att företag som meddelar sådana försäkringar inte i praktiken utestängs från tillträde till regleringen för tjänstepensions-företag, och återkomma till i denna fråga. Vidare föreslår utskottet en redaktionell ändring i förhållande till regeringens lagförslag. Tillämpningsområde och utgångspunkter för den nya regleringen I andra tjänstepensionsdirektivet används begreppet tjänstepensionsinstitut. Regeringen anser att det bör införas en ny, modern och fristående sektorreglering för som har egna åtaganden i förhållande till de framtida pensionärerna och som grundas på bestämmelserna i andra tjänstepensionsdirektivet. De nya instituten föreslås benämnas tjänste-pensionsföretag. Enligt regeringens förslag ska andra tjänstepensionsdirektivet, när det gäller tryggandeformen tjänstepensionsförsäkring, genomföras i svensk rätt genom en ny lag om tjänstepensionsföretag. Därutöver ska vissa bestämmelser i försäkringsrörelselagen gälla för tjänstepensionsföretagen. För utländska tjänstepensionsinstitut ska direktivet genomföras genom ändringar i lagen om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Tanken med den nya lagen om tjänstepensionsföretag är enligt regeringen att möjliggöra en effektiv förvaltning av tjänstepensionskapital och säkerställa ett fullgott skydd för de nuvarande och framtida pensionärerna. Regeringen bedömer att den nya lagen om tjänstepensionsföretag bör utformas på ett sådant sätt att en omotiverad snedvridning av konkurrensen undviks. Försäkringsföretag som endast bedriver tjänstepensionsverksamhet och tjänstepensionskassor bör enligt regeringen kunna bli tjänstepensions-företag. Det bör också vara möjligt att bilda nya tjänstepensionsföretag. Vidare anser regeringen att inte bör tillämpa tjänstepensionsdirektivet i någon del på livförsäkringsföretagens tjänstepensionsverksamhet. Regeringen föreslår att med tjänstepensionsförsäkring ska avses en liv-försäkring som har samband med yrkesutövning och där utbetalningen av försäkringsbelopp (engångsbelopp eller periodiska utbetalningar) är beroende av att en eller flera personer uppnår eller förväntas uppnå en viss ålder samt försäkringar som meddelas som tillägg till sådana försäkringar. Försäkringar som tecknas för egen räkning av egenföretagare bör däremot enligt regeringen inte anses som tjänstepensionsförsäkringar. Villkor för verksamhet som tjänstepensionsföretag För att få driva verksamhet som tjänstepensionsföretag föreslår regeringen att det ska krävas tillstånd. Ett sådant tillstånd ska få ges ett aktiebolag, ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag eller en tjänstepensionsförening. Det ska enligt regeringen vara möjligt att begära förhandsbesked från Finans-inspektionen om huruvida en viss rörelse utgör verksamhet som rör tjänstepensionsförsäkring. Bestämmelserna om förutsättningarna för tillstånd, ett tillstånds varaktighet, prövning av ett tjänstepensionsföretags bolags-ordning och ansökningar om tillstånd föreslås spegla motsvarande bestäm-melser i försäkringsrörelselagen. Försäkringsföretag ska kunna få tillstånd att bli tjänstepensionsföretag, och tjänstepensionsföretag ska kunna få tillstånd att bli försäkringsföretag. För dessa möjligheter ska ingen tidsbegränsning gälla. Förfarandet som styr sådana övergångar ska benämnas omvandling och ska innefatta särskilda krav på de sökande företagen. Ett tjänstepensionsföretag föreslås enligt regeringen få driva gränsöver-skridande verksamhet om godkänner det. Andra tjänstepensionsdirektivets definition av gränsöverskridande verksamhet tas in i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. ska enligt förslaget bedöma om tjänstepensionsföretagets organisation är ändamålsenlig med hänsyn till den planerade verksamheten, om den finansiella situationen är tillfredsställande och om den som ska leda den planerade verksamheten har tillräcklig kompetens och erfarenhet och i övrigt är lämplig för uppgiften. Utländska tjänstepensionsinstitut ska få inleda gränsöverskridande verksamhet i i varje fall efter det att tagit emot en underrättelse om gränsöverskridande verksamhet. Tidsfristen för att informera om i tillämplig social- och arbetsmarknadslagstiftning och informationskrav ska för utländska tjänste-pensionsinstitut vara från mottagandet av underrättelsen. Utländska tjänstepensionsinstitut med verksamhet i ska vara skyldiga att i en underrättelse även lämna uppgifter om arbetsgivarens hemvist och i vilket land som tjänstepensionsavtalen ska fullgöras. Enligt andra tjänstepensionsdirektivet ska tjänstepensionsinstitut som förvaltar tjänstepensionsplaner för samtliga pensionsplaner alltid inneha tillräckliga avsättningar motsvarande deras finansiella åtaganden till följd av gällande pensionsavtal. Regeringen föreslår därför att det införs bestämmelser om sådana avsättningar i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Enligt andra tjänstepensionsdirektivet ska aktsamhetsprincipen vara den grundläggande principen för ett tjänstepensionsinstituts kapitalplaceringar. Enligt regeringens föreslag ska det därför införas bestämmelser i lagen om tjänstepensionsföretag om att ett tjänstepensionsföretags tillgångar investeras på ett aktsamt sätt. Tillgångarna ska investeras på det sätt som bäst gagnar försäkringstagarnas, de försäkrades och andra ersättningsberättigades intressen. Vid en eventuell intressekonflikt ska investeringar göras uteslutande i försäkringstagarnas, de försäkrades och andra ersättningsberättigades intressen. Investeringar i tillgångar från samma emittent eller låntagare eller från företag i en grupp med inbördes anknytning får inte innebära att det blir en överdriven riskkoncentration för tjänstepensionsföretaget. Kraven ska dock enligt regeringen inte gälla sådana tillgångar som svenska staten eller en utländsk stat svarar för. Ett tjänstepensionsföretags tillgångar ska till övervägande del investeras på reglerade marknader. Tillgångarna i ett tjänstepensionsföretag ska förvaras så att de alltid är identifierbara och åtkomliga för företaget. Förvaringen av tillgångarna ska ske på ett säkert sätt och ska inte ge upphov till intressekonflikter. Regeringen bedömer att svensk lagstiftning uppfyller kravet i andra tjänstepensionsdirektivet om att tjänste-pensionsinstitut ska ha rätt att anlita förvaringsinstitut. för fondförsäkringar ska investeras så att de så nära som möjligt motsvarar andelar i sådana fonder som är knutna till försäkringen och som försäkringstagaren eller den försäkrade från tid till annan bestämmer. Tjänstepensionsföretaget ska få begränsa antalet fonder som får investeras i. Tjänstepensionsföretag bör enligt regeringen inte omfattas av några kvantitativa begränsningar när det gäller investeringar utöver dem som följer av andra tjänstepensionsdirektivet. Bestämmelserna i andra tjänstepensionsdirektivet om skuldtäckning överens-stämmer i huvudsak med motsvarande bestämmelser i första tjänstepensions-direktivet. Ett tjänstepensionsföretag ska ha tillgångar för skuldtäckning som minst uppgår till ett belopp som motsvarar de försäkringstekniska avsätt-ningarna. De tillgångar som används för skuldtäckning ska investeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till arten och löptiden hos åtagandena. Regeringen bedömer att möjligheten enligt andra tjänstepensionsdirektivet att ge tillfälliga undantag från kravet på full skuldtäckning inte bör utnyttjas. I andra tjänstepensionsdirektivet ställs det upp krav på ett visst buffertkapital för tjänstepensionsinstitut som står för åtaganden där de täcker biometriska risker eller som garanterar en viss avkastning eller en viss förmånsnivå. Regeringen föreslår att det i den nya lagen om tjänstepensionsföretag införs bestämmelser om att ett tjänstepensionsföretag , utöver tillgångar som krävs för skuldtäckning, ska ha en tillräcklig kapitalbas. Kapitalbasen föreslås minst uppgå till det riskkänsliga kapitalkravet, dock aldrig vara mindre än det högsta av minimikapitalkravet eller garantibeloppet. Kapitalbasen ska få omfatta inbetalt aktiekapital, garantikapital eller verksamhetskapital, konsolideringsfond, övrigt eget kapital och obeskattade reserver. Efter tillstånd från ska även andra poster få ingå i kapitalbasen. Avräkning från kapitalbasen ska göras för immateriella till-gångar, utdelningar och förutbetalda anskaffningskostnader. Avräkning ska även göras för det bokförda värdet av aktier och tillskott i andra former i ett tjänstepensionsföretag, ett försäkringsföretag, ett kreditinstitut, ett pengar, ett värdepappersbolag eller motsvarande utländskt företag, ett utländskt återförsäkringsföretag, ett försäkringsholdingföretag eller ett finansiellt institut. Avräkning ska dock inte göras för tillskott som avser företag som tillsammans med tjänstepensionsföretaget omfattas av grupptillsyn med avseende på gruppsolvens eller tillsyn över finansiella konglomerat. Ett riskkänsligt kapitalkrav anpassat för tjänstepensionsförsäkring I andra tjänstepensionsdirektivet finns inte några bestämmelser om riskkäns-ligt kapitalkrav. För försäkringsföretag som följer försäkringsrörelselagen finns det dock sedan införandet av Solvens 2016 bestämmelser om riskkänsligt kapitalkrav, det s.k. solvenskapitalkravet. Regeringen föreslår att tjänstepensionsföretag ska omfattas av ett riskkänsligt kapitalkrav. Det riskkänsliga kapitalkravet bör utgöra den minsta storlek på kapitalbasen som krävs för att tjänstepensionsföretaget med 97 procents sannolikhet ska ha tillgångar som täcker värdet av åtagandena gentemot försäkringstagarna, de försäkrade och andra ersättningsberättigade (skyddsnivå). Enligt regeringen innebär det att kapitalkravet kommer att vara i nivå med det kapitalbehov som följer av nuvarande tillsynsmodell. Minimikapitalkravet motsvarar direktivets kapitalkrav I andra tjänstepensionsdirektivet finns bestämmelser om kapitalkrav för tjänstepensionsinstitut, den s.k. solvensmarginalen. Regeringen föreslår att det kapitalkrav som följer av direktivet ska genomföras i svensk rätt i form av ett minimikapitalkrav. Minimikapitalkravet ska enligt huvudregeln beräknas med utgångspunkt i storleken på de försäkringstekniska avsättningarna, s.k. positiva risksummor och nettodriftskostnaderna. För tilläggsförsäkringar ska minimikapitalkravet beräknas med utgångspunkt i premiebasen och ersättningsbasen. Ett garantibelopp anger den lägsta tillåtna solvensnivån I andra tjänstepensionsdirektivet finns det inte något krav på garantibelopp. Ett garantibelopp innebär en lägsta nivå för kapitalbasen när en försäkrings-rörelse inleds och drivs. Regeringen anser att det är rimligt att det för tjänstepensionsföretag på samma sätt som för försäkringsföretag finns ett krav på ett lägsta belopp för att få starta och driva rörelsen och föreslår att nivån ska uppgå till den nivå som gäller för livförsäkringsföretag som följer Solvens . Garantibeloppet för ett tjänstepensionsföretag föreslås uppgå till 790 prisbasbelopp enligt socialförsäkringsbalken, vilket motsvarar nivån på garantibeloppet i försäkringsrörelselagen. Om det finns särskilda skäl, ska i ett enskilt fall få besluta att garantibeloppet sätts ned med upp till hälften. Grundläggande krav på företagsstyrningssystemet Enligt andra tjänstepensionsdirektivet ska ett tjänstepensionsföretag ha ett företagsstyrningssystem som säkerställer att företaget styrs på ett sunt och ansvarsfullt sätt. Systemet ska regelbundet ses över. Företagsstyrnings-systemet ska stå i proportion till storleken, arten, omfattningen och komp-lexiteten i tjänstepensionsföretagets verksamhet. Ett tjänstepensionsföretag ska upprätta och följa en rad styrdokument som ska fastställas av styrelsen. Styrdokumenten ska utvärderas och ses över minst en gång . ska ha system, resurser och rutiner som är lämpliga för att verksamheten ska kunna drivas med kontinuitet och i enlighet med gällande regler. Ett tjänstepensionsföretag ska ha en beredskapsplan. Regeringen före-slår att bestämmelser om företagsstyrningssystem införs i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Ett tjänstepensionsföretag ska enligt andra tjänstepensionsdirektivet ha ett system för riskhantering. Systemet ska innehålla de strategier, processer och rapporteringsrutiner som behövs för att säkerställa att företaget fortlöpande kan identifiera, värdera, övervaka, hantera och rapportera risker samt beroen-den mellan risker. Systemet ska vara integrerat i företagets organisations- och beslutsstruktur och vara utformat med hänsyn till de personer som leder företaget eller ingår i en central funktion. Ett tjänstepensionsföretags system för riskhantering ska avse såväl de risker som täcks av det riskkänsliga kapital-kravet som de risker som inte, eller bara delvis, täcks av det kravet. Om försäkringstagarna, de försäkrade eller andra ersättningsberättigade står för investeringsrisker, ska systemet för riskhantering även beakta riskerna från deras perspektiv. Ett tjänstepensionsföretags riskhanteringsfunktion ska ges en struktur som underlättar genomförande av riskhanteringssystemet. Regeringen föreslår att bestämmelser om riskhanteringssystem införs i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Ett tjänstepensionsföretag ska enligt andra tjänstepensionsdirektivet genom-föra och dokumentera en egen risk- och solvensbedömning. För bedömningen av tjänstepensionsföretagets totala solvensbehov ska företaget ha processer som säkerställer att de risker som företaget är eller kan komma att bli exponerat för, på såväl kort som lång sikt, identifieras och värderas. Företaget ska redovisa de processer som använts vid bedömningen. En egen risk- och solvensbedömning ska genomföras minst en gång . Om de risker som tjänstepensionsföretaget är utsatt för har förändrats väsentligt ska en ny bedömning göras möjligt. Bestämmelser om detta ska enligt förslaget införas i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Internkontroll, regelefterlevnad och aktuariefunktion Enligt andra tjänstepensionsdirektivet ska ett tjänstepensionsföretag ha ett system för internkontroll. Ett tjänstepensionsföretag ska också utse minst en oberoende person som ansvarar för aktuariefunktionen. Någon uttrycklig bestämmelse om att ett tjänstepensionsinstitut ska ha en funktion för regel-efterlevnad finns dock inte i direktivet.