bet · H601MJU12 · 2019-04-12 00:00:00 — Regeringen bör göra vad som är möjligt för att rädda det kött som riskerar att gå förlorat. Det är också angeläget att det finns fryskapacitet för allt kött, och regeringen bör säkerställa detta (yrkande 3). behandling och kompletterande uppgifter Vid försäljning i gårdsbutik av egna bearbetade livsmedel eller inköpta livsmedel gäller bl.a. kraven i förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien och förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung. Bestämmelserna i förordningarna är dock inte tillämpliga på primärproducenters leveranser av små mängder primärprodukter till konsumenter eller lokala detaljhandelsanläggningar. Primärprodukter är produkter från jorden och naturen, som grönsaker, frukt och bär, samt produkter från boskapsuppfödning, jakt och fiske. Mjölk- och äggproduktion ingår också i begreppet primärproduktion. Enligt förordningarna ska regler för sådana verksamheter införas i medlemsstaternas nationella lagstiftning. Nationella regler om försäljning av små mängder primärprodukter finns i föreskrifter (LIVSFS 2005:20) om livsmedelshygien. Nya bestämmelser gäller . De livsmedel som berörs av dessa regeländringar är bl.a. opastöriserad mjölk, olika sorters vilt, honung, musslor, ägg och mjölk. Även begrepp som små mängder och lokal detaljhandel definieras tydligare. För att omfattas av de nationella reglerna får man bara sälja små mängder av egna obearbetade primärprodukter t.ex. på gården eller till den lokala detaljhandeln (butik eller restaurang). Den som regelbundet producerar och säljer sina primärprodukter till andra företag eller direkt till konsumenter ska registrera sin verksamhet hos i det län där produktionen i huvudsak bedrivs. Andra verksamheter på gården utöver primärproduktionen, t.ex. gårdsförsäljning i gårdsbutiker eller gårdsmejerier, ska i de allra flesta fall vara registrerade hos kommunen. I övrigt gäller att de produkter som säljs alltid måste vara säkra. Producenten ansvarar även för att produkter och förpackningar uppfyller kvalitetsnormerna och märkningsbestämmelserna. Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Utskottet fann inte något skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna och avstyrkte dem. Utskottet anförde följande: Livsmedelslagstiftningen syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenternas intressen när det gäller livsmedel. Utskottet konstaterar att regelverket i hög utsträckning är gemensamt för EU:s inre marknad men att det finns undantag för t.ex. försäljning av små mängder primärprodukter på gården eller till den lokala detaljhandeln. För sådan verksamhet finns regler i vår nationella lagstiftning. Utskottet noterar att antagit nya nationella föreskrifter om försäljning av små mängder primärprodukter som gäller . Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (Efsa) presenterade en riskvärdering av de oönskade ämnen som bildas i vegetabiliska oljor, framför allt i palmolja, under raffineringssteget. Bland dessa oönskade ämnen finns glycidylfettsyraestrar och 3-MCPD som är karcinogena. Efsa bedömde i utvärderingen att marginalen mellan intaget av dessa ämnen och den nivå när negativa hälsoeffekter kan uppstå behöver öka. Detta gällde framför allt för gruppen spädbarn som äter modersmjölksersättning och tillskottsnäring samt gruppen småbarn i åldern . Efsas slutsats var därför att halterna av dessa ämnen behöver sänkas framför allt i livsmedel för spädbarn och småbarn. Med anledning av utvärderingen har kommissionen som ett första steg ändrat gränsvärdena för glycidylfettsyraestrar i bl.a. vegetabiliska fetter och modersmjölksersättning genom kommissionens förordning (EU) 2018/290 av om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för glycidylfettsyraestrar i vegetabiliska oljor och fetter, modersmjölksersättning, tillskottsnäring och livsmedel för speciella medicinska ändamål avsedda för spädbarn och småbarn. Förordningen gäller för livsmedel som produceras fr.o.m. . kommer dessa gränsvärden att sänkas ytterligare när det gäller produkter till spädbarn. Enligt uppgift från ska gränsvärden för 3-MCPD tas fram . Enligt har industrin jobbat med att sänka halterna av dessa ämnen i olja. Halterna har halverats i exempelvis palmoljan men den innehåller fortfarande förhöjda halter. Vidare har kommissionen haft dialog med branschorganisationer för tillverkare av oljor och matfetter om behovet av att sänka halterna av ämnena i deras produkter. När det gäller information framgår det av de allmänna märkningsreglerna i förordningen (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna att om palmolja används som ingrediens i ett livsmedel ska den finnas deklarerad i innehållsförteckningen på förpackningen. Några ytterligare krav på märkning ställs inte för palmolja som ingrediens. Enligt förordningen (2009:1426) med instruktion för har verket till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. ska bl.a. informera konsumenter, företag och andra intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk, kostråd och andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet och främja konsumenternas förutsättningar att göra medvetna val av hälsosam och säker mat. Inom ramen för sitt uppdrag har löpande informerat om oönskade ämnen i palmolja. När det gäller de miljömässiga och sociala aspekterna av palmoljeproduktionen arbetar organisationen on () för att främja hållbar produktion av palmolja. Organisationen arbetar med certifiering av ansvarsfullt producerad palmolja. När det gäller frågan om åldersgräns för att köpa energidrycker fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att utreda behovet av och lämna förslag på åtgärder för att begränsa tillgången på energidrycker för barn och unga, t.ex. genom att införa en åldersgräns vid försäljning av energidrycker eller andra lämpliga åtgärder. Uppdraget redovisades till . I för att hålla nere intaget av energidrycker/koffein bland barn och unga (dnr 2018/00523) redovisas att bland de ingredienser som normalt ingår i energidrycker är det koffein som kan ge akuta effekter som upplevs som obehagliga, och eventuellt kan ha negativ inverkan på hälsan. Det finns ingen forskning som tyder på att innehåll av andra ämnen som är vanliga i energidryck, t.ex. taurin eller glukuronolakton, kan skada hälsan i de halter som förekommer i energidrycker. bedömer att en åldersgräns på energidryck inte kommer att skydda barn och unga från överkonsumtion av koffein. Även om det inte kan uteslutas att energidrycker kan ha en negativ effekt för barn och unga framstår det inte som effektivt och proportionerligt att begränsa tillgången på just energidrycker. En åldersgräns bedöms därmed inte vara en motiverad åtgärd och skulle dessutom kunna utgöra ett otillåtet handelshinder enligt . ser mycket positivt på att branschen själv bidrar till att skapa en sund och seriös marknad genom branschöverenskommelser. Baserat på den låga konsumtion av energidrycker som finns bland barn och unga kan det antas att den frivilliga 15-årsgräns som tillämpas av medlemmar i är ett exempel på en branschöverenskommelse som effektivt bidrar till att konsumtionen av energidrycker hålls på en relativt låg nivå. Branschöverenskommelser kan vara en effektiv väg att gå för att minska koffeinintag bland barn och unga. Sammantaget bedömer att det saknas behov av att vidta åtgärder för att minska tillgången på energidrycker för barn och unga. Däremot anser att det skulle kunna vara en lämplig åtgärd att ta fram ett maximivärde för koffein i energidryck för att minska de begränsade risker som finns med energidrycker. Rapporten är nu under beredning inom . När det gäller kombinationseffekter av ingredienser i energidrycker framgår av artikel 2 i förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet att begreppet livsmedel inbegriper drycker. Av artikel 14.1 framgår att livsmedel inte ska släppas ut på marknaden om de inte är säkra. Enligt artikel 17 är det livsmedelsföretagaren som är ansvarig för att livsmedlen uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen. Det är alltid den som producerar och/eller säljer en produkt som ansvarar för att den är säker. Enligt information från har energidrycker utretts av vetenskapliga experter i flera olika länder och Efsa. Ingen av dessa utvärderingar har visat att energidrycker är farliga vid en måttlig konsumtion. Efsa har även i sin vetenskapliga rapport use of taurine and D‑glucurono-gamma-lactone as constituents of the so-called ”energy” drinks (Scientific Opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient Sources Added to Food, ) utvärderat studier som behandlar glukuronolakton, och utvärderat biologiska och toxikologiska data. Slutsatsen är att den exponering för glukuronolakton som kan uppkomma via energidrycker inte innebär någon hälsofara. Efsa drar också slutsatsen att det inte sker några samverkanseffekter mellan glukuronolakton och koffein, taurin, alkohol eller effekt av fysisk aktivitet. I Efsas utvärdering av studier som rör taurin och energidrycker är slutsatsen att taurin i de mängder som ingår i energidrycker inte innebär någon hälsofara. När det gäller bedömningen av tillsatser i livsmedel diskuterar Efsa, som tidigare nämnts, även om det finns en hälsorisk när flera olika tillsatser används . Enligt information från är både de och Efsa väl medvetna om att kombinationseffekter i enstaka fall kan förekomma och arbetar aktivt för att öka kunskapen inom detta område. Det finns inte några EU-regler om vilka drycker som får betecknas cider. Många EU-länder har däremot infört nationella regler om cider. Svenska föreskrifter om cider antogs av 2005 och trädde i kraft . Enligt 2 § föreskrifter (LIVSFS 2005:11) om cider avses med cider en dryck som framställts av fermenterad fruktjuice av äpple och/eller päron. Förutom tillåtna livsmedelstillsatser samt naturliga och naturidentiska aromer får även icke fermenterad fruktjuice av äpple och/eller päron, vatten och socker användas vid framställningen av cider. Alkoholen i cider får enbart härröra från fermenteringen av äppeljuice eller päronjuice, förutom den minsta mängd alkohol som varit nödvändig som lösningsmedel för tillsatser och aromer. I svaret på en skriftlig fråga om ciderregler (fr. 2016/17:1127) anförde landsbygdsminister bl.a. följande: tog fram en föreskrift om cider (LIVSFS 2005:11) som ska tillämpas på cider som lagligen produceras och säljs i . Föreskrifterna gäller alla produkter som betecknas som äppel- eller päroncider oavsett om dryckerna innehåller alkohol eller ej. Förutom denna föreskrift gäller också t.ex. de allmänna reglerna om livsmedelsinformation till konsumenter där det bl.a. står att konsumenten inte ska bli vilseledd. För att öka förståelsen för lagstiftningens krav har också tagit fram en vägledning till föreskrifterna om cider där det finns exempel på vad produkterna får kallas beroende på innehåll och framställningsmetod. Att det finns producenter som inte följer föreskriften och vägledningen är självklart olyckligt. Inom den offentliga livsmedelskontrollen finns dock förutsättningar att ingripa mot producenter som bryter mot reglerna. Jag förväntar mig att för en dialog med både branschen och behöriga kontrollmyndigheter om vilken status myndighetens föreskrifter och vägledningar har. Det är viktigt att riktlinjer och tillsyn fungerar på ett adekvat sätt utifrån gällande regelverk. Jag följer frågan noga, men ämnar inte vidta några ytterligare åtgärder . Ett liknande motionsyrkande har behandlats av utskottet i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Utskottet avstyrkte motionen med motiveringen att det finns föreskrifter som reglerar vilka drycker som i får betecknas cider och att utskottet inte var berett att föreslå en översyn av dessa. Hantering av kött med anledning av torkan 2018 Regeringen presenterade ett nationellt krispaket på för att framför allt täcka upp för den foderbrist och det inkomstbortfall som uppstått hos lantbrukare på grund av torkan. I Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbas av torkan 2018 (prop. 2017/18:301) föreslog regeringen för stödåtgärder till djurägare inom lantbruket som drabbats av den extrema torkan 2018. I propositionen bedömde regeringen att stödet borde inriktas mot djurägare med nötkreatur och får, eftersom dessa drabbats i särskilt stor utsträckning. Vidare föreslogs att avgifterna för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i tillfälligt skulle sänkas i syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna för djurägarna. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2018/19:FiU8, rskr. 2018/19:8). beslutade om budgeten för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (bet. 2018/19:MJU2, rskr. 2018/19:113). Sommarens långvariga torka skapade stora problem för lantbrukare, och för att dämpa effekterna av torkan beslutades i enlighet med utskottets förslag att skulle tillföras det berörda anslaget. Medlen avsattes för utgifter för ekonomiskt stöd till livsmedelsproduktionen i syfte att kompensera för inkomstbortfall i spåren av torka. Regeringen gav i uppdrag att föreslå inriktning och utformning av ekonomiskt stöd till lantbruksföretag som drabbades av torkan (N2018/04319/JM). Uppdraget redovisades (Utformning krisstöd 2019 – förslag till fördelning av stöd till lantbruket på grund av sommarens torka). Myndigheten redovisade två olika fördelningsförslag: ett baserat på historisk dieselförbrukning och ett stöd per produktionsgren. tog regeringen emot en kompletterande rapport från med anledning av det uppdrag myndigheten har haft att utforma förslag till fördelning av i krisstöd till lantbrukare. föreslår ett kombinerat areal- och djurbaserat stöd där gris och fjäderfä får ett särskilt riktat stöd samt ett arealbaserat stöd till övriga produktionsgrenar. Förslaget är administrativt mer komplext att genomföra än ett renodlat arealbaserat stöd men har en bättre träffsäkerhet gentemot framför allt den spannmålsbaserade animalieproduktionen. För trädgårdsnäringen förordas en kollektiv lösning i form av ett utvecklingsprojekt. Regeringen avser nu att analysera förslag och kommer att återkomma om den fortsatta processen. Enligt planeras stöden att betalas ut så fort som möjligt . Enligt information från är jordbrukets konkurrenskraft samt förutsättningar att klara extrema situationer en mycket viktig fråga för regeringen, som avser att återkomma med ytterligare åtgärder i ett kraftfullt bondepaket inom ramen för livsmedelsstrategin. Det framgår även av den överenskommelse som Socialdemokraterna, ingick att det svenska jordbruket ska stärkas och konkurrenskraften öka, och att ett bondepaket kommer att genomföras för att stärka likviditeten och konkurrenskraften. Till grund för detta paket ligger bl.a. nedan uppdrag som har att undersöka de långsiktiga konsekvenserna för jordbruks- och livsmedelssektorn med anledning av torka och uppdraget om förslag till åtgärder för en framtida handlingsplan för livsmedelsstrategin som och har. fick och i uppdrag att föreslå åtgärder till en handlingsplan för arbetet med livsmedelsstrategin 2020–2022. Handlingsplanen ska bidra till att livsmedelsstrategins uppsatta mål och syfte ska uppnås, i ett fortsatt långsiktigt arbete. ansvarar för att samordna rapporteringen, och en gemensam delrapport lämnades . Rapporten visar att det behövs satsningar inom de strategiska områdena Regler och villkor samt Konsument och marknad. Dessutom behövs tvärgående åtgärder som omfattar även det tredje och sista området Kunskap och innovation. En slutredovisning och ekonomisk redovisning av uppdraget ska lämnas . fick i uppdrag att analysera konsekvenser av torkan 2018 för jordbruks- och livsmedelssektorn samt föreslå åtgärder för att stärka jordbrukets motståndskraft vid extremt väder . Torkan innebar stora negativa effekter på jordbruksproduktionen i . Regeringen ser därför att det är av stor vikt att undersöka långsiktiga konsekvenser av torkan 2018 samt att se vilka åtgärder som företag inom jordbruks- och livsmedelssektorn kan behöva vidta för att ha bättre möjligheter att mildra konsekvenserna av eventuellt extremt väder . Uppdraget redovisades och bereds nu inom . Efter sommarens torka har regeringen och myndigheterna också arbetat för att se vilka regellättnader och undantag som skulle kunna göras för att förenkla tillvaron för lantbrukarna. har gett dispenser till ekologiska lantbrukare att använda konventionellt foder, och länsstyrelser har i flera fall erbjudit lantbrukare möjligheten att skörda vallfoder och bete i naturreservat och i nationalparker. Vidare har beslut tagits om att tillåta undantag från vissa skörderegler. Det har lett till att lantbrukare har kunnat skörda foder från mark i träda tidigare än vanligt. Lantbrukare har getts möjlighet att ha sina djur på betesmarker med lite växtlighet och använda gräs och klöver som behandlats med växtskyddsmedel som foder. har även beslutat om undantag i registreringen för foderföretagare. De som säljer mindre än torrt foder till lokala köpare behöver inte registrera sig som foderföretagare. När det gäller den specifika frågan om slakt av djur är det enligt information från möjligt att slakta sina djur hemma på gården. Om djur på gården slaktas utan att en veterinär har närvarat får köttet dock bara ätas av den som slaktat djuret och hans eller hennes hushåll. För att få sälja eller skänka köttet till andra måste man uppfylla fler regler som handlar om livsmedelshygien. Om det är långa slaktköer på närmaste slakteri går det att ansöka om undantag från transportreglerna för att transportera djur längre än till ett annat slakteri. Enligt reglerna får djur transporteras högst innan de kommer till slakteriet. I enstaka fall får transporten dock förlängas om transportfordonet uppfyller särskilda krav. Det finns möjlighet att ansöka om ytterligare undantag från den maximala transporttiden. För att ska kunna bevilja ett sådant undantag krävs särskilda skäl och bedömning i varje enskilt fall. Vidare arbetar med att försöka öka försäljningen av svenskt kött exempelvis genom att möjliggöra export till andra länder (se avsnittet Exportfrämjande av svenska livsmedel). Genom en ökad försäljning av svenskt kött kan slakterierna slakta fler djur och därigenom få ned slaktköerna. Som nämns ovan har utskottet behandlat frågor om gårdsförsäljning av livsmedel tidigare. Regelverket är i stor utsträckning gemensamt för EU:s inre marknad med några undantag för t.ex. försäljning av små mängder primärprodukter på gården eller till den lokala detaljhandeln. För dessa verksamheter finns regler i den nationella lagstiftningen. Utskottet anser att en levande landsbygd och förenklingar för landsbygdsföretagande är prioriterat. är det viktigt att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenternas intressen när det gäller livsmedel, vilket livsmedelslagstiftningen syftar till. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt och är inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2018/19:1292 (SD) yrkande 14 och 2018/19:1818 (M) yrkande 1. Utskottet noterar att det pågår arbete inom EU för successivt strängare gränsvärden för cancerframkallande ämnen i palmolja. Då det finns såväl hälsomässiga som miljömässiga problem knutna till produktion och konsumtion av palmolja välkomnar utskottet strängare regleringar. Genom de befintliga reglerna för livsmedelsmärkning där palmolja måste deklareras på innehållsförteckningen finns möjlighet för konsumenterna att välja bort produkter med palmolja. Det finns också möjlighet att välja palmolja som är märkt med den hållbarhetsmärkning som finns på marknaden. Mot bakgrund av det anförda föreslås ingen ytterligare åtgärd med anledning av motion 2018/19:349 (SD) yrkandena 1–4. Utskottet noterar bedömning att en åldersgräns på energidrycker inte kommer att skydda barn och unga från överkonsumtion av koffein. anser i stället att ett maximivärde för koffein i energidryck skulle kunna vara en lämplig åtgärd. Därmed avstyrks motionerna 2018/19:1048 (S) och 2018/19:1305 (S) som båda efterfrågar en åldersgräns på energidryck. När det gäller kombinationseffekter av ingredienser i energidrycker har Efsa gjort studier som visar att det inte sker några samverkanseffekter mellan vissa ingredienser som är vanliga i energidryck. Vidare noterar utskottet att både Efsa och arbetar aktivt med att öka kunskapen inom området kombinationseffekter. Motion 2018/19:2342 (KD) yrkande 2 kan därmed lämnas utan vidare åtgärd. I likhet med tidigare konstaterar utskottet att det finns föreskrifter som reglerar vilka drycker som i får betecknas cider. Utskottet vidhåller tidigare ståndpunkt och är inte berett att föreslå en översyn av föreskrifterna. Därmed avstyrks motion 2018/19:1698 (M). Hantering av kött med anledning av torkan 2018 Torkan 2018 har fått stora konsekvenser för lantbrukarna, och åtgärder har vidtagits för att ge de svenska lantbrukarna bättre förutsättningar att hantera denna situation men även för att säkra livsmedelsförsörjningen. Utskottet konstaterar att extra resurser har tillförts ett nationellt krispaket för att täcka upp för foderbrist och ekonomisk ersättning till lantbrukare på grund av torkan. Berörda myndigheter har arbetat intensivt med att underlätta för lantbrukare med olika åtgärder och även arbetat exportfrämjande, vilket kan underlätta avsättning av svenskt kött utomlands. Utskottet välkomnar detta arbete som bidrar till ett stärkt lantbruk med ökad konkurrenskraft. Vidare noterar utskottet att regeringen avser att återkomma med ett kraftfullt bondepaket och vill i detta sammanhang poängtera vikten av att inkludera klimatomställningens påverkan på jordbruket. Det är viktigt att jordbruks- och livsmedelssektorn har verktyg för att kunna hantera eventuellt extremväder . Med hänvisning till redovisningen ovan och att regeringen vidtar åtgärder för att hantera konsekvenserna av torkan 2018 anser utskottet att motion 2018/19:2736 (KD) yrkandena 2 och 3 kan lämnas utan vidare åtgärd. Offentlig upphandling av livsmedel, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 43, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 16. Medvetandegraden hos konsumenterna och viljan att köpa svenska, närproducerade och ekologiska livsmedel ökar stadigt, och en satsning bör också göras för att öka andelen närproducerade och ekologiska livsmedel i de offentliga upphandlingarna. Med en sådan politik stöder vi ett livskraftigt svenskt jordbruk som producerar högkvalitativa och trygga livsmedel för svenska konsumenter. Offentlig upphandling av livsmedel, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 16. Vid offentlig upphandling bör varor från lokala leverantörer och producenter främjas i högre utsträckning. Att använda lokala råvaror är gynnsamt för arbetstillfällen i bygden och skapar möjligheter till besök på den lokala gården för att öka förståelsen för och kunskapen om livsmedelsproduktionen.