bet · H601TU15 · 2019-05-20 00:00:00 — Dessa flygplatser är /, , , , , /, /, , och . Regionala Flygplatser (SRF) är ett samarbetsorgan för icke-statliga flygplatser som verkar för att utveckla flygtrafiken och därmed tillgängligheten till alla regioner. SRF arbetar för att ge de icke-statliga flygplatserna förutsättningar att bevara och utveckla sin verksamhet. SRF har 33 medlemsflygplatser över hela . Allmänt om stöd till regionala flygplatser Icke-statliga flygplatser med upphandlad flygtrafik kan ansöka om årligt statligt driftsbidrag för att täcka delar av underskott i flygplatsens drift. Syftet med driftsbidraget är att bidra till att säkerställa en interregional flygtrafikförsörjning i hela landet. Driftsbidraget beräknas enligt en fördelningsmodell som bygger på ett antal kostnads- och intäktsfaktorer som tilldelas schablonvärden för att avspegla flygplatsernas verkliga kostnader och intäkter. Bidraget kan aldrig bli högre än det verkliga underskottet. Tanken är att modellen ska vara transparent och enkel i sin utformning och ge incitament att effektivisera flygplatsdriften. antog nya riktlinjer som innebär att offentligt stöd till drift av flygplatser tillåts . Exempel på driftsstöd i är driftsbidrag till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik som fördelar samt kommunala bidrag. Statsstöd till investeringar i flygplatsinfrastruktur är tillåtet om det finns ett verkligt transportbehov och offentligt stöd är nödvändigt för att säkerställa en regions förbindelse med omvärlden. Detta omfattar alla typer av offentliga bidrag, både statliga och kommunala. De nya riktlinjerna definierar maximalt stöd i relation till flygplatsens storlek. Syftet är att säkerställa en så korrekt blandning av privata och offentliga investeringar som möjligt. Stödmöjligheterna är därför större för mindre flygplatser än för större. Det finns även särregler som tillåter mer stöd för flygplatser i glesbefolkade och avlägsna områden. Europeiska kommissionen fastställde nya riktlinjer för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser (förordning (EU) 2017/1084). Utskottet noterar att investeringsstöd därmed kan ges till regionala flygplatser med en genomsnittlig årlig trafikvolym på upp till 3 miljoner passagerare och att syftet med detta är att förbättra vissa regioners tillgänglighet och främja den lokala utvecklingen beroende på de särskilda egenskaperna hos varje flygplats. Investeringsstödet stöder prioriteringarna i 2020-strategin genom att bidra till ytterligare ekonomisk tillväxt och till att mål av gemensamt unionsintresse uppnås. I gäller detta för alla flygplatser som är kommunägda eller landstingsägda. När det gäller driftsstöd till mycket små flygplatser som har högst 200 000 passagerare kommer dagens driftsformer att kunna fortsätta. Flygplatser med passagerarantal över 200 000 måste fortsätta att lämna notifieringar om driftsstöd till kommissionen. (L) framhåller i motion 2018/19:461 behovet av att kartlägga de regionala flygplatsernas ekonomiska situation (yrkande 1). Enligt motionären står de regionala flygplatserna inför stora utmaningar som bl.a. omfattande regelverk på EU-nivå, kostnadsdrivande ökande säkerhetskrav, underhåll samt ensamt ansvarstagande för enskilda kommuner. Motionären framhåller vidare i samma motion behovet av att arbeta fram en långsiktig och hållbar strategi för att säkerställa de regionala flygplatsernas utveckling och överlevnad (yrkande 2). Motionären pekar på att t.ex. värmländska aktörer snabbt behöver kunna resa till sin marknad i andra delar av världen medan internationella aktörer vill kunna resa snabbt och enkelt direkt till och . Motionären pekar även på att möjligheterna att bli global är helt avgörande när den övriga världen globaliseras och att landsbygden därför har ett lika stort behov av flygförbindelser som stora städer. och (båda M) vill i motion 2018/19:586 värna tillgången till och andra regionala flygplatser. Motionärerna pekar på att drygt 145 000 passagerare reste till och från . Vidare framhålls att flygplatsen vid den stora skogsbranden som härjade i kom att spela en central roll i räddningsarbetet och att detta aktualiserade vikten av regionala flygplatser. Motionärerna menar därför att tillgången till säkra och trygga regionala flygplatser behöver säkras. Utöver att regionala flygplatser behövs ur ett säkerhetsperspektiv anser motionärerna att är en stor stad som behöver en flygplats liksom att behöver en flygplats för att kunna utvecklas och säkra tillväxt och arbetstillfällen nu och . m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2018/19:1118 att ett införande av ett investeringsstöd för flygplatser utreds (yrkande 6). Motionärerna ser ett behov för både små och stora flygplatser att bygga ut kapaciteten, detta för att möjliggöra fler avgångar och trafik med större flygplan, men även för infrastrukturen som är kopplad till flygplatser. Enligt motionärerna är detta av största vikt för att underlätta människors resande överlag, men även för att minimera t.ex. negativa miljöeffekter eller för att binda samman övrig infrastruktur. Motionärerna vill därmed utreda ett införande av ett investeringsstöd som inte strider mot europeiska konkurrensregler. och (båda S) föreslår i motion 2018/19:2088 att behovet av att klara de långsiktiga ekonomiska förutsättningarna för regionala flygplatser ses över och att statens roll tydliggörs (yrkande 1). Motionärerna pekar på att flyget bidrar till grundläggande tillgänglighet och regional utveckling i hela landet och att tillgången till snabba och effektiva flygtransporter är avgörande för att kunna utvecklas i en alltmer globaliserad värld. som det totala svenska flygplatssystemet genererar vinster drivs ett antal svenska flygplatser i regi med stora ekonomiska underskott trots att passagerarna från de regionala flygplatserna bidrar till flygplatssystemets totalekonomi. Motionärerna anser att ansvaret för samhällsviktiga funktioner som inrikesflyget inte kan läggas över på marknaden. I stället behöver det statliga ansvaret stärkas. m.fl. (S) föreslår i motion 2018/19:2208 att förutsättningarna för trafikplikt på studeras i infrastrukturplaneringen. Motionärerna anser att det krävs en lösning på situationen på och att det måste vara möjligt att flyga reguljärt till och från på . Det finns enligt motionärerna flera starka skäl för trafikplikt på sträckan –, bl.a. den stora andelen affärsresande, de många arbetstillfällen som står på spel i norra och behovet av en nära och jämlik vård. Enligt motionärerna är det enda som kvarstår efter att flera andra alternativ har uttömts att det införs trafikplikt på sträckan –. och (båda C) anser i motion 2018/19:2223 att det bör övervägas krav på s.k. genomgående biljetter i upphandling av transportpolitiskt motiverad flygtrafik. Motionärerna pekar på den upphandling som genomför på alla flyglinjer med trafikplikt för perioden –2023. Enligt motionärerna vore ett sätt att förbättra trafikkvaliteten, resenärernas reseupplevelse och linjernas passagerarunderlag att i förekommande fall ställa krav på genomgående biljetter. Om en passagerare missar eller drabbas av försening av flyget från /kan det leda till att resenären inte tar sig fram till destinationen på avsett sätt. För att eliminera denna risk skulle enligt motionärerna kunna överväga krav på genomgående biljetter i upphandlingen av regelbunden flygtrafik då sådana biljetter skulle innebära att resenärerna inte behöver bära risken för försenade eller inställda flyg. Motionärerna anser att detta skulle skapa en ökad trygghet och förbättrad hela-resan-upplevelse för resenärerna och bidra till att de icke-kommersiellt bärkraftiga flygplatsernas passagerarunderlag inte onödigtvis undermineras. m.fl. (M) föreslår i motion 2018/19:2282 att det tas fram en strategi för att säkra de regionala flygplatsernas överlevnad. Motionärerna framhåller att landets regionala flygplatser bidrar till att företag både i och utanför städer kan knyta viktig kompetens till sig. Motionärerna pekar vidare på den konkurs i ett flygbolag som skedde och som medförde inställda flygningar i en omfattning som innebar att flera av regionala flygplatser, framför allt i norra , plötsligt hotades av nedläggning. Motionärerna pekar på att det inte är en snabb process att återuppta flygtrafik på en öde flygplats och att det tog månader innan trafiken återupptogs på flera flygplatser. Enligt motionärerna är det inte rimligt att en regional flygplats överlevnad ska kunna vara avhängigt ett privat bolag. (C) anser i motion 2018/19:2417 att regeringen bör arbeta för att säkerställa jobb och företagande i norra och västra genom att belägga flyglinjen –med trafikplikt. Enligt motionären finns en stor samsyn om att hamnar i bakvattnet när det gäller infrastruktursatsningar trots att tillhör de största export- och besöksnäringslänen i . Motionären pekar på att Mora-Siljans flygplats är en regional flygplats för norra och västra som har stor betydelse för näringslivet. Om flyget skulle försvinna från skulle det inte bara slå hårt mot jobben och näringslivet, utan det skulle också försämra globala konkurrenskraft. Motionären pekar på att regeringen sitter på makten och kan skriva in i regleringsbrev att belägga flyglinjen –med trafikplikt och lämpligtvis upphandla hela linjen ––. endimensionella behandling av trafikpliktsfrågan när det gäller flyglinjen –kan enligt motionären slå undan fötterna på jobb och företagande i en hel arbetsmarknadsregion. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2018/19:2427 behovet av att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad (yrkande 5). Motionärerna pekar på att stora avstånd gör att människor är helt beroende av ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt kunna ta sig till andra destinationer inom landet och vidare ut i världen. Motionärerna pekar vidare på att de regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Därför är det enligt motionärerna viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. Då genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som får statsstöd råder en osäkerhet om hur framtiden ska bli för dessa. Motionärerna anser att Swedavias vinstdelningsmodell bör ses över för att stärka de regionala flygplatsernas funktionalitet. och (båda C) föreslår i motion 2018/19:2519 att möjligheten till ett permanent ökat ekonomiskt stöd för statlig flygtrafik ses över. Enligt motionärerna har de upphandlade flygtransporterna i norr visat sig fungera dåligt . På grund av upphandling till lägsta pris har stora störningar i flygtrafiken enligt motionärerna blivit regel i stället för undantag. För att kunna fortsätta att garantera säkerhet, flygstandard och turtrafik utan större förseningar behöver regeringen enligt motionärerna se över den summa som tilldelas för grundläggande tillgänglighet för transporter i hela landet. och (båda C) föreslår i motion 2018/19:2555 att möjligheten till ett ökat ekonomiskt driftsbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik ses över. Motionärerna pekar på att det statliga bolaget i äger och driver de största och mest lönsamma flygplatserna i landet medan övriga flygplatser ägs av kommunerna med stöd av visst driftsbidrag från staten. Enligt motionärerna har de kommunala flygplatser som har statligt upphandlad flygtrafik mycket svårt att uppnå egen lönsamhet då de har få rörelser på sin flygplats och små möjligheter till inkomster. Motionärerna pekar på att dessa flygplatser trots detta har fått se driftsbidraget sänkas som både myndighetskrav och personalkostnader ökat och att många kommuner därför måste gå in med miljonstöd för att kunna hålla sin flygplats öppen. Motionärerna konstaterar att frågan är hur länge de kommer att kunna hålla flygplatserna öppna. Enligt motionärerna är detta en sårbar länk i tillgängligheten till goda transporter i hela landet. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2018/19:2734 behovet av att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad (yrkande 70). Motionärerna pekar på att de regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationerna med och andra resmål runt om i och världen ska fungera. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna medan de mindre icke-statliga flygplatserna främst ägs av kommunerna med stöd av landsting och regioner. Dessa finns i hela landet och är enligt motionärerna mycket viktiga för kommunerna och regionerna som de har svårare att skapa egna konkurrensfördelar och gå med vinst. Enligt motionärerna behöver finansieringen av de små flygplatserna ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2018/19:2735 att finansieringsformen för de icke-statliga regionala flygplatserna behöver ses över (yrkande 9). Motionärerna anför att de regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationerna med och andra resmål runt om i och världen ska fungera. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna som främst finns i storstadsområdena och där det finns högre omsättning och därmed lönsamhet och stora vinster. De mindre icke-statliga flygplatserna ägs främst av kommunerna med stöd av landsting och regioner. Dessa finns i hela landet och är oerhört viktiga för kommunerna och regionerna, men har inte möjlighet till samma höga omsättning och därför svårare att gå med vinst. De icke-statliga flygplatserna har enligt motionärerna svårt att skapa egna konkurrensfördelar, och därmed riskerar stora delar av att gå miste om den tillväxt som flyget bidrar till genom ökad turism och arbetspendlande. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2018/19:2901 behovet av att värna tillgänglighet till flyg i hela landet genom att hela eller delar av de regionala flygplatsernas icke-ekonomiska verksamheter bekostas av Swedavia (yrkande 24). Motionärerna pekar på att såväl de statliga som de regionala och privata flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till tillväxt och turism i hela landet. För att skydda de regionala flygplatserna från att drabbas hårt ekonomiskt av kostnader hänförda till säkerhetskrav finns i ett utjämningssystem. utgår ett statligt driftsbidrag till dessa flygplatser. Enligt motionärerna är det ofta svårt för de regionala flygplatserna att uppnå lönsamhet i verksamheten, och ett ekonomiskt stöd blir därför nödvändigt för att säkra tillgängligheten i hela landet. Eftersom de regionala flygplatserna ofta driver trafik till Swedavias flygplatser bör Swedavia enligt motionärerna kompensera de regionala flygplatserna i form av driftsstöd. Motionärerna anser att med en sådan modell skulle flyget kunna finansiera sig självt utan att påverka statsbudgeten som flygets framtid i hela säkras. Behovet av åtgärder för att värna de regionala flygplatsernas konkurrenskraft framhålls också av och (båda C) i följdmotion 2018/19:3071 som väckts med anledning av proposition 2018/19:111 Ändringar i lagen om marktjänster, se föregående avsnitt. Motionärerna pekar på att det är en rimlig princip att tillsynsverksamheter bekostas med avgifter men att Transportstyrelsen bör hålla dessa avgifter på en generell nivå för flygplatser som inte blir föremål för någon omfattande tillsynsverksamhet. Motionärerna pekar på att de icke-statliga flygplatserna har en välkänt prekär situation och att regeringen har tillsatt en s.k. flygplatsöversyn för att se över statens långsiktiga roll som stödgivare för icke-statliga flygplatser. Denna översyn har ännu inte redovisats. Motionärerna framhåller att icke-statliga flygplatser är mer sårbara för nya kostnader än statliga flygplatser och att de inte behöver nya statliga pålagor. I stället vore det enligt motionärerna angeläget att regeringen skapar långsiktigt hållbara driftsförutsättningar för icke-statliga flygplatser. Därmed anser motionärerna att regeringen bör följa upp Transportstyrelsens bemyndigande för avgifterna så att dessa blir rimliga och att Transportstyrelsen bör undersöka möjligheterna att frångå principerna om full kostnadstäckning för icke-statliga flygplatser om kostnaderna blir omotiverat höga i jämförelse med vad som kan förutses. Stöd till regionala flygplatser Utskottet vill inledningsvis peka på att icke-statliga flygplatser med upphandlad flygtrafik kan ansöka om årligt statligt driftsbidrag för att täcka delar av underskottet i flygplatsens drift. Syftet med driftsbidraget är att bidra till att säkerställa en interregional flygtrafikförsörjning i hela landet. När det gäller frågor om finansiering av de icke-statliga flygplatserna har utskottet behandlat sådana . riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den i sin aviserade flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Utskottet pekade på att den ekonomiska situationen är bekymmersam för många regionala flygplatser. Utskottet pekade även på att det mot bakgrund av att genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som får statsstöd råder en osäkerhet om hur framtiden ska bli för dessa. I den svenska flygstrategi som regeringen beslutade om konstaterar regeringen att det bedrivs linjetrafik vid 28 icke-statliga flygplatser i och att den stora majoriteten av dessa redovisar återkommande driftsunderskott. Vidare pekar regeringen på att staten därför bidrar med transportpolitiskt motiverat ekonomiskt stöd för driften av vissa icke-statliga flygplatser. Enligt regeringen har det statliga driftsstödet uppgått till totalt ca . I strategin framhålls de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. Utskottet vill i sammanhanget särskilt peka på vad som framhålls i strategin om att även långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. I de fokusområden och prioriteringar som anges i den svenska flygstrategin ingår att det bör göras en översyn av de svenska flygplatserna med utgångspunkt i att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Utskottet noterar vidare att regeringen i budgetpropositionen framhöll att de statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser, men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv (prop. 2017/18:1 utg.omr. Detta innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ. Vidare uttalades att stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter och att långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Utskottet vill vidare peka på att utskottet har behandlat frågor om stöd till regionala flygplatser och att i samband med budgetberedningen beslutade om att rikta två tillkännagivanden till regeringen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22, bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). I det första tillkännagivandet framhölls behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. I det andra tillkännagivandet framhölls behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna. Utskottet framhöll att det behövs ett mer systematiskt arbete än för att stärka villkoren för svenskt flyg så att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens redovisning i skrivelse 2018/19:75 om att det med anledning av tillkännagivandena pågår ett internt arbete inom med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, och att denna påbörjades och fortsatte för att ligga till grund för ett tydliggörande av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Vidare anges att översynens övergripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och att översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke- statliga flygplatser. Enligt uppgift från Infrastrukturdepartementet planeras den interna utredning som pågår inom departementet av de regionala flygplatserna slutföras . Regeringen överlämnade skrivelsen Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 till (skr. 2017/18:278). I skrivelsen redogör regeringen för planeringsarbetet och sitt beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . När det gäller luftfart noterar utskottet att i den redovisning som lämnas för pågående investeringar och åtgärder anges statligt investeringsstöd till en landningsbana vid Sälens flygplats. Utskottet vill avslutningsvis peka på att infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga (fr. 2018/19:304) om nedläggningar av flygplatser i . Infrastrukturministern påminde i sitt svar om att det i regeringens flygstrategi understryks att flyget spelar en stor roll i transportsystemet för de långväga inrikes och utrikes persontransporterna. Infrastrukturministern hänvisade också till att det framgår av strategin att de icke-statliga regionala flygplatserna, vid sidan av det statliga basutbudet, har en viktig roll att spela för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. Infrastrukturministern pekade på att ett ökat flygresande ger negativa konsekvenser för klimatet och miljön och att regeringen ser att miljö- och klimatpåverkan från flyget ska minska. Infrastrukturministern konstaterade att de icke-statliga regionala flygplatserna företrädesvis ägs av sina värdkommuner och att det i vissa fall är flera kommuner som tillsammans, eller med en region, äger flygplatsen samt att det även finns privat ägda flygplatser där det bedrivs linjetrafik. Infrastrukturministern konstaterade avslutningsvis att det är ägaren till en flygplats som ansvarar för beslut om en eventuell nedläggning. Utskottet har inte någon annan uppfattning i denna fråga. Särskilt om avgifter för tillsyn vid regionala flygplatser när det gäller lagen om marktjänster Utskottet ställer sig tidigare i detta betänkande bakom den proposition som överlämnades till om ändringar i lagen om marktjänster på flygplatser (prop. 2018/19:111). I propositionen lämnas förslag om bl.a. tillsyn och tillsynsavgifter när det gäller efterlevnaden av lagen om marktjänster på flygplatser. Mot bakgrund av vad som anförs i följdmotion 2018/19:3071 (C) om avgifter för tillsynsverksamhet vill utskottet framhålla att när det gäller tillsynens omfattning och utövning uttalar regeringen uppfattningen att detta särskilt bör anpassas till den verklighet som råder på de mindre flygplatserna där förutsättningarna för att bedriva marktjänster är annorlunda än på en stor flygplats. När det gäller föreskrifter om avgifter för tillsyn konstaterar regeringen bl.a. att Transportstyrelsens tillsyn finansieras på sådant sätt att myndigheten har bemyndigande att ta ut avgifter för sin verksamhet och att den ordning som gäller inom samtliga fyra trafikslag innebär att den som är föremål för tillsyn betalar en avgift som enligt huvudregeln får uppgå till myndighetens självkostnad för arbetet. Regeringen påminner i sammanhanget om att ordningen med avgifter för delar av Transportstyrelsens verksamhet har gällt då den antogs av (prop. 2010/11:30, bet. 2010/11:TU6).