bet · H601UU10 · 2019-01-25 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:2777 yrkande 6 av m.fl. (KD) anförs att bör initiera en ny översyn av EU:s grannskapspolitik. I samma motion yrkande 7 anför motionärerna att EU bör fortsätta att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till samt bistå med kraftfullt stöd i kampen mot terrorism. I motion 2018/19:2903 yrkande 11 av m.fl. (M) anförs bl.a. att möjligheten för länderna i det östliga partnerskapet att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier är centralt för ett säkert och stabilt . För att partnerskapet ska få reell genomslagskraft krävs dock att EU tydligt deklarerar att dessa länder kan bli medlemmar i , om de så önskar EU ska stå för en värdedriven utrikespolitik för att bättre kunna verka för en demokratisk utveckling i länder i och . I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 7 anför m.fl. (SD) att regeringen bör verka för ett mellanstatligt samarbete mellan fria, självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för att uppta ytterligare Om associeringsavtal ändå ska tecknas anser att kraven måste skärpas, och de vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås, t.ex. när det gäller arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Målet för den europeiska grannskapspolitiken är större politisk och ekonomisk stabilitet och ökad säkerhet i regionen. Utskottet har uttryckt, senast i betänkande 2017/18:UU10, att det är en viktig utmaning för EU att bidra till ett fortsatt öppet , vilket inkluderar att bidra till och stödja en positiv utveckling i EU:s grannländer såväl inom det östliga partnerskapet som i den södra . Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och stöder en demokratisk utveckling. Det är nu det östliga partnerskapet mellan EU och sex östeuropeiska länder (, , , , och ) bildades genom ett initiativ från och . När det gäller de 20 målsättningar som EU och det östliga partnerskapet antog gemensamt vid toppmötet kan framsteg ses i länderna i det östliga partnerskapet när det gäller t.ex. ekonomisk utveckling och handel samt energieffektivitet. finns det fortfarande brister när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, korruptionsbekämpning och civilsamhällets möjligheter att verka. Desinformation och hybridpåverkan är i ökande grad en utmaning. Fortsatta reformer när det gäller rättsstaten och korruptionsbekämpning är effektiva medel för att motverka ryska destabiliseringsförsök. När det gäller motionsyrkanden om grannskapspolitiken vill utskottet betona, i likhet med vad som anförts i tidigare betänkanden och utlåtanden, att det krävs en ambitiös strategi för att utveckla partnerskapen med sikte på att fördjupa och bredda dem. Partnerskapen ska grundas på ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter, samt principerna om marknadsekonomi och hållbar ekonomisk tillväxt. Det är av central vikt för EU:s trovärdighet att säkerställa ett fortsatt fokus på länder som tydligt tagit ställning för en integration med EU genom särskilda avtal. stöder de ambitioner som länderna i det östliga partnerskapet har för att närma sig EU och för att genomföra de reformer som är nödvändiga för ett närmande. Utskottet understryker vikten av att driver i EU att det östliga partnerskapet ska ligga högt på EU:s dagordning. Utskottet betonar att det i linje med mer-för-mer-principen ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. En sådan ansats förutsätter att EU:s engagemang för reformer är långsiktigt och att EU erbjuder ett omfattande stöd, inklusive bistånd, för de partnerländer som vill närma sig EU. Vid toppmötet med upprepade EU sitt stöd för självständighet, suveränitet och territoriella integritet och välkomnade ansträngningar i reformarbetet kopplat till associeringsavtalet. Utskottet välkomnar att fortsätter att genomföra sitt ambitiösa reformprogram trots den svåra situation som föranletts av militära aggression i de östra delarna av landet, den olagliga annekteringen av och brott mot folkrätten i Kertjsundet och . Utskottet anser att reformarbete är av strategisk vikt för EU och att även i fortsättningen bör prioriteras av regeringen som en fråga på EU:s dagordning. Utskottet välkomnar EU:s ansats att ge mer riktat stöd, inklusive ökad humanitär hjälp till östra . Utskottet noterar att är en av de största bilaterala givarna till . har trots en komplex säkerhetspolitisk situation fortsatt sin utveckling i demokratisk riktning. Landet har gjort stora framsteg i genomförandet av associeringsavtalet. I enlighet med mer-för-mer-principen stöder utskottet reformansträngningar och även ansträngningar att motverka konsekvenserna av konflikten om utbrytarregioner. Utskottet anser att den fulla potentialen när det gäller EU:s partnerskap med , inklusive potentialen för export och tillväxt inom frihandelsavtalet, bör utforskas. Utskottet stöder och suveränitet och territoriella integritet. Utskottet stöder de båda ländernas EU-närmande inom ramen för associeringsavtalen och anser att dessa europeiska länder i princip kan erbjudas ett EU-medlemskapsperspektiv. Mycket återstår dock att göra i fråga om socioekonomiska reformer, byggandet av en oberoende och effektiv rättsstat och korruptionsbekämpning innan medlemskap kan bli aktuellt. En nyckel för grannskapspolitiken i söder är att EU fortsätter att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner. Det gäller också att man ger kraftfullt stöd för att kunna stärka arbetet mot terrorism med fokus på antiradikalisering. Utskottet ser demokratiska process, trots de betydande utmaningarna, som ett välkommet undantag i regionen. Därmed avstyrker utrikesutskottet motionerna 2018/19:2266 yrkandena 5–7, 2018/19:2277 yrkandena 6 och 7, 2018/19:2903 yrkande 11 samt 2018/19:3052 yrkande 7. 2018/19:UU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Budget och finansiella frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till EU:s budget, finansiella frågor och samarbetet inom EU på skatteområdet. Jämför reservation 32 (SD) och 33 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse över vad som skett inom förhandlingarna när det gäller EU:s fleråriga budgetram (s. 27–28) och samarbetet när det gäller ekonomiska och finansiella frågor (s. 66–87). I kommittémotion 2018/19:3050 yrkande 1 av m.fl. (V) anförs att regeringen ska fortsätta verka för en minskning av EU:s budget och börja driva på för klimatomställning i stället för militarisering. I samma motion yrkande 2 anförs att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget. Motionärerna anför vidare i yrkande 14 att regeringen bör verka för att Europeiska investeringsbanken ska omvandlas till en klimatinvesteringsbank. I kommittémotion 2018/19:3052 yrkande 2 argumenterar m.fl. (SD) för att regeringen bör verka för att begränsa EU:s utgifter så att avgift kan sänkas med minst en tredjedel. I samma motion yrkande 13 anförs att nedskärningar måste göras inom de allra flesta områden inom EU:s budget. Ett budgetrestriktivt förhållningssätt bör genomsyra position varje gång kostnadsdrivande förslag behandlas i ministerrådet. Motionärerna anför vidare i yrkande 15 att regeringen ska verka för att en större andel av EU-avgift ska användas inom . Vidare anförs i yrkande 16 att ska stödja förslag mot skatteundandragande som överensstämmer med BEPS-riktlinjer (Base Erosion and Profit Shifting). I yrkande 17 anförs att bör vidmakthålla den nationella suveräniteten inom skattepolitiken. Vidare anförs i yrkande 18 att ska säga nej till alla former av EU-skatter. Motionärerna anför i yrkande 19 att EU-avgiften kraftigt bör sänkas och EU:s kostnader i motsvarande omfattning bör sänkas. I yrkande 20 anförs att europeiska bolagsskatteregelverk inte ska avvika från och att europeiska skattejuridiska strukturer inte ska konstrueras för att utgöra grund för en kommande europeisk bolagsskatt. Vidare anförs i yrkande 21 att EU ska avstå från att införa beskattning av digitala verksamheter på europeisk nivå. Motionärerna anför i yrkande 22 att bör stödja en utveckling av EU:s mervärdesbeskattning som leder till ökat nationellt självbestämmande. I yrkande 23 anförs att de svenska momsintäkter som EU-budgeten får ta del av från i stället ska stanna i den svenska statsbudgeten. Vidare anförs i yrkande 24 att regeringen inte bör stödja förberedande steg för att inrätta en överstatlig europeisk beskattningsmyndighet. Motionärerna anför i yrkande 50 att regeringen bör verka för restriktivitet när det gäller att införa nya EU-myndigheter. I yrkande 52 anförs att förslaget om att vidareutnyttja offentlig information och data i större utsträckning genom att skapa en EU-gemensam lista med särskilda dataset kräver ytterligare analys. Utskottet noterar att arbetstempot i EU i frågor som faller inom utskottets beredningsområde var högt . Utskottet stöder arbetet inom den europeiska planeringsterminen, som utgör en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken inom EU. Utskottet har tidigare framhållit vikten av att EU:s medlemsländer för en ekonomisk politik med nationellt ägarskap för att genomföra strukturreformer, och den europeiska planeringsterminen stärker incitamenten för EU:s medlemsländer att föra en ansvarsfull finanspolitik. Enligt utskottet ska rådet och kommissionen när de tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken fullt ut respektera de nationella parlamentens roll. Som en liten, öppen ekonomi är det för del av stor betydelse att EU:s inre marknad utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet har poängterat att det är angeläget att kapitalmarknaderna integreras ytterligare utan att den finansiella stabiliteten äventyras. Utskottet har också uttryckt betydelsen av finansiell stabilitet i EU:s omvärld och vidhåller att det ligger i såväl som EU:s intresse att även länder i unionens närområde utvecklar regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. Utskottet är positivt till ökad konvergens och till att regelverk genomförs harmoniserat, men betonar vikten av att initiativ inte leder till att konsument- och investerarskyddet sänks i . När det gäller förhandlingarna om EU:s kommande långtidsbudget är den svenska restriktiva grundhållningen fast förankrad i . ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. Utskottet delar regeringens grundsyn när det gäller ståndpunkt i förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram, och utskottet kommer att ha anledning att återkomma till frågan . Utskottet anser att dagens system för EU:s egna medel i stort fungerar väl. Utskottet fann dock i sin prövning av kommissionens förslag till EU:s egna medel och genomförande av systemet för egna medel (COM(2018) 325 och 327)att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen. I utlåtande /18:FiU51 anförde utskottet att kommissionens förslag innehåller bestämmelser som är problematiska och alltför långtgående för att nå målen med förslagen. gäller framför allt den korg med tre nya egna medel som kommissionen Utskottet ansåg det alltför långtgående att besluta om ett nytt eget medel som baseras på intäkter från ett förslag som inte är antaget, vilket är fallet med förslaget till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. utskottet är en adekvat utformning av systemet för egna medel avgörande för att nå målet om att hålla nere den svenska avgiften. regeringen att förändringarna av regelverket och systemet för den momsbaserade avgiften bör utformas på ett sätt som inte missgynnar länder med låga momsfel eller höga momsintäkter. Enligt utskottet är det viktigt att förslag till gemensamma regler föregås av grundliga konsekvensanalyser och att subsidiaritetsprincipen följs. Utskottet vill än en gång betona vikten av att frågor som har betydelse för hela EU ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsländer. fördjupningen av den ekonomiska monetära unionen har utskottet förståelse för behov av att fördjupa samarbetet sinsemellan. med att reformera EMU höjdes , och har haft en mer aktiv Utskottet anser att det är bra att deltar i diskussionerna i inkluderande format. vill utskottet påminna om vikten av att länderna för en nationell ekonomisk politik med respekt för de finanspolitiska reglerna och att det finns nationellt ägarskap för att genomföra Utskottet stöder regeringens ståndpunkt att arbetet med att fullborda bankunionen bör prioriteras. En viktig förutsättning är att bankunionen kombineras med åtgärder för att minska riskerna i banksystemet och att utformningen möjliggör likvärdig behandling av de länder som inte har euron som valuta. Vidare är det viktigt att Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) fungerar effektivt. Fortsatta förhandlingar väntas . Utskottet uppmärksammar att kommissionen lade fram initiativ om att i vissa frågor fatta beslut med kvalificerad majoritet där nuvarande beslutsform är enhällighet; särskilt har frågan om att införa en digital skatt Utskottet vill betona att har varit och är emot att övergå från enhällighet till kvalificerad majoritet för beslut kopplade till skatter. Utskottet är principiellt emot att befogenheter på skatteområdet flyttas från medlemsstaterna till EU och kommer framgent att motsätta sig varje form av överföring av beskattningsrätt till EU och införande av EU-skatter. också ett starkt motstånd både i regeringen och i mot att använda skatter som nya egna medel i EU-budgeten. Utskottet välkomnade Investeringsplanen för (Efsi) när den lanserades och framhöll den del av planen som behandlar strukturreformer för att skapa ett bättre investeringsklimat som särskilt viktig. rådet om att acceptera en partiell överenskommelse med om sektorsförslaget Invest EU, som ska ersätta Efsi. Programmet syftar till att stödja investeringar i EU. Vid överläggningen stödde utskottet regeringen ståndpunkt i förhandlingarna och den partiella överenskommelsen med om Invest EU. godkände utskottet en kapitalhöjning till Europeiska investeringsbanken (EIB) för att ersätta den brittiska kapitalandelen när lämnar banken i samband med brexit (bet. 2018/19:FiU33). I ärendet ingick även ett förslag om att ändra bankens stadgar så att de återspeglar storleken och fördelningen av ägarkapitalet efter kapitalhöjningen. Utskottet anser att EIB:s verksamhet utgör ett värdefullt bidrag för att utveckla och stärka EU:s inre marknad och förbättra förutsättningarna för en stark och hållbar tillväxt i EU. Efterfrågan på lån från EIB är fortfarande hög i många länder inom EU och i dess närområde. Utskottet vill liksom tidigare markera att öppenhet, insyn och ansvarsutkrävande är grundläggande för en stabil och effektiv statsförvaltning. Utskottet noterar att kommissionen vid genomförande av budgeten 2016 och 2017 fortfarande inte lyckats hålla felmarginalen på de underliggande transaktionerna inom den vedertagna gränsen för väsentliga fel på , vilket utskottet finner anmärkningsvärt. Utskottet noterar dock att EU- kommissionen arbetat med att få ned felnivån och att utvecklingen går i rätt riktning. Avslutningsvis vill utskottet beröra frågan om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Regeringen har gjort bedömningen att kommissionens förslag till ändringar i direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) i huvudsak är ändamålsenligt (fakta-PM 2017/18:FPM100). Utskottet stöder denna ståndpunkt och håller med om att det finns behov av att anpassa PSI-direktivet till utvecklingen på området. Att förenkla och främja vidareutnyttjande av offentlig information är en väsentlig aspekt av utvecklingen av EU:s dataekonomi. Utskottet välkomnar därför revideringen av direktivet och ser positivt på att omotiverade hinder som försvårar vidareutnyttjandet av öppen offentlig information undanröjs. Vidare överensstämmer förslaget med det förvaltningspolitiska målet om en innovativ och samverkande statsförvaltning. Förslaget ligger även i linje med tillkännagivanden om att myndigheterna bör arbeta för att öka utbudet av öppna data och göra offentliga handlingar tillgängliga i maskinläsbart skick (bet. 2016/17:FiU17 och bet. 2017/18:FiU25). Regeringen har vidare uttalat att det som anges i förslaget om medlemsstaternas skyldigheter att göra alla handlingar tillgängliga för vidareutnyttjande, om inte tillgången omfattas av restriktioner eller handlingarna är undantagna från tillgång enligt nationella bestämmelser, dock behöver analyseras vidare med hänsyn till bl.a. eventuell påverkan på tillgången till handlingar. Vidare behöver den del av förslaget som innebär ett mandat för kommissionen att ta fram en förteckning över värdefulla datamängder analyseras vidare. Inför ett ökat tillgängliggörande av offentlig information behöver tillgängliggörandet föregås av såväl en sekretessprövning som en säkerhetsanalys när det gäller lämpligheten av tillgängliggörandet. I det fortsatta arbetet bör frågor om nationell säkerhet, informationssäkerhet och den personliga integriteten beaktas. Utskottet anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna 2018/19:3050 yrkandena 1, 2 och 14 samt 2018/19:3052 yrkandena 2, 13–15, 19, 23 och 52. En återkommande fråga inom ramen för allmänna rådet är kommissionens förslag till nästa långtidsbudget (2021–2027). Sammantaget har en majoritet av nämndens ledamöter kunnat ställa sig bakom regeringens linje, men ett par partier har lämnat avvikande meningar om olika delar i kommissionens förslag. Frågor relaterade till digitalisering gav avtryck för de ekonomiska och finansiella frågorna. Digital beskattning var ett av de ämnen som behandlades av samt ett flertal gånger inom ramen för det ekonomiska och finansiella rådet. Regeringen har fått brett stöd för sin hållning i nämnden. Inom ramen för samma rådskonstellation har nämnden även diskuterat framtiden för den ekonomiska och monetära unionen. Regeringen fick, med undantag för två avvikande meningar, stöd för sin position. Nämnden har dessutom fått information inför de eurotoppmöten som hölls inom ramen för den s.k. ledaragendan och där även icke-euroländer fick delta. På det ekonomiska och finansiella området har även riskreducerande åtgärder inom bankunionen vid ett flertal tillfällen behandlats i nämnden. Vid samråd om denna del i ordförandeskapets arbetsprogram fick regeringen, efter ajournering och ordförandens utslagsröst, stöd för sin inriktning. Utskottet konstaterar att skatteutskottet har valt att inte yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna inom dess beredningsområde. I skatteutskottets yttrande när det gäller granskning av kommissionens diskussionsunderlag om globalisering 2017/18:SkU4y har utskottet uttryckt att det faller inom varje medlemsstats nationella kompetens att säkra välfärden genom att ta ut och använda skatteintäkter på lämpligt sätt. ville framhålla att en alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens i förlängningen leder till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att ta ut skatt och bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera välfärden. Företagsbeskattningen är nära integrerad med andra delar av skatteområdet och med medlemsstaternas politiska och ekonomiska förhållanden. ansåg i nämnda utlåtande att företagsbeskattningen måste utformas på ett sådant sätt att det finns utrymme för varje enskild medlemsstat att beakta särskilda förutsättningar i fråga om näringslivsstruktur. När det gäller motionsyrkande om beskattning av digitala verksamheter hänvisar utskottet till skatteutskottets bedömning i betänkande 2018/19:SkU11 där skatteutskottet redogör för det förslag om beskattning av digitala tjänster som kommissionen presenterade . Förslaget innebär att företag över en viss storlek ska betala skatt för intäkter från vissa digitala tjänster. Skattskyldigheten ska enligt förslaget gälla oberoende av om företaget går med vinst eller förlust, dvs. en omsättningsbaserad skatt. Vidare står det i ovannämnda betänkande att det pågår ett internationellt arbete inom ramen för och utveckling () med att motverka s.k. skattebaserosion och förflyttning av vinster. Syftet är bl.a. att säkerställa att vinster beskattas där de uppkommer, och en central fråga är var värde skapas i de digitala företagen. En global samsyn saknas i frågan, och ska lämna en rapport . ansåg att det är en politisk prioritering av stor betydelse att motverka skatteflykt och skatteundandragande och delade regeringens bedömning att kommissionens förslag om beskattning av den digitala ekonomin inte handlar om skatteflykt utan om beskattning av de nya affärsmodeller som har vuxit fram genom en ökad digitalisering av ekonomin. var inte berett att föregripa det internationella arbete som bedrivs inom ramen för EU samt och G20-länderna och fann därför inte skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen. I betänkande 2018/19:SkU13 Mervärdesbeskattning beskriver skatteutskottet när det gäller förslag om mervärdesbeskattning från EU att reglerna om mervärdesskatt i hög grad är harmoniserade inom EU och att de svenska reglerna i allt väsentligt har sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). Europeiska kommissionens presenterade en handlingsplan för hur man vill modernisera momsen i EU. Denna plan har följts upp genom ett flertal steg. Handlingsplanen är ett första steg mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU som är utrustat för att bekämpa bedrägeri, stödja näringslivet och främja den digitala ekonomin och e-handeln. Utskottet noterade det förslag som presenterats av kommissionens och som medger en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. Regeringens preliminära ståndpunkt var att det finns flera fördelar med en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. riskerar förslaget medföra en ökad komplexitet, särskilt för de företag som säljer sina varor och tjänster i flera olika medlemsstater. Det riskerar även att leda till skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Effekterna av förslaget, inklusive den vägda genomsnittliga skattesatsen, behövde därför analyseras närmare. Mervärdesskatten är också en viktig intäktskälla för att finansiera välfärden. Vid överläggning gav skatteutskottet sitt stöd till denna ståndpunkt. När det gäller yrkande som vänder sig mot att införa en överstatlig europeisk skattemyndighet, konstaterar utskottet att skatteutskottet har haft överläggning om Fiscalisprogrammet för samarbete inom beskattnings- Vid denna överläggning välkomnade regeringen generellt förslaget till ett nytt fiscalisprogram inom ramen för en restriktiv och minskad EU-budget i nästa fleråriga budgetram eftersom det fanns goda erfarenheter av tidigare åtgärdsprogram. Det fanns enligt regeringen tveksamheter med att tilldela kommissionen befogenhet att komplettera förordningen med bestämmelser om upprättande av en ram för övervakning och utvärdering eftersom detta kan vara fråga om en väsentlig del av förordningen och i så fall inte bör bli föremål för en sådan delegering. gav stöd till regeringens ståndpunkt. Utskottet instämmer i finansutskottets bedömning att dagens system för EU-medel i stort fungerar väl. Utskottet instämmer vidare i finansutskottets bedömning (utl. 2017/18:FiU51) att det är alltför långtgående att besluta om ett nytt eget medel som baseras på intäkter från ett förslag som inte är antaget,