bet · H701UbU8 · 2019-12-19 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om förskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. kvalitet och förutsättningar i förskolan, språkfrågor, rätten till förskola samt annan pedagogisk verksamhet. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kvalitet och förutsättningar i förskolan Motioner som bereds förenklat 1.Kvalitet i förskolan, punkt 1 (M) 2.Kvalitet i förskolan, punkt 1 (SD) 3.Kvalitet i förskolan, punkt 1 (C) 4.Kvalitet i förskolan, punkt 1 (V) 5.Förskolans miljö och lokaler m.m., punkt 2 (SD) 6.Förskolans miljö och lokaler m.m., punkt 2 (V) 7.Tillsyn, punkt 3 (M, SD) 8.Tillsyn, punkt 3 (C) 9.Tillsyn, punkt 3 (L) 10.Språkfrågor, punkt 4 (M) 11.Språkfrågor, punkt 4 (SD) 12.Språkfrågor, punkt 4 (V) 13.Rätt till förskola, punkt 5 (C) 14.Rätt till förskola, punkt 5 (V) 15.Annan pedagogisk verksamhet, punkt 6 (SD) 16.Annan pedagogisk verksamhet, punkt 6 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 7 Tabell (). Antalet barn per heltidstjänst 2008–2018 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Förskolans miljö och lokaler m.m. 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:3256 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 7 (M, SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 4, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 16, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:1840 av (S) yrkande 2. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden i bilaga 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 61 motionsyrkanden om förskolan och annan pedagogisk verksamhet från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 40 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. kvalitet och förutsättningar i förskolan, språkfrågor, rätten till förskola samt annan pedagogisk verksamhet. Kvalitet och förutsättningar i förskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet i förskolan, förskolans miljöer och lokaler m.m. samt tillsyn. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (SD), 6 (V), 7 (M, SD), 8 (C) och 9 (L). Enligt kommittémotion 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 7 bör regeringen återkomma med ett lagförslag som utifrån förskolans uppdrag inkluderar förskolan i läsa-skriva-räkna-garantin. I yrkande 9 anför motionärerna att en kartläggning av barnens språkutveckling bör genomföras från det år barnet fyller . Enligt kommittémotion 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 9 bör möjligheterna att införa en maximal gräns på fem barn per förskolepersonal ses över. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 9 anförs att ett nationellt riktmärke om antalet barn per utbildad personal bör införas. Inspektion av förskolor bör innefatta en granskning av huvudmannens arbete med att nå riktmärket och erbjuda stöd i exempelvis arbetet med att behålla och rekrytera förskollärare. Motsvarande framförs i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 14. I kommittémotion 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på en reglering av barngruppers storlek i förhållande till antalet pedagoger. Förskolans miljö och lokaler m.m. I kommittémotion 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 10 anser motionärerna att ett större fokus bör riktas mot en förbättrad arbetsmiljö och goda villkor för personalen inom förskolan. Enligt kommittémotion 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 2 bör regeringen återkomma med förslag på åtgärder för att garantera att lokaler som används till förskoleverksamhet är anpassade och ändamålsenliga samt att antalet barn per kvadratmeter inte är för högt. I kommittémotion 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 11 anför motionärerna att alla barn i förskolan ska garanteras en förskola som präglas av lärande med en god pedagogisk verksamhet genom att Skolinspektionen övertar ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn av samtliga förskolor. Enligt partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 10 och kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 17 bör även fristående förskolor inspekteras av Skolinspektionen i syfte att öka likvärdigheten. I kommittémotion 2019/20:3256 av m.fl. (L) yrkande 1 anför motionärerna bl.a. att Skolinspektionens tillsyn av förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse, bör stärkas bl.a. genom att inspektionens nuvarande tillsyn av kommunerna kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor hos varje huvudman. För att ytterligare skärpa tillsynen bör staten enligt motionärerna ta ett större ansvar för godkännande och tillsyn av förskolorna, t.ex. bör inrättandet av en nationell förskoleinspektion övervägas. Bakgrund och gällande rätt Förskolan är en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Förskolan är frivillig och regleras särskilt i 8 kap. skollagen. Enligt 8 kap. 2 § skollagen syftar utbildningen i förskolan till att stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Enligt 1 kap. 4 § skollagen ska utbildningen i förskolan syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet, omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds och annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk. Dessa verksamheter regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem eller olika flerfamiljslösningar (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. För varje skolform och för fritidshemmet finns en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen anger utbildningens värdegrund och uppdrag. Den anger också mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 § skollagen). En reviderad läroplan för förskolan – trädde i kraft Regeringen beslutade om en ny förordning om läroplan för förskolan (SKOLFS 2018:50), Lpfö 18, som trädde i kraft . Syftet med den reviderade läroplanen är att höja kvaliteten i undervisningen i förskolan och därmed förskolans måluppfyllelse (U2016/05591/S, U2017/01929/S). Utgångspunkten har varit att förskolans läroplan ska ha en liknande struktur som de andra skolformernas läroplaner har, främst läroplan[1], Lgr 11. Bland ändringarna i förskolans läroplan kan följande nämnas: – Läsning: barnen ska få förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om olika texter. – Förtydliganden kring barnskötarnas uppdrag i arbetslaget och förskollärarnas särskilda ansvar. – − Hållbar utveckling: begreppet hållbar utveckling – ekonomisk, social och miljömässig – har förts in. – Lekens betydelse: att lek är grunden för utveckling, lärande och välbefinnande har lyfts fram. – Rörelseglädje och vistelse i naturmiljöer: betydelsen av fysisk aktivitet, rörelseglädje och att vistas i olika naturmiljöer har lyfts fram. – Barns rätt till integritet: skrivningar om barns rätt till kroppslig och personlig integritet har tagits in i läroplanen . I ett mål för förskolan betonas att varje barn ska få förutsättningar att utveckla medvetenhet om rätten till sin integritet. – Utbildning och undervisning: begreppen utbildning och undervisning definieras i läroplanen i enlighet med skollag. – Jämställdhet: genom att skrivningarna om jämställdhet har blivit tydligare. – Rätt till nationella minoritetsspråk: de nationella minoriteternas rätt till sina nationella minoritetsspråk har blivit tydligare. Den senast tillgängliga statistiken från (Barn och personal i förskolan per , dnr 5.1-2019.321) visar att det går 5,1 barn per heltidstjänst i förskolan där all personal i arbetslaget (dvs. personal som arbetar med barn) ingår. Personaltätheten har enligt rapporten varit i stort sett . Tabell (). Antalet barn per heltidstjänst 2008–2018 Antalet barn per förskollärare är 12,9, vilket är en ökning med 0,2 barn per heltidstjänst jämfört med . I fristående förskolor är förskollärartätheten lägre (17,6 barn per förskollärare) jämfört med i kommunala förskolor (12,1 barn per förskollärare). Mindre barngrupper i förskolan finns ett statsbidrag (förordningen [2015:404] om statsbidrag för mindre barngrupper i skolan) som förskolans huvudmän kan söka. Syftet med statsbidraget är att minska antalet barn i förskolans barngrupper och därmed höja kvaliteten och måluppfyllelsen. har i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/01495/S). Riktmärket, som infördes , är satt till 6–12 för barn i åldern respektive 9–15 för barn i åldern . Riktmärket ska relateras till ett antal faktorer såsom personalens utbildning och kompetens, personaltäthet, barngruppens sammansättning samt förskolans fysiska miljö. Riktmärket har införts i kommentar till allmänna råd om måluppfyllelse i förskolan (SKOLFS 2017:6). När det gäller barngruppernas storlek (antalet inskrivna barn per avdelning) gick det i genomsnitt 15,4 barn per grupp 2018 (15,4 i kommunala förskolor och 15,7 i fristående förskolor), vilket är en mindre ökning av genomsnittet med 0,1 barn jämfört med . har barngruppernas storlek dock minskat. var den genomsnittliga gruppstorleken relativt och varierade mellan 16,7 och 16,9 barn (prop. 2019/20:1 utg.omr. 75–76). Särskilt stöd i förskolan Enligt 8 kap. 9 § skollagen ska barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ges det stöd som deras speciella behov kräver. Om det genom uppgifter från förskolans personal, ett barn eller ett barns vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska rektorn se till att barnet ges sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna. Av förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 349–350) framgår att alla barn i förskolan ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och i sin utveckling för att utifrån sina behov och förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt. Utgångspunkten är att alla barn som behöver det ska få särskilt stöd. Många barn stöter under sin förskoletid på svårigheter och behöver någon form av stöd. Andra barn behöver stöd kontinuerligt på grund av sjukdom, sociala förhållanden, funktionsnedsättning eller svårigheter att tillgodogöra sig verksamheten av andra orsaker. Det finns ingen definition av begreppet behov av särskilt stöd i lagen. Bedömningen är att det inte heller är möjligt att i lagtext närmare definiera vilka förutsättningar som ska finnas för att stöd ska ges i förskolan. Bestämmelsen blir därför enligt förarbetena allmänt hållen och knyts till ett övergripande ansvar för förskolan att tillgodose barnets stödbehov. För många barn är en generellt god kvalitet i verksamheten det viktigaste. För andra kan det vara nödvändigt med särskilda stödinsatser som komplement. Stödet kan enligt förarbetena ges som personalförstärkning, antingen till hela barngruppen eller till det enskilda barnet – eller i form av konsultation och handledning till personalen. Att minska antalet barn i barngruppen eller anpassa lokalerna kan vara andra stödformer. Insatser ska göras efter en bedömning i varje enskilt fall av vilken insats som är mest lämplig. Barn ska ges särskilt stöd på det sätt och i den omfattning som behövs för att barnet ska ha möjlighet att utvecklas och lära enligt läroplanen. Bestämmelserna är anpassade för förskolan, eftersom målen där inte avser individuella barns prestationer utan i stället inriktas på verksamhetens kvalitetsutveckling. Av samma anledning har man enligt förarbetena bedömt att det saknas skäl att införa en bestämmelse om åtgärdsprogram för förskolan. Även i läroplanen för förskolan, Lpfö 18, finns skrivningar om rätt till stöd. Förskolan ska enligt läroplanen särskilt uppmärksamma barn som av olika anledningar behöver mer ledning och stimulans eller särskilt stöd. Alla barn ska få en utbildning som är utformad och anpassad så att de utvecklas så långt som möjligt. Barn som tillfälligt eller varaktigt behöver mer stöd och stimulans ska få detta utformat utifrån sina egna behov och förutsättningar. Bland annat säger läroplanen att arbetslaget ska uppmärksamma samt ge ledning och stimulans till alla barn samt särskilt stöd till de barn som av olika skäl behöver det i sin utveckling. Förskollärare ska ansvara för att vid övergångar särskilt uppmärksamma barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling. Rektorns ansvar är att utbildningen utformas så att barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling får det stöd och de utmaningar de behöver. Enligt 3 kap. 3 § skollagen ska vårdnadshavare för ett barn i förskolan fortlöpande informeras om barnets eller elevens utveckling. Enligt 8 kap. 11 § skollagen ska personalen fortlöpande föra samtal med barnets vårdnadshavare om barnets utveckling. Minst en gång ska personalen och barnets vårdnadshavare därutöver genomföra ett samtal om barnets utveckling och lärande (utvecklingssamtal). Förskollärare har det övergripande ansvaret för utvecklingssamtalet. Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser Garantin trädde i kraft genom ändringar i skollagen (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). Den innebär att elever i förskoleklassen och lågstadiet som är i behov av stöd för att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk och matematik ska få rätt stödinsatser i rätt tid. Redan i förskoleklassen ska elevens språkliga medvetenhet och matematiska tänkande kartläggas med stöd av ett nationellt kartläggningsmaterial. Om det utifrån användningen av kartläggnings-materialet, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov finns en indikation om att en elev i förskoleklassen eller i lågstadiet inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, ska den ansvariga förskolläraren eller läraren göra en särskild bedömning av elevens kunskapsutveckling för att avgöra om eleven är i behov av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd, för att nå de kunskapskrav som ska uppnås. Om ett sådant behov finns ska det göras en planering av extra anpassningar eller en anmälan till rektorn för att utreda behovet av särskilt stöd. Förskolans miljö och lokaler m.m. Av 2 kap. 35 § skollagen följer att lokaler och utrustning ska vara utformade så att syftet med verksamheten kan uppfyllas. Bestämmelsen innebär ett generellt krav på att det ska finnas de lokaler och den utrustning som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppnås. Den omfattar samtliga skolformer som regleras i skollagen, oavsett huvudman. Bestämmelsen innebär bl.a. att det för utbildningen ska finnas ändamålsenliga lokaler och den utrustning som behövs utifrån elevers varierande behov avseende kommunikation, information och informationsteknik så att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas (prop. 2009/10:165 s. 283). Enligt 8 § 8 kap. skollagen ska huvudmannen se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek. Utöver en lämplig sammansättning av barngruppen ska barnen i förskolan även erbjudas en bra miljö i övrigt. Vissa allmänna kvalitetskrav kan ställas på verksamheten, bl.a. att verksamheten bör drivas i lämpliga lokaler vars storlek, utformning och material är beskaffade så att verksamheten kan genomföras. Sammantaget verkar båda bestämmelserna för syftet att förebygga ohälsa och i övrigt skapa en god inne- och utemiljö för barnen i förskolan (prop. 2009/10:165 s. 346–347). I allmänna råd om måluppfyllelse i förskola (SKOLFS 2017:6, s. 17 Miljöns utformning) anges bl.a. att hur miljön är utformad har betydelse för vilken kunskapsutveckling som är möjlig för barnen i förskolan. Det gäller generellt för alla barn, men kan vara särskilt viktigt för barn med funktionsnedsättning. Därför är det viktigt att vid resursfördelningen beakta miljöns utformning. Eftersom omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet i förskolan är det angeläget, när det gäller både säkerhet och pedagogik, att såväl inne- som utemiljön är överblickbar och underlättar kontakten mellan barn och personal. När den fysiska miljön inte är anpassad till antalet barn i gruppen och det inte finns tillräckligt med utrymme eller rum att dela upp barngruppen i uppstår svårigheter, och gruppen upplevs som för stor. Den fysiska miljön är därmed en nyckelfaktor för att planera och genomföra aktiviteter. Förskolan omfattas förutom av skollagen av flera andra lagar och bestämmelser som berör förskolans miljö, bl.a. (1998:808). Arbetsmiljölagen (1977:1160) omfattar personalen i förskolan. Kommuner och enskilda kan vara huvudmän för förskolan. Det är kommunen som godkänner en enskild som huvudman för en förskola och har tillsyn över fristående förskolor (dvs. förskolor med enskild huvudman), enligt 2 kap. 5– 7 §§ och 26 kap. 4 § skollagen. Skolinspektionen har tillsyn över den kommunala förskolan och också över hur kommunen uppfyller sitt tillsynsansvar när det gäller fristående förskolor, i enlighet med 26 kap. 3 § skollagen. Det har införts ökade krav i skollagen för att godkännas som enskild huvudman fr.o.m. (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Ändringarna innebär bl.a. att godkännande endast får ges till den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Den enskilde ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Lagändringarna syftar till att säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Vidare krävs att personer som ingår i ägar- och ledningskretsen även i övrigt ska bedömas som lämpliga. beslutade regeringen att tillsätta en utredning som fick i uppdrag att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet. Syftet är att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utredningen har haft i uppdrag att analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter och tillhörande organ på skolområdet och de ekonomiska konsekvenserna av en mer ändamålsenlig struktur med tydligare ansvarsfördelning (dir. 2017:37). Utredningen överlämnade sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) till regeringen. Betänkandet är under beredning inom . Skolinspektionen har i en granskning undersökt om kommunerna uppfyller sitt tillsynsansvar för fristående förskolor, att tillsynen är utformad så att den säkerställer att de granskade förskolorna lever upp till kraven i lagar och förordningar. I projektet ingick 35 slumpmässigt utvalda kommuner. Resultaten presenterades i rapporten av fristående förskolor (Skolinspektionen ). Det framgick av granskningen att samtliga 35 kommuner som ingick genomför tillsyn i någon form. En tredjedel av kommunerna behövde dock utveckla sin tillsynsprocess i alla delar. Utskottet vill inledningsvis framhålla förskolans viktiga roll för barns allsidiga utveckling och dess bidrag till att skapa likvärdiga förutsättningar hos barn inför skolstarten. Förskolan ska hålla hög kvalitet, och förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn och ta hänsyn till barns olika behov. Alla barn ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. Utskottet delar den uppfattning som framförs i flera yrkanden om att personaltätheten i förskolan är en viktig fråga. Den senast tillgängliga statistiken från visar att det går 5,1 barn per heltidstjänst i förskolan där all personal i arbetslaget ingår. Personaltätheten har enligt rapporten varit i stort sett . Utskottet anser också att barngruppernas storlek är av avgörande betydelse för att höja kvaliteten och måluppfyllelsen i förskolan. finns ett statsbidrag som förskolans huvudmän kan söka (förordningen [2015:404] om statsbidrag för mindre barngrupper i skolan). har vidare i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan. Riktmärket, som infördes , är satt till 6–12 för barn i åldern respektive 9–15 för barn i åldern . Riktmärket ska relateras till ett antal faktorer såsom personalens utbildning och kompetens samt personaltäthet. Med hänvisning till det anförda ser inte utskottet skäl att införa ett nationellt riktmärke om personaltäthet i förskolan och avstyrker därmed motionerna 2019/20:286 (V) yrkande 1, 2019/20:617 (SD) yrkande 9, 2019/20:3110 (C) yrkande 9 och 2019/20:3254 (C) yrkande 14. När det gäller yrkanden om att inkludera förskolan i läsa-skriva-räkna-garantin och att kartlägga förskolebarnens språkutveckling vill utskottet anföra följande. Av skollagen och förarbetena till lagen framgår att alla barn i förskolan ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och i sin utveckling för att utifrån sina behov och förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt. Utgångspunkten är att alla barn som behöver det ska få särskilt stöd. Regelverket för förskolan ger således de möjligheter som behövs för att kunna uppnå detta. Därmed ser inte utskottet skäl att inkludera förskolan i läsa-skriva-räkna-garantin eller att kartlägga barnens språkutveckling från det år barnet fyller . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3087 (M) yrkandena 7 och 9. Förskolans miljö och lokaler m.m. I skollagen finns bestämmelser som anger att det ska finnas ändamålsenliga lokaler och att utrustning ska vara utformad så att syftet med verksamheten kan uppfyllas.