bet · H701UU4 · 2019-12-12 00:00:00 — I motion 2019/20:3403 av m.fl. (L) yrkande 4 anförs att bör verka inom EU för att öka trycket på för att uppnå landets klimatåtaganden i enlighet med . Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att är världens enskilt största utsläppare av koldioxid. Utskottet har tidigare uttalat att klimatfrågan är en global utmaning och att det är utvecklingen ur ett globalt perspektiv som är avgörande för att nå det övergripande klimatmålet och målsättningar. Det framgår av regeringens skrivelse att söker ett särskilt inflytande i det internationella arbetet när det gäller klimatförhandlingar och Agenda 2030. Utskottet anser liksom tidigare att EU spelar en avgörande roll som ledare i det internationella klimatarbetet. Utskottet vill framhålla betydelsen av regeringens ställningstagande att aktivt ska stödja EU i det fortsatta arbetet med att ställa höga krav på när det gäller klimatarbete och arbetet med att genomföra Agenda 2030. Det är enligt utskottets uppfattning av grundläggande betydelse att aktivt bidrar till att förbättra förutsättningarna för ett kraftfullt och konstruktivt agerande av EU för att åstadkomma nödvändiga förbättringar av klimat- och miljöarbete. Vidare framgår det av regeringens skrivelse att inom ramen för Belt and Road Initiative genom internationella investeringar i infrastruktur bidrar till dels etableringar av klimatmässigt och socialt ohållbara projekt, dels politiska beroendeförhållanden – ett kinesiskt agerande som bl.a. medför försämrade förutsättningar för det internationella samfundets arbete med förverkligandet av Agenda 2030 och . Utskottet vill i denna del betona vikten av att i det fortsatta internationella arbetet agerar för att kinesiska investeringar i infrastruktur ska ske öppet, ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart och enligt internationell rätt och internationella standarder. Mot denna bakgrund anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna 2019/20:3393 yrkande 8 och 2019/20:3403 yrkande 4. konstaterar med anledning av motion 2019/20:3393 yrkande 8 att förhandlingarna om ett frihandelsavtal för gröna varor () tyvärr inte har rotts i hamn, och utskottet vill i likhet med tidigare uttalanden understryka vikten av att regeringen med kraft fortsätter driva på för att ett avtal ska kunna nås. Utskottets förhoppning är att detta avtal ska kunna utvecklas till ett multilateralt avtal. Utskottet noterar även att det finns ett energiråd utlokaliserat av på i . Utskottet noterar vidare regeringens avsikt att söka samarbete med inom innovation och entreprenörskap, bl.a. i form av policydialog och samverkan mellan berörda myndigheter, forskningsaktörer och näringslivet, framför allt om hållbarhet och gemensamma globala utmaningar. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet att utrikesutskottet avstyrker motion 2019/20:3393 yrkande 8. konstaterar att spelar en central roll inom klimatområdet och att målsättningar inte kan nås utan landets medverkan. Utskottet stöder i likhet med miljö- och jordbruksutskottet regeringens ansats att EU ska ställa högre krav på när det gäller klimat. Enligt utskottets uppfattning inkluderar det att ska nå kulmen för utsläpp och därefter kraftigt minska utsläppen i enlighet med samt fullt ut ta ansvar i linje med landets utvecklingsnivå. behöver bidra mer till det multilaterala arbetet med regelverk och lämna större finansiella bidrag, såväl bilateralt som till klimatfonder. är en viktig partner i globala miljösamarbeten på områden som hav, klimat, kemikalier och biologisk mångfald. Utskottet konstaterar att enligt det kinesiska dumpade skräp i kustnära vatten . har öronmärkt 7 miljarder renminbi (motsvarande ) för att städa upp, särskilt i Yangtsekiangdeltat och Pärlflodsdeltat där många industrier ligger och där läget är värst. Utskottet anser i likhet med regeringen att regeringen ska söka dialog och samarbete med när det gäller policyutveckling och forskning inom bl.a. förnybar energi, hållbar vatten- och havsförvaltning, minskade utsläpp av växthusgaser och föroreningar, hållbar hantering av kemikalier och avfall, hållbar konsumtion och resursutnyttjande samt biologisk mångfald. Det framgår av regeringens skrivelse att inom ramen för Belt and Road Initiative genom internationella investeringar i infrastruktur bidrar till dels etableringar av klimatmässigt och socialt ohållbara projekt, dels politiska beroendeförhållanden – ett kinesiskt agerande som bl.a. medför försämrade förutsättningar för det internationella samfundets arbete med förverkligandet av Agenda 2030 och . Utskottet stöder miljö- och jordbruksutskottet som betonar vikten av att i det fortsatta internationella arbetet agerar för att kinesiska investeringar i infrastruktur ska ske öppet, ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart och enligt internationell rätt och internationella standarder. Detta har också bäring på motion 2019/20:3398 yrkande 2. Mot denna bakgrund anser utrikesutskottet att motionerna 2019/20:3393 yrkande 8, 2019/20:3398 yrkande 2 i denna del och 2019/20:3403 yrkande 4 är besvarade. Enligt kommittémotion 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 21 bör den tydligt markera mot omfattande övergrepp och aktivt samverka med likasinnade i EU för att nå maximal tydlighet. I motion 2019/20:3393 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att ska stå upp för och driva frågor som demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet i kontakter med . ska även vara en tydlig röst i EU när det gäller mänskliga rättigheter i . I motion 2019/20:3398 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att inte bör gå in i nya samarbeten med som bidrar till att uppnå globala strategiska målsättningar på bekostnad av rådande internationell rättsordning och demokratiska värderingar. I motion 2019/20:3399 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att EU ska ställa högre krav på när det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna. I samma motion yrkande 5 anförs att de diplomatiska ansträngningarna för att ska frige måste förstärkas. Vidare i yrkande 6 anförs att bör göra mer för att stoppa religionsförföljelsen i . I motion 2019/20:3401 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att ska verka för att EU i all sin utrikespolitik, inkluderat relationerna med , sätter mänskliga rättigheter före ekonomiska intressen. I samma motion yrkande 2 anförs att i varje form av kontakt med ska ta upp de omfattande och grova brotten mot yttrande- och tryckfriheten. Vidare anförs i yrkande 4 att den i varje form av kontakt med ska kräva ett stopp för användandet av dödsstraff. Enligt yrkande 5 bör verka för att en internationell utredning tillsätts med anledning av rapporterna om organstöld i . I yrkande 6 anförs att bör verka för att EU inför sanktioner mot kopplade till krav om att upphör med övergreppen mot uigurerna. Vidare anförs i yrkande 7 att regeringen bör verka för att etniska och religiösa minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter i respekteras. I yrkande 8 anförs att regeringen bör återkomma med förslag om hur den ska verka för att stärka de fackliga rättigheterna och arbetstagares rättigheter i . Enligt yrkande 12 bör regeringen verka för att friges villkorslöst. () rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer när det gäller inleds med en beskrivning av som land. är en enpartistat utan allmänna och fria val. Politisk opposition är inte tillåten. Statsapparaten genomsyras av . Rättsväsendet är underställt kontroll. Sedan har partiet en uttalad ambition att utöka sin kontroll över alla delar av samhället. Vidare anges i UD:s rapport att situationen för minoriteters rättigheter i regionen , särskilt för muslimska uigurer, är mycket allvarlig. Enligt en rapport (Concluding Observations on the Combined Fourteenth to Seventeenth Periodic Reports of , CERD/C/CHN/CO/14-17) från för eliminering av rasdiskriminering 2018 finns flertaliga uppgifter om att ett stort antal uigurer och personer tillhörande andra muslimska minoriteter i Xinjiang befinner sig i s.k. politiska omskolningsläger utan att ha möjlighet att kontakta anhöriga eller juridiska ombud och utan att deras frihetsberövande har varit föremål för en juridisk prövning. Enligt uppskattningar i den ovannämnda kan det röra sig om från tiotusentals upp till 1 miljon människor. Det s.k. arbetet mot extremism i Xinjiang, som huvudsakligen riktar in sig på religiösa och etniska minoriteter, i synnerhet muslimer, har intensifierats . Enligt regeringsföreträdare syftar politiken till att bekämpa extremism och terrorism med förebyggande insatser mot individer, och enligt lokala bestämmelser ska det ske genom ”ideologisk utbildning” och ”beteendekorrigering”. Trovärdiga vittnesuppgifter och rapporter från organisationer som Human Rights Watch indikerar att målsättningen tycks vara att omdana muslimska individers kulturella vanor och religiösa trosföreställningar samt att stärka deras lojalitet gentemot . konstitution garanterar religionsfrihet, men den är i praktiken starkt inskränkt. har partiet inskränkt religionsfriheten alltmer, särskilt i och Xinjiang, och ytterligare bestämmelser trädde i kraft . Det finns enligt UD:s rapport om mänskliga rättigheter (MR) uttalade krav om att religion måste ”anpassas till förutsättningar” och bidra till att genomföra politik. Dödsstraff finns på straffskalan för 46 olika brott, inklusive för ekonomiska brott och brott som våldtäkt, människohandel och narkotikasmuggling. Antalet personer som avrättas i är en statshemlighet. Uppskattningarna varierar, men enligt civilsamhälles-organisationen avrättades ca 2 000 personer . Enligt samma organisation har antalet uigurer från Xinjiang som döms till döden ökat. Utskottet anser i likhet med i betänkande 2017/18:UU15 att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Utskottet fördömer därför tillämpningen av dödsstraffet var det än tillämpas och anser att tillämpningen av dödsstraff måste upphöra även i . Utskottet stöder de riktlinjer som EU har antagit för att avskaffa dödsstraffet globalt. Utskottet framhåller vidare att avskaffandet av dödsstraffet är en prioriterad fråga i svensk utrikespolitik. införde 2015 ett förbud mot användande av organ från avrättade personer. Enligt officiella källor får enbart frivilliga donationer förekomma. Det förekommer dock rapporter om att reglerna kringgås. Utskottet ser allvarligt på de anklagelser som framförs i fråga om s.k. organhandel i . EU:s utrikestjänst har uttryckt sin oro över bristen på tillgänglig statistik över organtransplantationer i . Den kinesiska konstitutionen garanterar allmän åsikts-, yttrande- och tryckfrihet. I praktiken är enligt UD:s dock samtliga nämnda rättigheter inskränkta i varierande grad. Konstitutionen innehåller också paragrafer om medborgares skyldighet att skydda nationens säkerhet, vilket begränsar yttrandefriheten. Personer som rapporterar om politiskt känsliga frågor löper stor risk att trakasseras, hotas eller gripas. Det är särskilt känsligt att ifrågasätta makt- och organisationsmonopol och att direkt kritisera det högsta ledarskapet. Kinesisk arbetsrätt ger enligt UD:s ett relativt gott skydd vad gäller former för arbete och anställning samt arbetstid. Det finns dock brister i genomförandet. Den kinesiska fackföreningslagen anger ansvarsområden för enda officiella fackförening, Allkinesiska fackförenings-federationen (, ACFTU). ACFTU står direkt under kontroll. har ratificerat fyra av Internationella arbetsorganisationens () åtta kärnkonventioner, men inte konventionerna 29, 87, 98 och 105 som bl.a. rör tvångsarbete och organisationsfrihet. Utskottet ser vikten av att fortsätter att verka för fackliga rättigheter i . Utskottet har tidigare uttalat sig om frihetsberövandet av den svenska medborgaren , senast i betänkande 2017/18:UU15. Utskottet ser fortfarande med största allvar på att är frihetsberövad efter att i ett tidigare skede ha varit frihetsberövad (2015–2017). Utskottet välkomnar att EU tagit upp fall i offentliga uttalanden och vid kontakter med som t.ex. i en enig resolution från (2016/2990). I EU:s uttalande i för mänskliga rättigheter underströks att EU ser mycket allvarligt på det fortsatta frihetsberövandet av och att EU uppmanar att släppa honom fri. Även i EU:s MR-dialog med uppmanade EU att släppa fri. EU underströk i dialogen att alla frihetsberövade personer har rätt att välja sitt eget juridiska ombud, få möjlighet att träffa sin familj, ha tillgång till adekvat medicinsk vård när så behövs och få klagomål om tortyr och vanvård snabbt utredda. Utskottet vill återigen i likhet med i tidigare betänkanden understryka att bör släppas fri, återförenas med sin familj och ges möjlighet att träffa svensk diplomatisk och medicinsk personal, och utskottet framhåller vikten av att regeringen även i fortsättningen arbetar med oförminskad styrka, med stöd av EU och andra länder, när det gäller detta ärende. Utskottet välkomnar den politiska enighet över partigränser som manifesterades i samband med kulturminister överlämnande av till . Därtill vill utskottet framföra att det ser allvarligt på att försöker motarbeta utövandet av yttrande- och mötesfrihet i av såväl enskilda som organisationer när det gäller att kritisera kinesiska förhållanden. Utskottet vill betona vikten av att lever upp till sina nationella och internationella åtaganden samt rättsstatens principer och att respekterar religions- och övertygelsefrihet, yttrandefrihet och etniska minoriteters rättigheter, i synnerhet i Xinjiang och . Systemet med politiska interneringsläger i är enligt utskottet en mycket oroande utveckling. Utskottet ser mycket allvarligt på den senaste tidens uppgifter från människorättsorganisationer om godtyckliga frihetsberövanden, inskränkt yttrandefrihet och begränsningar av religions- och övertygelsefriheten i Xinjiang. Utskottet förväntar sig att regeringen agerar för att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och andra oberoende människorättsorganisationer ska kunna besöka Xinjiang utan övervakning och restriktioner och på så vis kunna fullgöra sitt arbete. Utskottet välkomnar att EU i sitt gemensamma uttalande i för mänskliga rättigheter bl.a. tog upp situationen för uigurer och andra minoriteter i Xinjiang när det gäller omskolningsläger, omfattande övervakning och begränsningar av religions- och övertygelsefrihet. EU uppmanade att säkerställa att rättsstatens principer följs, att det finns rätt till en rättvis rättegång och att fall av godtyckliga arresteringar, vanvård och tortyr av människorättsförsvarare och deras familjer noggrant utreds. Utöver tog EU upp sin oro för ett antal namngivna människorättsförsvarare och jurister som blivit frihetsberövade. Även i EU:s senaste MR-dialog med tog EU upp situationen för minoriteter i Xinjiang och . EU påminde om att åtgärder för att bekämpa terrorism måste vidtas i enlighet med proportionalitetsprincipen, grundläggande fri- och rättigheter och internationell rätt. EU tog avstånd från användandet av dödsstraff och diskuterade därutöver bl.a. arbetstagares rättigheter. När det gäller motionsyrkandet om att EU ska införa sanktioner mot konstaterar utskottet att sanktioner som tillämpas av antingen är beslutade av eller av EU:s medlemsstater som en del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Att införa EU-sanktioner kräver enhällighet. införde visumsanktioner för kinesiska tjänstemän som är inblandade i politiska interneringsläger i och deras familjemedlemmar. Utskottet anser att bör agera inom EU för att sätta press på att upphöra med övergreppen mot uigurerna och att bör verka för att EU inför sanktioner mot som ska kopplas till krav om att upphör med övergreppen mot uigurerna. De svenska utlandsbeskickningarna i följer utvecklingen vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i och har löpande kontakt med representanter för det kinesiska civilsamhället. Sida ger på förfrågan från kinesiska utrikesministeriet stöd till som har verksamhet i . Sida ger också stöd till som arbetar med att uppmärksamma politiska fångars rättigheter i . Inom ramen för FN:s universella granskningsmekanism (UPR) 2018 tog upp fyra områden när det gäller : utvecklingen för personer som tillhör etniska minoriteter, yttrandefrihet, kvinnors rättigheter samt rättigheter för frihetsberövade. spelar en aktiv roll i EU:s arbete med mänskliga rättigheter i . EU har samarbetsprojekt med såväl kinesiska myndigheter som civilsamhällesorganisationer i . Den senaste årliga dialogen mellan och om mänskliga rättigheter ägde rum den 1–. Utskottet lägger stor vikt vid att regeringen, så som anges i regeringens skrivelse, konsekvent och tydligt avser att ta upp frågan om den allvarliga situationen för mänskliga rättigheter i i kontakter med kinesiska myndighetsföreträdare. Utskottet stöder regeringens avsikt att aktivt verka för en stark och gemensam EU-hållning och att i samarbete med EU och likasinnade verka för att uppmärksamma situationen för de mänskliga rättigheterna i i berörda multilaterala sammanhang. I sammanhanget vill utskottet nämna att konsekvent har blockerat säkerhetsrådets försök att hitta en lösning på kriget i och övergreppen mot rohingyer i . Utskottet vill understryka vikten av att regeringen motverkar försök att undergräva det multilaterala samarbetet för de mänskliga rättigheterna genom förstärkt samarbete inom EU och med likasinnade. Regeringen bör i samarbete med EU och likasinnade länder upprätthålla principen om att de mänskliga fri- och rättigheterna är universella och odelbara samt värna den existerande rättsliga terminologin inom FN-systemet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utrikesutskottet att motionerna 2019/20:3261 yrkande 21, 2019/20:3393 yrkande 7, 2019/20:3398 yrkande 2 i denna del, 2019/20:3399 yrkandena 4–6 och 2019/20:3401 yrkandena 1, 2, 4–8 och 12 är besvarade. Motioner som bereds förenklat Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns i betänkandet även motionsyrkanden som är föremål för en förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: i världen och i är verkligheter som vårt land måste ha ett förhållningssätt till. Det är ofrånkomligt att man har åsikter om bristen på demokrati, och mänskliga fri- och rättigheter i världens folkrikaste land. Vi måste prioritera vad vi kan och behöver göra i för att inte låta den kinesiska regimen sätta agendan. Det kinesiska spionaget i är omfattande när det gäller såväl civil som militär teknik. Det pågår även underrättelse- och påverkansaktioner från kinesisk sida inriktade på personer som lämnat - en verksamhet som drabbar såväl oppositionella som sökt en i som de som kommit till av andra skäl. Många är svenska medborgare och väl etablerade i men betraktas av den kinesiska regimen ändå som kinesiska undersåtar med skyldighet att ställa upp när de så anmodas. Många har familj och släkt i , vilket regimen inte tvekar att utnyttja. har här ett dubbelt ansvar, dels för att dessa människors mänskliga fri- och rättigheter inte kränks av i , dels för att bevara rikets säkerhet. Av en rapport från framgår att kinesiska intressen ökat sina förvärv av svenska företag med tyngdpunkt på high tech inom elektronikindustrin. har 65 kinesiska företagsförvärv gjorts till ett värde överstigande . Enligt expertis finns det skäl att anta att mörkertalet är stort. har uttryckt oro för att kinesiska investeringar i kan leda till att känslig teknik förs över till den kinesiska militären. Det ligger i linje med de nationella svenska säkerhetsintressena att dessa aspekter av immaterialrättsskydd samt risken för att överförd teknologi används i militära syften beaktas i förbindelserna med . Därför ser vi att det behövs en nödvändig granskning av vilka syften som ligger bakom de kinesiska förvärven och vilken påverkan dessa kan få på lång sikt. I detta sammanhang bör beaktas det faktum att ett stort antal kineser bedriver högre studier och forskning i , främst inom tekniska ämnen. Det är bekant att den kinesiska militären placerar studenter på dessa utbildningar runt om i västvärlden, och är ett av de utvalda länderna för detta. Vi anser att det är otillräckligt att strategin avseende enbart fokuserar på nationell nivå. Det behövs även ett regionalt och kommunalt perspektiv. Inte minst i ljuset av att kinesiska intressen vid ett flertal tillfällen har närmat sig mindre kommuner i och där visat intresse för att investera i infrastruktur och andra strategiska funktioner. I vissa fall har den lokala nyttan av dessa investeringar gått stick i stäv med nationella intressen. När internationella investeringar av denna kaliber blir aktuella måste det finnas en mekanism som utifrån ett nationellt säkerhetsperspektiv har mandat att överpröva lokala beslut. Det bör även gälla vid lokal upphandling av tjänster inom strategiskt känsliga områden. Under utskottets beredning av detta ärende har det framkommit ytterligare graverande uppgifter baserade på vittnesmål om behandlingen av fångar i de kinesiska interneringslägren. Enligt uppgifterna ska fångarna, varav den absoluta majoriteten utgörs av den muslimska minoritetsgruppen uigurer, under förnedrande former tvingas lära sig om det kinesiska och svära trohet till de styrande i . Därtill kan även adderas den handel med mänskliga organ, företrädesvis hämtade från samvetsfångar, som har sanktionerats av den kinesiska staten. Denna handel är internationellt uppmärksammad och dokumenterad av en oberoende tribunal i , ”Tribunal”, och det är högst relevant att kritik mot dessa företeelser tillika övrig kritik mot kränkningar av mänskliga rättigheter riktas mot . I spåren av sådan kritik har vi noterat de upprepade utfall mot som landets nuvarande ambassadör gjort, vilket är en komponent att beakta i de diplomatiska relationerna med . Det är oacceptabelt med såväl förtäckta som uttalade hot om repressalier, i fall då representanter för det officiella eller det svenska civilsamhället agerat i frågor som berör . När det gäller utrikespolitikens inriktning för arbetet i frågor som rör hänvisar vi i övrigt till kommittémotion 2019/20:3393 av m.fl. (M), vilken bredare beskriver syn på relation till . Övergripande förhållningssätt till , punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi gläds åt att riksdagspartierna visar stor samsyn i frågan om hur ska hantera de utmaningar och möjligheter som följer av stigande globala inflytande. Vi välkomnar att utskottet har tillgodosett förslag om att folkvalda representanter bör få delta i EU:s strukturerade dialog med . Situationen i är oroande – staden som utgör en ljusprick av frihet och mänskliga rättigheter utsätts för mycket stark press av den kinesiska centralregeringen och omvärlden måste göra vad som går för att visa sitt stöd. Utskottet konstaterar att regeringen genomgående använder den vedertagna benämningen . Vi beklagar dock att det inte ser ut att finnas möjlighet att fatta regeringsbeslut på ett sätt som binder samtliga svenska myndigheter. Vi välkomnar att utskottet förutsätter att regeringen, utifrån det svenska medlemskapet i AIIB, noga följer utvecklingen av banken, inte minst i ljuset av de frågor som behandlas i betänkandet i stort. Vi oroas dock över att regeringen inte fullt ut verkar inse riskerna med att delta i banken, särskilt mot bakgrund av det svar vi fått i samband med interpellation 2019/20:85 av (SD).