bet · H601SkU11 · 2019-03-07 00:00:00 — Företag, kapital och fastighet Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet behandlar utskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden om beskattning, företagande och kapital. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Företagande och investeringar, allmänna frågor Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Skatteregler för ideell sektor Enskilda näringsidkares personliga friskvård 1.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (M) 2.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) 3.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (C) 4.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) 5.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (KD) 6.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (M) 7.Beskattning vid generationsskifte, punkt 3 (M) 8.Skogskonton m.m., punkt 4 (SD) 9.Skogskonton m.m., punkt 4 (C) 10.Skogskonton m.m., punkt 4 (KD) 11.Styrelsearvoden, punkt 5 (C) 12.Skatteregler för ideell sektor, punkt 6 (SD) 13.Ränteavdrag, punkt 7 (KD) 14.Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 8 (SD) 15.Boendebeskattning, punkt 9 (SD) 16.Boendebeskattning, punkt 9 (C) 17.Boendebeskattning, punkt 9 (V) 18.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 11 (M) 19.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 11 (KD) 20.Tonnageskatt, punkt 12 (M) 21.Tonnageskatt, punkt 12 (SD) 22.Enskilda näringsidkares personliga friskvård, punkt 14 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:594 av m.fl. (M), 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 5, 2018/19:1750 av (KD) i denna del, 2018/19:1895 av (KD), 2018/19:2004 av (M), 2018/19:2280 av (M), 2018/19:2306 av (MP) yrkande 4, 2018/19:2673 av m.fl. (S), 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 17, 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 3, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 6, 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 26, 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2018/19:227 av (KD) yrkande 1, 2018/19:1750 av (KD) i denna del och 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del. Reservation 6 (M) 2018/19:227 av (KD) yrkande 2, 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 17. Reservation 7 (M) 2018/19:1281 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2018/19:1469 av (C) yrkande 6, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 73, 2018/19:2490 av Per Åsling (C), 2018/19:2526 av Per Åsling (C) yrkande 6, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 56–59 samt 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (KD) 2018/19:1178 av (M), 2018/19:2390 av (C) och 2018/19:2419 av (C). Reservation 11 (C) Skatteregler för ideell sektor 2018/19:1286 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 12 (SD) 2018/19:815 av (M) och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 13 (KD) 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 14 (SD) 2018/19:410 av m.fl. (V) yrkande 22, 2018/19:447 av (SD) yrkandena 3 och 4, 2018/19:449 av (SD) yrkandena 1 och 5, 2018/19:665 av (MP), 2018/19:720 av (M), 2018/19:1108 av (M), 2018/19:1120 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 16 och 20, 2018/19:1841 av (M), 2018/19:1963 av (S), 2018/19:2700 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 23. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) 2018/19:1113 av (M). 2018/19:222 av (SD), 2018/19:308 av (SD), 2018/19:609 av och (båda M) yrkande 1, 2018/19:648 av i (SD), 2018/19:2278 av (M), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2475 av (M), 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Reservation 18 (M) Reservation 19 (KD) 2018/19:273 av (KD), 2018/19:1122 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2018/19:2901 av m.fl. (M) yrkande 45. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5. Enskilda näringsidkares personliga friskvård 2018/19:819 av (M), 2018/19:1603 av i (M) och 2018/19:2430 av (C). Reservation 22 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (M), (M) och (L). Ärendet och dess beredning Budgetpropositionen beslutades av en övergångsregering. Vid framtagandet av propositionen bedömde regeringen att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. antog och budgetreservation. Den innehåller ett antal lagförslag och tillkännagivanden på skatteområdet. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2018/19:1, yttr. 2018/19:SkU1y, bet. 2018/19:FiU1). ingick Socialdemokraterna, en överenskommelse som omfattar 73 sakpolitiska områden och ett samarbete om statens budget. Samarbetet innebär bl.a. att ett antal skatteförslag ska genomföras . I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattningen av företag, kapital och fastigheter. Motionerna innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattning. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skattesystem, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU. Regeringen anser att skatteutgifter, dvs. stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, t.ex. nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. I kommittémotion 2018/19:160 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 föreslås att möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget ska utredas, att nivån på investeraravdraget ska höjas samt att beräkningen av avgiftsunderlaget för investeringssparkonton ska återställas till den ursprungliga nivån vid införandet. I partimotion 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att det ska utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . I motion 2018/19:594 av m.fl. (M) föreslås en översyn av möjligheten att utöka och utveckla investeraravdraget så att det även omfattar investerare som har sitt kapital knutet till ett bolag. I motion 2018/19:1437 av och (båda M) yrkande 5 föreslås en översyn av möjligheten till skattelättnader för utbildningskostnaden för att uppmuntra företag att själva driva yrkesutbildningar. I motion 2018/19:1750 av (KD) föreslås att det ska tillsättas en utredning som ser över 3:12-reglerna, beskattningen av personaloptioner samt både värnskattens och bolagsskattens framtid för att förbättra företagsklimatet. I motion 2018/19:1895 av (KD) föreslås att möjligheten till skattefritt sparande till kapitalinsatsen till ett aktiebolag ska utredas. I motion 2018/19:2004 av (M) föreslås en översyn av förutsättningarna att göra kompetenshöjande utbildning av personal avskrivningsbar. I motion 2018/19:2280 av (M) föreslås att en översyn av lagstiftningen bör övervägas så att det är lika lönsamt att investera i kompetensutveckling som i maskiner. I motion 2018/19:2306 av (MP) yrkande 4 föreslås att en ny företagsform som innebär bättre skattevillkor för små kulturföretag ska utredas. I motion 2018/19:2673 av m.fl. (S) föreslås att lagändringar ska ses över för att se till att globala digitala reklam- och medieleverantörer ska kunna beskattas i baserat på faktiska intäkter och vinst för den verksamhet de bedriver här. I kommittémotion 2018/19:2698 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 föreslås att beskattningen av företag skyndsamt ska ses över liksom skattelagstiftningens konsekvenser för mindre företag och ideella föreningar. I kommittémotion 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås att skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda ska införas. I kommittémotion 2018/19:2825 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att möjligheten att införa en skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda ska ses över. I motion 2018/19:2847 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås att möjligheten att införa en enkel, likformig och rimlig schablonbeskattning av alla enklare tjänster som utförs på digitala plattformar upp till ett visst takbelopp ska utredas. I kommittémotion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås en utredning av möjligheten att införa ett klimatavdrag för vissa industribolag som investerar i teknik som lagrar koldioxid genom CCS (geologisk koldioxidlagring, carbon capture and storage) och CCU (teknik för koldioxidavskiljning, carbon capture and utilisation) där koldioxiden återbildas till och bergarter eller annan teknik som drastiskt minskar de processrelaterade koldioxidutsläppen. I kommittémotion 2018/19:2900 av m.fl. (M) yrkande 26 föreslås att en utredning ska tillsättas för att se över den skatterättsliga bedömningen av handel med virtuella varor för att tillvarata den digitala ekonomins potential att skapa tillväxt och jobb. I kommittémotion 2018/19:2902 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås att ett enklare företagande med mindre administration och lägre beskattning för företag med relativt låg omsättning ska utredas. I kommittémotion 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås att en modell för bosparande inom systemet för investeringssparkonton ska utredas. Utskottet anser att goda skattemässiga villkor för företagande är en förutsättning för att hela landet ska växa och en viktig del i politiken för stärkt konkurrenskraft. tillstyrkte regeringens förslag om nya skatteregler för företagssektorn. Reglerna innefattar bl.a. en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn och ett avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer. En förenklingsregel infördes också som innebär att ett negativt räntenetto får dras av . Reglerna, som trädde i kraft , förväntas leda till att riskerna som är förknippade med lånefinansiering minskar och att aggressiv skatteplanering med ränteavdrag minskar. Vidare infördes ett primäravdrag genom ändring av reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus och vissa förändringar genomfördes också i reglerna för periodiseringsfonder och säkerhetsreserv. Bolagsskattens storlek har stor betydelse för tillväxt och investeringar i landet. För att förbättra ramvillkoren och stärka konkurrenskraften för företagen i sänktes bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398). De nya reglerna trädde i kraft . Bolagsskatten ska dock (2019 och 2020) av offentligfinansiella skäl vara . Utskottet konstaterar vidare att Socialdemokraterna, i den sakpolitiska överenskommelsen som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras. Reformen ska bl.a. öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, förenkla genom att begränsa undantag samt öka finanssektorns skatteandel. I överenskommelsen anges vidare att bättre villkor för företagande och entreprenörer ska införas, att beskattningen av företag, i synnerhet växande, små och medelstora företag, ska bli mer gynnsam och att fler ska kunna bli företagare genom en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital till dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att jämna ut den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital och till att sänka småföretagens kapitalkostnader. antog regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år när förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . Utformningen av skatteincitament för forskning och utveckling har utretts dels i ett delbetänkande av (Skatteincitament för forskning och utveckling, SOU 2012:66), dels i utredningen om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (, Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet SOU 2016:72). I vid bemärkelse innebar utredningsuppdragen att identifiera hinder och möjligheter, samt lämna förslag på åtgärder, för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Dessa utredningar utredde bl.a. förslag om patent- och innovationsboxar men valde att inte gå vidare med dessa eftersom de ansåg att nackdelarna – högt skattebortfall, komplicerat regelverk, brist på kunskap om vilka effekter patentboxar och liknande har på forskning och utveckling totalt sett m.m. – övervägde fördelarna. När det gäller frågan om beskattning av den digitala ekonomin har kommissionen presenterat ett förslag om beskattning av digitala tjänster. Förslaget innebär att företag över en viss storlek ska betala skatt för intäkter från vissa digitala tjänster. Skattskyldigheten ska enligt förslaget gälla oberoende av om företaget går med vinst eller förlust, dvs. en omsättningsbaserad skatt. pågår ett internationellt arbete inom ramen för och utveckling () med att motverka s.k. skattebaserosion och förflyttning av vinster. Syftet är bl.a. att säkerställa att vinster beskattas där de uppkommer och en central fråga är var värde skapas i de digitala företagen. saknas en global samsyn i frågan och ska lämna en rapport . Utskottet anser att det är en hög politisk prioritering att motverka skatteflykt och skatteundandragande. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att kommissionens förslag om beskattning av den digitala ekonomin dock inte handlar om skatteflykt, utan om beskattning av de nya affärsmodeller som har vuxit fram genom en ökad digitalisering av ekonomin. Även frågan om s.k. nexus och vad som anses utgöra ett fast driftställe ingår som en del i det pågående internationella arbetet. Utskottet är inte berett att föregripa det internationella arbete som bedrivs inom ramen för EU samt och G20-länderna. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen och avstyrker därför samtliga motionsförslag i motsvarande delar. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändrade skatteregler för fåmansföretag. Jämför reservation 6 (M). De särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag tillkom vid skattereform. Syftet är primärt att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst (prop. 1989/90:110 s. 467). Utgångspunkten var att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget ska beskattas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster. De särskilda skattereglerna, som brukar kallas 3:12-reglerna, återfinns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Ett typiskt fåmansföretag är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening där fyra eller färre delägare har mer än hälften av rösterna. Om en av delägarna har den verkliga bestämmanderätten över en oberoende verksamhetsgren räknas bolaget eller föreningen som ett fåmansföretag även om det första villkoret inte är uppfyllt. Vid bedömningen av hur många personer som äger del i företaget ska personer som ingår i samma krets av närstående anses som en person. 3:12-reglerna om utdelning och kapitalvinst gäller enbart personer med s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretaget. En andel är kvalificerad om delägaren eller någon närstående har varit verksam (aktiv) i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående åren. En delägare eller en närstående anses vara verksam i betydande omfattning om hans eller hennes arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Det är den ekonomiska betydelsen av arbetsinsatsen som är avgörande, inte delägarens formella ställning. Som närstående räknas maka eller make, föräldrar, far- och morföräldrar, barn, barnbarn osv. samt deras respektive maka eller make, syskon och deras makar, barn och barnbarn samt dödsbo som någon i närståendekretsen är delägare i. Om en aktiv delägare tar ut lön från sitt eget bolag beskattas den på vanligt sätt och beläggs med arbetsgivaravgifter. De särskilda reglerna gäller inte löneuttag utan tar sikte på belopp som ägaren lyfter som utdelning eller tillgodogör sig som kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansbolaget. I avsaknad av de särskilda reglerna skulle utdelning och avyttringar beskattas som inkomst av kapital. De s.k. 3:12-reglerna medför att den del av bolagets inkomster som ägaren tillgodogör sig som utdelning eller kapitalvinst i stället fördelas mellan inkomstslagen tjänst och kapital. När delägaren lyfter utdelningar från företaget eller säljer andelar i bolaget ska utdelningen respektive kapitalvinsten delas upp i en tjänsteinkomstbeskattad del och en kapitalinkomstbeskattad del. 3:12-reglerna används för att bestämma hur mycket av en utdelning från företaget eller en kapitalvinst från sålda andelar som ska tas upp till progressiv beskattning i inkomstslaget tjänst och hur stor del som ska tas upp till proportionell beskattning i inkomstslaget kapital. Upp till en viss nivå (ett schablonmässigt beräknat gränsbelopp), som bestäms med hänsyn till storleken av det insatta kapitalet och utbetalda löner, beskattas utdelning och aktiva delägares vinst vid försäljning av aktier i bolaget med skattesatsen . Utdelning och kapitalvinst över gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst. Vid en reformering av reglerna utvidgades det utrymme som kan tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Det infördes också en schablonregel, den s.k. förenklingsregeln, med tanke främst på företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda, t.ex. nystartade företag. I stället för att beräkna utrymme för kapitalbeskattning enligt de ordinarie, mer komplicerade, reglerna tilläts en ägare av en kvalificerad andel att använda ett belopp motsvarande 1,5 inkomstbasbelopp som gränsbelopp, dvs. det utrymme som anger hur mycket det är möjligt att ta ut ur bolaget till endast 20 procents kapitalinkomstskatt. Därefter har schablonbeloppet höjts , först till 2 inkomstbasbelopp från ingången av 2007, sedan till 2,5 inkomstbasbelopp från ingången av 2009 och senast till 2,75 inkomstbasbelopp fr.o.m. . Syftet med höjningarna av schablonbeloppet har varit att stimulera nyföretagande och förenkla för företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda. En annan förändring som infördes gällde det löneuttags-krav som tillämpas för att nivån på företagets löneutbetalningar ska få tillgodoräknas aktiva delägare vid beräkningen av hur mycket som ska kapitalinkomstbeskattas hos ägaren. Löneuttagskravet hade av många företagare upplevts som alltför högt satt. Kritiken gick bl.a. ut på att höga löneuttag riskerar att leda till likviditetsproblem och att ett högt lönekrav leder till svårigheter för medarbetarägda konsultföretag. Vidare var det svårt för företagare som arbetade deltid att utnyttja löneunderlagsregeln. Det maximala löneuttagskravet sänktes från 15 till 10 inkomstbasbelopp . Sedan samma tidpunkt gäller även enklare regler för beräkning av gränsbelopp och att rätten till årets gränsbelopp inte går förlorad efter förvärv genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt. I 57 kap. 22 § IL finns en takregel för hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget tjänst. Denna s.k. 100-basbeloppsregel innebär att en kapitalvinst inte ska tas upp som inkomst av tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp högre belopp än motsvarande 100 inkomstbasbelopp. Kapitalvinst härutöver beskattas utan kvotering till i inkomstslaget kapital. Dessa regler infördes . finns även en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst som reglerar till vilken del utdelning under ett och samma beskattningsår ska beskattas som inkomst av tjänst. Regeln innebär att utdelning inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående, som inräknas i samma närståendekrets, under beskattningsåret från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp utdelning med högre belopp än motsvarande 90 inkomstbasbelopp. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet och takbeloppet ska beskattas på samma sätt som gäller för kapitalvinstbeskattningen, dvs. till i inkomstslaget kapital. Ytterligare en skärpning av 3:12-reglerna infördes till följd av att utformningen av löneunderlagsregeln har medfört att delägare i personalintensiva fåmansföretag trots relativt låga löneuttag har kunnat ta ut en stor andel av resultatet som lågt beskattad utdelning. Dessutom har kombinationen av en förmånlig löneunderlagsregel och bestämmelsen i 57 kap. 3 § IL, som inneburit att även företag med många verksamma delägare faller in under 3:12-reglerna, gjort att ersättningen för risk och avkastningen på insatt kapital inte stod i proportion till den avkastning som kunde fås i form av kapitalbeskattad utdelning. Reglernas utformning medförde därför att verksamma delägare i stora fåmansföretag med många anställda kunde tillgodoräkna sig mycket stora lönebaserade utrymmen.