bet · H601JuU25 · 2019-05-10 00:00:00 — På så sätt kan man uppnå en dämpande effekt på den frisläppte som det blir lättare att utreda brott om personen med fotboja skulle återfalla i brott. I fråga om övervakning under villkorlig frigivning är vi positiva till de skärpningar som faktiskt sker genom propositionen. I vissa fall önskar vi dock att skarpare förslag hade lagts fram. Ett område där vi särskilt vill se skärpta åtgärder är användandet av elektronisk övervakning av de som har frigetts villkorligt. Det är synnerligen angeläget när den dömde har dömts för något brott mot person. Således bör elektronisk övervakning kunna dömas ut som en del av straffet, i proportion till brottets allvarlighet, där vålds- och sexualbrott mot personer utgör sådana omständigheter där verktyget alltid ska användas för att se till att brottsoffret inte kommer att tvingas möta sin förövare ute i samhället där brottsoffret ska vara fredat. Till följd av detta bör även ett nytt brott införas i svensk lag, överträdelse mot elektronisk övervakning. Brottet bör utgå från att den handhavande myndigheten noterar om en person som står under elektronisk övervakning bryter mot de föreskrifter som åligger personen. Detta brott bör införas oaktat om ställer sig bakom vår föreslagna metod, där övervakning sker efter det utdömda fängelsestraffet där villkorlig frigivning inte sker, eller enligt nuvarande ordning då den sker. Brottet syftar till att ge brottsoffret en skälig chans att inte möta gärningsmannen efter en händelse som kan vara den mest traumatiska i hans eller hennes liv. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Reformering av systemet med villkorlig frigivning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2018/19:136 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:1546 av (M), 2018/19:1914 av (M), 2018/19:2469 av m.fl. (KD) yrkande 1.1, 2018/19:2596 av m.fl. (L) yrkande 26, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 29, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2867 av m.fl. (M) yrkande 13, 2018/19:3056 av m.fl. (M, KD) yrkande 1 och 2018/19:3058 av m.fl. (SD) yrkande 1. Jag anser att dagens regler om villkorlig frigivning är väl avvägda och ser inga skäl för att förändra det nuvarande systemet. Jag anser därför inte att ska göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena om en reformering av systemet med villkorlig frigivning. Förverkande av villkorligt medgiven frihet vid misskötsamhet, punkt 7 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3056 av m.fl. (M, KD) yrkande 3. Regeringen föreslår i propositionen att beslut om förverkande av villkorligt medgiven frihet med anledning av misskötsamhet i fortsättningen ska få ske med åt gången. Vid misskötsamhet under anstaltsvistelsen där den intagne på ett allvarligt sätt bryter mot de villkor som gäller för verkställigheten kan den villkorliga frigivningen enligt dagens regler skjutas upp med åt gången. Förslaget syftar till att minska diskrepansen mellan graden av ingripande på grund av misskötsamhet i anstalt och efter frigivningen. Regeringen anser dock att det vore att gå för långt att förverkande av villkorligt medgiven frihet skulle kunna ske av upp eller mer. Vi menar att villkorlig frigivning ska begränsas och endast förekomma undantagsvis. Den som inte följer villkoren för sin frigivning i sådan omfattning att en varning inte bedöms vara tillräcklig bör heller inte kunna räkna med att åtnjuta den förmån som det innebär att friges innan straffet är avtjänat. I likhet med vad som framförts under remissbehandlingen menar vi därför att omfattningen av den villkorligt medgivna frihet som föreslås kunna förverkas bör utökas i betydande omfattning. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Vistelseförbud, punkt 8 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (KD), (C) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:487 av (L) yrkande 6, 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 8, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 31 och 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 2. För att motverka kriminella grupperingar vill vi att det införs en ny påföljd, vistelseförbud. Vistelseförbud ska kunna aktualiseras för personer som har anknytning till kriminella grupperingar och som har begått brott. Ett vistelseförbud ska innebära ett förbud att vistas i ett visst geografiskt område efter avtjänat fängelsestraff. Detta kan bidra till att bryta upp de kriminella gängen och göra att fler inte återvänder till sina gamla miljöer. Att överträda ett vistelseförbud ska vara straffbart. Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning, punkt 1 (V) (V) anför: Jag anser att ökad övervakning och möjligheten att meddela särskilda föreskrifter , och i synnerhet möjligheten till elektronisk övervakning, inte får användas på ett sådant sätt att det uppfattas som en förlängning av strafftiden. Det skulle vara direkt kontraproduktivt för den villkorligt frigivnes återanpassning . Det är därför centralt att de föreslagna övervakningsåtgärderna enbart används i återanpassningssyfte och för att förhindra återfall i brott. För att ökad övervakning ska ha avsedd effekt är det även grundläggande att inslussningen i samhället av villkorligt frigivna ger möjlighet till bostad, sysselsättning och eventuell missbruksvård. Jag utgår från att regeringen följer dessa frågor och säkerställer att tillämpningen av föreskrifter om elektronisk övervakning inte blir så ingripande att de uppfattas som en förlängning av strafftiden. Mot denna bakgrund ställer jag mig bakom det aktuella lagförslaget. Reformering av systemet med villkorlig frigivning, punkt 6 (M) (M), (M) och Noria Manouchi (M) anför: Som det anförs i motionerna 2018/19:1546 (M), 2018/19:1914 (M), 2018/19:2867 (M) yrkande 13 och 2018/19:3056 (M, KD) yrkande 1 anser vi att systemet med villkorlig frigivning är en otillfredsställande ordning som undergräver principen om att straffet ska stå i proportion till brottets allvar. Vi anser att villkorlig frigivning endast ska förekomma undantagsvis och tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden. Vi anser även att den som återfallit i brott inte ska omfattas av möjligheten till villkorlig frigivning. Att begränsa möjligheterna till villkorlig frigivning ökar proportionaliteten, förhindrar att dömda begår nya brott och stärker legitimiteten för rättsväsendet. Vårt förslag innebär inte att de incitament mot återfall i brott som den villkorliga frigivningen ger tas bort, men att de till betydande del kommer att behöva bestå av annat än rabatterad strafftid. Vi är dock nu beredda att avstå från att fullt ut reservera oss till förmån för de nämnda motionerna och i stället ställa oss bakom det tillkännagivande som utskottet föreslår om reformering av systemet med villkorlig frigivning, som vi ser som ett tydligt steg i rätt riktning. Reformering av systemet med villkorlig frigivning, punkt 6 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi anser, i likhet med motionärerna i motionerna 2018/19:136 yrkande 18 (SD) och 2018/19:3058 yrkande 1 (SD), att det finns en rad problem med den ordning som gäller för villkorligt medgiven frihet. Vi anser att den starka presumtionen för villkorlig frigivning efter att två tredjedelar av ett fängelsestraff har avtjänats bör avskaffas. I stället bör i återfallspreventivt syfte en prövotid som kan jämföras med vad som gäller vid villkorlig frigivning förläggas efter att det utdömda fängelsestraffet har avtjänats. I fråga om återfallsförbrytare ska villkorlig frigivning aldrig tillämpas. Vårt förslag speglar bättre en ordning där allmänheten förstår vilka straff som döms ut i praktiken. Det skulle även leda till en längre inkapacitering hos de som per definition inte kan förutses rehabiliteras. Mot bakgrund av det tillkännagivande som utskottet föreslår om en reformering av systemet med villkorlig frigivning, som vi ser som ett steg i rätt riktning, avstår vi dock från att fullt ut reservera oss till förmån för de nämnda motionerna. Reformering av systemet med villkorlig frigivning, punkt 6 (KD) (KD) och (KD) anför: Som det anförs i motionerna 2018/19:2469 (KD) yrkande 1 (i denna del) och 2018/19:3056 (M, KD) yrkande 1 anser vi att systemet med villkorlig frigivning är en otillfredsställande ordning som undergräver principen om att straffet ska stå i proportion till brottets allvar. Vi anser att villkorlig frigivning endast ska förekomma undantagsvis och tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden. Vi anser även att den som återfallit i brott inte ska omfattas av möjligheten till villkorlig frigivning. Intagna som inte sköter sig i fängelset ska inte heller kunna friges villkorligt utan först efter att hela den utdömda strafftiden har löpt ut. Det skapar drivkrafter att följa de regler som finns, att delta i behandlingsprogram och att ta de drogtester som den intagne ombeds att ta. Vidare bör villkorlig frigivning även föregås av en farlighetsbedömning. Att begränsa möjligheterna till villkorlig frigivning ökar proportionaliteten, förhindrar att dömda begår nya brott och stärker legitimiteten för rättsväsendet. Vårt förslag innebär inte att de incitament mot återfall i brott som den villkorliga frigivningen ger tas bort, men att de till betydande del kommer att behöva bestå av annat än rabatterad strafftid. Vi är dock nu beredda att avstå från att fullt ut reservera oss till förmån för de nämnda motionerna och i stället ställa oss bakom det tillkännagivande som utskottet föreslår om reformering av systemet med villkorlig frigivning, som vi ser som ett tydligt steg i rätt riktning. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:77 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i fängelselagen (2010:610). 2018/19:3056 av m.fl. (M, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkorlig frigivning endast ska förekomma undantagsvis och tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden samt att den som återfallit i brott inte ska omfattas av möjligheten till villkorlig frigivning, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheterna att skjuta upp villkorlig frigivning med hänsyn till bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och annan misskötsamhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omfattningen av den villkorligt medgivna frihet som ska kunna förverkas vid misskötsamhet bör utökas i betydande omfattning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3058 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om elektronisk övervakning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt brott benämnt ”överträdelse mot elektronisk övervakning” och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3062 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tydligare koppling mellan bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och den villkorliga frigivningen och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:136 av m.fl. (SD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återgång till tidigare straff vid ny brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa automatisk villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fotboja vid frisläppande efter allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:402 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utvidga polisens möjlighet till övervakning av tidigare dömda och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:487 av (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vistelseförbud för gängkriminella som begått brott i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1546 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa villkorlig frigivning för återfallskriminella och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1914 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera den villkorliga frigivningen så att villkorlig frigivning blir undantag och inte huvudregel och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2469 av m.fl. (KD): 1.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strafflindring och villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser villkorlig frigivning. 2018/19:2589 av m.fl. (L): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vistelseförbud och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2596 av m.fl. (L): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2598 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medverkan i behandlingsprogram ska vägas in vid prövningen av villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens system med automatisk villkorlig frigivning bör slopas och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny form av påföljd, vistelseförbud, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2867 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheten till villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2871 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet att döma till vistelseförbud och tillkännager detta för regeringen. Den villkorliga frigivningen måste reformeras. Det borde vara självklart att den som dömts för ett brott ska sitta av större delen av det straff som har utdömts. Så är faktiskt inte alltid fallet . Den som avtjänar ett tidsbegränsat fängelsestraff friges som regel villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden. För personer som avtjänar långa fängelsestraff innebär detta att straffet kan minskas med , vilket riskerar den grundläggande principen om att straffet ska stå i proportion till brottets allvar. Från sida menar vi att villkorlig frigivning ska begränsas och endast förekomma i undantagsfall. Den som bryter mot villkoren för sin frigivning i sådan omfattning att en varning inte bedöms vara tillräcklig bör heller inte kunna räkna med att få åtnjuta den förmån det innebär att friges innan straffet är avtjänat. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att möjligheterna till villkorlig frigivning borde skärpas. har väldigt lite hänt. väntas denna församling rikta ett tillkännagivande till regeringen om behovet av reformering av systemet med villkorlig frigivning, där vi menar att större hänsyn måste tas till hur den intagne skött sig . Jag ser fram emot att regeringen återkommer till i denna fråga. Förstärkta återfalls-förebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning Den föreliggande propositionen berör, fru talman, vissa återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning. Det är bra, men det är inte tillräckligt. Därför väntas även rikta ett tillkännagivande till regeringen om en tydligare koppling mellan bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och frågan om villkorlig frigivning. Vi vill att frågan skyndsamt utreds och att regeringen återkommer till med förslag som innebär att möjligheterna att skjuta upp villkorlig frigivning med hänsyn till bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och annan misskötsamhet utökas. Mer behöver göras, men medan regeringen drar fötterna efter sig fortsätter vi i att rikta skarpa krav och sätta press på regeringen även i denna fråga. Det kommer vi att fortsätta göra. Vi står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 6 under punkt 8. riktade justitieutskottet ett tillkännagivande till den rödgröna regeringen om att skärpa reglerna för villkorlig frigivning. Det var ett tillkännagivande som och , stod bakom. I betänkandet reserverade sig Socialdemokraterna, och , som ansåg att samtliga fängelsedömda endast ska sitta två tredjedelar av sin utdömda strafftid i fängelse, oavsett om den intagne har misskött sig eller vägrat delta i behandlingsprogram. har regeringen motvilligt accepterat hårdare krav gällande den villkorliga frigivningen och föreslagit vissa skärpningar. Den villkorliga frigivningen efter två tredjedelar ska kunna skjutas upp vid misskötsel eller bristande deltagande i behandlingsprogram. Detta är såklart steg i rätt riktning, men det är långt ifrån vad anser är tillräckligt. Om hade fått bestämma helt själva hade vi tagit bort den villkorliga frigivningen helt och hållet. Blir man dömd till fängelse ska grundregeln vara att man får sitta i fängelse. Det är en tydlig och konsekvent hållning som skapar förståelse och tillit mellan medborgarna och rättssamhället. Detta är utgångspunkt när det gäller hur vi ska utforma straff i vårt land. För att sedan skapa en bra återanpassning till samhället vill att personer i större utsträckning ska få sin första tid utanför anstalt reglerad, exempelvis genom elektronisk övervakning, för att tvingas in i sunda rutiner. Men är vi inte där; det saknas stöd i för hållning. Men, herr talman, nämner i en av sina reservationer, som har blivit ett särskilt yttrande, det som också anser är väldigt angeläget, nämligen att en farlighetsbedömning bör ske när man avgör om en person ska friges villkorligt efter att ha avtjänat två tredjedelar av sitt straff. anser att detta är ett självklart kriterium för uppskjuten frigivning. Råder det hög risk för återfall i brott måste Kriminalvården kunna behålla personer i anstalt under hela den strafftid som dömts ut. Detta tror jag att fler partier i grunden håller med om, men en majoritet är inte beredd att stödja det. Ett av de skäl som anges för att inte beakta risk för återfall vid villkorlig frigivning är att risken för återfall i brott kan finnas kvar även om personen fått sitta hela strafftiden. För mig och är detta inte ett argument utan en ursäkt för att få fortsätta med en socialliberal straffpolitik. Här borde en samlad opposition kunna bilda en majoritet i så att farliga individer med hög återfallsrisk kan hållas kvar i fängelse under hela den utdömda strafftiden. Det förekommer alldeles för många fall där personer som släppts ut efter att ha avtjänat två tredjedelar av sitt straff direkt har misshandlat, mördat och våldtagit oskyldiga människor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förstärkta återfalls-förebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning Brottsoffren frågar sig hur det kan ske att farliga individer som kan ha ett tiotal allvarliga domar bakom sig hålls inlåsta bara två tredjedelar av strafftiden för ytterligare ett allvarligt brott trots att Kriminalvården anser att det föreligger hög återfallsrisk, något som alltför visat sig vara befogat. En annan del av den förklaring som regeringen och flera oppositionspartier ställer sig bakom är att ett kriterium som uppskattning av återfallsrisk inte baseras på faktiska handlingar och att personer dömda för samma typ av brott skulle få sitta i fängelse olika beroende på hur de skött sig i övrigt i anstalt. De intagna kan då uppleva detta som lite orättvist. För del vill jag vara tydlig: Det ska inte finnas någon självklar rätt för någon fängelsedömd att friges tidigare av något skäl över huvud taget. Att mördare och våldtäktsmän kan uppleva en orättvisa i att andra dömda för samma brott kanske får avtjäna mindre tid i anstalt är helt ovidkommande. Av den anledningen kommer jag här att begära replik på väl valda oppositionspartier för att försäkra mig om att vi tillsammans kan medverka till ett nytt tillkännagivande till regeringen om att hög risk för återfall i brott ska kunna ligga till grund för uppskjuten villkorlig frigivning. har, som jag sa inledningsvis, en helt annan syn på villkorlig frigivning generellt, men vi anser att det är angeläget att flytta fram positionerna så mycket som det går. Jag ser fram emot att vi i utskottet ska hitta fler gemensamma ståndpunkter som flyttar fram positionerna, inte minst när det kommer till frågan om farlighetsbedömning vid villkorad frihet. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 3, men vi står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer i betänkandet. Vi har framför oss ett oerhört viktigt betänkande. Kärnan i hela betänkandet är att få till en fungerande rättskedja, där straff ska vara ändamålsenligt och leda till bättring, det vill säga att det ska bli få eller inga återfall. tycker att det är bra att regeringen nu lägger fram denna proposition, och dessutom är det bra att stärker upp den med två tillkännagivanden - ett om ytterligare skärpningar vad gäller att deltagande i återfallsförebyggande åtgärder ska vara ett krav för villkorlig frigivning och ett om att ytterligare se över systemet med villkorlig frigivning. Det ska alltså inte ses som att man med automatik får villkorlig frigivning efter två tredjedelar av avtjänad strafftid. Dagens system, med förslagen i denna proposition, ger utökade möjligheter och redskap för kriminalvården att jobba med den enskildes möjligheter att återetableras i samhället. Det handlar om villkorlig frigivning, prövotider, övervakning och särskilda föreskrifter. På alla dessa områden föreslås nu skärpta åtgärder och möjligheter för kriminalvården att göra ett bra jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förstärkta återfalls-förebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning hade dock velat se en ännu bättre möjlighet till övervakning genom en ny påföljd, vistelseförbud, som går längre än de möjligheter som finns att via föreskrifter hålla den villkorligt frigivne borta från kriminella miljöer eller, inte minst, från områden där brottsoffer befinner sig. Arbete och utbildning för att förbättra den intagnes förutsättningar på arbetsmarknaden är av stor betydelse eftersom möjligheten till återanpassning till stor del är beroende av att den intagne kan komma i jobb efter avtjänat straff. Arbetslinjen på anstalterna behöver därför utvecklas, och de intagnas möjligheter att genomgå utbildningsinsatser måste öka. För de intagna som inte deltar i arbete, utbildning eller programverksamhet är det nu bra att detta kan få konsekvenser för deras verkställighet, exempelvis i form av uppskjuten villkorlig frigivning. menar att Kriminalvårdens behandlingsprogram är centrala för att den intagne ska kunna lämna ett liv kantat av kriminalitet och droger. har behandlingsprogrammen utvecklats i positiv riktning och anpassats till det klientel som ska ha nytta av dem. Målsättningen ska vara att alla intagna som är i behov av behandling för kriminalitet, missbruk, aggressioner eller våldsamt beteende ska genomgå behandlingsprogram.