bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — I motion 2018/19:2822 av (KD) yrkande 12 framförs att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart ha evidensbaserade antimobbningsprogram och att man ska sluta använda metoder som inte vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet. Vidare bör få i uppdrag att göra en uppföljning av den utvärdering av metoder mot mobbning som gjordes 2011. Enligt kommittémotion 2018/19:2056 av m.fl. (L) ska alla skolor arbeta förebyggande och ha åtgärdsprogram baserat på forskning och beprövad erfarenhet för att skydda utsatta elever. Alla skolor ska enligt motionärerna kartlägga problemen, se till att personal och elever är delaktiga i analys och planering, ha tydliga rutiner för både mobbade och mobbare, ha antimobbningsteam och se till att personalen får kompetensutveckling inom området. I kommittémotion 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 8 anförs att det går att stoppa och förebygga mobbning, men det kräver ett långsiktigt och målmedvetet arbete och att skolorna ska ha resurser att arbeta effektivt mot mobbning. Insatser för att motverka sexuella trakasserier och hedersvåld I kommittémotion 2018/19:2843 av m.fl. (C) yrkande 16 framförs att det bör utarbetas handlingsplaner mot hedersförtryck och mot kontroll av elever och att dessa ska finnas i grund- och gymnasieskolor. Kunskaperna om dessa frågor måste enligt motionärerna bl.a. höjas på nivå. I yrkande 17 betonas behovet av att sprida kunskap om och bekämpa hedersrelaterat förtryck. I motion 2018/19:2420 av och (båda C) anförs att skollagen bör förtydligas och att rekommendationer bör ses över när det gäller hedersrelaterad problematik. I partimotion 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 6 framförs att skolan ska vara fri från könsrelaterat förtryck. Sexuella trakasserier och annat könsrollsbundet förtryck är en del av vardagen på många skolor. Sådana företeelser ska enligt motionärerna ses som den brottslighet de är. I motion 2018/19:2314 av m.fl. (MP) yrkande 3 framförs att en rad insatser har gjorts i kölvattnet av metoo i syfte att motverka sexuella trakasserier i skolan och att det är viktigt att det arbetet fortsätter. I väntan på det arbete som pågår med att överväga om ansvaret för arbetet mot diskriminering, inklusive sexuella trakasserier, i skolan ska flyttas över från () till Skolinspektionen, bör enligt yrkande 4 tills vidare både DO och barn- och elevombudet ha möjlighet att utreda kränkningar baserat på diskrimineringsgrunderna. Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling regleras i skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering, och 6 kap. skollagen har som ändamål att motverka kränkande behandling. Båda lagarna ställer krav på att skolor bedriver ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagen ställer även krav på att skolan och förskolan upprättar en plan mot kränkande behandling, och enligt diskrimineringslagen ska en årlig likabehandlingsplan upprättas. I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Det är huvudmannen som ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 7 §). Skollagen föreskriver vidare att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen (6 kap. 10 §). Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd. Diskrimineringslagen syftar till att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder (1 kap. 1 §). I lagens 1 kap. 4 § beskrivs vad som avses med diskriminering och innebörden av direkt och indirekt diskriminering, bristande tillgänglighet, trakasserier och sexuella trakasserier. Vidare anges i 2 kap. 7 § att om en utbildningsanordnare får kännedom om att ett barn eller en elev i samband med verksamheten anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier, är utbildningsanordnaren skyldig att utreda de uppgivna trakasserierna och i förekommande fall vidta åtgärder som kan krävas för att förhindra trakasserier . Diskrimineringslagens tredje kapitel reglerar aktiva åtgärder för det förebyggande och främjande arbetet för att inom en verksamhet motverka diskriminering och verka för lika rättigheter. infördes nya bestämmelser om aktiva åtgärder mot diskriminering. Bestämmelserna (3 kap. 16–20 §§) innebär att utbildningsanordnares skyldighet att arbeta med aktiva åtgärder för att motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter har utvidgats till att omfatta alla diskrimineringsgrunder och gäller för förskolan, skolan och annan verksamhet som regleras i skollagen. infördes dels en skyldighet att genomföra arbetet med aktiva åtgärder i enlighet med ett övergripande ramverk, dels en skyldighet att ha riktlinjer och rutiner för verksamheten för att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier. Vidare har det tidigare kravet på en likabehandlingsplan ersatts med ett allmänt krav på skriftlig dokumentation. regleras även barns och elevers deltagande i arbetet med aktiva åtgärder mot diskriminering i diskrimineringslagen. Skolinspektionen och () har ett delat ansvar för tillsynen av att man inom skolan följer de regler som handlar om att barn och elever inte ska utsättas för diskriminering och andra kränkningar. Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen följs, och () har tillsyn över att bestämmelserna i diskrimineringslagen följs. BEO vid Skolinspektionen har bl.a. till uppgift att utreda kränkande behandling som riktats mot barn och elever och att företräda barn eller elever i domstol när BEO:s utredning visar att ett barn eller en elev utsatts för kränkande behandling och det finns förutsättningar att kräva skadestånd från den som driver skolan. DO har ansvar för frågor om trakasserier och diskriminering. Bakgrund och pågående arbete genomför inom ramen för uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram olika kompetensutvecklings- och stödinsatser, som bl.a. avser arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. avseende trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik (U2013/02553/S, U2013/01285/S, U2013/00941/S, U2015/00941/S, U2015/00299/S, U2015/03844/S). Arbetet med delaktighet och inflytande samt främjande av likabehandling omfattas bl.a. av programmet Kunskaper och värden. På uppdrag av regeringen har även genomfört en utbildningssatsning om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning i skolan (U2007/01205/S). Uppdraget innefattade en utvärdering av program som används mot mobbning och kränkningar (Utvärdering av metoder mot mobbning, rapport 353, 2011). har arbetat med att sprida de nya kunskaper som utvärderingen gett och som kan vara till stöd för verksamheterna, bl.a. genom att ta fram publikationen Vad fungerar? Resultat av utvärdering av metoder mot mobbning, som huvudsakligen riktar sig till dem som arbetar i skolan (2011). () har i samarbete med andra tillsynsmyndigheter på området tagit fram handledningar och utbildningar om det främjande och förebyggande arbetet. gav regeringen i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). I uppdraget ingick att lämna förslag för en kritisk, säker och ansvarsfull it-användning hos eleverna, t.ex. när det gäller studiero, personlig integritet och förebyggande av kränkningar, samt vid behov ändringar i läroplaner, kursplaner eller ämnesplaner. redovisade uppdraget 2016 (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). beslutade regeringen om ändringar i läroplanerna för och gymnasieskolan och motsvarande skolformer när det gäller digitalisering i skolan. Ändringarna omfattade bl.a. förtydliganden i skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan med normer och värden ska uppmärksamma både de möjligheter och de risker som en ökande digitalisering medför. har också inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S) bl.a. genomfört olika kompetensutvecklings- och stödinsatser för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. i fråga om trygghet, studiero och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Pågående arbete om stärkt skydd mot diskriminering i skolan Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera hur samarbetet mellan DO och Skolinspektionen fungerar och bedöma behovet av förändringar (dir. 2014:10). beslutade regeringen att i tilläggsdirektiv ge utredningen i uppdrag att också bl.a. analysera och ta ställning till om, och i så fall hur, diskrimineringslagens regler på det skollagsreglerade området bör flyttas till skollagen (dir. 2015:129). Utredningen, som antog namnet Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering, överlämnade sitt betänkande Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87). Betänkandet har remissbehandlats. Ett utkast till lagrådsremiss med förslag som avviker från betänkandet har tagits fram inom (Ku2018/01543/RS, Kultur-departementet). I utkastet till lagrådsremissen Stärkt skydd mot diskriminering i skolan föreslås ändringar i diskrimineringslagen (2008:567) och skollagen (2010:800) i syfte att stärka skyddet mot diskriminering för barn och elever i sådan verksamhet som regleras i skollagen. Förslagen innebär att Skolinspektionen får rätt att som part föra talan om diskrimineringsersättning för en enskild som medger det i mål om diskriminering i skollagsreglerad verksamhet. Skolinspektionen ska också kunna utreda anmälningar om diskriminering på ett effektivt sätt. När Skolinspektionen för talan om diskrimineringsersättning ska myndigheten också få föra annan talan för den enskilde om denne medger det. Vidare föreslås att tillsynen över diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder mot diskriminering när det gäller verksamhet enligt skollagen flyttas från till Skolinspektionen. Skollagens bestämmelser om tillsyn ska då tillämpas. Förslaget har varit ute på remiss och bereds inom . Regeringens arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck Regeringen har beslutat att genomföra en samlad, flerårig satsning för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Satsningen var en del av budgetpropositionen och omfattar åtgärder för 2018 och 2019–2020. Satsningen innefattar uppdrag till länsstyrelser och andra myndigheter samt stöd till lokalt arbete och till förebyggande verksamhet. Åtgärderna genomförs inom ramen för regeringens tioåriga nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 79). Som en del i genomförandet av strategin genomförs ett åtgärdsprogram med nya insatser –2020. Inom ramen för åtgärdsprogrammet genomförs bl.a. insatser för att stödja utvecklingen och spridningen av universellt våldspreventivt arbete med målsättningen att nå alla unga samt en granskning av skolans sex- och samlevnadsundervisning. Frågor om hedersrelaterat våld och förtryck ingår även i uppdrag. Denna myndighet inrättades . När det gäller hedersrelaterat våld och förtryck ska särskilt inrikta sig på nationell kunskapsutveckling och strategiska, övergripande frågor. Från överförs de verksamheter som avser utveckling och spridning av evidensbaserad kunskap och information samt sammanställning av aktuell forskning inom bl.a. området hedersrelaterat våld och förtryck (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 76). Vidare har i sitt regleringsbrev (U2018/04029/GV, U2018/04751/BS [delvis], U2018/04756/S) fått i uppdrag att göra en översyn av läroplaner och analysera om, och vid behov föreslå hur, undervisningen i kunskapsområdet sex och samlevnad i det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen bättre kan stödjas genom förtydliganden i läroplanerna för skolformerna. Arbetet med uppdraget ska syfta till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i sex- och samlevnadsundervisningen och ta sin utgångspunkt i bl.a. vad som framkommit i Skolinspektionens granskning av sex- och samlevnads-undervisning (dnr 2016:11445). I uppdraget ska särskilt beakta att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck, samtycke och pornografi omfattas av sex- och samlevnadsundervisningen. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . gav ut ett reviderat stödmaterial om hur skolans personal kan arbeta med frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck. Stödmaterialet beskriver ett arbete som omfattar fyra nivåer – från skolans uppdrag i läroplanen att bedriva sex- och samlevnadsundervisning och att verka för att samarbetet med hemmen utvecklas, till den akuta situationen då eleven är utsatt för hot. Syftet med materialet är att ge stöd till personal i grund- och gymnasieskolan samt motsvarande skolformer i hur skolan kan motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Stödmaterialet togs ursprungligen fram 2010 och har reviderats i samband med utgivningen av den nya upplagan. beslutade regeringen om ett tilläggsuppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor om att stärka den digitala plattformen och den tillhörande vägledningen med kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck samt könsstympning. är en webbplats för unga nyanlända om hälsa och jämställdhet på flera språk (prop. 2018/19:1 utg.omr. 13 s. 61). Insatser för att motverka mobbning När det gäller motionsyrkanden om insatser för att motverka mobbning, sexuella trakasserier och hedersvåld vill utskottet anföra följande. Skollagen fastställer tydligt skolans ansvar för att förebygga och åtgärda kränkande behandling, mobbning, diskriminering och trakasserier. har bl.a. genomfört ett flertal regeringsuppdrag inom området. Utskottet vill särskilt lyfta fram att inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen driver olika kompetensutvecklings- och stödinsatser som bl.a. avser arbetssätt för att utveckla värdegrundsarbetet, t.ex. avseende trygghet, studiero, diskriminering och kränkande behandling. Vidare beslutade regeringen om ändringar i läroplanerna för grund- och gymnasieskolan när det gäller digitalisering i skolan, ändringar som bl.a. omfattade förtydliganden i skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla en ansvarsfull it-användning, t.ex. när det gäller studiero, personlig integritet och förebyggande av kränkningar. Utskottet vill sammanfattningsvis understryka att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och att ingen elev ska behöva utsättas eller känna oro för kränkande behandling eller trakasserier i skolan. Arbetet med att ge barn och elever en trygg miljö i skolan, utan kränkande behandling och trakasserier, måste därför hållas levande och aktivt hos alla som är berörda. Utöver detta avvaktar utskottet beredning av de förslagen, bl.a. om ett samlat myndighetsansvar för arbetet mot kränkande behandling inom skolans verksamhet, som föreligger. Med hänvisning till det som anförts ovan avstyrks motionerna 2018/19:203 (SD), 2018/19:1973 (S), 2018/19:2056 (L), 2018/19:2731 (MP) yrkande 8, 2018/19:2806 (M) yrkandena 10 och 11, 2018/19:2822 (KD) yrkande 12 och 2018/19:2824 (M) yrkandena 4 och 6. Insatser för att motverka könsrelaterade trakasserier och hedersrelaterat förtryck När det gäller yrkanden som berör insatser för att motverka könsrelaterade trakasserier och hedersrelaterat förtryck vill utskottet påminna om att skollagen och diskrimineringslagen ställer krav på att skolor ska bedriva ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagen ställer även krav på att skolorna ska upprätta en plan mot kränkande behandling, och enligt diskrimineringslagen ska en årlig likabehandlingsplan upprättas. Inom ramen för regeringens tioåriga nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10) genomförs en samlad, flerårig satsning för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Satsningen innefattar uppdrag till länsstyrelser och andra myndigheter samt stöd till lokalt arbete och till förebyggande verksamhet. Åtgärdsprogrammet omfattar även insatser för att stödja utvecklingen och spridningen av universellt våldspreventivt arbete med målsättningen att nå alla unga samt en granskning av skolans sex- och samlevnadsundervisning. I sammanhanget vill utskottet påminna om att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck även ingår i den nyinrättade uppdrag. Myndigheten ska särskilt inrikta sig på övergripande nationell kunskapsutveckling och strategiska övergripande frågor. Med hänvisning till pågående arbete avstyrks därmed motionerna 2018/19:2314 (MP) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2420 (C), 2018/19:2593 (L) yrkande 6 och 2018/19:2843 (C) yrkandena 16 och 17. Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undervisningsmetoder, kvalitetsmärkning av läromedel och rätten till skolbibliotek. Jämför reservation 12 (SD) och 13 (V). Enligt motion 2018/19:2183 av och (båda S) bör idrottens betydelse för att främja inlärning av matematik och naturvetenskap beaktas. Idrotten är enligt motionärerna ett bra exempel som fångar ungdomars intresse i stor utsträckning, och ungdomars engagemang för idrotten bör användas för att öka intresset för ämnen som fysik, kemi och matematik. I kommittémotion 2018/19:378 av m.fl. (SD) yrkande 27 anförs att det bör inrättas ett läromedelsråd som bedömer läromedel och underkänner undermåliga läromedel. bör enligt motionärerna bestå av profession, forskare och skolmyndigheter som granskar läromedel avsedda för den svenska marknaden samt kvalitetsmärka desamma. Lärarna ska enligt motionärerna själva få välja vilka läromedel de vill använda sig av, men en lägsta nivå bör stipuleras av staten. Motsvarande förslag framförs i motion 2018/19:2 av (SD) yrkande 1. Vidare anförs i yrkande 2 att en lämplig skolmyndighet bör få ansvar för att uppenbart undermåliga läromedel inte ska användas i undervisningen. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 6 framförs att regeringen bör ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformad i enlighet med läroplanernas värdegrund. Enligt motionärerna skulle detta dels underlätta för skolorna när de köper in läromedel, dels sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar. Enligt motion 2018/19:2334 av m.fl. (MP) yrkande 2 vill motionärerna lagstifta om skolbibliotekens bemanning och uppdra åt att ta fram ett allmänt råd för hur man i samverkan med eleverna bygger upp, utformar, följer upp och utvärderar en skolbiblioteksverksamhet. Enligt 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av förarbetena till skollagen framgår att de nationella styrdokumenten ger läraren utrymme att välja innehåll och metoder för att nå målen och att detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt genom att kritiskt granska, pröva och sätta enskilda faktakunskaper i ett sammanhang. Arbetet i skolan med att välja innehåll och metod och att värdera resultatet ska därför präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet. Vidare framgår det att formuleringen om vetenskaplig grund och erfarenhet tydliggör lärares ansvar att bedriva en undervisning som vilar på vetenskaplig grund (prop. 2009/10:165 s. 223 f.). Enligt instruktion ska myndigheten stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse genom att bl.a. sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning (7 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). Se också nedan om bl.a. verksamhet. Enligt skollagen ska alla elever utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 §, 13 kap. 10 §, 15 kap. 17 §, 18 kap. 18 §, 20 kap. 7 § och 21 kap. 6 §). Enligt Lgr 11 är det rektorn som har ett särskilt ansvar för att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg (Lgr 11). Även enligt läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) har rektorn särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att alla elever, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, ges handledning och får tillgång till och förutsättningar att använda läromedel av god kvalitet och andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg. Vidare anges i förarbetena till skollagen att skolorna ska ha en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil (prop. 2009/10:165 s. 263). Bakgrund och pågående arbete inledde sin verksamhet . huvuduppgift är att bidra till att de som är verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Institutet ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Dessutom ska institutet validera forskningsresultat inom området med avseende på kvalitet och relevans, systematiskt sammanställa forskningsresultat med god vetenskaplig kvalitet och presentera resultaten på ett sätt som är användbart för de som är verksamma inom skolväsendet. Institutet ska även sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de som är verksamma inom skolväsendet. Vidare ska institutet utlysa medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas och fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet (se förordningen [2014:1578] med instruktion för ). för utbildningsvetenskap stöder forskning och utbildning på forskarnivå av högsta vetenskapliga kvalitet inom det utbildningsvetenskapliga området. Kommittén består av elva aktiva forskare som representerar olika vetenskapliga discipliner med relevans för utbildningsvetenskaplig forskning. Kommittén ansvarar för fördelning av forskningsmedel och beslutar om vilka utlysningar som ska göras inom utbildningsvetenskap.