bet · H701JuU1 · 2019-11-29 00:00:00 — ska också följa upp och kvartalsvis redovisa ett antal polisiärt relevanta indikatorer som tillsammans ger en bild av situationen i utsatta områden. En uppföljning med en fördjupad analys av samtliga nämnda statistikdelar överlämnades i enlighet med uppdraget till regeringen () för perioden januari t.o.m. . Utskottet har föreslagit tillkännagivanden till regeringen om polisens organisation i olika avseenden. Vid behandlingen av budgetbetänkandet (bet. 2015/16:JuU1) föreslog utskottet bl.a. tillkännagivanden om krav på uppföljning av den nya polisorganisationen och om redovisning av åtgärder för en effektivare polis. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). Vid behandlingen av budgetbetänkandet anförde utskottet att det mot bakgrund av fjolårets tillkännagivande om en effektivare polis inte fanns anledning att på nytt föreslå att skulle göra ett tillkännagivande i den frågan (bet. 2016/17:JuU1 s. 68). Utskottet, som utgick från att såg till att man utformade lämpliga mål för verksamheten både lokalt och nationellt, fann inte heller anledning till något initiativ i frågan om tydliga och mätbara mål för att underlätta en uppföljning av polisens verksamhet. Motioner med detta innehåll avstyrktes. I samband med behandlingen av budgetpropositionen anförde utskottet att resultatet i den brottsutredande verksamheten inte levde upp till förväntningarna, och att det var oroande att kvaliteten och produktiviteten i utredningsarbetet hade försämrats. För att öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat måste uppföljningen av polisens resultat förbättras. För detta krävdes enligt utskottet att hade tydliga och mätbara mål för verksamheten. Utskottet föreslog ett tillkännagivande i enlighet därmed. följde utskottets förslag (bet. 2017/18:JuU1 s. 86, rskr. 2017/18:92). Utskottet avstyrkte i samma betänkande motioner om en effektivare polis med hänvisning till att hade aviserat ett flertal åtgärder för att vända utvecklingen och att regeringen gett medel och ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten. Vid behandlingen av ett betänkande om polisfrågor noterade utskottet att de tidigare tillkännagivandena – om en uppföljning av den nya polisorganisationen, om en effektivare polis och om tydligare och mätbara mål – inte var slutbehandlade och att Statskontorets slutrapport bereddes i . Utskottet anförde vidare att , liksom budget, hade tillförts ökade resurser för att kunna förbättra sina resultat. Utskottet konstaterade i sammanhanget att redovisat vissa förbättrade resultat jämfört med det föregående året och i sin återrapportering till regeringen i fråga om resultat och långsiktiga mål. Utskottet utgick från att regeringen följde frågan noga. Mot den bakgrunden fann utskottet inte skäl att åter föreslå ett tillkännagivande om en mer effektiv polis, om en bättre mätmetod och om tydliga och mätbara mål för myndighetens verksamhet (bet. 2018/19:JuU10 s. 27 f.). Utskottet har behandlat frågan om polisens effektivitet och också föreslagit flera tillkännagivanden i denna och närliggande frågor till regeringen. Trots att polisens resultat i vissa avseenden förbättrats vidhåller utskottet sin tidigare redovisade uppfattning att resultaten i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna och att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet. Utskottet anser också att det är viktigt att hela rättskedjan stärks för att säkerställa en högre andel lagförda brott. Utskottet noterar dock att tidigare tillkännagivanden om en effektivare polis (bet. 2015/16:JuU1 punkt 3, rskr. 2015/16:106) och om tydligare och mätbara mål (bet. 2017/18:JuU1 punkt 21, rskr. 2017/18:92) inte är slutbehandlade samt att Statskontorets slutrapport om polisens ombildning bereds i . Utskottet konstaterar vidare att det numera finns en bred samsyn om en satsning på resursförstärkningar till , som innebär att myndigheten till 2024 ska ha ökat antalet anställda med sammanlagt 10 000 personer jämfört med . Utskottet noterar också den återrapportering som skett till regeringen i fråga om resultat och långsiktiga mål. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan noga. Därför anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå ett tillkännagivande om att stärka polisens kapacitet, om en mer effektiv polis eller om lokal brottsstatistik. Motionerna 2019/20:528 (V) yrkande 1, 2019/20:553 (SD) yrkande 11, 2019/20:710 (SD) yrkande 2, 2019/20:2832 (M) yrkandena 2, 9 och 10 samt 2019/20:3248 (C) yrkande 3 avstyrks därför. Sedan den nya polisorganisationen trädde i kraft redovisas brottsstatistiken efter de sju polisregionerna. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom förslaget i motion 2019/20:898 (M) om att statistiken i stället ska redovisas länsvis. Motionen bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fler poliser. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD) och 12 (KD). I kommittémotion 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om fler poliser. I yrkande 2 anförs att det bör inrättas ett relativt rikttal om 250 poliser per 100 000 invånare. I kommittémotion 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att utbilda fler poliser. I kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att stärka med 10 000 fler polisanställda till 2024. Även i kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 1 framställs ett liknande förslag. I motion 2019/20:2709 av (M) yrkande 1 framställs också ett yrkande om fler poliser. I årsredovisning anförs följande i den sammanfattande bedömningen av polisens kompetensförsörjning (s. 72): leder det brottsbekämpande arbetet och ska ha förmåga att anpassa verksamheten i en snabbt föränderlig omvärld. Ett aktivt arbete med kompetensförsörjning är en förutsättning för att utveckla och styra verksamhet. Den sammanfattande bedömningen av arbetet med kompetensförsörjningen , är att myndigheten har tagit nödvändiga steg för att bättre klara uppdraget och nå verksamhetsmålen. Detta arbete har påbörjats genom att förbättra arbetsvillkor och arbetsmiljö, stärka ledarskapet, fortsatt arbete för likabehandling samt att lyfta fram betydelsen av motivation och delaktighet för att kunna attrahera och behålla nödvändig kompetens. Den främsta utmaningen inom kompetensförsörjningsområdet är att tillföra myndigheten resurser. Rekryterings- och bemanningsarbetet har inte kunnat möta verksamhetens behov i form av volymer. Dessutom har utbildningsplatserna vid grundutbildningen inte kunnat fyllas. Vidare anför under rubriken ska öka: har beslutat att öka antalet poliser med 1 500 och antalet civila med 1 600 jämfört med fram . Ökningen av antalet civila har redan genomförts medan ökningen av antalet poliser främst kommer att ske , vilket överensstämmer med myndighetens plan för att genomföra den beslutade ökningen. Regeringen anför i sitt ändrade regleringsbrev för följande: anslag har ökats i enlighet med den budget som har beslutat om. Myndigheten ska redovisa de särskilda åtgärder som i samråd med berörda parter har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket och förbättra villkoren. Av redovisningen ska också framgå vilka åtgärder som har vidtagits för att göra än mer attraktiv som arbetsgivare i syfte att nå målet om 10 000 fler anställda till 2024. Frågan om fler poliser har varit uppe för behandling vid ett flertal tillfällen, i ett betänkande om polisfrågor (bet. 2018/19:JuU10). Utskottet anförde då bl.a. följande (s. 42): Det är utskottets uppfattning att för att klara sina uppgifter måste öka antalet anställda väsentligt. Detta gäller både poliser och civilanställda. har i linje med detta också, på utskottets förslag, beslutat att i budgeten skulle få ökade resurser för att bl.a. ge myndigheten förutsättningar för nyanställningar. Härutöver noterar utskottet de kompetensförsörjande åtgärder som vidtas inom myndigheten. Utskottet anser därför inte att det finns tillräckliga skäl att föreslå något nytt tillkännagivande om fler poliser, eller om ett rikttal för antalet poliser. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att , för att klara sina uppgifter, måste öka antalet anställda väsentligt. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om en satsning på som ska ge myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 personer jämfört med antalet anställda vid ingången av 2016. Utskottet finner mot den bakgrunden inte tillräckliga skäl att föreslå ett nytt tillkännagivande om fler poliser eller om ett rikttal för antalet poliser per invånare. Samtliga motioner i detta avsnitt bör därför avslås. En närvarande och synlig polis i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en närvarande och synlig polis i hela landet. I motion 2019/20:654 av (M) begärs ett tillkännagivande om att öka den polisiära närvaron på landsbygd. (SD) begär i motion 2019/20:1060 yrkande 2 att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden utökas kraftigt. I motion 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en förbättring av landsbygdstryggheten som ska utgå från regionala och lokala behov. Det krävs enligt motionären nya och flexibla lösningar för att trygghet ska kunna skapas i hela länet. Ett liknande yrkande framställs i motion 2019/20:1763 av och (båda C) som anför att regeringen för bör påtala vikten av att prioritera säkerhet i hela landet och sedan följa upp myndighetens arbete med detta. Glesbygden är enligt motionärerna bortprioriterad. I motion 2019/20:1871 av (M) efterfrågas en översyn av möjligheten till tidssatta krav för polisiär utryckning vid allvarliga brott för att skapa trygghet oavsett var i landet man bor. (M) anför i motion 2019/20:2501 yrkande 2 att polisen efter genomförd kvalitetsprövning ska kunna leva upp till en kontaktgaranti. Inom en viss rimlig tid bör man enligt motionären kunna få kontakt med polisen oavsett var i man bor. De som svarar bör också så långt som möjligt ha kännedom om lokala förhållanden. I motion 2019/20:2939 av (M) begärs en översyn av möjligheten att förstärka polisen i . Det är enligt motionären orimligt att lämna stora delar av utan närvarande polis inom rimlig insatstid. Samma motionär begär i motion 2019/20:2957 ett tillkännagivande om att ge regeringen i uppdrag att utreda hur mycket glesbygd fördyrar verksamheten i Polisregion nord och sedan ersätta regionen på samma sätt som med storstadssatsningarna. För att garantera att polisen är närvarande i hela måste enligt motionären även glesbygdskostnaderna räknas in som en ytterligare kostnad som måste hanteras på samma sätt som storstadens utmaningar. I flera motioner påtalas vikten av en stärkt polisiär närvaro i kommunerna, på landsbygden och i glesbygd. Sådana förslag framställs i motionerna 2019/20:710 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1060 av (SD) yrkande 1, 2019/20:1174 av och (båda M), 2019/20:2064 av (M), 2019/20:2644 av (M) samt 2019/20:3101 av Noria Manouchi och Boriana (båda M). Utskottet har behandlat motionsyrkanden om betydelsen av en närvarande och lokalt förankrad polis. har också, som framgår ovan, gett två tillkännagivanden till regeringen om en lokalt förankrad polis (bet. 2016/17:JuU1 punkt 9, rskr. 2016/17:90) och om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 36, rskr. 2017/18:92). Regeringen har i budgetpropositionen uppgett att dessa tillkännagivanden inte är slutbehandlade. I ett betänkande om polisfrågor behandlade utskottet senast motionsyrkanden om en närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2018/19:JuU10). Utskottet anförde då att det är en fråga för att bestämma hur personalstyrkan ska fördelas mellan olika delar av landet, varvid motionsyrkanden om fler poliser i och avstyrktes. Utskottet anförde vidare (s. 43): När det gäller polisens närvaro i glesbygd och på landsbygden har utskottet tidigare anfört att det för att öka tryggheten är viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och synlig såväl i storstäder som på landsbygden. Mot den bakgrunden föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om vikten av en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet. Utskottet vidhåller det sagda. Utskottet anser även att resultatet av uppdrag att redovisa i vilken utsträckning områdespoliser kan arbeta fredat med bl.a. brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete är oroande. Som redovisats konstaterar man att detta endast sker i begränsad omfattning. Med detta sagt noterar utskottet att tillkännagivande fortfarande behandlas av regeringen och att ett aktivt arbete pågår för att åstadkomma en större lokal polisnärvaro. Bland annat redovisar regeringen att hälften av regionernas resurser nu finns på lokalpolisområdesnivå, vilket är en ökning . Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det nu finns tillräckliga skäl för ett nytt tillkännagivande om polisens lokala närvaro […]. Utskottet gör ingen annan bedömning än tidigare i fråga om motionsyrkandena om en lagstadgad minimibemanning i kommuner eller om öppettiderna för polisstationer på landsbygden. I samma betänkande (s. 28) behandlade utskottet även motioner om polisens svarstider och utryckningstider: Vad gäller möjligheterna för allmänheten att komma i kontakt med polisen noterar utskottet att svarstiderna per telefon ökat . Detta är enligt utskottet otillfredsställande. Utskottet noterar emellertid att det tidigare tillkännagivandet om att öka den polisiära tillgängligheten fortfarande behandlas och att det pågår ett aktivt arbete inom myndigheten med att korta svarstiderna. Av den anledningen avstyrks motionerna […]. Utskottet anser att polisens utryckningstider i första hand är en fråga som själv har att hantera inom ramen för den resurstilldelning som skett. Utskottet utgår från att myndigheten aktivt arbetar med att förkorta sina utryckningstider och avstyrker mot den bakgrunden motionerna. Som utskottet tidigare anfört är det en fråga för att bestämma hur personalstyrkan ska fördelas mellan olika delar av landet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:654 (M) och 2019/20:2939 (M) om fler poliser i och . Det är, som utskottet tidigare framhållit, viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och synlig såväl i storstäder som på landsbygden, detta för att öka tryggheten. Utskottet vidhåller därmed vad det anförde om polisens närvaro i glesbygd och på landsbygden. Tillkännagivandet om att det behövs fler lokalt förankrade poliser som är synliga i hela landet behandlas dock fortfarande av regeringen och, som utskottet tidigare noterat, pågår ett aktivt arbete för att åstadkomma en större lokal polisnärvaro. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det finns tillräckliga skäl för ytterligare tillkännagivanden om polisens lokala närvaro. Motionerna 2019/20:1060 (SD) yrkande 1, 2019/20:1174 (M), 2019/20:1755 (C) yrkande 3, 2019/20:1763 (C), 2019/20:2064 (M), 2019/20:2644 (M) och 2019/20:3101 (M) avstyrks därför. Utskottet gör vidare ingen annan bedömning än tidigare i fråga om motionsyrkandena om en lagstadgad minimibemanning av poliser i kommunerna eller om öppettiderna för polisstationer på landsbygden, varför motionerna 2019/20:710 (SD) yrkande 1 och 2019/20:1060 (SD) yrkande 2 avstyrks. Vad gäller polisens svarstider och utryckningstider vidhåller utskottet det som har anförts och avslår motionerna 2019/20:1871 (M) och 2019/20:2501 (M) yrkande 2. Avslutningsvis är utskottet inte berett att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande som begärs i motion 2019/20:2957 (M) om att utreda hur mycket glesbygd fördyrar polisverksamheten, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om polisens inre organisation. Jämför reservation 13 (M, KD), 14 (SD), 15 (M, KD), 16 (M), 17 (SD), 18 (KD) och 19 (M, KD). I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att fler poliser ska arbeta i yttre tjänst. Motionärerna anför att polisen på många håll upplevs som frånvarande. bör därför få i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst. I kommittémotionerna 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om fler civilanställda inom polisen. Motionärerna anför att de vill att fler civilanställda ska anställas till kontorstjänster så att fler utbildade poliser kan komma ut i fält. I kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge tydligare direktiv om att den ökning av antalet poliser som ska ske under nästa mandatperiod i första hand ska placeras på lokalpolisområdesnivå. m.fl. (S) framhåller i motion 2019/20:1419 vikten av en lokalt förankrad polis som har goda möjligheter att arbeta förebyggande. Fler lokalt förankrade poliser som känner sitt område och människorna som bor där är enligt motionärerna en av de viktigaste faktorerna för ett framgångsrikt förebyggande arbete. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 49 vill motionärerna se mer specialiserade narkotikapoliser för att narkotikarelaterad brottslighet ska kunna bekämpas på ett effektivare sätt. Varje polisområde där narkotikahandeln är ett problem bör ha särskilda enheter med uppgift att förebygga och utreda narkotikabrottslighet. Ett motsvarande förslag framställs i kommittémotion 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 17. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:554 yrkande 4 ett tillkännagivande om att organiserad brottslighet bäst bekämpas genom att en del av har ett övergripande nationellt ansvar för att bekämpa denna brottslighet. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att överväga om en särskild civilrättslig enhet, likt den irländska, kan införas för att stärka arbetet mot den organiserade brottsligheten. Motionärerna anför att på finns . Efter att enheten fått ett domstolsbeslut gör den husrannsakan och beslagtar pengar, klockor, smycken, väskor och lyxbilar om någon inte kan förklara hur hon eller han kommit över tillgångarna på laglig väg. I motion 2019/20:282 av (C) anförs att en nationell enhet bör inrättas inom polisen för att utreda djurrättsaktivisters brott mot lantbrukare. I motion 2019/20:1906 av (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att inrätta särskilda grupper som är specialiserade på sexualbrott i alla polisregioner. (M) anför i motion 2019/20:2032 att tunnelbanepolis och polis med specialkompetens om klotter bör återinföras i för att säkra tryggheten i kollektivtrafiken. I motion 2019/20:646 av (KD) yrkande 3 begär motionären att regeringen ska få i uppdrag att återkomma med ett förslag på hur man kan inrätta en verksamhet liknande den brittiska Forced Marriage Unit till stöd för flickor som riskerar att föras ut ur landet för tvångsgifte. I kommittémotion 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om en särskild satsning på polisens hundresurs för att öka antalet sökhundar med förmåga att söka efter vapen och narkotika blir fler. Ett liknande yrkande framställs i motion 2019/20:531 av (M). Polisen ombildades till en sammanhållen myndighet, . består av sju polisregioner, fem gemensamma avdelningar, Nationella operativa avdelningen (), Nationellt forensiskt centrum (NFC) och särskilda utredningar. är en enrådsmyndighet och leds av en chef som ensam bär ansvaret för myndighetens verksamhet inför regeringen. Det är också regeringen som utser rikspolischefen. De sju polisregionerna har ett helhetsansvar för polisverksamheten inom ett angett geografiskt område. Ansvaret omfattar bl.a. utredningsverksamhet, brottsförebyggande verksamhet och service. Arbetet i regionen leds av en regionpolischef. De nationella avdelningarna ska tillgodose verksamhetens och ledningens behov av strategisk styrning, verksamhetsnära stöd och stöd av mer administrativ karaktär. NFC ansvarar för hela den forensiska verksamheten inom . ska inrikta och leda polisverksamheten nationellt och internationellt och stödja polisregionerna i olika typer av verksamheter. Totalt består myndigheten av knappt 30 000 medarbetare. Enligt uppgifter från fanns det före omorganisationen 2015 olika grupper som handlade vissa specifika typer av brott vid landets 21 polismyndigheter. Dessa grupper kunde handlägga t.ex. narkotikabrott eller sexualbrott och inrättades självständigt av polismyndigheterna utifrån verksamhetens behov. Ett annat exempel på en specialenhet var tunnelbanepolisen i . Dessa specialenheter upphörde vid omorganisationen. Vid finns emellertid vissa specialenheter som handlägger utredningar av vissa brottstyper som ska utredas på avdelningen. Enligt information från finns det inga planer på att återinföra en tunnelbanepolis i (bet. 2018/19:JuU10 s. 47 f.) När det gäller hot och våld mot lantbrukare anförde justitie- och inrikesminister i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:1525) bl.a. att agerar tillsammans med Säkerhetspolisen mot den som utsätter t.ex. lantbrukare och näringsidkare för brott. Insatserna görs bl.a. inom ramen för det som polisen benämner som brottsaktiv inhemsk extremism. I det ändrade regleringsbrevet för för gavs följande uppdrag under rubriken kopplad till djurrättsaktivism: ska redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Redovisningen ska lämnas till regeringen () . gav regeringen i uppdrag att förstärka bekämpningen av illegal handel med narkotika. I uppdraget ingår att • utveckla åtgärderna för att minska förekomsten av narkotikahandel på offentliga platser • utveckla arbetsmetoderna och samverkan med berörda myndigheter för att öka upptäcktsrisken och lagföringen när det gäller illegal handel med narkotika • analysera och vid behov även föreslå åtgärder som kan vidtas för att ytterligare bekämpa den illegala handeln med narkotika. Uppdraget ska redovisas till regeringen , och en delredovisning ska lämnas . infördes brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa i (BrB). Den som genom olaga tvång eller utnyttjande av utsatt belägenhet förmår en person att ingå ett äktenskap eller en äktenskapsliknande förbindelse kan dömas för äktenskapstvång till fängelse i högst (4 kap. 4 c § BrB). Den som genom vilseledande förmår en annan person att resa till en annan stat i syfte att, genom tvång eller utnyttjande, giftas bort döms för vilseledande till tvångsäktenskapsresa till fängelse i högst (4 kap. 4 d § BrB). ändrades lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap på så sätt att ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag inte erkänns i om någon av parterna var för äktenskapets ingående. Förbudet gäller oavsett parternas anknytning hit när äktenskapet ingicks eller deras ålder för erkännandeprövningen. Undantag ska aldrig kunna göras om någon av parterna är (prop. 2017/18:288, bet. 2018/19:CU4, rskr. 2018/19:43). lämnade Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv sitt slutbetänkande Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). Utredningen föreslår bl.a. att ett utreseförbud införs i skyddande syfte för barn som riskerar att föras utomlands för att ingå äktenskap eller könsstympas. Sådana åtgärder bör även omfatta barn som förs utomlands för att ingå giftermål som de till synes samtycker till, bl.a. mot bakgrund av att det i regel är skadligt för barn att gifta sig och att dessa inte bör tillerkännas förmågan att samtycka till de långtgående konsekvenser som ett giftermål medför. Utreseförbudet utgår i huvudsak från lagens befintliga systematik, vilket bl.a. innebär att ett utreseförbud som huvudregel ska meddelas av en förvaltningsdomstol, men i brådskande fall även kan meddelas tillfälligt av socialnämnden.