bet · H601MJU6 · 2019-02-18 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om bl.a. det allmänna uppdraget, viltförvaltningsdelegationerna, begränsning av vildsvinsstammarna, förvaltning av älg och kronhjort, jaktmedel, terrängkörning vid jakt, finansieringsfrågor och vissa övriga jakt- och viltvårdsfrågor. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, KD). Drygt 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Förvaltning av älg och kronhjort Vissa övriga jakt- och viltvårdsfrågor 1.Svenska Jägareförbundets ansvar för det allmänna uppdraget, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Det allmänna uppdragets betydelse för jakt- och viltvården, punkt 2 (SD) 3.Viltförvaltningsdelegationernas roll, punkt 3 (SD) 4.Förändring av viltförvaltningsdelegationernas befogenheter m.m., punkt 4 (M, SD, KD) 5.Begränsning av vildsvinsstammarna, punkt 5 (SD, C) 6.Begränsning av vildsvinsstammarna, punkt 5 (KD) 7.Utvärdera viltförvaltningens arbete, punkt 6 (SD) 8.Utvärdera älgförvaltningens arbete m.m., punkt 7 (SD) 9.Utvärdera älgförvaltningens arbete m.m., punkt 7 (C) 10.Hjälpmedel vid jakt på vildsvin m.m., punkt 8 (SD) 11.Nattjakt på vildsvin, punkt 9 (SD, KD) 12.Övriga jaktmedel, punkt 10 (SD) 13.Terrängkörning vid jakt, punkt 11 (SD) 14.Terrängkörning vid jakt, punkt 11 (C) 15.Bidrag till miljöorganisationer, punkt 12 (SD) 16.Finansiering ur Viltvårdsfonden, punkt 13 (SD, KD) 17.Jakttider, punkt 14 (SD) 18.Den dubbla jakträtten m.m., punkt 15 (SD) 19.Värna den svenska jakten och viltvården, punkt 16 (M, SD) 20.Värna den svenska jakten och viltvården, punkt 16 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Svenska Jägareförbundets ansvar för det allmänna uppdraget 2018/19:955 av (S), 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD, KD) Det allmänna uppdragets betydelse för jakt- och viltvården 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 2 (SD) 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) Förändring av viltförvaltningsdelegationernas befogenheter m.m. 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2018/19:2702 av och (båda C) och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 4 (M, SD, KD) 2018/19:1681 av (M), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 74, 2018/19:2511 av och (båda C) och 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 5 (SD, C) Reservation 6 (KD) 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 7 (SD) Utvärdera älgförvaltningens arbete m.m. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 79. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Hjälpmedel vid jakt på vildsvin m.m. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 10 (SD) 2018/19:251 av (KD) yrkande 2, 2018/19:2461 av (M) och 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 11 (SD, KD) 2018/19:113 av (SD), 2018/19:137 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2018/19:1675 av (M) yrkande 2. Reservation 12 (SD) 2018/19:606 av (M), 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2018/19:2909 av och (båda C). Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 15 (SD) 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 16 (SD, KD) 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 17 (SD) Den dubbla jakträtten m.m. 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2018/19:1678 av (M) och 2018/19:2643 av (M). Reservation 18 (SD) den svenska jakten och viltvården 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 19 (M, SD) Reservation 20 (KD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (KD), (L), (SD), (C), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 34 motionsyrkanden om jakt och viltvård från allmänna motionstiden /19. Motionerna tar upp frågor om bl.a. det allmänna uppdraget, viltförvaltningsdelegationerna, begränsning av vildsvinsstammarna, förvaltning av älg och kronhjort, jaktmedel, terräng-körning vid jakt, finansieringsfrågor och vissa övriga jakt- och viltvårdsfrågor. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Betänkandet innehåller 20 reservationer. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag. Jämför reservation 1 (M, SD, KD) och 2 (SD). Motion 2018/19:955 av (S) handlar om att säkerställa det allmänna uppdraget. Motionären anför att myndigheter och vissa miljöorganisationer har gjort gällande att inte längre bör ges det allmänna uppdraget och att i stället ska få i uppdrag att upphandla motsvarande verksamhet. har frågan även diskuterats på EU-nivå. Enligt motionären måste vi slå vakt om den svenska modellen och vara mycket tydliga med att det allmänna uppdraget inte faller inom ramen för verksamhet som omfattas av lagen om offentlig upphandling. Även kommittémotion 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 19 rör det allmänna uppdraget. Motionärerna ser i en ovärderlig kompetens med hög trovärdighet, och jägarnas jaktkortsavgift ska därför fortsätta att oavkortat gå in i Viltvårdsfonden för att sedan delas ut till olika former av verksamhet. I kommittémotion 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkas att beslut om finansiering av det allmänna jakt- och viltvårdsuppdraget ska fattas i taget (yrkande 23). För att det ska bli lättare att planera verksamheten är det enligt motionärerna rimligt att beslut om finansiering av det allmänna jakt- och viltvårdsuppdraget inte avser enbart i taget. På liknande sätt yrkas i kommittémotion 2018/19:2890 av m.fl. (M) att ska fortsätta att ha intakt ansvar för det allmänna uppdraget (yrkande 1). Till stöd för yrkandet anför motionärerna att Svenska Jägareförbundets arbete fungerar väl och utförs på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. Genom det allmänna uppdraget får staten tillgång till Svenska Jägareförbundets nätverk, och därmed når staten ut till en stor andel jägare på ett kostnadseffektivt sätt. Det bör enligt motionärerna också övervägas om det allmänna uppdraget ska ges i fleråriga perioder. behandling och kompletterande uppgifter har ett jakt- och viltvårdsuppdrag från (allmänna uppdraget). Uppdraget innebär i huvuddrag att förbundet ska • sammanställa resultat av forskning, viltinventeringar och avskjutningsstatistik • informera och bistå med kunskap och råd om de vilda djuren, viltförvaltning och praktisk jakt till myndigheter, organisationer, markägare och jägare • tillhandahålla kompetenta jägare som hjälper polis och övriga myndigheter med eftersök av trafikskadat vilt • ha det övergripande ansvaret för yrkesutbildning inom viltvård och jakt • verka för att jägarna behåller och utvecklar god kunskap inom områdena viltvård och jakt. tilldelas, efter årligt beslut av regeringen, medel ur Viltvårdsfonden för att kunna utföra det allmänna uppdraget (ytterligare information om Viltvårdsfonden finns nedan under avsnittet om finansiering ur Viltvårdsfonden). När det gäller frågan om finansieringen av det allmänna uppdraget anförde dåvarande landsbygdsministern bl.a. följande med anledning av en skriftlig fråga om detta (fr. 2016/17:1725): har bedömt att de preciserade uppdragen och de medel som förbundet får för att genomföra dem sammantaget aktualiserar unionsrättsliga regler om upphandling. Kommissionen har bett att kommenterar denna analys. Redan innan kommissionens begäran hade regeringen inlett en översyn av tilldelningen av medel ur viltvårdsfonden. Syftet med översynen är att, med beaktande av nationell rätt och unionsrättsliga åtaganden, effektivisera förfarandet och den operativa viltförvaltningen. Gränsdragningen mellan vilka verksamheter som kan finansieras genom bidrag och vilka som måste upphandlas i enlighet med unionsrättsliga åtaganden omfattas av översynen och är en högt prioriterad fråga. Översynen, som ännu inte är klar, omfattar även konstitutionella bedömningar, t.ex. om behöver ta ställning till eventuella förändringar kring den operativa viltförvaltningen och tilldelningen av medel. I betänkande 2017/18:MJU8 Jakt och viltvård lämnade miljö- och jordbruksutskottet motioner om det allmänna uppdraget utan vidare åtgärd i avvaktan på att den anförda översynen skulle slutföras. () har upplyst att det har funnits en politisk överenskommelse om att skulle fortsätta att ha det allmänna uppdraget till den förra mandatperiodens slut. I den parlamentariska situationen beslutade regeringen att låta den rådande ordningen bestå och att ska ges det allmänna uppdraget även . Arbetet med översynen – som bl.a. ska innefatta frågan om gränsdragningen mellan vilka verksamheter som kan finansieras genom bidrag och vilka som måste upphandlas – pågår fortfarande inom . Frågan om det allmänna uppdraget ska kunna ges och finansieras i taget omfattats inte av det arbetet. Utskottet kan mot bakgrund av redovisningen ovan konstatera att det pågår en översyn av det allmänna uppdraget. Syftet med översynen är att, med beaktande av nationell rätt och unionsrättsliga åtaganden, effektivisera förfarandet och den operativa viltförvaltningen. En del av översynen syftar dessutom till att bedöma om jakt- och viltvårdsuppdraget kan finansieras genom bidrag eller om staten måste upphandla det. Så länge översynen pågår saknas det enligt utskottet såväl underlag som skäl för att överväga en förändring av verksamheten inom ramen för det allmänna uppdraget och formerna för dess finansiering. I avvaktan på utfallet av den pågående översynen föreslår utskottet därför att motionerna 2018/19:955 (S), 2018/19:1291 (SD) yrkande 19, 2018/19:2606 (KD) yrkande 23 och 2018/19:2890 (M) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om viltförvaltningsdelegation-erna och om bl.a. deras roll, befogenheter och sammansättning. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (M, SD, KD). Kommittémotion 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 3 behandlar viltförvaltningsdelegationernas roll. Motionärerna anför att det är viktigt med en stark lokal och regional förankring. De anför vidare att viltförvaltningsdelegationernas sammansättning måste återgå till den ursprungliga där balansen mellan politiken, olika intressen, myndigheter m.fl. speglas bättre än i den ändrade sammansättningen. I kommittémotion 2018/19:2606 av m.fl. (KD) begärs att balansen i viltvårdsdelegationernas sammansättning ska återställas (yrkande 22). Motionärerna anför att förändringen av sammansättningen i vilt-förvaltningsdelegationerna har gett miljö- och naturvårdsintresset ett oproportionerligt inflytande i förhållande till jaktintresset. Enligt motion 2018/19:2702 av och (båda C) måste man se över och förtydliga viltförvaltningsdelegationernas uppdrag. Även kommittémotion 2018/19:2890 av m.fl. (M) yrkande 6 handlar om viltförvaltningsdelegationerna. I yrkandet efterfrågas en förändring av viltförvaltningsdelegationernas mandat, beslutanderätt, befogenheter och sammansättning. behandling och kompletterande uppgifter Av 2 § förordningen (2009:1474) om viltförvaltningsdelegationer framgår att en viltförvaltningsdelegation är ett organ inom för samverkan i frågor som rör viltförvaltningen inom länet. Delegationen ska enligt 3 § i förordningen besluta om övergripande riktlinjer för skötsel av älgstammen och i förekommande fall för skötsel av hjort- och vildsvinsstammarna licensjakt och skyddsjakt inom länet bidrag och ersättning enligt viltskadeförordningen. Av 5 § i samma förordning följer att landshövdingen är ordförande i delegationen. I 6 § första stycket anges att delegationen i övrigt ska bestå av fem ledamöter som är politiska företrädare och som utses efter förslag av en ledamot som har särskild kunskap i frågor om trafiksäkerhet och illegal jakt och som utses efter förslag av en ledamot som representerar jakt- och viltvårdsintresset två ledamöter som representerar naturvårdsintresset en ledamot som representerar friluftsintresset en ledamot som representerar ägare och brukare av jordbruksmark en ledamot som representerar lokalt näringsliv och turism en ledamot som representerar skogsnäringen en ledamot som representerar natur- och ekoturismföretagen. Enligt 6 § andra stycket ska ledamöterna i 6 § första stycket 3–9 utses efter förslag av den eller de berörda intresseorganisationerna i länet. Den nuvarande lydelsen av bestämmelsen om viltförvaltningsdelega-tionernas sammansättning trädde i kraft . Den förändring som då skedde var dels att antalet ledamöter som representerar naturvårdsintresset utökades från en till två (se punkten 4), dels att delegationen även ska ha en ledamot som representerar natur- och ekoturismföretagen (se punkten 9). Viltförvaltningsdelegationernas roll behandlades av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2014/15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald. I sitt ställningstagande i den delen anförde utskottet bl.a. följande (s. 30): Genom införandet av viltförvaltningsdelegationer har en del beslutsmakt flyttats över till detta organ, i vilket det sitter representanter för de politiska partierna, myndigheter och intresseorganisationer. Viltförvaltnings-delegationerna har beslutanderätt i övergripande frågor om vilt-förvaltningen, men det är inte tydligt definierat vad dessa övergripande frågor innebär. Utskottet anser därför att det borde göras en översyn av huruvida det är möjligt att förtydliga viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslutanderätt samt om möjligt förstärka deras befogenheter som ett steg i arbetet med decentralisering och delegering av beslut. Således bör […] viltförvaltningsdelegationerna förstärkas. Detta bör ges regeringen till känna. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2014/15:182). I skrivelse 2017/18:75, i vilken regeringen lämnade en redovisning av vilka åtgärder som hade vidtagits med anledning av skrivelser till regeringen, anförde regeringen följande om tillkännagivandet (s. 173 och 175): har tillkännagett för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att förstärka viltförvaltningsdelegationerna (2014/15:MJU12, s. 29 f.). […] I skr. 2016/17:75 redovisade regeringen tillkännagivandet som slutbehandlat. Miljö- och jordbruksutskottet har dock i sitt yttrande över skrivelsen (bet. 2016/17:KU21) anfört att det inte delar regeringens bedömning. Utskottet anser att det bör göras en översyn av huruvida det är möjligt att förtydliga viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslut-anderätt och om möjligt förstärka deras befogenheter. Beredningen av tillkännagivandet fortsätter därför inom (Miljö- och ). Punkten är inte slutbehandlad. Viltförvaltningsdelegationernas syfte och roll behandlades senast av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2017/18:MJU10 Biologisk mångfald. Utskottet anförde då bl.a. följande (s. 20): När det gäller frågan om viltförvaltningsdelegationerna anser utskottet att ett av syftena med delegationerna är att decentralisera viltförvaltningen genom att ge lantbrukare och jägare mer inflytande i de regionala rovdjursförvaltningsplanerna. Regeringen har ändrat balansen i vilt-förvaltningsdelegationerna genom att tillsätta ledamöter från naturvårds-organisationer och natur- och ekoturismföretag. Utskottet anser inte att det är tillräckligt utrett hur arbetet inom viltförvaltningsdelegationerna på bästa sätt säkerställer att beslut om viltförvaltning fattas nära de som berörs. Därför bör viltförvaltningsdelegationernas arbete utvärderas i syfte att säkerställa det regionala inflytandet i viltförvaltningen. Detta bör ges regeringen till känna. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2017/18:80 och rskr. 2017/18:174). har upplyst att de båda tillkännagivandena bereds inom . Av redovisningen ovan framgår att har behandlat viltförvaltningsdelegationerna och bl.a. deras roll, befogenheter och regionala inflytande. Utskottet kan konstatera att de tillkännagivanden som då har riktat till regeringen är under beredning. I avvaktan på utfallet av detta arbete föreslår utskottet att motionerna 2018/19:1291 (SD) yrkande 3, 2018/19:2606 (KD) yrkande 22, 2018/19:2702 (C) och 2018/19:2890 (M) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om långsiktig vildsvinsförvaltning, om ett nytt förslag för att begränsa antalet vildsvin och vildsvinsskador, om ökad avskjutning av vildsvin och om reglering av utfodring av klövvilt. Jämför reservation 5 (SD, C) och 6 (KD). Motion 2018/19:1681 av (M) handlar om en långsiktig vildsvinsförvaltning. Enligt motionären är ett strikt utfodringsförbud alltför obalanserat, men man måste komma ifrån de problem med överutfodring som finns. Onödig byråkrati får inte heller motverka jakten på vildsvin eftersom det bara är genom högt jakttryck som man kan hålla stammarna på rimliga nivåer. Enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 74 bör regeringen skyndsamt återkomma med ett nytt förslag om att begränsa vildsvin och viltskador. Motionärerna anför att regeringens förslag om ett totalt utfordingsförbud inte tar hänsyn till att viss avledande utfodring, i kombination med en effektiv skyddsjakt, drastiskt kan minska skador på jordbruksgrödorna. Problemet handlar i stället om att komma åt de allvarliga fallen med oseriös utfodring. I motion 2018/19:2511 av och (båda C) efterlyses ökad avskjutning av vildsvin. För att komma till rätta med vildsvinsstammen och minska skadorna som vildsvinen åstadkommer bör regeringen enligt motionärerna utreda hur en ökad avskjutning av vildsvinsstammen kan ske. Kommittémotion 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 10 handlar om att reglera utfodringen av klövvilt. Enligt motionärerna är ohämmad stödutfodring en av de bidragande orsakerna till vildsvinsstammens ökning. Motionärerna anser därför att bör få meddela föreskrifter om fodermedel, utfodringsmetoder och den mängd foder som får användas samt att länsstyrelserna ska utöva tillsyn över hur reglerna för utfodring följs. behandling och kompletterande uppgifter På uppdrag av regeringen redovisade en nationell strategi för svensk viltförvaltning med en övergripande vision, mål och delmål för det ansvar som har som central myndighet för frågor om vilt, rovdjur och jakt (NV-00303-15). Strategin avser tiden , och avsikten är att – efter en utvärdering av strategin – i samverkan med länsstyrelserna ska utarbeta en ny handlingsplan som gäller . Av strategin (s. 8) framgår att viltförvaltningen aktivt ska bidra till att förebygga skador och andra problem. Vidare framgår bl.a. att staten behöver säkra att det finns resurser för ett effektivt förebyggande arbete, när det gäller både kunskapsspridning och praktiska åtgärder, och att regionala myndigheter och kommuner bör ges förutsättningar att bidra i arbetet med att förebygga skador. Enligt strategin bör populationsreglerande jakt på arter som orsakar stora skador främjas, och det behöver också klargöras var, hur och när vilt får utfodras. har upplyst att det är jägare och markägare som utför den populationsreglerande jakten, med hjälp av generösa jakttider och hjälpmedel såsom belysta åtelplatser. Regeringen och stöder detta arbete på olika sätt. Regeringen har t.ex. i viltvårdsuppdraget till pekat ut populationsreglerande jakt på vildsvin som särskilt prioriterad. har lyft frågan i olika sammanhang, bl.a. vid konferenser med länsstyrelserna där verket har pekat på vikten av att ha regionala förvaltningsplaner baserade på viltstrategin. har också framhållit att samverkan på olika sätt är en nyckelfaktor för att begränsa vildsvinsstammarna. har också varit helt positivt till det förslag som har utarbetat om att det vid jakt på vildsvin ska vara tillåtet att, utan särskilt tillstånd, använda elektronisk bildförstärkare eller bildomvandlare, värmekamera eller rörlig belysning i nära anslutning till jaktvapnet. har i det sammanhanget lagt till att värmekamera lämpligen används på öppna ytor. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU4 Vildsvin och viltskador behandlades regeringens proposition 2016/17:199 med samma namn som betänkandet. I sitt ställningstagande i frågan om utfodring av vilt anförde utskottet följande (s. 10): Utfodring av vilt orsakar på en del håll stora problem. I likhet med regeringen anser utskottet därför att det finns skäl att reglera utfodringen av vilt. Utskottet finner dock att regeringens förslag till reglering av förbud mot utfodring av vilt är för långtgående och riskerar att skapa problem för stora delar av viltvården. Utskottet anser att en reglering inte bör formuleras som ett generellt förbud mot utfodring av vilt med möjlighet till undantag. Enligt utskottet bör det i stället finnas möjlighet att i enskilda fall meddela förbud när andra lösningar inte är möjliga eller när det går att påvisa en påtaglig skada. Ett förbud bör således kunna begränsas till att endast omfatta ett visst område och bör även kunna vara tidsbegränsat. Vidare anser utskottet att det framför allt är felaktig och överdriven utfodring av klövvilt som bör regleras. Regeringen bör därför återkomma med nya lagförslag i frågan. Utskottet föreslår därmed att avslår regeringens förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) i de delar det avser utfodring av vilt samt ställer sig bakom det som utskottet anfört ovan och tillkännager detta för regeringen. Det redovisade ställningstagandet ger anledning till vissa mindre ändringar i förslaget av endast redaktionell karaktär och utan saklig ändring. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2016/17:26 och rskr. 2016/17:27). I skrivelse 2017/18:75 redovisade regeringen vilka åtgärder som hade vidtagits med anledning av skrivelser till regeringen. När det gäller det här aktuella tillkännagivandet anförde regeringen bl.a. följande (s. 234 f.): Tillkännagivandet i frågan om reglering av utfodring av vilt bereds. Flera externa aktörer, däribland , och , har tagit initiativ till frivilliga åtgärder som i vart fall delvis skulle kunna lösa problematiken. Regeringen bevakar utvecklingen och avvaktar resultatet av initiativen. Frågan behandlades även i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU8 Jakt och viltvård. I betänkandet föreslog utskottet (s. 8) att motioner i frågan skulle lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på den fortsatta beredningen av frågan om utfodring. biföll utskottets förslag (prot. 2017/18:64). svarade dåvarande landsbygdsministern bl.a. följande på en skriftlig fråga om förvaltningen av den svenska vildsvinsstammen (fr. 2017/18:1082): Vi har en vildsvinsstam som ökat kraftigt och det är bra att detta uppmärksammas. Jag är medveten om de problem som vildsvinen orsakar i trafiken och i lantbruket […]. Det gläder mig att och tillsammans uppmärksammar vildsvinsfrågan. Vi har tagit emot förslaget från organisationerna och analyserar det. Det behövs ett brett engagemang för att ta sig an de problem som vildsvinen orsakar, men också för att ta tillvara på den jaktliga resurs som vildsvinen utgör. Regeringen arbetar kontinuerligt med vildsvinsfrågan och följer resultaten av olika aktörers initiativ. Från regeringen satsar vi på att ta ett helhetsgrepp kring vildsvinensfrågan. Myndigheter och organisationer har därför bjudits in till ett rundabordssamtal. Syftet är att samla berörda intressenter för att få en bild av problematiken och arbetet som pågår. Givet det stora antalet vildsvin och de skador de orsakar är det nödvändigt med en ökad avskjutning. Därför är det positivt att reglerna kring vildsvinsjakt är generösa och att jakten kan pågå under större delen av året och under dygnets alla timmar. kan det finnas anledning att utveckla förvaltningen av vildsvin och se över incitamenten för jägare att skjuta vildsvin. Vi har i vårt land en framstående viltvård som bygger på stort ansvarstagande och engagemang från jägarna.