bet · H601NU12 · 2019-05-06 00:00:00 — Utskottet noterar därutöver att förslagen i propositionen har sin grund i energiöverenskommelsen som slöts 2016 mellan , , , och . Med det anförda anser utskottet inte att det finns skäl att ställa sig bakom de tillkännagivanden som förordas i den aktuella motionen utan avstyrker motionen i berörda delar. När det gäller övriga motioner vill utskottet inledningsvis påminna om att det slöts en energipolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, , , och , och att den parlamentariskt sammansatta överlämnade sitt slutbetänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2) till regeringen . Regeringen har därefter överlämnat och behandlat ett antal propositioner med anledning av betänkande. Bland annat gäller det propositionen Energipolitikens inriktning, som behandlade (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22). fastställde då att det övergripande målet för energipolitiken ska vara att den syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Därutöver fastställde ett mål för andelen förnybar energi som innebär att 2040 ska elproduktionen vara förnybar. Därtill angavs i propositionen att energiöverenskommelsen behöver följas upp, förvaltas och uppdateras för att ge möjlighet till anpassning av styrmedel och andra åtgärder. Det har därför inrättats en genomförandegrupp bestående av representanter från de partier som står bakom överenskommelsen. Genomförandegruppens uppgift är att förvalta och uppdatera överenskommelsen och dess målsättningar. Utskottet konstaterar även att regeringen har för avsikt att lämna skrivelsen Energiöverenskommelsen – kontrollstation 2018 till , och utskottet kommer därmed att få skäl att återkomma till dessa frågor. Utskottet kan konstatera att flera av de motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till berörs av energiöverenskommelsen och förslag och bedömningar. Den framtida elförsörjningen och konkurrensvillkor för den svenska industrin berörs på olika sätt i motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:1753 (M, C, KD) och 2018/19:2784 (M). Utskottet vill med anledning av dessa motioner hänvisa till att regeringen i budgetpropositionen anger att det krävs tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser för att svensk industri ska fortsätta att vara konkurrenskraftig. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Vidare anger regeringen att energiöverenskommelsen och de nya energipolitiska målen syftar till att skapa långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Utskottet ser därför inte någon anledning att förorda tillkännagivanden i enlighet med vad som föreslås i de ovannämnda motionerna. När det gäller elcertifikatssystemet vill utskottet med anledning av motion 2018/19:169 (SD), där det bl.a. föreslås att elcertifikatssystemet ska fasas ut, framhålla att detta system är ett viktigt styrmedel för att främja produktionen av ny förnybar el. Utskottet ser den förlängning och utökning av elcertifikatssystemet som beslutade om som ett betydelsefullt steg för att ytterligare stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Utskottet noterar även att det i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, bl.a. anges att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i vindkraft till havs och på land. Därutöver noterar utskottet att nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet ska genomföras . I motionerna 2018/19:1477 (C) och 2018/19:2784 (M) efterfrågas tillkännagivanden om att förkorta handläggningstiderna vid elnätsutbyggnad. Därtill föreslås i motion 2018/19:2924 (L) regelförenklingar för att underlätta för förnybar elproduktion. Utskottet vill här påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12). Därtill riktade ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att tillståndsprocesser inom miljölagstiftningen ska förkortas och förenklas (bet. 2016/17:MJU22). Utskottet kan även konstatera att vidtagit flera olika åtgärder för att effektivisera tillståndsprocesserna med fokus på kortare handläggningstider. Vidare vill utskottet påminna om att regeringen tillsatt en utredning som ska se över regelverket för nätkoncessioner och att utredningen bl.a. ska lämna förslag på författningsändringar som moderniserar, förenklar och förbättrar elnätsregelverket utan att resurseffektivitet, nätstabilitet eller miljöskydd påverkas negativt. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Ett tillkännagivande om att det bör göras återkommande analyser av effektläget på den svenska energimarknaden, lämpligen i samråd med aktörer på den övriga nordisk-baltiska marknaden, efterfrågas i motion 2018/19:2784 (M). Utskottet kan här konstatera att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör ge i uppdrag att göra långsiktiga analyser av effektsituationen där såväl som de närmaste grannländernas situation beaktas (bet. 2016/17:NU21). Tillkännagivandet baserades på ett snarlikt motionsyrkande som det som behandlas här. Regeringen beslutade att komplettera det uppdrag som har i sin instruktion om kraftbalansen med att även inkludera en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . Regeringen redovisade vidare i budgetpropositionen sin bedömning att tillkännagivande i och med nämnda åtgärd var tillgodosett och därmed slutbehandlat (prop. 2018/19:1 utg.omr. Ett enhälligt utskott konstaterade vid sin behandling av budgetpropositionen 2019 att man inte gjorde någon annan bedömning än regeringen vad gäller tillkännagivandet (bet. 2018/19:NU3). Enligt vad utskottet erfarit har inget nytt framkommit i denna fråga sedan utskottets behandling av tillkännagivandet i samband med budgetberedningen , och därför ser utskottet inte något skäl att rikta ett nytt tillkännagivande till regeringen. Utskottet ser inte heller några skäl till ett riksdagsuttalande om konkreta åtgärder för att säkra effektbalansen i det svenska elsystemet, vilket föreslås i motion 2018/19:2066 (M). I motion 2018/19:2784 (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att säkerställa att utvecklar sin dialog och sina samråd samt ökar transparensen i samband med investeringsprojekt. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande (bet. 2017/18:NU9). Utskottet konstaterade då att det med hänsyn till dels att ansvarig myndighet har utvecklat sitt arbetssätt, dels de regelverk som fanns på området inte fanns några skäl att förorda att skulle göra något tillkännagivande med en sådan innebörd. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Vad gäller motion 2018/19:1792 (S) om behovet av utbildad personal hos instämmer utskottet i vad motionärerna framför om att det är viktigt att affärsverket har utbildad och kompetent personal, men utskottet ser inget skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om detta. Förslag om indelning i elområden och konsekvenserna av denna indelning finns i motionerna 2018/19:169 (SD) och 2018/19:1757 (M). Utskottet vill här påminna om vad det anförde när liknande motioner behandlades (bet. 2017/18:NU9), dvs. att prisskillnaderna mellan elområdena väntas jämnas ut ytterligare när väl den nordsydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken, efter vissa beklagliga förseningar, tas i drift. Vidare kan utskottet konstatera att enligt Svenska kraftnäts senaste uppskattning ska den södra förbindelsen kunna tas i drift . I motionerna 2018/19:1595 (S), 2018/19:1767 (S, MP), 2018/19:2426 (C), 2018/19:2445 (C) och 2018/19:2764 (KD) förordas tillkännagivanden om att bygga ut stamnätet och om åtgärder när det gäller elförbindelse till fastlandet. Utskottet kan konstatera att planerar stora investeringar i stamnätet och att affärsverket tagit fram en systemutvecklingsplan som utöver nätutveckling även omfattar frågor relaterade till driftsförutsättningar och marknadsutformning. Utskottet konstaterar vidare att avbrutit planeringen av en ny förbindelse till och att projektet är inriktat på systemförstärkningar. överlämnade en färdplan till regeringen med förslag till hur kan ställa om till ett hållbart energisystem. Färdplanen bereds nu inom . Utskottet vill här även poängtera att det är utskottets uppfattning att hela ska ha en trygg energiförsörjning och även i fortsättningen ha goda förutsättningar till en utbyggnad av förnybar energi. Förslag om flexibel elanvändning, smarta elnät och efterfrågeflexibilitet förs fram i motionerna 2018/19:2293 (MP), 2018/19:2426 (C) och 2018/19:2732 (MP). Utskottet noterar att regeringen inrättat ett forum för smarta elnät med företrädare från myndigheter, näringsliv och akademi. Forumet har bl.a. tagit fram två strategier: en strategi för ökad flexibilitet i elsystemet genom smarta elnät och strategin Smarta elnät från forskning till internationalisering. Det har gjorts en utvärdering av forumets verksamhet som visar att forumet bidragit till att skapa goda förutsättningar för att främja smarta elnät som framtidsbransch. Vidare kan utskottet konstatera att regeringen och berörda myndigheter arbetar med att ta fram en ny modell för elmarknaden. Syftet är bl.a. att ge kunderna större möjligheter att byta elhandlare och att förbättra förutsättningarna för konkurrens mellan elhandlare. Därutöver antog förslag om anvisningsavtal och om funktionskrav på elmätare. Syftet var bl.a. att öka kundaktiviteten på elmarknaden och förbättra informationen om den egna elförbrukningen. antog även lagändringar med syftet att underlätta för ökad efterfrågeflexibilitet. Vad gäller förslag om att underlätta för mikroproduktion av förnybar el genom främst solceller, som tas upp i motion 2018/19:2536 (C), vill utskottet anföra följande. Utskottet konstaterar att det inom ramen för den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, anges att det bl.a. ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme. I den vårändringsbudget som regeringen lämnade till föreslås en utökning av stödet för installation av solceller för privatpersoner och företag (prop. 2018/19:99). Utskottet noterar även att utredningen aktörer i ett energilandskap i förändring överlämnade sitt betänkande (SOU 2018:76) till regeringen. Betänkandet innehåller förslag som syftar till att bl.a. undanröja hinder som hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter när de ska bli småskaliga elproducenter. Betänkandet bereds inom . När det gäller frågan om teknikval och vägval vid beslut om kraftledningar, vilket berörs i motion 2018/19:1944 (C), vill utskottet här påminna om vad det anförde när en liknande motion behandlades (bet. 2017/18:NU9). Som utskottet då anförde brukar det som regel inte ta ställning i teknikvalsfrågor utan överlåter dylika överväganden till regeringen och de myndigheter som regeringen anförtror att göra lämpliga avvägningar mellan val av teknik och andra intressen som kan beröras i anslutning till en stamnätsledning. Med anledning av motionerna 2018/19:2784 (M) och 2018/19:2426 (C), där det bl.a. efterfrågas åtgärder för överföringskapaciteten, samt motion 2018/19:169 (SD), i vilken det efterfrågas en konsekvensanalys om en fortsatt utbyggnad av överföringskapaciteten till , vill utskottet påminna om vad regeringen anför i propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228). Av propositionen framgår att regeringen i linje med gör bedömningen att överföringskapaciteten inom , och mellan och grannländerna, ska öka. Utskottet gör samma bedömning och anser därför att kan avslå motionsyrkandena. I motionerna 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2924 (L) lämnas förslag om ökad överföringskapacitet och elhandel inom EU. Utskottet konstaterar att den svenska elmarknaden i många avseenden hänger ihop med utvecklingen av elmarknaden inom EU. Vidare har förhandlingarna om det s.k. vinterpaketet slutförts på EU-nivå, och rättsakterna väntas träda i kraft . Rättsakterna ska underlätta utvecklingen mot en gemensam elmarknad i , och regeringen har gett i uppdrag att analysera vilka åtgärder som krävs för att genomföra dessa i . Myndigheten ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet ser därför inga skäl till att göra ett riksdagsuttalande i enlighet med vad som efterfrågas i nämnda motioner. När det gäller elförbindelser med andra länder anförs i motion 2018/19:2249 (C) att det bör utredas hur elöverföringsavgiften mellan och ska kunna tas bort. I likhet med vad utskottet anförde när ett likalydande motionsyrkande behandlades har utskottet ingen annan uppfattning än regeringen. Utskottet anser således inte att det finns skäl att införa särskilda bestämmelser om nättarifferna för anslutning av utlandsförbindelser till det svenska elnätet på regionnätsnivå. Sammanfattningsvis anser utskottet inte att det finns skäl att ställa sig bakom något av de tillkännagivanden som förordas i de aktuella motionerna. Därmed avstyrks samtliga motioner i berörda delar. Mål för leveranssäkerheten, punkt 1 (M, SD, KD, L) av (M), (M), (SD), (KD), (L), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2018/19:2668 av (S). elleveranser har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet, men ser vi en ökad effektutmaning till följd av att mer intermittent och förnybar elproduktion ansluts till elnäten, som kärnkraften stängs ned. Konsekvenserna av detta blir att en betydande andel av den stabila elproduktionen försvinner utan att tillräckliga åtgärder vidtagits för att garantera fortsatt leveranssäkerhet. Det är för oss tydligt att leveranssäkerheten kan påverkas negativt på grund av effektunderskott som drabbar både industrin och hushållen, främst i mellersta och . Det kommer därför att bli nödvändigt att oftare använda effektreserven, vilket bl.a. betyder att oljekraftverket i behöver startas. Dessutom kommer det att ske en ökning av behov av att importera el från grannländer som tenderar att ha utformat likartade energisystem som , dvs. att ostabila och intermittenta energislag utgör en allt större andel av deras energisystem. Vi anser att en ökad risk för bristande leveranssäkerhet inte är en acceptabel utveckling för ett samhälle som blivit mer beroende än någonsin av en stabil elförsörjning. Dagens höga elkvalitet är en svensk konkurrensfördel som måste värnas, och måste även kunna säkerställa att kraftsystemet kännetecknas av hög kvalitet och god driftsäkerhet. Vi anser därför, i enlighet med vad som framförs i motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2924 (L), att behöver ta fram leverenssäkerhetsmål, som beaktar hela samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination. Vi menar också att man bör överväga att sätta detta mål tillsammans med grannländer som elmarknaden är sammankopplad med. Vi anser att bör tillkännage det anförda till regeringen. Därmed blir motionerna 2018/19:169 (SD), 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2924 (L) tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. Motion 2018/19:2668 (S) avstyrks. Säkerheten för svenska elnät, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 6. har ansvar för stamnätet i . Därutöver är ägandet av det svenska elnätet fördelat på ca 170 bolag. Tillgången till el är väsentlig för samhället, och det kan vara enkelt att utsätta ett land för stora påfrestningar om varken it-infrastruktur eller annan infrastruktur fungerar på grund av att elektriciteten inte fungerar. Vi anser därför, i likhet med vad som framförs i motion 2018/19:2764 (KD), att bör tillkännage för regeringen att den ska ge i uppdrag åt och att se över säkerheten och risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i , och vilken beredskap de regionala och lokala nätägarna bör ha om något oförutsett inträffar. Med det anföra tillstyrks motion 2018/19:2764 (KD) i berörd del. Mål om fossilfri elproduktion, punkt 3 (SD, L) av (SD), (L), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. har relativt låga koldioxidutsläpp per capita jämfört med andra EU-länder. En viktig orsak till detta är att elproduktionen domineras av koldioxidfri vattenkraft och kärnkraft. De flesta av länder är till skillnad från fortfarande beroende av både kol och fossilgas. I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2924 (L) menar vi att klimatsmarta och stabila elproduktion bör värnas och utvecklas. Vi anser därför att fokus bör ligga på att minska utsläppen i och dess närområde samt att behålla en stabil elproduktion med konkurrenskraftiga priser som är till fördel för svenska hushåll och industri. För oss är det centrala att elproduktionen är fossilfri och stabil samt att utbyggnaden drivs på av marknaden när den behövs och där den behövs. Detta bör tydliggöra för regeringen genom ett tillkännagivande. Målsättningen bör därför vara att den energi som används ska vara fossilfri, och inte att den behöver vara förnybar. Vi anser därför, i enlighet med vad som föreslås i den nyssnämnda motionen, att det bör tas fram ett nytt mål för elproduktion och att detta mål ska vara att elproduktionen ska vara fossilfri. Även detta bör tydliggöra för regeringen. Med det sagda tillstyrks motion 2018/19:2924 (L) i berörda delar. Övrigt om elmarknaden, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2784 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5, 6 och 8 samt 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 30–34, 2018/19:534 av (L), 2018/19:1477 av (C), 2018/19:1595 av och (båda S), 2018/19:1753 av m.fl. (M, C, KD), 2018/19:1757 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2018/19:1767 av och (S, MP), 2018/19:1792 av Kadir Kasirga och (båda S), 2018/19:1944 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2066 av (M), 2018/19:2218 av (C), 2018/19:2249 av Per Lodenius (C), 2018/19:2293 av (MP), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 18, 22 och 23, 2018/19:2445 av (C), 2018/19:2536 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkandena 15–17 och 2018/19:2924 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 11. En avgörande nyckelfaktor för hållbar utveckling på global nivå är tillgången till koldioxidneutral energi och miljöteknik. Med den potential som finns för svensk teknologi att i än högre utsträckning nå en internationell marknad har möjlighet att både bidra till en bättre miljö med mindre koldioxidutsläpp och tillhandahålla nya jobb och företag. Vi ser här en särskild potential i den svenska energiproduktionens exportmöjligheter av koldioxidfri el och miljövänlig energiteknik. För att lyckas med detta menar vi att det behövs insatser på flera plan för att förbättra exportmöjligheterna och motverka handelshinder som höga tullar på t.ex. solceller och annan ny miljövänlig energiteknik. På så sätt kan den önskvärda globala teknikspridningen gå snabbare än vad den gör . Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv och att se över vilka åtgärder som behövs för att ska fortsätta vara konkurrenskraftigt. Vidare menar vi att en fungerande elmarknad inte enbart handlar om att förenkla marknadsmekanismerna utan även om att säkerställa elsystemets funktion. Med nuvarande system får en kraftproducent i huvudsak betalt för den el som denna levererar. bidrar olika kraftverk till att rätt spänning och frekvens finns i systemet. Dessa systemtjänster som kraftproducenterna levererar i allt väsentligt gratis tillhandahålls främst genom stora anläggningar. Men med en ökad andel småskalig produktion finns det en ökad risk för att kvaliteten på el sjunker. Vi anser att det därför bör övervägas om andra betalningsmodeller är lämpliga och att det behöver utredas hur systemtjänster kan se ut och säkras för en framtida svensk och regional elmarknad. ansvarar för att Sydvästlänken byggs för att förbättra överföringskapaciteten mellan norra och . Vi anser att det är centralt att fortsätter att förbättra stamnätet och sitt arbete med framtidsanalyser, speciellt med tanke på den aviserade stängningen av fyra kärnkraftsreaktorer som är viktiga delar av elproduktionen i . Det är även vår uppfattning att det är rimligt att olika tekniska lösningar, när det gäller både teknikval i nätutbyggnaden och alternativ till utbyggnad, prövas inför en framtida nätutbyggnad. Sammantaget anser vi i enlighet med vad som framförs i motion 2018/19:2784 (M) att bör tillkännage för regeringen att den bör tillsätta en konkurrenskraftsutredning med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv samt att regeringen bör se över framtida överföringsbehov, olika tekniska lösningar och systemtjänster. Därtill anser vi att bör utveckla sin dialog och sina samråd i samband med utbyggnaden av stamnätet och investeringar i elnätet. har en ny organisation med delvis nya arbetssätt för att få mer samordnade samråd . Vi anser att detta är en välkommen utveckling. I likhet med vad som framförs i motion 2018/19:2784 (M) menar vi att genom ett tillkännagivande bör tydliggöra för regeringen att nätutbyggnad bör ske på ett mer transparent sätt jämte att samhällsekonomiska bedömningar bör göras och att det därför är viktigt att följa upp och utvärdera Svenska kraftnäts arbetssätt med detta för att säkerställa att en ökad transparens uppnås i realiteten. Vidare menar vi att en framtida utbyggnad av elnäten också ställer höga krav på de tillståndsprocesser som tar onödigt . I likhet med vad som anförs i motion 2018/19:2784 (M) anser vi att det är angeläget att med bibehållen rättssäkerhet förkorta dessa handläggningstider. Detta bör tillkännage för regeringen. Därutöver menar vi att en ständigt större andel volatil elproduktion och en minskande andel baskraft är en utmaning som behöver tas itu med. Att effektbalansen upprätthålls är en förutsättning för svensk industri, jobb och konkurrenskraft. Vi anser att det finns ett behov av återkommande analyser på den svenska energimarknaden som inkluderar effektläge och som lämpligen görs i samråd med aktörer på övriga nordisk-baltiska elmarknaden. Därtill bör återkommande analyser av effektläget på den svenska energimarknaden göras i syfte att skapa bättre beslutsunderlag för såväl politiken som marknadens aktörer. Även detta bör tillkännage för regeringen. Med det sagda tillstyrker vi motion 2018/19:2784 (M) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om elmarknaden, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkandena 30–34 och 2018/19:534 av (L), 2018/19:1477 av (C), 2018/19:1595 av och (båda S), 2018/19:1753 av m.fl. (M, C, KD), 2018/19:1757 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2018/19:1767 av och (S, MP), 2018/19:1792 av Kadir Kasirga och (båda S), 2018/19:1944 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2018/19:2066 av (M), 2018/19:2218 av (C), 2018/19:2249 av Per Lodenius (C), 2018/19:2293 av (MP), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 18, 22 och 23, 2018/19:2445 av (C), 2018/19:2536 av och (båda C) yrkandena 1–3,