bet · H601FiU21 · 2019-01-07 00:00:00 — Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till EIT Raw Materials på högst . bemyndigas att –2022 för anslagen 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:10 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till EIT Digital på högst . Vidare bör regeringen bemyndigas att –2022 för anslaget 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift till KIC Energy SE på högst . Regeringen bör bemyndigas att –2022 för anslaget 2:4 universitet: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift till Centre Européen de Calcul Atomique et Moléculaire (Cecam) på högst . Regeringen bör vidare bemyndigas att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom livsmedel under Europeiska och teknik och att –2025 för anslaget 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst . bemyndigas att –2022 för anslaget 2:18 Kungl. högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift till EIT Health på högst . Med anledning av att har beslutat om en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna och högskolan bör, för utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå, anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet sammantaget ökas med . I syfte att genomföra olika satsningar beslutade att öka anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med totalt jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Medlen ska fördelas till flera anslag. För att möjliggöra en sådan fördelning bör anslaget minskas med . För att bidra till finansieringen av ökade anslag i den nu aktuella propositionen bör anslaget även minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor minskas med . För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i propositionen minskas anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med . Sammantaget minskas anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med , i syfte att finansiera olika anslagsökningar. Anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet ökas med för att olika åtaganden ska kunna fullgöras. Anslaget 3:11 ökas med eftersom uppstartskostnaderna för den nya myndigheten, som inrättades , har blivit högre än vad som tidigare beräknats. För att möjliggöra nödvändiga åtaganden för ingångna stipendiesamarbeten behöver bemyndigandet för anslaget 4:1 Internationella program ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Ramen för utgiftsområde 17 ökas med , enligt regeringens förslag. beslutade att anvisa mindre till anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. Minskningen motiverades bl.a. med att det är kostsamt och ineffektivt att via riktade statsbidrag motivera kommuner att öka tillgängligheten i de kommunala kulturskolorna genom sänkta avgifter. Regeringen anser att det statliga bidraget till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet har bidragit till att bredda utbudet inom kulturskolorna och att nå nya grupper. Därigenom kan göras mer jämlik och förbättra möjligheterna för barn och unga i hela landet att delta i verksamheten. Regeringen anser därför att stödet bör återinföras. Anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete bör därför ökas med . De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen för 2019 innebar att en tidigare aviserad minskning av anslaget för de tidsbegränsade medlen till satsningen på inte genomfördes. Anslaget 1:3 Skapande skola bör därför minskas med . Principerna innebar också att medel anvisades för den tidsbegränsade satsningen på en nationell biblioteksstrategi, som skulle avslutas vid utgången Regeringen anser därför att anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet bör minskas med . principerna att en tidigare aviserad minskning av anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner inte genomfördes, och därför bör anslaget nu minskas anvisade mer till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen för bibliotekens arbete med att nå ungdomar från socioekonomiskt svaga miljöer. dock att satsningen Stärkta bibliotek tillgodoser det aktuella behovet. Regeringen anser därför att anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter bör minskas med . beslutade att anvisa mindre till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . motiverades med att den s.k. fri entré-reformen vid berörda museer borde Regeringen bedömer att lika tillgång till det gemensamma kulturarvet bör främjas och att fri entré vid vissa statliga museer är en del i detta arbete. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med 60 för att även fortsättningsvis finansiera fri entré vid vissa centrala museer som är myndigheter. Vidare innebar de principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen att anslaget anvisades medel för verksamhet som redan var genomförd, vilket innebär att anslaget bör minskas med . anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter ökas med . De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen för 2019 innebar att anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen anvisades medel för ett redan avslutat uppdrag, och anslaget bör därför minskas med . Särskilda insatser inom ungdomspolitiken anvisades medel för verksamhet som redan var genomförd, och bör därför minskas med . beslutade att anvisa mer till anslaget 13:1 Stöd till idrotten jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen för 2019 för en satsning på träning för äldre. Regeringen gör bedömningen att satsningen är alltför kortsiktig för att få önskvärd effekt. därför att anslaget 13:1 Stöd till idrotten bör minskas med . De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen för 2019 innebar att anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen anvisades för mycket medel, och anslaget bör därför minskas med 8 miljoner Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Ramen för utgiftsområde 18 minskas med , enligt regeringens förslag. Anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande bör minska med eftersom de medel som anvisat bedöms överstiga vad som behövs för att hantera de ansökningar om utbetalning av tidigare beviljade stöd som förväntas komma in under innevarande år. I syfte att avveckla investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande beslutade att regeringen inte skulle bemyndigas att ingå några nya ekonomiska åtaganden för investeringsstödet . Regeringen anser att redan inkomna ansökningar om stöd bör kunna beviljas. För att kunna göra det behövs ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020– 2022. Regeringen avser att återkomma om stödets framtida utformning. För att renodla och effektivisera förvaltningsuppdrag bör som var avsedda att användas för myndighetens förvaltningsutgifter inom anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet flyttas till förvaltningsanslaget. innebar de principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen att anslaget anvisades medel för verksamhet som redan var genomförd, och anslaget bör därför minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:1 minskas med . Eftersom medel förs till anslaget 2:1 bör anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet minskas med . Vidare bör ändamålet för anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet ändras så att det dels inte längre får användas för stöd till kunskapsbyggande på konsumentområdet eller för stöd till kommuners konsumentverksamhet, dels hädanefter även får användas för stöd till standardiseringsarbete. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Ramen för utgiftsområde 19 ökas med , enligt regeringens förslag. Regionalt transportbidrag kan numera även beviljas till företag för transporter av vidareförädlade produkter inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn. För att möjliggöra för dessa företag att ta del av bidraget bör anslaget 1:2 Transportbidrag ökas med . Mot bakgrund av ändrade växelkurser bör bemyndigandet om ekonomiska åtaganden för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ökas med , och regeringen bör således bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Ramen för utgiftsområde 20 ökas med , enligt regeringens förslag. Det är angeläget att ges förutsättningar att hantera de viktiga satsningar inom miljöområdet som föreslås i propositionen, och anslaget 1:1 bör därför ökas med . För perioden –2021 beräknas samhällsinvesteringar uppgå till . De anslag som anvisats för ändamålet, med beaktande av de förslag som lämnas i vårändringsbudgeten, är inte förenliga med den investeringsplan har godkänt för . Investeringarna omfattar främst förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden som avses skyddas enligt . Investeringarna avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av det befintliga byggnadsbeståndet i skyddade områden. I propositionen redovisas mer detaljerade uppgifter i en tabell. Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2021 bör godkännas som riktlinje för investeringar. beslutade att anvisa mindre till anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen bedömer att miljöövervakning är grundläggande för att bedöma miljötillståndet samt att miljöövervakningen i fråga om hav och vatten behöver förstärkas. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. bör därför ökas med . beslutade att anvisa mindre till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår nu att anslaget ökas med . beslutade att anvisa mindre till anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår nu att anslaget ökas med . beslutade att anvisa mer till anslaget 1:10 Klimatanpassning jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår nu att anslaget minskas med . För att bl.a. öka insatserna mot övergödning bör anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ökas med . beslutade att anvisa mer till anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen bedömer att den anslagsnivå som föreslogs i budgetpropositionen var väl avpassad i förhållande till ändamålet, och anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar bör därför minskas med . beslutade att anvisa mindre till anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår nu att anslaget ökas med . beslutade att anvisa mindre till anslaget 1:16 Klimatinvesteringar jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . beslutade vidare att inte ge regeringen något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Anslaget bör även få användas för stöd för att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Vidare bör regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. När det gäller anslaget 1:20 Industriklivet anför regeringen att behovet av åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från industrin är stort och att bör tillföras anslaget. Anslagets ändamål bör också förtydligas så att det framgår att det får användas för utgifter kopplade till industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser. Vidare måste växthusgaser tas ur atmosfären för att nå målen i det klimatpolitiska ramverket. Anslaget bör därför tillföras och anslagets ändamål ändras så att det även får användas för utgifter för detta syfte. Sammantaget bör därmed anslaget 1:20 Industriklivet ökas med . Anslaget bör vidare få användas för åtgärder som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, förstudier och investeringar. Det bör även få användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, utveckling, test, demonstration och investeringar. beslutade att minska beställningsbemyndigandet för anslaget 1:20 Industriklivet med jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen anför att bemyndigandet bör ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:20 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2026. I syfte att bl.a. bygga ut laddinfrastrukturen längs våra vägar uppförde anslaget 1:21 Teknikneutral laddinfrastruktur på statens budget och anvisade för att användas för att stödja utbyggnad av laddinfrastruktur inte bara för batteridrivna fordon utan även för tankstationer för vätgasdrivna och bränslecellsdrivna fordon. Regeringen gör bedömningen att stöd för investeringar i infrastruktur för alternativa drivmedel kan lämnas med medel från anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. En särskild satsning från ett nytt anslag bör därför inte genomföras och anslaget 1:21 Teknikneutral laddinfrastruktur bör därför minskas med . Vidare bör det beställningsbemyndigande som finns för anslaget tas bort. beslutade att anvisa mer till anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen menar att anslagsnivån bör vara i linje med inriktningen i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Regeringen föreslår att anslaget minskas med . Ramen för utgiftsområde 21 ökas med , enligt regeringens förslag. De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget 1:1 anvisades medel för verksamhet som redan var genomförd, och anslaget bör därför minskas med . beslutade att anvisa mindre till anslaget 1:7 Energiteknik jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Minskningen motiverades med att stödet till solceller stegvis bör fasas ut och subventionsgraden för stöd sänkas till möjligt. Regeringen anser att satsningar på solceller är önskvärda även i fortsättningen för att förenkla för fler att installera solceller. Anslaget bör därför tillföras ytterligare medel. Regeringen anser att en lämplig stödnivå är . Mot denna bakgrund föreslås att anslaget 1:7 Energiteknik ökas med . Ramen för utgiftsområde 22 ökas med , enligt regeringens förslag. För att finansiera ökningen av anslaget 1:1 inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård bör anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör tillföras för statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftsåtgärder för att förbättra de enskilda vägarnas funktion och bärighet. Vidare bör tillföras anslaget för järnvägsunderhåll. Sammantaget bör därmed anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med . Regeringen ser behov av att följa upp och utvärdera de överenskommelser som ingåtts i samband med de s.k. storstadsavtalen. Regeringen anser därför att anslaget 1:3 även bör få användas för uppföljning av särskilda överenskommelser om transportinfrastrukturinvesteringar. Regeringen anser att flygskatten bör behållas. Det finns därmed behov av att öka medlen för driftsstöd till följd av flygskatten till icke-statliga flygplatser i , och anslaget 1:6 Ersättning till icke statliga flygplatser bör därför ökas med . För att möjliggöra att nya flygavtal kan tecknas behöver bemyndigandet för anslaget 1:7 Trafikavtal ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2027. Regeringen vill förbättra människors möjligheter att resa kollektivt med liten klimatpåverkan. Ett nytt ramanslag 1:16 Internationell tågtrafik bör därför föras upp på statens budget med . Anslaget 2:1 bör ökas med för att främja utbyggnaden av snabbt bredband. För att finansiera ökningen av anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning med . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ramen för utgiftsområde 23 ökas med , enligt regeringens förslag. beslutade att anvisa mindre till anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår nu att anslaget ökas med . För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ökas med . Vidare bör anslaget även få användas för utgifter för att stödja skogsägare som drabbades av skogsbränderna 2018. Anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk används bl.a. för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden. Medel bör omfördelas mellan år inom havs- och fiskeriprogrammets totala ram, och anslaget bör därför ökas med . beräknas anslaget minska med av denna anledning. Mot bakgrund av justeringar med anledning av valutakursförändringar bör anslaget minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk ökas med . Valutakursförändringar innebär att anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk bör ökas med . Anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. bör ökas med mot bakgrund av valutakursförändringar. beslutade att anvisa mer till anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur jämfört med regeringens förslag Mot bakgrund av olika satsningar, finansieringar av andra anslagsökningar och valutakursförändringar föreslås att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur sammantaget minskas med . Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör mot bakgrund av valutakursförändringar ökas med . Regeringen anser att forskningen om landsbygderna behöver stärkas och föreslår att anslaget 1:23 ökas med . Mot bakgrund av tidigare beslut föreslås att anslaget ökas med ytterligare . Sammantaget bör således anslaget 1:23 ökas med . Ramen för utgiftsområde 24 minskas med , enligt regeringens förslag. Verket för innovationssystem () har –2018 bidragit med medel till en satsning på e-förvaltning. Denna satsning upphörde , varför medlen bör återföras till verksamhet. Anslaget bör därför ökas med . Vidare bedömer regeringen att anslaget bör minskas med för att bidra till finansieringen av andra förslag i propositionen. Sammantaget bör således anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med . Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel även bör få användas för strategiska kompetensmedel för industriforskningsverksamhet inom of (). Anslaget 1:4 ökas med eftersom har fått nya uppgifter. beslutade att anvisa mer till anslaget 1:5 Näringslivsutveckling jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen , varav avsåg en satsning på elektrifiering av fordonsparken samt biodrivmedel och avsåg arbete med . Satsningar bör, enligt regeringen, göras på strategiska och samverkande insatser för att utveckla besöksnäringen på landsbygd, näringslivsinsatser på landsbygd och utveckling av en metodik för landsbygdsanalyser och konsekvensbedömningar i olika samhällssektorer. För detta ändamål bör anslaget ökas med . Vidare bör anslaget ökas med för att stärka insatserna för utrikes födda kvinnors företagande. Anslaget bör vidare minskas med genom att satsningen på elektrifiering av fordonsparken och biodrivmedel minskas, med genom att medlen för insatser som stärker svensk konkurrens- och innovationskraft minskas och med ytterligare genom att satsningen på s.k. matchningsaktörer minskas. Vidare innebar de principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen att anslaget anvisades för mycket medel. Anslaget bör därmed minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget 1:11 anvisades mer medel än vad som bedöms behövas, och anslaget bör därför minskas med . För att () ska kunna utföra sitt samhällsuppdrag behöver ett kapitaltillskott tillföras bolaget. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till . Anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag bör ökas med . De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget 1:21 anvisades för mycket medel och därför bör minskas med . Vidare bör anslaget minskas med med anledning av att verksamheten avseende anmälningar om namn och namnändring överförts till . Sammantaget bör därmed anslaget minskas med . Den befintliga exportstrategin bör utvecklas med fokus på hållbarhet – ekonomiskt, socialt och ekologiskt. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet bör därför ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 i syfte att förstärka exportfrämjandet vid utlandsmyndigheterna på viktiga tillväxtmarknader och i viktiga städer med särskild potential för ökad svensk export minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet ökas med . Investeringsfrämjande utgör en viktig del i exportstrategin. Satsningen på att utveckla den befintliga exportstrategin med fokus på hållbarhet, såväl ekonomisk och social som ekologisk, bör även omfatta det investeringsfrämjande arbetet. Regeringen anser därför att anslaget 2:4 Investeringsfrämjande bör ökas med . Anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning bör minskas med mot bakgrund av det inte finns något behov av att använda anvisade medel på anslaget. och har i ett ändringsavtal kommit överens om en ny årlig upplåtelseavgift på för utgivningsrätten av Post- och . Då ändringsavtalet innebär att staten åtar sig ett ekonomiskt åtagande behöver regeringen bemyndigande för att kunna godkänna avtalet. Regeringen bör därför bemyndigas att godkänna ett avtal om rätten att ge ut Post- och mot en upplåtelseavgift på högst . Tre följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Motionernas förslag när det gäller anslag framgår av bilaga 2 till betänkandet. 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) I följdmotion 2018/19:3097 av m.fl. (M, KD) framhålls att och budget tog sikte på att ta tag i problem. Samhällsproblemen tog inte paus för att saknade regering. Den budget som röstade igenom stärkte svensk ekonomis långsiktiga förmåga till tillväxt och jobbskapande och stärkte trygghet och välfärd genom reformer och stora resurstillskott till polis, försvar, vård och äldreomsorg samt generell förstärkning av kommunsektorns ekonomi.