bet · H701MJU2 · 2019-12-05 00:00:00 — Därför ökas anslaget 1:8 med detta belopp i jämförelse med regeringens förslag, detta för att öka nyrekryteringen och därmed stärka försörjningstryggheten. anslag föreslås återgå till normal nivå , och därför minskas anslaget 1:14 med i jämförelse med regeringens förslag. I har vi stränga djurskyddsnormer och regler som garanterar livsmedlens kvalitet. Det är vi stolta över och så ska det fortsätta att vara. Men i konkurrensen på EU:s inre marknad med länder som i flera fall endast uppfyller de absoluta minimikraven för god djurhållning är det viktigt att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och inte endast låter om lägsta pris få råda. Med en offentlig upphandling som drivs av värden som god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan får våra skolelever, äldre och vårdtagare en bra kost. Svenska livsmedelsföretag får bättre möjligheter till lönsamhet. Den finska regeringen beslutade att samma krav som ställs på landets bönder ska ställas vid upphandling. bör inspireras av det finska exemplet. För att stärka arbetet med upphandling och ursprungsmärkning utökar vi anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor med jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår att de i budgetpropositionen aviserade miljöåtgärderna i jordbruket 2018–2020 minskas till hälften 2020, vilket motsvarar . En modell bör tas fram för att kompensera jordbrukare som endast använder fossilfri diesel. En sådan stödform bedöms öka statens kostnader med 2021 och med 2022. Strukturkalkning av är den mest kostnadseffektiva metoden att minska övergödningen, som åkermarkens avkastning ofta ökar. Därför föreslår vi att stödet till strukturkalkning ökas med . Sammantaget innebär detta att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med i jämförelse med regeringens förslag. Anslaget ökas med 2021 och 2022. Utökningen av anslaget till rennäringen, som introducerades i budgetpropositionen , föreslås slopas. Därmed minskas anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. med jämfört med regeringens förslag. Anslaget 1:23 minskas med jämfört med regeringens förslag. Regeringens föreslagna ökning av anslaget på avvisas som en besparing görs för anslaget. De stora vildsvinsstammarna skapar stora problem på många håll. Bönderna får betala det högsta priset då vildsvinen bökar upp åkrar och vallodlingar med stora skador till följd. Vildsvinen står också för ett stort antal viltolyckor i trafiken. Det rör sig om omkring 3 000 . Därutöver har många villaägare fått sina gräsmattor uppbökade. Vi avsätter till ett nytt anslag, Insatser mot överetablerade viltstammar. Anslaget ska användas för att finansiera olika åtgärder för att bekämpa vildsvinsstammarna i enlighet med vad som anförs nedan. Ohämmad stödutfodring betraktas som en av de bidragande faktorerna till vildsvinsstammens ökning. Det är värt att studera Lantbrukarnas Riksförbunds förslag till reglering av klövviltutfodring. En viktig del i förslaget är att reglering av utfodring ska gälla specifikt för klövvilt, däribland vildsvin, som orsakar de största skadorna. Det är dock viktigt att kunna fortsätta åtla då över hälften av alla vildsvin som skjuts i skjuts på åtel. För att avleda vildsvin från områden där de inte ska vara är det också viktigt att fortsätta med avledande åtling. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska kunna sätta upp villkor för utfodring av klövvilt. Länsstyrelserna ska utöva tillsyn över att regler för utfodring följs. Enligt förslaget ska utfärda föreskrifter om fodermedel, utfodringsmetoder och tillåten mängd foder. Detta skapar möjligheter att stoppa de avarter som finns . Dock får det inte gå ut över vinterutfodring av t.ex. älg och rådjur. Vildsvinspopulationen måste begränsas genom ökad jakt. Drönare med kameror skulle kunna bli ett effektivt hjälpmedel i jakten. Emellertid är detta förbjudet. Vi föreslår att jaktförordningen (1987:905) ändras så att det blir tillåtet att använda drönare vid vildsvinsjakt. Jakten på vildsvin begränsas av att det är svårt att sälja köttet. krävs att vildsvinskött tas om hand av en vilthanteringsanläggning om det ska kunna säljas. De finns för få sådana anläggningar och de tar en stor del av den eventuella förtjänsten. Det bör vara lättare för jägarna att sälja vildsvinsköttet. Kravet på att vildsvinsköttet ska gå via en vilthanteringsanläggning bör slopas. Det ska alltid vara krav på att köttet ska genomgå trikintest och att det ska vara tydligt spårbart varifrån viltet kommer. Staten ska bekosta avgiften för test av förekomsten av trikiner samt radioaktivitet (som i vissa delar av landet överskrider gränsvärdet). Vidare föreslår vi att jägare ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt, motsvarande fribeloppet för uthyrning av privatbostad. Regeringen bör återkomma med förslag om hur detta ska ske på ett enkelt sätt för olika jägare, vare sig de bedriver jakt som hobby eller som näringsverksamhet. Regeringen har gett i uppdrag att utreda om vildsvinsköttets väg från jägare till konsument kan förenklas, utan att riskera livsmedelssäkerheten. Jag förutsätter att snabbt genomför detta. Det behövs ytterligare ekonomiska incitament för att öka avskjutningen. Länsstyrelserna bör, i samråd med viltförvaltningsdelegationerna, sätta upp mål för antalet vildsvin som ska skjutas i vart och ett av de hårdast drabbade länen. Siffrorna ska sedan brytas ned på varje jaktlag. De jaktlag som uppfyller sin kvot ska få dela på en summa pengar från staten, som ska fördelas via jägarorganisationerna. Det är lämpligt att denna modell prövas i de fyra fem mest vildsvindrabbade länen i landet. För att skapa goda förutsättningar för vildsvinsjakt föreslås också att det införs ett stöd för utbildning av jägare och jakthundar. finns möjlighet att söka stöd för att stängsla in hagar till skydd mot rovdjur. Motsvarande stöd för att stängsla odlingar mot klövvilt finns inte. I och med det krisläge som råder i fråga om vildsvinen vore det rimligt att det fanns möjlighet att söka ett statligt stöd för stängsling av grödor i sådana län där vildsvinstrycket är särskilt hårt. Även för inköp av fällor bör man kunna få bidrag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i ekonomiska förening (EEIG) och att –2022 för anslaget 1:23 besluta om en årlig medlemsavgift på högst . 2.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning i propositionen. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:389 av m.fl. (SD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter och nivåer för att ge producenter av biogödsel stöd och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:422 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, liknande de specialenheter med fokus på livsmedelsfusk som finns i bl.a. , och , och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:599 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra ett restaureringsstöd för insatser för och restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en åkermarksinventering och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de nuvarande bekämpningsinsatserna i fråga om invasiva arter ska ökas och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidiga insatser mot invasiva arter för att minska kostnaderna och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska stödja satsningar på innovation och utveckling inom jordbrukssektorn och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga medel i högre utsträckning ska riktas till behovsdriven forskning och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt det statliga forskningsrådet för hållbar utveckling (Formas) och () att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar mot och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska växtförädlingsprogrammet inom Public Private Partnership bör förstärkas för att kunna utnyttja en eventuell öppning i regelverket för nya genomredigeringstekniker och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga arbetet med växtförädling för nordiska förhållanden och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en funktion på SLU som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket och fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en särskild miljöprövningsdelegation med särskild kompetens inom jordbruk bör upprättas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:918 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att omarronderingsarbetet fortsätter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1026 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa mer på foodtech och innovativ livsmedelsforskning för att värna om klimatet och folkhälsan och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1109 av (MP): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt svinndatacenter bör inrättas på SLU och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1506 av och (båda MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka forskningen för att motverka yngelröta och varroakvalster i enlighet med motionens förslag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2505 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att på ett seriöst sätt tillåta och stimulera vidare forskning om GMO, såväl inhemskt som inom EU, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2638 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:2669 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regel- och i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den tillämpade forskningen i hela livsmedelskedjan och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge SLU i uppdrag att se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen, i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar, och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till ett svenskt växtförädlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2693 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 73.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett statligt stöd för stängslingar av odlingar mot klövvilt och tillkännager detta för regeringen. 74.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett statligt stöd för inköp av vildsvinsfällor och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2774 av m.fl. (KD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska bekosta avgiften som ett trikintest, och eventuellt test för radioaktivitet, kostar och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd för utbildning av jägare och jakthundar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2786 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan om ersättning till de yrkesfiskare som drabbas av förbudet mot kommersiellt torskfiske i södra och östra och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2859 av (MP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka stödet till förebyggande åtgärder och stängsling för att hålla rovdjur borta från boskapen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3213 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en djurskyddsmyndighet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resurstilldelningen för ska skapa förutsättningar för livslångt lärande, uppmuntra kurser på halvfart, distanskurser och relevanta sommarkurser av fördjupningskaraktär samt premiera kvalitet och arbetslivsanknytning och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till stärkt forskning och utveckling inom de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3317 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser mot livsmedelsfusk och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3331 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till insatser för skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödet till och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Förslag till nya anslag utöver regeringens förslag Växtförädling för nordiska förhållanden Sekretariat för synkronisering av forskning och behov Särskild miljöprövningsdelegation för jordbruket Insatser mot överetablerade viltstammar Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom av utvärderaren vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. (M), ordförande (MP), vice ordförande (S)(SD) (C)(V) (KD)(L) Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Analysen har fokuserat på resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Gruppen anser bl.a. följande: Regeringen anser att ändringar och förtydliganden i redovisningen, t.ex. en tydligare koppling mellan resultatområdena till det övergripande målet för utgiftsområdet, innebär att de tre tillkännagivandena från om resultatredovisningen är slutbehandlade. [1] Gruppen delar denna uppfattning. vill gruppen understryka, vilket berörs nedan, att det alltjämt kvarstår vissa brister när det gäller de problemområden som har identifierats. Gruppen vill återigen understryka att en viktig utgångspunkt för utskottets uppföljning och utvärdering är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat. Regeringen gör i årets budgetproposition den samlade bedömningen att de redovisade insatserna bidrar till att uppfylla det övergripande målet för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, inklusive målen för de tre strategiska områdena. Gruppen anser för sin del att resultatredovisningen i vart fall inte entydigt leder till en sådan slutsats. Det saknas indikatorer för ett antal resultatområden, och alla utpekade indikatorer används dessutom inte i regeringens analys och slutsatser. Regeringen bör enligt gruppen åtgärda dessa två brister i nästa års budgetproposition. Gruppen anser generellt att det är viktigt att det finns indikatorer som gör det möjligt att följa upp livsmedelsstrategins mål. Huvudprincipen bör vara att regeringens analys och slutsatser ska utgå från de indikatorer som har identifierats för de olika resultatområdena. Regeringen bör i detta avseende agera mer stringent i sin analys av om och i så fall på vilket sätt redovisade insatser bidragit till att nå såväl de strategiska målen som det övergripande målet för livsmedelskedjan. Enligt gruppen framgår det inte om de bedömningar som görs ska förstås som att de statliga insatserna bidragit till att målen uppfylls helt eller om de enbart bidragit till att utveckla målen i positiv riktning. Till exempel framgår det inte vilka, eller på vilket sätt, vidtagna åtgärder har bidragit till att nå målet för det strategiska området Kunskap och innovation samt för hela utgiftsområdet. Gruppen vill således betona att regeringen på ett mer konsekvent sätt bör använda sig av de sju indikatorerna i sina bedömningar av måluppfyllelse. Utskottet har återkommande kommenterat vikten av att alla resultatområden har utpekade indikatorer. I den mån det inte är möjligt att ha indikatorer för ett resultatområde bör skälen för detta tydligt anges. Regeringen bör i så fall tydliggöra vilka andra bedömningsgrunder som ligger till grund för analysen. Gruppen menar att obalansen mellan olika resultatområden när det gäller förekomsten av indikatorer innebär att det är svårt att bedöma resultatutvecklingen i sin helhet. Vissa resultatområden kan ha ett flertal indikatorer, t.ex. Havs- och fiskeriprogrammet, medan andra, t.ex. Arbete för minskat matsvinn, helt saknar indikatorer. Små förändringar kan observeras när det gäller de strategiska områdena Regler och villkor och Kunskap och innovation, vilket är positivt. Till exempel har indikatorn antal utbrott av salmonella tagits bort, men här har dock regeringen på ett föredömligt sätt motiverat förändringen. I årets budgetproposition har stora förändringar gjorts när det gäller det strategiska området Konsument och marknad – dels pekar regeringen inte ut några explicita indikatorer för flera resultatområden, dels har två underrubriker med tillhörande indikatorer utan någon motivering utgått i årets budgetproposition. Det innebär att totalt sett åtta indikatorer har försvunnit för detta strategiska område. Gruppen menar att dessa förändringar gör det mycket svårt för utskottet att kunna bedöma om resultatutvecklingen för det aktuella området är positiv eller inte. Gruppen välkomnar att det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer när det gäller t.ex. hållbar jordbruksproduktion och jakt- och viltförvaltning. Det är enligt gruppen också positivt att regeringen har beslutat om ett uppdrag till att föreslå ett etappmål om minskat matsvinn. Det är önskvärt om ett sådant mål är uppföljningsbart och att det kopplas till lämpliga resultatindikatorer. Vidare konstaterar gruppen att en ny indikator har tillkommit som ska mäta hur kunskaps- och innovationssatsningar bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Kunskap och innovation. Den nya indikatorn, Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning, innebär enligt gruppen att indikatorerna täcker in ett bredare spann av det strategiska området Kunskap och innovation och inte enbart utgår från indikatorer som anknyter till SLU:s verksamhet. Utskottet har tidigare ställt sig frågande till varför resultatområdet Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn har utgått som ett separat resultatområde, eftersom detta område är centralt i det strategiska området Regler och villkor. Regeringen hänvisar i sin analys av och slutsatser om det strategiska området till förenkling av regler och regelverk både nationellt och inom EU som viktiga åtgärder för jordbrukets fortsatta utveckling och konkurrenskraft. Gruppen konstaterar att avsaknaden av sådan redovisning om åtgärder på området försvårar bedömningen av måluppfyllelsen av detta strategiska mål. Det är enligt gruppens mening angeläget att regeringen i vart fall överväger att inkludera administration och förenkling, antingen indikatorer eller bedömningsgrunder, som ett separat resultatområde i nästa års budgetproposition.