bet · H701FiU4 · 2019-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för 202 inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. som totalt uppgår till ca . I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i varsitt särskilt yttrande. Proposition 2019/20:1 inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 26 1.Statens budget inom utgiftsområde 26 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 26 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 26 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 26 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens anslagsförslag Tabell 1 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2018–2022 Tabell 2 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 2018–2022 Tabell 3 Utveckling av provisionsutgifter –2018 Tabell 4 Provisionsutgifter –2022 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 26 anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2019/20:1 utgiftsområde 26 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), i (M)*, (M)* och (C). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetproposition 2019/20:1 i de delar som gäller utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns regeringens förslag till anslagsfördelning. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet ingår inte i utgifterna under utgiftstaket för staten. I detta betänkande föreslår finansutskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av rikt-linjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Regeringens resultatredovisning av utgiftsområde 26 sker genom utvärderingar av statsskuldspolitiken och redovisas i en skrivelse. Åren däremellan redovisar regeringen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldspolitiken i budgetpropositionen. I budgetpropositionen redovisar regeringen sin preliminära utvärdering av statsskuldsförvaltning för perioden –2018. Nästa utvärderingsskrivelse överlämnas till . Den senaste utvärderingen av statsskuldspolitiken behandlades av utskottet (skr. 2017/18:104, bet. 2017/18:FiU46, rskr. 2017/18:396). Statens budget inom utgiftsområde 26 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattar tre anslag: räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet ingår inte i utgifterna under utgiftstaket för staten. I budgetpropositionen uppgår anslagen för utgiftsområde 26 till , vilket är en ökning med ca jämfört med vad som anvisades . Utfallet för utgiftsområdet uppgick till , vilket var 3,0 miljarder högre än 2017. Utgifterna inom utgiftsområdet förväntas 2019 bli lägre än vad som aviserades i statens budget. Skillnaden är hänförlig till utgifter som belastar anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Den förväntade utvecklingen för de tre anslagen som ingår i utgiftsområdet redovisas nedan. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Förslaget innebär en höjning med ca i förhållande till anslagsnivån 2019. Utgifterna beräknas bli lägre än vad som aviserades i budgeten . Enligt regeringen är den huvudsakliga orsaken till nedrevideringen av utgifterna att emitterat obligationer till överkurs, vilket i sin tur beror på höga kupongräntor i förhållande till marknadsräntan. har därmed fått den diskonterade mellanskillnaden mellan marknadsräntan och kupongräntan av köparen. Utgiftsmässiga räntor på statsskulden Den budgetpåverkande redovisningen av statsskuldsräntorna är utgiftsmässig och i stort sett baserad på hur mycket som betalas . Ränteutgifterna är därmed starkt beroende av vilken upplåningsteknik som används och kan uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföras till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . Förutom löpande ränteutgifter samt över- och underkurser från emissioner av statsobligationer utgörs de totala ränteutbetalningarna även av utgifter i form av realiserade kursdifferenser vid återköp av obligationer och realiserade valutakursdifferenser. De utgiftsmässiga statsskuldsräntorna –2022 redovisas i tabell 1. Tabell 1 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2018–2022 Miljarder kronor, utfall och prognos 2019–2022 Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta –0,5 –0,5 Över-/underkurser vid emission –4,4 –10,0 –5,5 –0,5 –3,0 Räntor på in- och utlåning –1,6 –1,5 –2,0 –2,0 –1,5 Valutakursförluster/-vinster Kursförluster/-vinster –1,5 –0,2 Källa: Budgetpropositionen utg.omr. Kostnadsmässiga räntor på statsskulden Kostnadsmässiga räntor används vid beräkningen av statens finansiella sparande. Kostnadsmässig redovisning innebär att räntorna periodiseras över lånets löptid, vilket betyder att de bokförs till det år som de uppstått, i stället för till när de faktiska betalningarna genomförts. Det innebär att realiserade valuta- och räntekursförluster inte räknas med och att det därmed går att följa den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna. Tabell 2 visar att räntekostnaderna väntas öka men därefter minska . Tabell 2 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 2018–2022 Miljarder kronor, utfall och prognos 2019–2022 Summa räntor enligt tabell 1 –1,1 –8,5 –1,5 Källa: Budgetpropositionen utg.omr. Ränteutvecklingen på statsskulden och ränteutgifternas storlek Regeringen anger att de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna har minskat från ca till ca 2018. Som andel av BNP minskade statsskuldsräntorna från till . Minskningen beror främst på att marknadsräntorna har sjunkit, men även på att statsskuldens andel av BNP minskat. Enligt regeringen väntas ränteutgifterna för statsskulden öka , till följd av kursförluster i samband med byten av obligationer, för att därefter minska. väntas räntebetalningarna minska relativt mycket, vilket främst beror på att en realobligation som förfaller 2020 ger upphov till en stor betalning av upplupen inflationskompensation. Uttryckt som andel av BNP beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna först öka från 2019 och till 2020, för att sedan falla tillbaka till 2021 och 2022. Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter , vilket motsvarar vad som anvisades . Anslaget får användas för oförutsedda utgifter, inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt en dom som fått laga kraft eller efter uppgörelse samt för utgifter för skador inom landet som uppkommit under tidigare krigsförhållanden. Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis behövs ett anslag för oförutsedda utgifter och för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande (jfr. 1997/98:1 utg.omr. 26 avsnitt 4). Kammarkollegiet bör därför efter beslut av regeringen även fortsättningsvis få betala ut ersättningar av detta skäl. Regeringen kommer i efterhand att redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i årsredovisningen för staten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 provisionsutgifter , vilket även anvisades . Anslaget omfattas av ett särskilt bemyndigande som är beloppsmässigt obegränsat för att säkerställa att regeringen alltid ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot långivarna. Av tabell 3 framgår hur provisionerna har fördelats på några kategorier . Tabell 3 Utveckling av provisionsutgifter –2018 Källa: Budgetpropositionen utg.omr. Provisionsutgifterna har varierat . Det beror på att volymerna när det gäller upplåning via olika instrument och metoder skiljer sig åt mellan åren. Avvägningen mellan vilka instrument som ska användas görs av inom de ramar som regeringen gett genom riktlinjerna för statsskuldens förvaltning. Tabell 4 visar en beräknad fördelning av provisionsutgifter på några kategorier 2019–2022. Eftersom beslutade att avveckla den externa förvaltningen belastar inga provisioner för externa förvaltare anslaget efter 2018. Tabell 4 Provisionsutgifter –2022 Miljoner kronor, prognos 2019–2022 Källa: Budgetpropositionen utg.omr. Variationerna i de totala provisionsutgifterna över prognosperioden förklaras till stor del av provisioner för valutaupplåning. planeras ingen valutaupplåning ske av staten, eftersom de obligationer i utländsk valuta som planerar att emittera 2019 vidareutlånas till . Sammantaget beräknas provisionsutgifterna för de lån hanterar att bli 2019, 2020 och 2021 samt 2022. Målet för statsskuldsförvaltningen är att statens skuld ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer (5 kap. 5 § budgetlagen [2011:203]). Utifrån målet för statsskuldsförvaltningen beslutar regeringen i årliga riktlinjebeslut om den övergripande styrningen och därigenom om avvägningen mellan förväntad kostnad och risk i statsskulden. ansvarar för att upplåning och förvaltning görs i enlighet med målet och inom ramen för de riktlinjer som regeringen beslutat. Regeringens riktlinjebeslut fattas . Till grund för beslutet ligger bl.a. förslag till riktlinjer som ska lämnas . I samband med beredningen av förslag ges möjlighet att yttra sig. Målet för statsskuldsförvaltningen innebär att regeringens riktlinjebeslut ska baseras på en avvägning mellan långsiktig kostnad och risk. Avvägningen görs främst genom valet av löptid. I riktlinjerna beslutas även statsskuldens sammansättning i termer av skuldslag. Regeringens styrning tar även sin utgångspunkt från statsskuldens storlek och förväntade utveckling. Regeringens riktlinjebeslut för statsskuldsförvaltningen 2020 Regeringen fattade beslut om riktlinjer för hur statsskulden ska förvaltas 2020. Regeringen bedömer att statsskuldens strategiska fördelning när det gäller valutaexponering bör analyseras mot bakgrund av de finansiella marknadernas utveckling och att valutaskulden har halverats . Regeringen har beslutat att ska genomföra en analys och att valutaexponeringen tills dess analysen är genomförd ska vara oförändrad. För att tydliggöra den övergripande risknivån och ge en bättre överblick över ränteomsättningsrisken i skulden har regeringen beslutat att ett gemensamt löptidsmål för statsskulden ska ersätta den nuvarande styrningen som är uppdelad i kronskuld (4–6,) och valutaskuld (0–). Som en konsekvens av detta ändras statsskuldens löptid till 3,5–. Styrningen av kronskuldens sammansättning behålls oförändrad då andelen realobligationer kommer att minska väsentligt med nuvarande riktlinjer och det saknas skäl att ändra styrningen. De statliga gröna obligationerna, som fått i uppdrag att emittera, omfattas av de övergripande riktlinjerna för statsskuldens sammansättning och löptid. Regeringen redovisar i budgetpropositionen en preliminär utvärdering av statsskuldsförvaltningen. Utskottet avser att återkomma till utvärderingen av statsskuldspolitiken i samband med behandlingen av den utvärderingsskrivelse som överlämnas till . Utskottet föreslår att anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 26 (M) (M), (M), i (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom utgiftsområde 26. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3060. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. Statens budget inom utgiftsområde 26 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom utgiftsområde 26. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2682. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. Statens budget inom utgiftsområde 26 (V) (V) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom utgiftsområde 26. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:2915. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. Statens budget inom utgiftsområde 26 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslag inom utgiftsområde 26. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2019/20:3341. Motionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 26: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt tabell 1.1. Anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till anslag.