bet · H601UbU11 · 2019-03-15 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om en tvåårig yrkesskola. Regeringen ska låta utreda inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå som är en del av det ordinarie utbildningssystemet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om gymnasieskolan och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående beredningsarbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. ämnesbetyg, undervisningstid, planering och dimensionering av platserna på gymnasieskolan, samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden, lärlingsutbildning, nya inslag på de nationella programmen, behörighet till gymnasieskolan och högskolan samt introduktionsprogram. I betänkandet finns 25 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Nya inslag på de nationella programmen Behörighet till gymnasieskolan och högskolan 1.Ämnesbetyg, punkt 1 (M) 2.Ämnesbetyg, punkt 1 (SD) 3.Examensprov, punkt 2 (L) 4.Undervisningstid, punkt 3 (M) 5.Planering och dimensionering av platser på gymnasieskolan, punkt 4 (M) 6.Tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå, punkt 5 (S, V, MP) 7.Tvåårigt praktiskt gymnasieprogram, punkt 6 (SD) 8.Branschskola, punkt 7 (M) 9.Samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden, punkt 8 (SD) 10.Samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden, punkt 8 (C) 11.Breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning, punkt 9 (M, C, KD, L) 12.Lärlingsanställning, punkt 10 (C) 13.Lärlingsanställning, punkt 10 (L) 14.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 11 (M) 15.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 11 (L) 16.Behörighet till gymnasieskolan, punkt 12 (M) 17.Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram, punkt 13 (M, C, KD, L) 18.Introduktionsprogram, punkt 14 (SD) 19.Introduktionsprogram, punkt 14 (C) 20.Introduktionsprogram, punkt 14 (V) 21.Introduktionsprogram, punkt 14 (L) 22.Drogtester i skolan, punkt 16 (SD) 23.Naturbruksprogrammet, punkt 17 (M) 24.Naturbruksprogrammet, punkt 17 (KD) 25.Betygsättning av gymnasiearbetet, punkt 18 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2000 av (S), 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkande 4 och 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 3 (L) 2018/19:1059 av m.fl. (S) och 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (M) Planering och dimensionering av platser på gymnasieskolan 2018/19:2202 av och (båda S), 2018/19:2529 av och (båda C) och 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 5 (M) Tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta utreda inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå som är en del av det ordinarie utbildningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 98 och 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 6 (S, V, MP) 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 7 (SD) 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 8 (M) Samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 9 och 10, 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 1, 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 2 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 99. Reservation 11 (M, C, KD, L) 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 27 samt 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21. Reservation 12 (C) Reservation 13 (L) Nya inslag på de nationella programmen 2018/19:1129 av (M) yrkande 2, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2018/19:2041 av m.fl. (L) yrkande 11, 2018/19:2078 av (M), 2018/19:2141 av m.fl. (S) yrkande 7, 2018/19:2295 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19, 2018/19:2338 av (MP), 2018/19:2552 av (C) yrkande 6, 2018/19:2577 av (M), 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 13, 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2018/19:2850 av och (båda C). Reservation 14 (M) Reservation 15 (L) 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 16 (M) Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 100. Reservation 17 (M, C, KD, L) 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2018/19:756 av m.fl. (V) yrkande 19, 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 25. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) Reservation 20 (V) Reservation 21 (L) 2018/19:480 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:548 av (M), 2018/19:777 av (M) yrkande 1 och 2018/19:2126 av (S). 2018/19:581 av (SD) och 2018/19:1189 av (M). Reservation 22 (SD) 2018/19:780 av (M) yrkandena 1–4, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 23 (M) Reservation 24 (KD) 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 25 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (C). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 61 motionsyrkanden som rör gymnasieskolan från allmänna motionstiden /19. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna tar upp frågor om bl.a. ämnesbetyg, undervisningstid, planering och dimensionering av platserna på gymnasieskolan, en tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå, samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden, lärlingsutbildning, nya inslag på de nationella programmen, behörighet till gymnasieskolan och högskolan samt introduktionsprogram. Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ämnesbetyg, examensprov, undervisningstid samt planering och dimensionering av platserna på gymnasieskolan. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (L), 4 (M) och 5 (M). I motion 2018/19:2000 av (S) framhålls att signaler om att kursbetygen ökar risken för avhopp i gymnasieskolan måste tas på allvar. Vidare betonas att ämnesbetyg ger bättre förutsättningar för elevers lärande. Enligt kommittémotion 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 2 bör kursgymnasiet utvärderas. Dagens kursgymnasium har funnits , och efter en så finns det skäl att utvärdera kursgymnasiets svagheter och styrkor och hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. I kommittémotion 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs att ämnesbetyg ska införas i stället för kursbetyg. Det har enligt motionärerna lagts fram rapporter om ökad stress, osäkerhet och orättvisor som sätts i samband med de nuvarande kursbetygen. Inte minst för elevernas skull ska ämnesbetygen därför återinföras. I motion 2018/19:2739 av och (båda MP) yrkande 4 föreslås att gymnasieskolans kursbetyg ska avskaffas och ersättas med ämnesbetyg. I partimotion 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 5 efterfrågas införandet av ett nationellt ämnesprov i gymnasieskolan. Det ska vara ett examensprov och ska kunna ersätta nationella prov. När det kursutformade gymnasiet ersätts med ett ämnesgymnasium blir det naturligt att ett samlat ämnesprov genomförs i slutet av årskurs 3 som en bekräftelse på den samlade ämneskunskap som eleven fått under sina gymnasiestudier. I motion 2018/19:1059 av m.fl. (S) efterfrågas att undervisningstiden i gymnasieskolan ska regleras centralt. Beroende på vilken skola eleven går i och vilka lärare eleven möter kan bedömningen av vad som är undervisningstid skilja sig åt, vilket innebär en betydande risk för bristande likvärdighet. I kommittémotion 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs en utredning om undervisningstiden i gymnasieskolan. Enligt motionärerna är det för få undervisningstimmar, och antalet varierar för mycket mellan gymnasieskolorna. Planering och dimensionering av platserna på gymnasieskolan I motion 2018/19:2202 av och (båda S) begärs en bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. Motionärerna framhåller att eftersom flera gymnasieskolor erbjuder utbildningar som inte efterfrågas på arbetsmarknaden riskerar eleverna att utbilda sig till arbetslöshet i stället för arbete. I kommittémotion 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 7 efterfrågas en förbättrad dimensionering av platserna på gymnasieskolan bl.a. mot bakgrund av en dokumenterad brist på arbetskraft inom många yrkesområden då för få elever väljer ett yrkesprogram. Enligt motionärerna i motion 2018/19:2529 av och (båda C) bör regeringen säkerställa att kan tillhandahålla naturbruksskolor (naturbruksprogrammet) i hela landet så att utbildningen finns tillgänglig för så många som möjligt. Bakgrund och gällande rätt Enligt 15 kap. 22 § skollagen (2010:800) ska betyg sättas på varje avslutad kurs, efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete och i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan. (SOU 2016:77) konstaterade i sitt betänkande att det svenska systemet med kursbetyg avviker från många länder. Kursbetyg och systemet med korta kurser bidrar enligt utredningen till stress och en fragmentering av utbildningen. I fråga om införandet av ämnesbetyg konstaterade utredningen att tidigare försök att införa ämnesbetyg fallit på att det varit problematiskt att sätta ämnesbetyg i en kursutformad gymnasieskola. Utredningens bedömning var att ämnesbetyg vore svåra att kombinera med det nuvarande systemet och föreslog i stället två andra möjliga modeller för införandet av ämnesbetyg: den ena är en blandad modell och den andra en fullt ämnesutformad gymnasieskola. Utredningen underströk vidare att ett eventuellt införande av ämnesbetyg, i synnerhet en eventuell övergång till en ämnesutformad gymnasieskola, skulle ta tid och kräva ett stort förberedelsearbete. Utredningen analyserade vidare för- och nackdelar med kursbetyg respektive ämnesbetyg och gjorde bedömningen att ämnesbetyg har en betydande potential att ge såväl elever som lärare bättre möjligheter. Dessutom skulle risken för tidiga studiemisslyckanden kunna minska eftersom färre avgörande betyg sätts tidigt i utbildningen. Utredningen bedömde att ett arbete mot att införa ämnesbetyg bör fortsätta och att det finns viktiga skäl för att bereda frågan vidare och ta fram nödvändiga författningsförslag. Regeringen har därefter tillsatt en särskild utredare som ska utreda och föreslå hur ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (dir. Utredaren ska även utreda och lämna förslag på justeringar i betygssystemet för alla skolformer. Syftet är att främja elevers, såväl flickors som pojkars, kunskapsutveckling och att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper. • föreslå en modell för ämnesbetyg för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan • analysera hur denna modell ska förhålla sig till vuxenutbildningen • analysera om, och i så fall föreslå hur, kompensatoriska inslag ska införas i betygssystemet för alla skolformer som har betyg • föreslå sätt att synliggöra och dokumentera elevens kunskapsutveckling när kunskapsnivån inte motsvarar ett godkänt betyg • analysera konsekvenserna av utredarens förslag för behörighet och urval till högskoleutbildning och utbildningar • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är man överens om att övergå till ämnesbetyg i gymnasieskolan och reformera betygssystemet genom att justera reglerna för sammanvägningen av olika delmoment inom ett betyg i ett ämne så att ett enstaka lägre resultat i ett delmoment i ett ämne oftare kan kompenseras med goda resultat i andra delmoment. Denna förändring ska ske utan att utlösa en ny betygsinflation. Ändringen ska enligt överenskommelsen utredas –2020 och träda i kraft . I regeringsförklaringen anförde statsministern att ämnesbetyg ska införas i gymnasieskolan och betygsinflation ska bekämpas. Examensprov, gymnasieexamen och nationella prov Studentexamen på de teoretiska utbildningarna avskaffades i gymnasiet (se prop. I stället för examen inrättades centrala prov, jämför nuvarande nationella prov nedan, vilka skulle kontrollera elevernas kunskaper och vara stöd för betygssättningen. Av 16 kap. 26 § skollagen följer att utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen och utbildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskoleförberedande examen. Båda dessa examina kallas gymnasieexamen. För elever som har betyg från en utbildning som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng på ett nationellt program ska en gymnasieexamen utfärdas, om villkoren i 16 kap. 27 eller 28 §§ är uppfyllda. Enligt 16 kap. 27 § skollagen ska en yrkesexamen utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng i varje ämne samt gymnasiearbetet. Enligt 16 kap. 28 § skollagen ska en högskoleförberedande examen utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk om sammanlagt 300 gymnasiepoäng, engelska om sammanlagt 200 gymnasiepoäng och matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng. Gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen. Av 8 kap. 3–3b §§ gymnasieförordningen (2010:2039) framgår att syftet med nationella prov är att stödja betygssättningen. Nationella prov ska användas i den högsta avslutande kursen på programmet och, i förekommande fall, inriktningen, i ämnena engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk med undantag för kursen svenska 2 eller svenska som andraspråk 2. Proven får användas även i andra kurser än de som anges i det föregående. Proven ska vara uppdelade i delprov som genomförs eller under vissa perioder. Eleverna ska delta i alla delar av de nationella prov som lärarna ska använda sig av. Om det finns särskilda skäl, får rektorn besluta att en elev inte behöver delta i ett sådant prov eller i någon eller några delar av det. Elever på nationella program i gymnasieskolan har rätt till en minsta garanterad undervisningstid för att få förutsättningar att nå målen. Elever på yrkesprogrammen har enligt 16 kap. 18 § skollagen rätt till minst och elever på högskoleförberedande program har rätt till minst . Elever som läser utökat program har enligt 4 kap. 23 § gymnasieförordningen rätt till mer undervisningstid än den garanterade. För elever på yrkesprogram ingår minst arbetsplatsförlagt lärande (APL), se 4 kap. 12 § gymnasieförordningen. Yrkesprogrammen kan även bedrivas som lärlingsutbildning. Då ska minst hälften av utbildningen förläggas till en eller flera arbetsplatser. Av 16 kap. 19 § skollagen framgår att omfattningen av studierna på nationella program ska anges i gymnasiepoäng. Utbildningens omfattning på ett fullständigt nationellt program är 2 500 gymnasiepoäng, se bilaga 2 skollagen. Det finns ingen reglering som styr hur många undervisningstimmar som minst ska fördelas på respektive kurs. De flesta kurser har en omfattning av 100 gymnasiepoäng, där antalet gymnasiepoäng är ett mått på den tänkta studieomfattningen av en kurs och på dess beräknade arbetsinsats. Det är därmed inte ett mått på det antal lektioner som erbjuds eleven. Den minsta garanterade undervisningstiden kan ses som en minimiinsats av lärarledd tid för att ge eleverna förutsättningar att nå utbildningens mål. I nationella program ingår även ett gymnasiearbete med en omfattning av 100 gymnasiepoäng, vilket motsvarar ca fyra veckors heltidsstudier (prop. 2008/09:199 s. 190). Planering och dimensionering av platserna på gymnasieskolan Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av annan kommun eller landsting enligt ett samverkansavtal med kommunen eller (15 kap. 30 § skollagen). Exempelvis har samtliga kommuner i och kommun ingått ett samverkansavtal om samtliga nationella program vid de kommunala skolorna och bildat ett samverkansområde. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar (16 kap. 42 §). Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov, bl.a. för att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande (dir. 2018:17). Utredaren ska vidare föreslå hur en regionalt baserad modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning kan utformas och hur den kan finansieras. Syftet med utredningen är bl.a. att trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen, effektivisera resursutnyttjandet och förbättra tillgången till ett allsidigt brett utbud av utbildningar av hög kvalitet. Syftet är även att främja en likvärdig utbildning och minska segregationen inom gymnasieskolan. – vid behov föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux och särvux kan planeras och dimensioneras inom ramen för en regional planeringsmodell, utifrån en analys av dagens situation – vid behov se över och föreslå en ansvarsfördelning mellan staten, kommunerna och andra aktörer för en regional planering och dimensionering av gymnasial utbildning – vid behov föreslå en finansieringsmodell för gymnasieskolan som i högre grad tar hänsyn till skolors varierande förutsättningar att bedriva en likvärdig utbildning, utifrån en analys av dagens finansiering – lämna nödvändiga författningsförslag. En parlamentariskt sammansatt referensgrupp är knuten till utredningen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser i likhet med regeringen att ämnesbetyg bör införas i gymnasieskolan. Regeringen har tillsatt en utredning som ska utreda frågan om ämnesbetyg. Uppdraget ska redovisas (dir. 2018:32). Utskottet vill inte föregripa den pågående utredningen och avstyrker därmed motionerna 2018/19:375 (SD) yrkande 6, 2018/19:2000 (S), 2018/19:2739 (MP) yrkande 4 och 2018/19:2837 (M) yrkande 2. När det gäller yrkandet om att ersätta de nationella proven i gymnasieskolan med ett examensprov (nationellt ämnesprov) anser utskottet att det inte finns något behov av att ändra det gällande regelverket och avstyrker därmed motion 2018/19:2054 (L) yrkande 5. Utskottet konstaterar att det framgår av skollagen att elever på nationella program i gymnasieskolan har rätt till en minsta garanterad undervisningstid för att få förutsättningar att nå målen. Utskottet anser inte att det finns något behov av att tillsätta en utredning för att se över frågan om undervisningstiden i gymnasieskolan eller att vidta några andra åtgärder med anledning av motionerna 2018/19:1059 (S) och 2018/19:2837 (M) yrkande 1. Planering och dimensionering av platserna på gymnasieskolan När det gäller yrkandena om att förbättra planering och dimensionering av platserna på gymnasieskolan anser utskottet att den pågående utredningen som ser över frågan (dir. 2018:17) inte bör föregripas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2202 (S), 2018/19:2529 (C) och 2018/19:2837 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen ska låta utreda inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå som är en del av det ordinarie utbildningssystemet. avslår motionsyrkanden om att återinföra de tvååriga praktiska gymnasieprogrammen, en ökad satsning på branschskolor och samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden. Jämför reservation 6 (S, V, MP), 7 (SD), 8 (M), 9 (SD) och 10 (C). Tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå I kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 98 föreslås att en översyn ska genomföras gällande en ny tvåårig yrkesskola som är en del av det ordinarie utbildningssystemet. Utbildningen ska utformas i nära samverkan med näringslivet och innehålla omfattande arbetsplatsförlagt lärande. Liknande yrkanden finns i partimotion 2018/19:2918 av m.fl. (M) yrkande 18 och partimotion 2018/19:2054 av m.fl. (L) yrkande 1. I kommittémotion 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås ett återinförande av de tvååriga praktiska gymnasieprogrammen med ett mindre teoretiskt innehåll. Den elev som vill ska kunna bygga på sin tvååriga utbildning med ett tredje år. I kommittémotion 2018/19:2837 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås en ökad satsning på branschskolor. Motionärerna menar att branschskolor underlättar företagens möjligheter att utforma en yrkesutbildning efter branschens kompetensbehov. Samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetsmarknaden I motion 2018/19:1308 av m.fl. (S) yrkande 1 framhålls att samarbetet mellan arbetsmarknadens branschorganisationer och utbildningsanordnare gällande teknikcollegemodellen har varit framgångsrik. Motionärerna efterfrågar att motsvarande modell införs för barn- och fritidsprogrammet i form av ett pedagogikcollege. I motion 2018/19:1975 av och (båda S) yrkande 2 framhålls bl.a. utbildningens betydelse för att få fler i arbete. Motionärerna i kommittémotion 2018/19:375 av m.fl. (SD) yrkande 3 efterfrågar en satsning på yrkesgymnasium. Många ungdomar vill, enligt motionärerna, inte ägna sig åt teoretiska studier utan föredrar en yrkesinriktad gymnasieutbildning som ger dem arbete direkt efter avklarade studier. I yrkande 9 betonas vikten av att gymnasieskolan utvecklar ett nära samarbete med det lokala näringslivet. Detta gäller särskilt de yrkesinriktade programmen. I yrkande 10 föreslås att en s.k. teknikbrygga ska införas, som innebär att ungdomar som inte blivit anställningsbara genom sitt första gymnasieval ska få en andra chans genom att erbjudas två terminers gymnasiestudier samt en termin betald praktik i en lokal industri. Syftet är enligt motionärerna att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin. I kommittémotion 2018/19:2841 av m.fl. (C) yrkande 22 begärs bl.a. att fler gymnasiala yrkesutbildningar ska bli yrkescollege. Bakgrund och gällande rätt De gymnasielinjer som tidigare hade varit tvååriga blev treåriga utbildningsprogram (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356). Längden på gymnasieprogrammen behölls vid gymnasiereform (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Alla dagens 18 nationella program i den reformerade gymnasieskolan är således treåriga (se 16 kap. 15 § skollagen [2010:800] och bil. Av 15 kap. 3 § skollagen framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Enligt 15 kap. 7 § skollagen består utbildningen i gymnasieskolan av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Av 1 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår att det för yrkesprogrammen ska finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Av 4 kap. 5 § gymnasieförordningen framgår bl.a. att innan meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram ska berörda nationella programråd höras.