bet · H601JuU10 · 2019-04-15 00:00:00 — Enligt straffbestämmelsen döms den som genom att olovligen använda en annan persons identitetsuppgifter utger sig för att vara honom eller henne till olovlig identitetsanvändning för böter eller fängelse i högst . Lagändringen syftade till att motverka missbruk av identitetsuppgifter och ge skydd mot den integritetskränkning det innebär att få dessa uppgifter utnyttjade (prop. 2015/16:150, bet. 2015/16:JuU29). För missbruk av urkund till böter eller fängelse döms enligt 15 kap. 12 § den som sanningslöst åberopar pass, betyg, identitetshandling eller annan sådan för enskild person utställd urkund såsom gällande för sig eller annan person, eller lämnar ut sådan urkund för att missbrukas på det sättet, om åtgärden innebär fara i bevishänseende. Är brottet grovt döms till fängelse . I rättsfallet NJA 2007 s. 319 fann att en mans användning av tvillingbroderns pass vid inresa till inte skulle bedömas som grovt brott. Som lagen är utformad krävdes enligt domstolen ytterligare någon försvårande omständighet än att passet använts för sitt huvudsakliga ändamål, dvs. för resa mellan olika länder, för att det skulle bedömas som grovt. Två justitieråd var skiljaktiga och ansåg att missbruk av pass vid inresa till normalt borde bedömas som grovt brott. Utskottet behandlade proposition 2015/16:81 Åtgärder mot missbruk av svenska pass. I propositionen, som tillstyrktes av utskottet och antogs av , föreslogs ändringar i passlagen i syfte att minska tillgången på svenska pass som kan missbrukas (bet. 2015/16:JuU25, rskr. 2015/16:158). Regeringens förslag innebar att svenska medborgare skulle kunna beviljas högst tre vanliga pass , att ett vanligt pass skulle återkallas när ett provisoriskt pass utfärdas för passinnehavaren och att giltighetstiden för vanliga pass till barn sänktes till . I betänkandet föreslog utskottet med anledning av motioner ett tillkännagivande till regeringen om att den ska återkomma med ett förslag till om att de föreslagna ändringarna för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort. följde utskottets förslag. Av regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförs (s. 24) när det gäller att regeländringarna ska omfatta fler dokument än vanliga pass att frågan har hanterats i utredningen för ett effektivare återvändande och motverkande av missbruk av resehandlingar. Betänkandet Klarlagd identitet – Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93) överlämnades till regeringen . Remisstiden löpte ut . Betänkandet och remissvaren bereds nu inom . (Se vidare under avsnittet Gränskontrollfrågor och inre utlänningskontroller i detta betänkande.) Statsminister anförde i regeringsförklaringen bl.a. följande: Kriminaliteten ska bekämpas med samhällets fulla kraft. söker rekordmånga kvinnor och män polisutbildningen. De ska ha stöd av rejäla resurser, samordnade myndigheter och effektivare lagstiftning. 10 000 fler ska anställas inom polisen till 2024. Polisyrket ska vara attraktivt. Skyddet ska stärkas för poliser och annan blåljuspersonal. Straffen ska skärpas för brott kopplade till kriminella uppgörelser. Ny lagstiftning om datalagring överlämnas till i närtid. Polisen ges rätt att besluta om kameraövervakning på allmän plats. Minimistraffet för övergrepp i rättssak höjs kraftigt. Ett system med kronvittnen utreds. Oregistrerade kontantkort till mobiltelefoner förbjuds. Straffen skärps för dem som överlåter narkotika till andra. Allvarliga brott som begås av unga ska alltid utredas av polis. Insatserna skärps mot skattefusk och skatteflykt. Åtgärder vidtas mot missbruk av falska id-handlingar och mot organiserad brottslighet riktad mot våra välfärdssystem. I förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2017/18:JuU13) anförde utskottet att de senaste ändringarna i passlagen för att minska tillgången på svenska pass som kan missbrukas trädde i kraft så sent som . Utskottet ansåg att det var för tidigt att dra några säkra slutsatser om effekten av dessa ändringar och att det därför inte var aktuellt att utreda ytterligare åtgärder. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom ett motionsyrkande om att missbruk av pass m.m. alltid ska bedömas som grovt missbruk av urkund, och motionen avstyrktes (s. 78). I betänkande 2016/17:JuU18 anförde utskottet med anledning av en motion om id-kort att man delade motionärernas uppfattning att det var viktigt att de id-handlingar som finns håller en god kvalitet. Utskottet, som noterade att frågan uppmärksammats och att Brå i en rapport bl.a. föreslagit att en central aktör bör få ansvar för hantering av id-handlingar i alla faser, ansåg dock inte att det var nödvändigt med något tillkännagivande från till regeringen i denna fråga. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 30 f.). I förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2017/18:JuU13) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om en skyndsam uppstramning av antalet godkända id-handlingar. Utskottet anförde följande (s. 81 f.): De runt 15 godkända identitetshandlingar som finns i kan, som framgår ovan, utfärdas av tre myndigheter – Polisen, och Transportstyrelsen. Utöver detta kan större banker utfärda Sis-godkända id-kort åt sina kunder, och anställda vid vissa företag och myndigheter kan få Sis-godkända id-kort utfärdade av sina arbetsgivare. Det stora antalet godkända identitetshandlingar benämns i Brås kartläggning av bedrägeribrottsligheten i som ett problem. Det underlättar missbruk och gör det svårare att kontrollera identiteter. Två åtgärder efterfrågas enligt rapporten från flera berörda myndigheter och delar av näringslivet: ett nationellt id-kort samt en central aktör som garanterar säkra identitetshandlingar. Kvaliteten på och antalet godkända identitetshandlingar i bör enligt utskottets mening ses över, för att på så vis minska möjligheterna att utnyttja andra personers identiteter. Utskottet ser positivt på den utredning som tillsattes för att utreda och lämna förslag till förändringar av de krav och rutiner som gäller för svenska identitetshandlingar. Det är emellertid viktigt att detta arbete också leder fram till en skyndsam uppstramning av tillgången till id-handlingar. För att säkerställa detta föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att man ska se över kvaliteten på och antalet godkända id-handlingar i i syfte att minska möjligheterna till utnyttjande av en annans identitet. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:254). Utskottet behandlade en motion om att förbjuda oregistrerade kontantkort i betänkande 2016/17:JuU18 (s. 30 f.). Utskottet var då, liksom det också varit , av uppfattningen att det inte bör införas en skyldighet att registrera kontantkort. Motionen avstyrktes därför. Liknande yrkanden behandlades i förra årets betänkande om polisfrågor genom s.k. förenklad beredning och avstyrktes. Utsattheten för bedrägerier och annan it-relaterad brottslighet som t.ex. identitetskapningar fortsätter att öka. Ett sätt att motverka dessa brott är att begränsa antalet godkända id-handlingar. Utskottet föreslog, mot bl.a. den bakgrunden, ett tillkännagivande till regeringen om en skyndsam uppstramning av antalet godkända id-handlingar. Det är positivt att ID-kortsutredning nu har redovisat sitt betänkande, Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14). anser utskottet att frågan är angelägen och att den inte bör tillåtas att dra ut . Det är viktigt att betänkandet leder fram till lagstiftning, och att denna lagstiftning också innebär att antalet godkända id-handlingar begränsas. För att säkerställa det sagda föreslår utskottet att ställer sig bakom det utskottet nu har anfört om skyndsamma åtgärder för att begränsa antalet godkända id-handlingar och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2018/19:2819 (M, C, KD, L) yrkande 52. De senaste ändringarna i passlagen i syfte att minska tillgången på svenska pass gjordes . Utskottet anser inte att det finns anledning att föreslå en ytterligare skärpning av reglerna. Utskottet är, i likhet med , inte heller berett att ställa sig bakom förslaget om att missbruk av pass, främlingspass och resedokument bör bedömas som den grövre graden av missbruk av urkund och avstyrker därför motion 2018/19:2880 (M) yrkandena 12 och 13. Utskottet noterar att frågan om en skyldighet att registrera kontantkort berörs i regeringsförklaringen och finner mot bakgrund av den aviserade utredningen inte anledning till något tillkännagivande om saken. Motion 2018/19:3 (SD) avstyrks således. Gränskontrollfrågor och inre gränskontroller Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om bl.a. inre och yttre gränskontroller, Frontex, id-kontroller och inre utlännings-kontroller. Jämför reservation 58 (M, KD), 59 (SD), 60 (L), 61 (M), 62 (V), 63 (L), 64 (M), 65 (SD) och 66 (M, SD, KD). Yttre och inre gränskontroll I kommittémotion 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 24 begärs att ett fullgott gränsskydd upprättas i form av gräns- och id-kontroller vid de delar av gränsen där migranter kan förväntas anlända till . All inkommande trafik med buss, lastbil eller personbil ska kunna kontrolleras av en kraftigt förstärkt gränskontrollorganisation. Endast id-kort eller pass från viseringsfria länder ska godtas, och i annat fall ska visum eller någon annan giltig handling för vistelserätt kontrolleras. Regeringen bör därför driva att omförhandlas så att samtliga länder kan upprätta ett fullgott gränsskydd. (KD) anför i motion 2018/19:2765 yrkande 3 att det bör säkerställas att har en fungerande gränspolis för att bl.a. motverka utländska stöldligors verksamhet. I kommittémotion 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs att ska ha en egen fungerande gränskontroll när det är påkallat. I samma motion yrkande 56 begärs att ska verka för en nordisk gränskontroll som kan sättas in när det är påkallat. Motionärerna anför att i första hand bör EU ha en väl fungerande yttre gränskontroll. I andra hand bör en nordisk gränskontroll komma på plats på gränsen mellan och . I avsaknad av en väl fungerande gränskontroll vid EU:s yttre gräns och av en nordisk gränskontroll måste ha en egen väl fungerande gränskontroll mot angränsande länder när det är påkallat. I yrkande 59 anförs att EU:s yttre gräns bör stärkas och att länder som inte lever upp till de krav som ställs i detta avseende bör få sitt medlemskap i utvärderat. I motion 2018/19:339 av (SD) yrkande 1 begärs att regeringen aktivt ska verka för att de nordiska länderna ska upprätta en gemensam gränsbevakning. I kommittémotion 2018/19:2968 av m.fl. (SD) yrkande 19 begärs fler och mer effektiva kontroller vid gränsöverskridande järnvägstrafik. I samma motion yrkande 46 anförs att kontroller av passagerare och gods vid gränsöverskridande tågtrafik bör fortsätta för att värna landets säkerhet. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:2987 yrkande 8 att de gränskontroller som infördes under krisen vid och en rad hamnar i , och som sedan regelbundet förlängts , ska permanentas, med permanent infrastruktur för att kontrollera vem som reser in i . (M) yrkar i motion 2018/19:1934 att förutsättningarna för samlokalisering av olika länders polisstationer i gränsområden ska utredas. I partimotion 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 12 begärs att den fria rörligheten inom EU ska bevaras. Passfriheten i och övriga Schengenområdet är enligt motionärerna viktig. Gränskontroller mellan Schengenländer är därför bekymmersamma. Målet måste vara att gränskontrollerna, inklusive de nu utökade gränskontrollerna, upphör så fort det är möjligt. I yrkande 13 begär motionärerna en fortsatt förstärkning av Frontex och en utveckling mot en gemensam gränspolis med uppgift att stärka och långsiktigt ta över ansvaret för EU:s yttre gräns, som de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer värnas. I motion 2018/19:2380 av och (båda C) yrkas att gränskontrollerna mellan och tas bort. I partimotion 2018/19:297 av m.fl. (V) anförs i yrkande 28 att regeringen bör verka för att den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån avvecklas. I yrkande 29 anförs att regeringen skyndsamt bör verka för att inriktningen av den europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns verksamhet ändras på ett djupgående sätt så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras och i yrkande 30 begärs att regeringen bör verka för att EU slutar hindra räddningsinsatser i . EU arbetar aktivt, anför motionärerna, för att tvinga bort civilsamhällets räddningsbåtar från och säkerställa att den libyska ska kunna arbeta ostört och se till att inga flyktingar når europeisk mark. I kommittémotion 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 61 begärs att biometriska kontroller vid Schengenområdets yttre gränser ska användas i större utsträckning. I samma motion yrkande 62 begärs att kontroller av fingeravtryck ska vara obligatoriskt för resenärer till Schengenområdet från länder utanför Schengenområdet, och även för dem som reser motsatt väg. I kommittémotion 2018/19:2880 av m.fl. (M) yrkande 14 anför motionärerna att system med automatiska gränskontroller i bör undersökas och att arbetet bör ges hög prioritet. Genom automatisk gränskontroll kan äktheten i ett pass värderas genom självbetjäning och identiteten kan kontrolleras genom bl.a. ansiktsigenkänning. I partimotion 2018/19:2986 av m.fl. (SD) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om en förlängd eller ny lag om möjlighet till särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Motionärerna anför att lagen antogs och löpte ut . Denna lag gjorde det möjligt att införa identitetskontroller, vilka bidrog till att snabbt och kraftigt bromsa inflödet av asylsökande. Det kan även efter finnas ett behov av åtgärder som exempelvis identitetskontroller. Av den anledningen föreslår motionärerna att den tillfälliga lagen återinförs med en giltighetstid om , efter vilket en förnyad analys av situationen genomförs. I kommittémotion 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 17 begär motionärerna mer resurser till polisen för att kunna verkställa avvisningar, utvisningar och fler inre utlänningskontroller. I kommittémotion 2018/19:2921 av m.fl. (M) yrkande 27 anförs att polisen bör ges i uppdrag att kraftigt öka antalet inre utlänningskontroller. Inre utlänningskontroller måste vara en integrerad del av polisens verksamhet så att de görs regelmässigt. Vidare bör polisen förbättra utbildningen gällande inre utlänningskontroller. I samma motion yrkande 28 begärs att polisen ska ges effektivare verktyg för inre utlänningskontroll, t.ex. möjlighet ta fingeravtryck och genomföra fingeravtryckssökningar. I kommittémotion 2018/19:2987 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ökad inre utlänningskontroll och i yrkande 5 om mer resurser till för inre utlänningskontroll. Enligt motionärerna ledde programmet Rättssäkert och effektivt verkställighetsarbete, , till stora förbättringar i gränspolisens arbete med att utvisa illegala personer från och bör därför återupptas. Genom och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av om en gemenskapskodex om gränspassage för personer infördes ett gemensamt regelverk för passage av inre och yttre gränser. Förordningen ändrades väsentligt ett flertal gånger, och för att skapa klarhet och överskådlighet antog och rådet en kodifierad version, förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), kallad gränskodexen. Enligt artikel 1 i gränskodexen ska ingen gränskontroll göras av personer vid de inre gränserna mellan EU:s medlemsstater. När det gäller de yttre gränserna regleras in- och utresekontroll av personer i artikel 8. I artikel 8.1 anges bl.a. att gränstrafiken vid de yttre gränserna ska kontrolleras av gränskontrolltjänstemän. I artikel 8.2 finns bestämmelser om en minimikontroll av personer som har rätt till fri rörlighet enligt unionsrätten. Artikel 8.3 reglerar kontroll av tredjelandsmedborgare. och rådet antog förordning (EU) 2017/458 om ändring av förordning (EU) 2016/399. Ändringarna trädde i kraft och berör artikel 8 i gränskodexen. Den ändrade lydelsen av artikel 8 innebär bl.a. att om det vid en in- eller utresekontroll råder tvivel om en resehandlings äkthet eller innehavarens identitet ska man verifiera minst ett av de biometriska kännetecknen i de pass och resehandlingar som utfärdats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2252/2004 av om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna. En sådan verifiering ska om möjligt också göras av resehandlingar som inte omfattas av den nämnda förordningen. Vid allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat är det möjligt att tillfälligt återinföra gränskontroller vid inre gräns (se artikel 25 och 28). Regeringen beslutade att införa sådana gränskontroller. Dessa har sedan förlängts. Regeringen beslutade senast om fortsatt gränskontroll vid inre gräns till . Beslutet fattades i enlighet med EU:s gemensamma lagstiftning och baserades på regeringens bedömning att det fortsatt finns ett hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten i . Säkerhetspolisen bedömer enligt regeringen att terrorhotnivån är fortsatt förhöjd. Det finns vidare brister i kontrollen av de yttre gränserna runt om i Schengenområdet, vilket enligt regeringen gör att måste ha kvar de inre gränskontrollerna. Kommissionen har tagit fram ett förslag till ändring av Schengens gränskodex som bl.a. innebär att det tillåtna tidsspannet för tillfälliga inre gränskontroller förlängs från till och att medlemsstaterna därefter på rådets rekommendation ska kunna fortsätta med gränskontrollen . Regeringen stöder denna förändring (se fakta-pm 2017/18:FPM15). trädde förordningen (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet i kraft. Förordningen är meddelad med stöd av 3 och 4 §§ lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (lagen om id-kontroller). Efter att ha förlängts upphörde förordningen att gälla . Lagen om id-kontroller upphörde att gälla . gav rådet sitt slutliga godkännande till en europeisk gräns- och kustbevakning. Europeiska gräns- och utgörs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och de olika medlemsstaternas myndigheter som ansvarar för gränssäkerheten. Målet är att man för att garantera säkerheten i Schengenområdet mer effektivt än tidigare ska kunna upptäcka sårbarheter vid de yttre gränserna och öka samarbetet mellan EU-länderna och ansvarstagandet för kontrollen av de yttre gränserna. Frontex roll och verksamhet blir med det nya uppdraget mer omfattande än byråns tidigare mandat. Regeringen anförde i samband med att förslaget till förordningen presenterades att det mot bakgrund av den situation som då rådde inom var viktigt att överväga nya förslag och idéer om hur kontrollen av den yttre gränsen kan stärkas. Detta måste dock enligt regeringens uppfattning ske utan att medlemsstaterna lämnar över det grundläggande ansvaret för gränskontrollen till EU. Regeringen ansåg alltså att gränskontroll främst var en nationell fråga, men att den nya byrån för gräns- och kustbevakning kunde utgöra ett viktigt stöd för medlemsstater som inte själva kan kontrollera sina gränser tillräckligt väl (se fakta-pm 2015/16:FPM45). För att ytterligare förbättra och effektivisera gränsförvaltningen av EU:s yttre gräns och värna den inre säkerheten i unionen föreslog kommissionen en ny reviderad förordning om den europeiska gräns- och . Förordningsförslaget innehåller bl.a. ett inrättande av en stående gränskontrollstyrka om 10 000 personer. Den ska bestå dels av personal anställd direkt av Frontex, dels av lång- och korttidssekunderad personal från medlemsstaterna. Personalen i den stående gränskontrollstyrkan ska kunna verka som gränspoliser i medlemsstaterna med samma befogenheter som den nationella gränspolisen i respektive medlemsstat. Regeringen välkomnade i sin ståndpunkt idén om ett utökat mandat för den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i de delar där ett tydligt europeiskt mervärde kan påvisas. Regeringen ansåg emellertid att det var centralt att medlemsstaterna behåller det grundläggande ansvaret för sin respektive gränskontroll och att ett utökat mandat för byrån inte underminerar denna princip (se fakta-pm 2018/19:FPM10). En svensk medborgare som reser in i eller ut ur och som måste medföra pass vid resan ska på begäran låta en passkontrollant ta fingeravtryck och en bild i digitalt format av ansiktet för kontroll av att dessa motsvarar de fingeravtryck och den ansiktsbild som finns sparade i passet (5 a § passlagen). När kontrollen har genomförts ska fingeravtrycken och ansiktsbilden samt de biometriska data som då tagits fram förstöras. Enligt 9 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) ansvarar för kontroll av personer enligt gränskodexen. , och bistår vid kontrollerna. Enligt 9 kap. 8 § utlänningslagen får eller fotografera en utlänning om han eller hon t.ex. inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till eller ansöker om uppehållstillstånd som flykting och, om utlänningen fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck. Enligt 9 kap. 8 c § utlänningslagen gällde tidigare att den som hade en Schengenvisering vid in- eller utresekontroll enligt gränskodexen var skyldig att låta en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller ta hans eller hennes fingeravtryck för kontroll av identiteten och av viseringens äkthet. Skyldigheten att lämna fingeravtryck gällde även för en utlänning som vid in- eller utresekontroll inte kunde styrka sin identitet och som fick kontrolleras i identifieringssyfte. När en kontroll hade genomförts skulle de fingeravtryck som tagits för kontrollen förstöras. Det gällde också de biometriska data som tagits fram i samband med kontrollen. Som en följd av ändringarna i artikel 8 i gränskodexen lämnade regeringen propositionen Kontroll av biometriska kännetecken i resehandlingar (prop. 2017/18:35) till . Förslaget innebar att en utlänning vid in- och utresekontroll, på samma sätt som redan gäller för svenska medborgare, skulle vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för kontroll av identiteten och av resehandlingens äkthet i enlighet med och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). Utskottet tillstyrkte regeringens förslag, och följde utskottets förslag (bet. 2017/18:JuU7, rskr. 2017/18:144). Lagändringarna trädde i kraft . Automatisk gränskontroll innebär i princip att den som bor i ett EU-land och som har ett biometriskt pass kan passera gränskontrollen utan att passet kontrolleras manuellt av personal. En automatisk passkontroll bygger på en biometrisk identifikation av passageraren. Ett biometriskt pass innehåller ett chipp. Information i chippet kontrolleras gentemot de uppgifter som lagrats om chippets innehavare i systemet. Processen innefattar att en bild tas av passageraren där ansiktets former och dimensioner jämförs med vad som finns lagrat i passets chipp. Dessutom skannas passagerarens fingeravtryck. Utskottet inhämtade följande uppgifter från i fråga om automatiska gränskontroller, s.k. ABC-gater: ABC-gater finns med i långsiktiga utvecklingsplaner. Projektet har emellertid lägre prioritet än de åtgärder som föranletts av Schengenutvärderingen och de tvingande EU-projekt som måste genomföras enligt lagstiftning och som rör samtliga gränsövergångar i . har därför inte haft möjlighet att prioritera införandet av ABC-gater. I det ändrade regleringsbrevet avseende ges myndigheten följande uppdrag: