bet · H601KU35 · 2019-04-12 00:00:00 — I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en förnyad översyn av samtjänstlagen och samtjänstförordningen. Motionärerna delar delvis regeringens bedömning att det finns ett behov av bättre tillgång till grundläggande statlig service för privatpersoner, företagare och bolag i hela landet, men menar att propositionen inte i tillräcklig utsträckning omfattar det servicebehov som finns i samhället. Det räcker knappast att tjänsten erbjuds geografiskt nära, om man inte talar språket, förstår de sociala koderna eller de föreskrifter som reglerar det allmännas relation till enskilda. För att göra störst nytta borde utgångspunkten i stället vara att de placeras på platser där äldre, personer med funktionsnedsättning och personer bosatta på glesbygden kan förväntas ha behov av service. Motionärerna hänvisar också till att Kammarkollegiet i sitt remissvar anfört att förslaget inte bör genomföras i den form som regeringen föreslår. Kammarkollegiet har också enligt motionärerna betonat att samtjänstlagen och samtjänstförordningen inte är avsedda att användas på det sätt som propositionen gör gällande då ärendehandläggning ska ske inom ramen för respektive myndighets ansvarsområde. Motionärerna anser att propositionen bör avslås och att regeringen i stället bör få i uppdrag att göra en fullständig genomlysning av samtjänstlagen och samtjänstförordningen. I översynen bör särskilt fästas vikt vid att pröva om lösningen med servicecenter verkligen gör nytta för de utsatta områdena som regeringen avser och utreda om servicen på ett ändamålsenligt sätt kan riktas mot såväl landsbygd som tätort. Utskottet delar regeringens bedömningar och ställer sig bakom förslagen i propositionen. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om viss gemensam offentlig service och lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen och att motionen avslås. Tillgång till lokal statlig service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgång till lokal statlig service. Jämför reservation 2 (SD) och 3 (KD). I flera motioner från allmänna motionstiden /19 begärs att regeringen ska se över hur människors tillgång till statlig service kan öka i hela landet. I kommittémotion 2018/19:155 yrkande 4 begär m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att statliga myndigheter bör trygga en god tillgång till offentlig service för medborgarna genom ökad samverkan och genom modern videokonferensteknik. Motionärerna anför att en förutsättning för en levande landsbygd är god tillgång till offentlig service. För att kompensera att offentlig service har dragits undan från landsbygden har myndigheter och kommuner satsat alltmer på att erbjuda information och service över internet och telefon. finns det alltjämt hushåll som saknar tillgång till en snabb och stabil internetuppkoppling. I kommittémotion 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras. Även i motion 2018/19:2492 av Per Åsling (C) yrkande 1 begärs att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras. Motionärerna anför att myndigheter och kommuner lägger ut alltmer information på internet och att telefonkundtjänsten byggs ut, vilket är bra. Drygt 1 miljon människor använder dock inte internet, och värdet av att träffa en tjänsteman i ett personligt möte kan inte nog betonas. Myndigheter bör därför i högre utsträckning än samlokaliseras i servicekontor så att statens resurser används mer effektivt och decentraliserat som myndigheterna kommer närmare medborgarna. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2018/19:2736 yrkande 62 att man ska samla myndigheter i servicecentrum. Motionärerna anför att kommuner och statliga myndigheter bör samordna sin grundläggande service till medborgare och företag genom att samarbeta i lokala servicecenter. Motionärerna anser att de viktigaste statliga aktörerna och myndigheterna, främst polisen, och Arbetsförmedlingen, ska finnas i princip i alla kommuner. I motion 2018/19:1815 av och (båda S) framhålls vikten av att stärka närvaron av statlig service och att inrätta lokala servicekontor i hela landet. Motionärerna framhåller att genom att erbjuda service för fler myndigheter på ett och samma kontor och ha servicekontor på fler platser i landet säkras och förstärks den lokala statliga servicen. I grunden handlar det enligt motionärerna om en fråga om legitimitet. Där staten är fysiskt närvarande ökar förtroendet hos allmänheten. (SD) begär i motion 2018/19:628 en utredning av hur , och kan samlokaliseras. För att göra omfattande ärenden mer tidseffektiva och fysiskt tillgängliga bör myndigheternas regionala huvudkontor samlokaliseras. Förutom att tillgängligheten för individer förbättras skulle även myndigheterna gynnas av att sättas i ett tätt sammanbundet kluster eftersom korta fysiska avstånd skulle bidra till en ökad interaktion mellan myndighetsanställda och möjliggöra en snabbare och enklare kommunikation. I motion 2018/19:775 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om tillgänglighet till offentlig service även för de som saknar digital uppkoppling. Motionären anför att digitaliseringen i samhället är ett tekniksprång av stora mått som har gått för fort enligt många äldre. Samhällsservicen måste organiseras så att man medger en delaktighet för så många grupper som möjligt. Som nämnts ovan föreslår regeringen i proposition 2018/19:47 Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service ändringar som syftar till att möjliggöra lokal statlig service, som tillhandahålls vid servicekontor i en sammanhållen organisation som Statens servicecenter ansvarar för. Den föreslagna regleringen omfattar bl.a. en ny lag om viss gemensam offentlig service som ersätter lagen om samtjänst vid medborgarkontor (se ovan). Uppdrag till länsstyrelserna att kartlägga statlig närvaro och service meddelade regeringen att den ger länsstyrelserna i uppdrag att kartlägga statlig närvaro i länen och kommunerna. I uppdraget ingår att redovisa både vilka statliga myndigheter som bedriver verksamhet i länen och vilka statliga tjänster och vilken servicenivå som tillhandahålls. Länsstyrelserna ska även ta fram metoder för att löpande följa upp och redovisa den statliga närvaron. Civilminister uttalade följande i ett pressmeddelande på regeringens webbplats: Vi måste se till att staten finns närvarande i hela landet. ger vi ett uppdrag till länsstyrelserna att kartlägga den statliga närvaron i varje kommun. För att kunna förstärka statens närvaro och service i landet behöver regeringen ett samlat kunskapsunderlag. Detta är viktigt inte minst mot bakgrunden av de neddragningar på Arbetsförmedlingen som blir konsekvensen av den budget beslutat om . Länsstyrelserna ska bl.a. redovisa antalet statliga arbetstillfällen i länen och kommunerna samt beskriva vilken samverkan som sker mellan myndigheter, landsting och kommuner när det gäller statlig närvaro och service. I uppdraget ingår även att redovisa i vilken utsträckning statliga myndigheter har samrått med andra berörda myndigheter vid verksamhetsminskningar. Uppdraget ska samordnas av i län och en första delredovisning innehållande kartläggningen av statliga arbetstillfällen ska redovisas . Redovisningen av metoder för att löpande följa upp och redovisa statlig närvaro ska göras . behandlade utskottet också motioner om samverkan och service i glesbygd (bet. 2010/11:KU23). Utskottet ansåg att beredningen av Utredningen om utveckling av lokal service i samverkans förslag samt den pågående översynen av den statliga regionala förvaltningen borde avvaktas och avstyrkte motionerna. Utskottet behandlade motioner om statliga och kommunala servicekontor (bet. 2012/13:KU19). Utskottet delade regeringens bedömning att den samverkan som inletts mellan myndigheter om förbättrad service till alla medborgare är positiv. Utskottet välkomnade också initiativen från berörda myndigheter som förbättrar tillgängligheten till grundläggande statlig service för fler medborgare, t.ex. att grundläggande statlig service förmedlas via tekniska lösningar som tillhandahålls i kommunala servicekontor eller andra gemensamma kontaktpunkter i dialog med berörda kommuner. Utskottet ansåg dock att beredningen av de utredningsförslag som finns på området inte borde föregripas. Ansvarsfördelningen mellan samarbetande parter och rätts-säkerhetsfrågor borde beaktas. Med det anförda avstyrktes motionerna. En reservation lämnades (S, MP, V). I betänkande 2013/14:KU26 avstyrktes motioner om statliga och kommunala servicekontor efter förenklad beredning. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om statliga och kommunala servicekontor (bet. 2015/16:KU17). Utskottet pekade på att det pågick ett arbete som gällde statliga myndigheters beslut om lokalisering. Regeringen hade beslutat om ett myndighetsuppdrag som syftade till att ge regeringen en samlad bild av den statliga närvaron i landet samt underlag för bedömning av huruvida styrningen av myndigheterna behövde förtydligas i det avseendet. Ett annat uppdrag gällde analys av och förslag på vilka funktioner inom de statliga myndigheterna som kan vara lämpliga att bedriva samordnat i staten och utanför storstadsområdena. Utskottet välkomnade initiativ som förbättrar tillgängligheten till grundläggande statlig service för fler medborgare, t.ex. att grundläggande statlig service förmedlas via tekniska lösningar som tillhandahålls i kommunala servicekontor eller andra gemensamma kontaktpunkter i dialog med berörda kommuner. Utskottet ville dock inte föregripa resultatet av de uppdrag och det övriga arbete som pågick. En reservation lämnades (C, KD). föreslog näringsutskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om lokalisering och organisering av statliga myndigheter (bet. 2015/16:NU17). Utskottet ansåg att regeringen skulle pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter från större städer till landsbygden. Regeringen borde enligt utskottet i lämpligt sammanhang återrapportera till vilka åtgärder den hade vidtagit och hur de principer som fastställt tillämpas. beslutade i enlighet med näringsutskottets förslag (rskr. 2015/16:201). Även finansutskottet har behandlat motionsyrkanden om lokalisering av myndigheter (bet. 2015/16:FiU25). Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen borde se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i samt även pröva lokalisering till andra delar av landet. Som skäl angav finansutskottet bl.a. att en flytt av offentlig förvaltning kan bidra till fler arbetstillfällen och till att höja statusen på stadsdelar som präglas av utanförskap. beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (rskr. 2015/16:208). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandena redovisas i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 85 f.). I budgetpropositionen framhålls bl.a. att regeringen har fortsatt att omlokalisera verksamhet eller hela myndigheter från till andra delar av landet för att säkerställa att statliga myndigheter finns i hela landet. Regeringen avsåg att fortsätta detta arbete. Regeringen redogör vidare i regeringens skrivelse 2018/19:75 för de omlokaliseringar som regeringen har fattat beslut om. Totalt handlar det om 21 regeringsbeslut som berör 20 olika myndigheter (s. 132 f. och 134 f.). Av skrivelsen framgår även att regeringen har tillsatt en utredning för att öka den statliga närvaron i (dir. 2018:100). Uppdraget ska redovisas (skr. 2018/19:75 s. 134 och 135). avstyrkte motionsyrkanden om statliga och kommunala servicekontor och om statlig närvaro i hela landet (bet. 2017/18:KU37). Fyra reservationer lämnades (SD), (C), (V) och (KD). Utskottet anförde följande: har i uppdrag att analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamhet kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Syftet är att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service för medborgare och företag i hela landet. Regeringen har som ett led i arbetet med att säkerställa och stärka den lokala statliga servicen även gett , och i uppdrag att fram till etablera tio nya servicekontor. Regeringen har också aviserat att arbetet med att stärka den statliga närvaron i landet, bl.a. genom omlokalisering av myndigheter, ska fortsätta. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår med att förbättra tillgängligheten till grundläggande statlig service för medborgare och företag i hela landet. Utskottet anser att resultatet av detta arbete inte bör föregripas och avstyrker därför motionerna. Utskottet anser att de förslag som regeringen lagt fram i propositionen är ett steg i rätt riktning mot ökad tillgång till statlig service. Utskottet noterar vidare att regeringen tagit initiativ till en kartläggning av statlig närvaro i länen och kommunerna. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena om tillgång till lokal statlig service. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till 1. lag om viss gemensam offentlig service, 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att göra en förnyad översyn av samtjänstlagen och samtjänstförordningen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3033 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2018/19:47 punkterna 1 och 2. För att möjliggöra lokal statlig service föreslår regeringen i propositionen en ny lag om viss gemensam offentlig service. I propositionen föreslås lagändringar i syfte att underlätta för personer som inte behärskar det svenska språket samt personer med funktionsnedsättning och pensionärer att få träffa en handläggare lokalt. Detta ska genomföras via en ny organisation som ska lyda under Statens servicecenter. Vi delar delvis regeringens bedömning att det finns ett behov av bättre tillgång till grundläggande statlig service för privatpersoner, företagare och bolag i hela landet. Vi ser även fördelar med en sådan service som omfattar och till viss del synkroniserar , och verksamheter. Med detta sagt menar vi dock att propositionen inte i tillräcklig utsträckning omfattar det servicebehov som finns i samhället. Enligt uppgifter på regeringens webbplats kommer dessutom de aviserade servicecentralerna i stor utsträckning att placeras i utanförskapsområden och endast i begränsad utsträckning på landsbygden. För att adekvat och fullständigt kunna ta del av det allmännas offentliga service torde det knappast räcka att tjänsten erbjuds geografiskt nära. Talar man inte språket eller förstår de sociala koder eller föreskrifter som reglerar det allmännas relation till enskilda torde det inte göra någon skillnad om den efterfrågade tjänsten erbjuds lokalt, i en annan stad eller på internet. De många problem som gör sig gällande i utanförskapsområden kan därför knappast förväntas bli lösta genom att det allmänna ytterligare sänker kraven för invandrare att ta del av den service som erbjuds majoritetssamhället på övriga medborgares villkor. För att servicecentraler i stället ska göra största möjliga nytta borde utgångspunkten i stället vara att de i främsta möjliga mån bör placeras på platser där äldre, personer med funktionsnedsättning och personer bosatta på glesbygden kan förväntas ha behov av service. Kammarkollegiet anför i sitt remissvar att förslaget inte bör genomföras i den form som regeringen föreslagit för . Kammarkollegiet betonar att samtjänstlagen och samtjänstförordningen inte är avsedda att användas på det sätt som propositionen gör gällande då ärendehandläggning ska ske inom ramen för respektive myndighets ansvarsområde. Enligt vår mening ska propositionen därför avslås. Regeringen bör i stället få i uppdrag att göra en fullständig genomlysning av samtjänstlagen och samtjänstförordningen. I den översynen bör särskild vikt fästas vid att pröva om lösningen med servicecenter verkligen gör den nytta för de utsatta områdena som regeringens förslag syftar till och att utreda huruvida servicen på ett ändamålsenligt sätt kan riktas mot såväl landsbygd som tätort. Tillgång till lokal statlig service, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:628 av (SD), 2018/19:775 av (M) yrkande 1, 2018/19:1815 av och (båda S), 2018/19:2492 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 62. En förutsättning för en levande landsbygd är att det finns god tillgång till offentlig service. har en ond spiral inneburit att offentlig service försvunnit på landsbygden till följd av ett minskat befolkningsunderlag, vilket i sin tur har bidragit till en ytterligare försämring av befolkningsutvecklingen. För att kompensera för detta har myndigheter och kommuner satsat alltmer på att erbjuda information och service över internet och telefon, vilket för många är ett fullgott alternativ. finns det alltjämt hushåll i glesbygden som fortfarande saknar tillgång till en snabb och stabil internetuppkoppling, trots att arbetet med att bygga ut näten har varit omfattande. Utvecklingen är oroande. Vi vill stärka medborgarservicen genom en ökad samverkan för att behålla och utveckla den offentliga servicen. Fysiska möten kan ibland av praktiska skäl inte äga rum, men inom ramen för samverkanskontoren kan man genom modern videokonferensteknik verka för personliga möten på distans. Detta kan ge alla medborgare en likvärdig tillgång till service. Tillgång till lokal statlig service, punkt 2 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2018/19:155 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:628 av (SD), 2018/19:775 av (M) yrkande 1, 2018/19:1815 av och (båda S), 2018/19:2492 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2018/19:2694 av m.fl. (C) yrkande 22. Servicecenter är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. Åtgärder bör vidtas för att främja sådan myndighetssamverkan. Kommuner och statliga myndigheter bör samordna sin grundläggande service till medborgare och företag genom att samarbeta i lokala servicecenter. Som komplement till servicecentren bör servicepunkter inrättas i samarbete med det lokala näringslivet och det civila samhället. Posten bör få i uppdrag att tillhandahålla mobila servicepunkter till dem som bor längs lantbrevbärarlinjer. En sätt att stävja utflyttningen från små orter är att skapa förutsättningar som gör livet i glesbygden enklare att leva. Rimliga avstånd till grundläggande service, såväl offentlig som kommersiell, ger fler den praktiska möjligheten att bo kvar på landet – eller att flytta dit. Förslagen budgetproposition om att , och polisen skulle upprätta tio nya servicekontor var ett steg i rätt riktning. Detsamma gäller även förslagen i regeringens proposition om en sammanhållen organisation som Statens servicecenter. Jag anser dock att ytterligare åtgärder måste vidtas för att upprätthålla en grundläggande servicenivå över hela landet. Enligt min mening ska de viktigaste statliga aktörerna och myndigheterna, främst polisen, och Arbetsförmedlingen, i princip finnas i alla kommuner. Samverkan mellan kommuner behöver utvecklas, så att man tar till vara de möjligheter som finns för att erbjuda medborgarna en så god service som möjligt och för att hushålla med de ekonomiska resurserna. Alternativa möjligheter att resa kollektivt på landsbygden behöver utvecklas. Nya samverkansmodeller måste prövas där offentliga resor som sjukresor och skolskjutsar kan kombineras med privata resor. Ett stort mått av innovativt arbete måste vara tillåtet för att hitta framtidens lösningar. Det är viktigt att upprätthålla en grundläggande servicenivå över hela landet för att människor ska känna sig trygga och för att livet utanför tätorterna ska fungera. Basal offentlig service ska vara lätt tillgänglig för alla i landet, och jag vill därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring detta. Ett bra sätt är att upprätta s.k. servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällena. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:47 Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om viss gemensam offentlig service. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2018/19:3033 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en förnyad översyn av samtjänstlagen och samtjänstförordningen och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:155 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga myndigheter bör trygga en god tillgång till offentlig service för medborgare och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:628 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur , och kan samlokaliseras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:775 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgänglighet till offentlig service även för de som saknar digital uppkoppling, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:1815 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka närvaron av statlig service i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2492 av Per Åsling (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2694 av m.fl. (C): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD): 62.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samla myndigheter i servicecentrum och tillkännager detta för regeringen. Jag vill börja med att gratulera er på födelsedagen. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tack så mycket!) En majoritet av utskottet vill att röstar ja till regeringens förslag till ny lag om viss gemensam service. Förslaget ska syfta till att möjliggöra lokal statlig service som tillhandahålls vid servicekontor i en sammanhållen organisation. Servicen är tänkt att vända sig till personer som inte behärskar det svenska språket samt personer med funktionsnedsättning och pensionärer och ge dem möjligheten att få träffa en handläggare lokalt. Detta låter förstås lovvärt, och vi delar delvis regeringens bedömning att det finns ett behov av bättre tillgång till grundläggande statlig service för privatpersoner, företagare och bolag i hela landet. Med detta sagt menar vi dock att regeringens förslag så att säga skjuter förbi målet och inte i tillräcklig utsträckning omfattar det servicebehov som faktiskt finns i samhället. menar att hela ska leva. Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service Enligt uppgifter på regeringens webbplats kommer de aviserade servicecentralerna i stor utsträckning att placeras i utanförskapsområden och endast i begränsad utsträckning på landsbygden, där de förmodligen skulle göra den största nyttan.