bet · H701SkU10 · 2019-11-19 00:00:00 — Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i skatteförfarandelagen. Ändringarna föreslås i huvudsak för att anståndsreglerna i samband med utflyttningsbeskattning ska uppfylla de krav som följer av artikel 5 i rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden). Förslagen utvidgar möjligheten till anstånd vid utflyttningsbeskattning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), både för juridiska och fysiska personer. Regeringen föreslår vidare att det högsta tillåtna anståndsbeloppet ska minskas med en femtedel nytt anstånd beviljas, att kostnadsränta ska tas ut när anstånd beviljas samt att anstånd får förenas med krav på säkerhet. Regeringen föreslår dessutom att anstånd ska kunna beviljas i samband med avdrag och fiktiv avräkning av utländsk skatt. Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag till ändringar i inkomstskattelagens regler om omedelbar återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning. Förslaget föranleds av praxis från . Utskottet ställer sig slutligen bakom regeringens förslag till en redaktionell ändring i lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. De nya bestämmelserna föreslås i huvudsak träda i kraft . Proposition 2019/20:20 Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 3. lag om ändring i lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Därmed bifaller proposition 2019/20:20 punkterna 1–3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2019/20:20 Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. I ärendet har inte väckts några motioner. påbörjade och utveckling () det s.k. för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting). Vid möte antogs rådsslutsatser om BEPS-arbete i EU. I rådsslutsatserna understryks bl.a. behovet av gemensamma lösningar på EU-nivå. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden). Direktivet innebär att EU:s medlemsstater samordnar genomförandet av vissa av åtgärdspunkter mot BEPS. Direktivet innebär en minsta skyddsnivå för medlemsstaternas bolagsskattebaser. Det betyder bl.a. att vissa undantag får införas och att striktare regler kan införas, t.ex. för att skydda skattebasen. Direktivets artikel 5 innehåller regler om utflyttningsbeskattning och anstånd vid utflyttning. Artikeln syftar till att beskatta transaktioner som innebär att en stat förlorar beskattningsrätten, exempelvis genom att den skattskyldige flyttar ut tillgångar eller sin skatterättsliga hemvist från en stats skattejurisdiktion till en annan. Artikeln innebär att medlemsstaterna ska ha bestämmelser om utflyttningsbeskattning och anstånd i vissa särskilt angivna utflyttningssituationer. Medlemsstaterna ska enligt artikel 11 i direktivet anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att artikel 5 om utflyttningsbeskattning och anstånd ska anses införlivad i nationell rätt. Bestämmelserna ska tillämpas fr. o. m. . I propositionen föreslår regeringen ändringar i skatteförfarandelagen (2011:1244) för att anståndsreglerna i samband med utflyttningsbeskattning ska leva upp till de krav som följer av artikel 5 i direktivet mot skatteundandraganden. Förslagen utvidgar möjligheten till anstånd vid utflyttningsbeskattning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), både för juridiska och fysiska personer. Regeringen föreslår vidare att det högsta tillåtna anståndsbeloppet ska minskas med en femtedel nytt anstånd beviljas. Regeringen föreslår också att kostnadsränta ska tas ut när anstånd beviljas samt att anstånd får förenas med krav på säkerhet. Vidare föreslås att anstånd ska kunna beviljas i samband med avdrag och fiktiv avräkning av utländsk skatt. Regeringen föreslår även vissa ändringar i inkomstskattelagens (1999:1229) regler om omedelbar återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning. Förslaget föranleds av praxis från . Propositionen innehåller slutligen ett förslag om ändring i lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. De nya bestämmelserna föreslås i huvudsak träda i kraft . Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i skatteförfarandelagen, inkomstskattelagen och i lagen om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. I artikel 5 i direktivet mot skatteundandraganden (nedan direktivet) anges att medlemsstaterna ska ha bestämmelser om utflyttningsbeskattning i vissa särskilt angivna situationer. Artikeln syftar till att beskatta transaktioner som innebär att en stat förlorar beskattningsrätten t.ex. genom att den skattskyldige flyttar ut tillgångar eller sin skatterättsliga hemvist från en stats skattejurisdiktion till en annan. I svensk rätt finns i 22 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, bestämmelser med samma syfte som artikel 5.1 i direktivet. Avsikten med bestämmelserna i 22 kap. 5 § IL är att beskattning ska ske i samtliga situationer där beskattningsrätten upphör (prop. 1994/95:91 s. 41). Enligt bestämmelserna likställs ett antal situationer när beskattningsrätten upphör med ett uttag ur näringsverksamheten som ska beskattas. Regeringen gör bedömningen att bestämmelserna i direktivet mot skatteundandraganden om i vilka situationer utflyttningsbeskattning ska äga rum redan är uppfyllda i gällande rätt. Successiv återföring av periodiseringsfonder och ersättningsfonder Avsättning till periodiseringsfond är en form av fondavsättning som innebär en möjlighet till resultatutjämning mellan olika beskattningsår i en näringsverksamhet. Juridiska personer har rätt att göra avdrag för avsättning till periodiseringsfond. En juridisk person som har gjort ett sådant avdrag ska ta upp en schablonintäkt. Enligt huvudregeln ska avdrag för avsättning till periodiseringsfond återföras till beskattning senast det sjätte beskattningsåret efter det beskattningsår då avdraget gjordes. Juridiska personer ska dock i vissa situationer återföra sina avdrag . Sådan omedelbar återföring ska t.ex. ske om skattskyldigheten för näringsverksamheten upphör eller om näringsverksamheten inte längre ska beskattas i på grund av ett skatteavtal med en stat utanför EES. Reglerna är nära sammankopplade med reglerna om utflyttningsbeskattning och anknyter till motsvarande situationer i 22 kap. 5 § IL om uttag. Motsvarande bestämmelser om återföring vid utflyttning finns för enskilda näringsidkare samt för fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. anser att en mindre ingripande åtgärd när det gäller utflyttningsbeskattning är att det enligt de nationella reglerna finns en valmöjlighet mellan omedelbar eller uppskjuten betalning av skatt i kombination med en eventuell ränta eller säkerhet. När det gäller skattemässiga fondavsättningar skulle en motsvarande reglering innebära en valmöjlighet mellan omedelbar återföring av fondavsättningen till beskattning och en successiv återföring. Vid en prövning finns det därför en risk för att skulle bedöma att en omedelbar återföring är oproportionerlig, eftersom det kan finnas mindre ingripande åtgärder för att uppnå samma beskattningsresultat. Mot denna bakgrund bör det enligt regeringen införas en möjlighet till successiv återföring. Regeringen föreslår därför att en begränsat skattskyldig fysisk eller juridisk person inte behöver återföra avdrag för avsättning till periodiserings- respektive ersättningsfonder när den skattskyldige för över den näringsverksamhet som bedrivs från den skattskyldiges fasta driftställe i till en stat inom EES. En förutsättning för undantag från omedelbar återföring är att den stat som överföringen görs till, är medlem i Europeiska unionen eller har ingått en sådan särskild överenskommelse som avses i skatteförfarandelagen (63 kap. 14 § andra stycket). Ett skäl att införa anståndsmöjligheter även för begränsat skattskyldiga fysiska personer som bedriver näringsverksamhet är intresset av att ha ett enhetligt system. En anståndsreglering som är utformad på ett sätt för begränsat skattskyldiga juridiska personer och på ett annat för begränsat skattskyldiga fysiska personer skulle enligt regeringen kunna uppfattas som asymmetrisk. Regeringen föreslår därför att även begränsat skattskyldiga fysiska personer som bedriver näringsverksamhet ska kunna beviljas anstånd med betalning av utflyttningsskatt. Regeringen föreslår att anstånd med betalning av skatt och avgift i samband med uttagsbeskattning ska kunna beviljas om skattskyldigheten för inkomsten från en näringsverksamhet helt eller delvis har upphört på grund av att den skattskyldige har överfört tillgångar från ett fast driftställe i till en stat inom EES. Detta gäller dock endast om tillgångarna tillhör den skattskyldige även efter överföringen. Anstånd ska även kunna beviljas om skattskyldigheten för inkomsten från en näringsverksamhet helt eller delvis har upphört på grund av att den skattskyldige har överfört den näringsverksamhet som bedrivs från ett fast driftställe i till en stat inom EES. För anstånd i samtliga nämnda situationer krävs vidare att näringsverksamheten utanför inte har upphört. Anstånd i samband med avdrag och fiktiv avräkning av utländsk skatt Regeringen föreslår vidare att anstånd ska kunna beviljas med betalning av sådan skatt som bestäms efter tillämpning av reglerna om avdrag och fiktiv avräkning av utländsk skatt i inkomstskattelagen. Anståndstiden ska bestämmas till efter den dag då skatten senast ska betalas. Om ett nytt anstånd beviljas ska anståndstiden bestämmas till efter den dag då föregående anståndstid löper ut. I artikel 5.2 andra stycket i direktivet anges att första stycket ska tillämpas på tredjeländer som är parter i , om de med den skattskyldiges medlemsstat eller med unionen har ingått ett avtal om ömsesidigt bistånd för indrivning av skattefordringar, motsvarande det ömsesidiga bistånd som föreskrivs i rådets direktiv /24/EU (indrivningsdirektivet). Regeringen föreslår därför att det införs en bestämmelse som innebär en förutsättning för att anstånd i samband med utflyttningsbeskattning och i samband med avdrag och fiktiv avräkning av utländsk skatt ska kunna beviljas, är att överföringen har skett till, respektive att det fasta driftstället finns i, en stat inom EES som är medlem i Europeiska unionen (EU) eller som har ingått en särskild överenskommelse med eller EU om ömsesidigt bistånd för indrivning av skattefordringar. Ett sådant bistånd ska ha en räckvidd som är likartad med den som föreskrivs i indrivningsdirektivet. Av artikel 5.2 i direktivet mot skatteundandraganden framgår vidare att en skattskyldig ska ges rätt att få anstånd med betalningen av den utflyttningsskatt som anges i punkt 1 genom att betala den i delbetalningar . Bestämmelsen anger inte närmare delbetalningarna ska ske eller vilka belopp de ska uppgå till, vilket ger medlemsstaterna ett större handlingsutrymme vid genomförandet. När det gäller anståndstiden gör regeringen bedömningen att det inte finns utrymme att införa bestämmelser som innebär att den sammanlagda anståndstiden har en annan längd än . När det gäller de närmare tidpunkterna för delbetalningarna konstaterar regeringen att anståndstiden för anstånd i samband med utflyttningsbeskattning enligt gällande regler ska bestämmas till efter den dag då skatten senast ska betalas. Om ett nytt anstånd beviljas ska anståndstiden bestämmas till efter den dag då föregående anståndstid löper ut (63 kap. 14 § andra stycket skatteförfarandelagen). Anstånd beviljas således med i taget, så länge förutsättningarna för anstånd är uppfyllda. Detta innebär att hela eller en del av skatten kan bli föremål för uppbörd när den ettåriga anståndstiden löper ut. Regeringen bedömer därför att det är lämpligt, med hänsyn till gällande regler, att även delbetalningarna i normalfallet bör ske en gång , i samband med att den föregående anståndstiden löper ut. När det gäller vilka belopp som delbetalningarna ska uppgå till föreslår regeringen att det bör införas en bestämmelse som innebär att det högsta tillåtna anståndsbeloppet ska minskas med en femtedel nytt anstånd beviljas. Regeringen föreslår att kostnadsränta ska tas ut när anstånd beviljas med betalning av skatt eller avgift i samband med utflyttningsbeskattning och anstånd i samband med avdrag och fiktiv avräkning av utländsk skatt. Räntan ska beräknas fr.o.m. dagen efter beloppets ursprungliga förfallodag det första anståndsåret och följande år fr.o.m. dagen efter den dag då ett nytt anstånd beviljas. Ränta ska beräknas t.o.m. den dag då anståndsbeloppet senast ska vara inbetalt. När det gäller frågan om säkerhet anser regeringen att det inte går att bortse från risken för allmänt ökade problem vid indrivning i situationer där skattskyldiga avvecklar sin verksamhet i och där tillgångar flyttas ut. Handläggningstiderna kan bli längre och i takt med detta minskar normalt möjligheten till full betalning. Anståndsbeloppen kan dessutom vara höga. Regeringen föreslår därför att anstånd med betalning av skatt eller avgift vid utflyttningsbeskattning och i samband med avdrag och fiktiv avräkning av utländsk skatt får förenas med krav på säkerhet. Bestämmelserna om utflyttningsbeskattning och om anstånd vid utflyttingsbeskattning utgör en central del i direktivet mot skatteundandragande. De föreslagna ändringarna i skatteförfarandelagen innebär i huvudsak att anståndsreglerna i samband med utflyttningsbeskattning uppfyller de krav som följer av artikel 5 i direktivet mot skatteundandraganden. Ändringarna innebär att möjligheten till anstånd utvidgas vid utflyttningsbeskattning inom EES, såväl för juridiska som för fysiska personer som bedriver näringsverksamhet. De föreslagna ändringarna i inkomstskattelagen innebär att det införs en möjlighet till successiv återföring av periodiseringsfonder och ersättningsfonder för att en begränsat skattskyldig fysisk eller juridisk person inte ska behöva återföra avdrag för avsättningar till fonder i de aktuella situationerna. Ändringarna är föranledda av praxis från . Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen. Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning (V) (V) anför: Jag ställer mig bakom regeringens förslag om nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt om regler om successiv återföring av fonder. När det gäller frågan om utflyttningsbeskattning har 2007 genomfört en studie om försäljning av aktier efter utflyttning. I studien konstaterades att ett stort antal personer utvandrade för att därefter sälja aktier och andelar med vinster som är upparbetade i skattefritt eller med förmånligare beskattning samt att den typen av skattedriven utflyttning tenderade att öka. I studien noterades att den som skaffar sig en överblick av den interna lagstiftningen i ett antal stater hade en uppsjö av möjligheter att undvika att kapitalvinster på aktier och andelar beskattades i . I förstudien identifierades också ett antal olika upplägg. Dessutom konstaterades att ett flertal av skatteavtal saknade utflyttningsregler. Inkomstbortfallet uppskattades till . Det är således betydande belopp det handlar om. Jag anser därför att reglerna om exitbeskattning för fysiska personer bör ändras. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:20 Nya anståndsregler i vissa gränsöverskridande situationer samt ändring av reglerna om periodiseringsfonder och ersättningsfonder vid utflyttning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton.