bet · H601TU15 · 2019-05-20 00:00:00 — I budgetpropositionen pekade regeringen på den svenska flygstrategin som beslutades och att regeringen där redogjorde för hur den avser att behandla tillkännagivande. Regeringen konstaterade att det av strategin bl.a. framgår att det finns fortsatt potential att minska flygets klimatpåverkande utsläpp. Utvecklingen av nya motorer, nya material, ny teknik och nya processer som minskar bränsleförbrukningen måste enligt regeringen fortsätta att stödjas, och bränsleceller, eldrift och solenergi är bara några nya tekniker som har testats. Enligt regeringen kan även förnybara bränslen bidra till att minska utsläppen. Merkostnaderna för biobränsle för flyget är dock fortfarande höga, och incitamenten för flygbolag att efterfråga biobränsle bedöms därför vara låga. Regeringen anser att ett fortsatt arbete behöver göras för att se över marknadsförutsättningarna för bl.a. biobränsle. Regeringen pekade på att har fått i uppdrag att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet och ta fram en strategisk plan för detta. Enligt regeringen är detta en viktig del i regeringens arbete för ett ökat fossiloberoende inom samtliga trafikslag, inklusive flyget. Uppdraget redovisades med en strategisk plan där , , , , Trafikanalys och Transportstyrelsen även tagit fram förslag till åtaganden och åtgärder i omställningen. Regeringen ansåg med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. har även gjort ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för globala lösningar där luftfarten kan bära sina klimatkostnader (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) redovisade regeringen att fattade beslut om att införa ett globalt klimatstyrmedel för internationellt flyg och att beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Regeringen pekade vidare på att den bedrev ett aktivt påverkansarbete i de förhandlingar som föregick beslut och att regeringen kommer att fortsätta att vara aktiv i arbetet med att införa globala klimatstyrmedel så att det blir miljömässigt effektivt och så administrativt enkelt som möjligt för berörda aktörer. Regeringen konstaterade att den har varit och kommer att fortsätta vara aktiv i detta arbete och ansåg med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle (bet. 2016/17:TU12, rskr. 2016/17:220). I betänkandet framhöll utskottet bl.a. betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Utskottet pekade även på att det är positivt med de stora framsteg som har gjorts vad gäller användandet av biodrivmedel och att denna utveckling måste fortsätta samt underströk betydelsen av att främja forskning om och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin. Utskottet menade att med rätt incitament kan användningen av biodrivmedel öka även om det är billigare att använda fossila drivmedel än biodrivmedel. Utskottet pekade även på att åtgärder och styrmedel som bl.a. differentierade start- och landningsavgifter, gröna inflygningskorridorer och energieffektiva flygplan kan bidra till att minska flygets klimatpåverkan. Utskottet framhöll vidare vikten av att skynda på processen med att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum eftersom kapaciteten i luftrummet skulle kunna öka med detta, medan bränsleförbrukningen minskar, vilket minskar utsläppen och kostnaderna. Utskottet välkomnade även det beslut som fattade om att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg, då utskottet ansåg att ett ökat samarbete över landsgränserna och internationella avtal är det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen. arbete med luftfarten inom ramen för forskning och framtid arbetsgrupp för forskningsfrågor fick efter beslut i utskottet i uppdrag att låta ta fram en studie om framtidens flyg, avgränsad till civilt flyg. Till de aspekter som arbetsgruppen ville få belysta hörde bl.a. forskning och utveckling kring flygbränsle, flygmotorer, flygplanskonstruktion, trafikledning (bl.a. trafikrutter och grön flygning) samt utsläpp. En viktig utgångspunkt för arbetet var att belysa flygets nuvarande och framtida påverkan på miljön och klimatet samt förutsättningarna för ett framtida hållbart flyg. För att beskriva och sammanställa kunskap inom området fick fyra forskare och experter i uppdrag att ta fram faktaunderlag om kunskapsläget med fokus på frågor om utsläpp och flygets påverkan på miljön och klimatet inom respektive expertområde. I uppdraget ingick att identifiera såväl tekniska lösningar som kan tänkas vara i bruk 2030 som mer långsiktiga och visionära innovationer och projekt. Rapporten (2013/14:RFR16) visade bl.a. att det finns tekniska och operativa lösningar för ett framtida hållbart flyg. Effektiviseringar pågår såväl inom ramen för etablerade tekniker och metoder som med hjälp av mer radikala lösningar. konstaterades att det finns stora hinder för att införa ny teknik. Höga säkerhetskrav gör att ny teknik måste prövas innan den kan certifieras. Flygplan, motorer och bränslen har utvecklats tillsammans, och nya bränslen måste fungera i den befintliga flygplansflottan. Flygmarknaden är till sin natur en global marknad, och alla flygplan ska kunna tanka i princip överallt, vilket skapar långa omställningstider. Stora investeringskostnader och hård konkurrens leder dessutom till en försiktighet hos aktörer som investerar i ny flygteknik. I rapporten framförs att internationellt och långsiktigt samarbete bedöms vara den bästa grunden för ett hållbart framtida flyg. Mot bakgrund av beslut om att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030 beslutade utskottet om att genomföra en studie med syftet att identifiera alternativ för att öka andelen icke-fossila transporter i för att nå 2030-målet. Särskilt intresse riktades dels mot frågan om tillgång till drivmedel i hela landet, dels mot tillgången till inhemska råvaror och möjligheter till inhemsk produktion. publicerades rapporten drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik (2017/18:RFR13). I rapporten konstateras bl.a. att inom luftfartsområdet är fyra icke-fossila jetbränslen certifierade för inblandning: hydroprocessed and fatty acids (HEFA), –Tropsch-diesel (FT-diesel), synthetic iso-paraffin (SIP) och alcohol-to-jet (ATJ). Rapporten pekade vidare på att det även görs försök med eldrift inom luftfarten. Eftersom studien fokuserar på alternativ som kan användas inom en relativt snar framtid riktades studiens intresse mot alternativen HEFA och FT-diesel. m.fl. (M, C, KD, L) framhåller i kommittémotion 2018/19:26 behovet av att införa effektiva styrmedel som leder till teknikutveckling och minskade utsläpp (yrkande 5). För att och den svenska flygbranschen ska kunna bli ledande i en grön omställning vill motionärerna införa krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle för att säkerställa att utsläppen från flygandet minskar på riktigt. Motionärerna vill vidare införa klimatstyrande start- och landningsavgifter för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. bör enligt motionärerna även ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. Motionärerna vill också göra en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. (S) framhåller i motion 2018/19:705 behovet av att överväga insatser för att premiera s.k. gröna inflygningar. Begreppet gröna inflygningar används för att beskriva optimala förutsättningar för ett flygplan att flyga med minsta möjliga bränsleförbrukning/miljöpåverkan under sjunkfasen. Motionären pekar på att gröna inflygningar är långt ifrån standard och att de bl.a. är beroende av bra väder och särskild navigationsutrustning. ser allt fler flygplatser och bolag enligt motionären fördelarna med metoden då den kan spara på både miljön, kostnaderna och bullret. m.fl. (S) påtalar i motion 2018/19:1076 behovet av minskade klimatutsläpp från flygtrafiken. Motionärerna pekar på att mycket tyder på att världen står inför en stor mänsklig och miljömässig katastrof på grund av jordens temperaturökning. Motionärerna pekar på att luftfarten är en internationell bransch där olika länders intressen spelar in och att det därför har varit mycket svårt att komma överens om kraftfulla åtgärder. Enligt motionärerna måste alternativa regleringar komma till stånd både inom EU och internationellt. Motionärerna pekar vidare på att den offentliga sektorn är en stor aktör och konsument inom flyget och att det är viktigt att den är ett föredöme när det gäller att välja tåget när så är möjligt liksom att fler möten genomförs på distans. Enligt motionärerna bör alla statliga aktörer ha en policy som innebär att flyget undviks när så är möjligt och klimatpåverkan är så liten som möjligt. Motionärerna vill även att staten i upphandlingar av vissa nationella linjesträckningar verkar för att den senaste miljötekniken används i drift för att kunna påverka flyget i stort. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2018/19:1118 att miljösatsningar som berör svensk flygindustri ska innefatta beräkningarna av koldioxidläckage (yrkande 12). Motionärerna pekar på att miljöproblem i allmänhet och växthusgaser i synnerhet inte tar hänsyn till nationsgränser. Motionärerna anför att den miljöpolitik de förespråkar är konstruktiv och realistisk och utgår från att på det mest kostnadseffektiva sättet bekämpa miljöförstöring och utsläpp av växthusgaser globalt, utan att för den delen slå undan fötterna för svenska företag och flygindustri. Motionärerna anser att alltför betungande ekonomiska pålagor som läggs på svenska företag och flygindustri resulterar i att svensk produktion och industri flyttar till mindre nogräknade nationer med sämre reglerade miljömål, med ökade utsläpp som resultat. Den benämning som motionärerna använder för denna negativa företeelse är koldioxidläckage. m.fl. (L) framhåller i partimotion 2018/19:2058 att effektiva transporter spelar en avgörande roll för att säkerställa företagens konkurrenskraft och jobben och för att säkra tillväxt i hela (yrkande 3.2). Motionärerna pekar på att det inte finns något land inom EU som har så långt mellan landsändarna som och att detta gör oss beroende av väl fungerande flygtrafik och flygplatser i hela landet. Motionärerna anser att för att trafikslagen ska konkurrera på lika villkor måste dock flyget liksom de andra trafikslagen stå för sina egna klimatkostnader genom införandet av ekonomiska styrmedel som riktas mot utsläppen. Motionärerna vill att ska driva på för en europeisk flygskatt och att flyget internationellt ska betala för sina klimatkostnader. På nationell nivå vill motionärerna pröva ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar tillsammans med ett reduktionspliktsystem och klimatdeklarationer. m.fl. (L) framhåller i partimotion 2018/19:2059 behovet av att införa krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle för att säkerställa att utsläppen från flygandet minskar på riktigt, att införa klimatstyrande start- och landningsavgifter för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle samt att göra en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget (yrkande 5). Enligt motionärerna ska också i internationella förhandlingar driva på för att flyget ska betala för sina klimatkostnader; bl.a. framhålls behovet av att verka för en likartad flygskatt på EU-nivå. måste enligt motionärerna också vara pådrivande för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. m.fl. (S) framhåller i motion 2018/19:2087 behovet av att verka för att flyget motiveras att minska sina koldioxidutsläpp (yrkande 1). Motionärerna pekar på att flyget släpper ut 74 000 gånger mer koldioxid än vad tåget gör och att flyget är en av våra absolut största miljöbovar. Enligt motionärerna behöver det göras mycket mer än för att minska flygandet och minska utsläppen. Motionärerna framhåller vidare i samma motion behovet av att överväga att införa incitament som främjar teknikutvecklingen när det gäller flygplan (yrkande 2). Motionärerna pekar på den pågående stora teknikrevolutionen inom flyget där elektrifieringen snart kommer att vara en verklighet för kortare flygrutter. Motionärerna pekar vidare på att en ytterligare väg framåt är en ökad användning av biodrivmedel samt att det även bedrivs intensiv forskning på nya lätta material och flygplanens utformning. Motionärerna konstaterar att EU vill införa effektivare flygrutter och att detta kommer att ge stora bränslebesparingar liksom att ny forskning är till hjälp för att förstå den s.k. höghöjdseffekten. m.fl. (L) anför i partimotion 2018/19:2255 att flyget i ökad grad måste stå för sina klimatkostnader (yrkande 11). I väntan på en europeisk skatt på flygets utsläpp vill motionärerna att fler plan ska flyga på biobränsle och att det för att underlätta för konsumenten införs en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor. Motionärerna anser att det bör införas en avgift på utsläpp i stället för på resande. Genom en avgift på flygets utsläpp ökar enligt motionärerna flygbolagens incitament att minska sina utsläpp så att de flyg som släpper ut mer ska betala mer än de som släpper ut mindre. Motionärerna pekar även på att teknikutvecklingen går framåt och att ett modernare flygplan släpper ut betydligt mindre än äldre modeller. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2018/19:2427 behovet av en hållbar flygsektor (yrkande 3). För att höja omställningstempot i flygbranschen vill motionärerna se åtgärder för att öka användningen av biojetbränsle då flyget måste bekosta sin klimatpåverkan bättre och minska sina utsläpp. Motionärerna pekar på att det finns stor potential att producera biojetbränsle från t.ex. restprodukter från skogen men att det krävs långsiktiga spelregler och en stabil efterfrågan för att fler storskaliga produktionsanläggningar ska komma i produktion. Motionärerna vill därför att en kvotplikt för flyget utreds som tar sikte på ett fossilfritt inrikesflyg till 2030. Motionärerna anser också att Swedavia bör se över ökade möjligheter till rabatter för start och landning för de bästa planen och att statliga bolag och myndigheter bör ställa krav på och klimatkompensera sina tjänsteresor. Motionärerna framhåller vidare i samma kommittémotion att ska vara pådrivande inom och EU för att säkerställa att internationella avtal som syftar till att flyget i större utsträckning bär sina utsläpp och sin klimatpåverkan genomförs och följs (yrkande 6.1). Motionärerna pekar på att det EU-interna flyget omfattas av EU:s utsläppshandel, men att kraven på hur de tilldelas utsläppsrätter behöver skärpas. Att den internationella flygorganisationen 2016 kunde enas om åtgärder och mål för att minska klimatutsläppen från flyg är enligt motionärerna positivt, men måste nu vara pådrivande för att ICAO-systemet faktiskt levererar. Motionärerna anser också att de delar av Chicagokonventionen, grunddokument , som begränsar effektiva ekonomiska styrmedel för internationella klimatutsläpp från flyg bör revideras. Motionärerna framhåller vidare i samma kommittémotion behovet av att utreda förutsättningarna för en ökad användning av klimateffektiva drivmedel inom flyget (yrkande 8.1). Enligt motionärerna är det angeläget att öka användningen av förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen i flyget. m.fl. (MP) framhåller i partimotion 2018/19:2732 behovet av högre ambitioner vad gäller ekonomiska styrmedel för minskat flygresande, främst genom flygskatt och marknadsbaserade slottider, dvs. start- och landningstider (yrkande 7). Motionärerna menar att luftfarten är kraftigt subventionerad och att flyget till skillnad från andra transportslag inte betalar någon bränsleskatt. Motionärerna konstaterar vidare att det dessutom betalas ut mångmiljonbelopp av offentliga medel till olönsamma regionala flygplatser. Enligt motionärerna måste i ett längre perspektiv fler styrmedel införas där t.ex. marknadsmässig utdelning av slottider bör utredas. Enligt motionärerna är detta en typ av trängselavgifter för flyget som bl.a. skulle göra en utbyggnad av överflödig. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2018/19:2734 behovet av att införa klimatstyrande start- och landningsavgifter för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle (yrkande 66). Motionärerna pekar på att flyget svarar för en relativt liten men växande andel av de klimatpåverkande utsläppen och att det är angeläget att fortsätter att ligga i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. Motionärerna framhåller vidare i samma kommittémotion att aktivt ska verka via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt (yrkande 69). Motionärerna pekar på att klimathotet, som flygskatten är tänkt att avhjälpa, är globalt och att det därför behövs globala överenskommelser. Motionärerna menar att genom EU och den internationella luftfartsorganisationen kan ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomföras. Motionärerna pekar på att , bl.a. genom EU:s påtryckningar, har enats om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. m.fl. (M, C, KD, L) framhåller i kommittémotion 2018/19:2819 behovet av klimatstyrande start- och landningsavgifter för flyget (yrkande 109). Motionärerna pekar på att det är angeläget att införa effektiva styrmedel som leder till minskade utsläpp och teknikutveckling för att säkerställa ett minskat utsläpp från flygandet. Motionärerna pekar på att ett införande av klimatstyrande start- och landningsavgifter innebär att de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle premieras. och (båda C) vill i motion 2018/19:2848 pröva möjligheten att göra –till en helt grön flyglinje driven enbart med biobränsle inom ramen för en obligatorisk inblandning av biobränsle i flygbränsle i svenskt inrikesflyg. Motionärerna pekar på att flyget kommer att förbli enda snabba transportalternativ och att det därför är avgörande att flyget blir klimatanpassat. Enligt motionärerna skulle en obligatorisk inblandning av biobränsle med ett slutmål om ett helt fossilfritt flyg 2030 i praktiken kunna börja genomföras genom ett antal helt biobränslebaserade flyglinjer där –skulle vara en lämplig sådan första linje. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2018/19:2895 behovet av att utreda möjligheten att införa ytterligare miljödifferentiering för start- och landningsavgifter som uppmuntrar till investeringar i mer bränslesnåla plan och inblandning av biodrivmedel (yrkande 14). Motionärerna pekar på att flera åtgärder kommer att krävas för ett mer hållbart flyg och att det handlar om ny teknik, effektivisering, modernisering, flygsätt och drivmedel. Tillgången på biodrivmedel för flyget är fortfarande begränsad och det behövs enligt motionärerna långsiktiga styrmedel för att skapa en efterfrågan. Motionärerna vill därför undersöka förutsättningarna för ökad inblandning av biodrivmedel. För att skapa smartare drivkrafter för omställning av fordonsflottan vill motionärerna också utreda hur man ytterligare kan miljödifferentiera start- och landningsavgifter i syfte att uppmuntra till investeringar i mer bränslesnåla plan och inblandning av biodrivmedel. Motionärerna påtalar vidare i samma kommittémotion behovet av att införa krav på att erbjuda klimatkompensation som ett tillägg vid biljettköp (yrkande 15). Enligt motionärerna bör det bli obligatoriskt för aktörer som säljer flygbiljetter att erbjuda klimatkompensation som ett tillägg vid biljettköp, och för företag bör sådan klimatkompensation dessutom vara avdragsgill. Motionärerna menar att möjligheterna att välja form för klimatkompensation bör vara stora eftersom det kan öka intresset för att investera. Denna typ av insatser för att minska klimatutsläppen är enligt motionärerna dessutom ofta kostnadseffektiva, särskilt i utvecklingsländer, och bör därför uppmuntras. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2018/19:2901 en utredning av möjligheten att införa ytterligare miljödifferentiering för start- och landningsavgifter som uppmuntrar till investeringar i mer bränslesnåla plan och inblandning av biodrivmedel (yrkande 40). Motionärerna anser att flyget måste ta ett större klimatansvar och att syftet med en utredning är att skapa smartare drivkrafter för omställning av fordonsflottan. Utskottet vill inledningsvis peka på att det i den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan regeringspartierna, och Liberalerna (januariavtalet) ingår en punkt med inriktning på att minska flygets klimatpåverkan (punkt 32). I denna punkt anges att en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor genomförs och att bör ta en ledande roll när det gäller att omförhandla internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle. Vidare uttalas att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle ska införas och att möjligheten att införa miljöstyrande start- och landningsavgifter ses över. Vidare anges att en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament samt att när ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Utskottet är positivt till detta. Insatser för förnybara drivmedel och minskad klimatpåverkan inom luftfarten Utskottet vill framhålla flygets betydelse för ekonomi och konkurrenskraft samt för att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter såväl inrikes som utrikes. Utskottet vill betona att en omställning av luftfarten och transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Detta förutsätter dock ett samhälle där transporter används på ett mer effektivt sätt. Utskottet har behandlat motioner om ökad användning av biodrivmedel inom luftfarten, och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle (bet. 2016/17:TU12, rskr. 2016/17:220). Utskottet pekade på att användningen av biodrivmedel kan öka med rätt incitament även om det är billigare att använda fossila drivmedel än biodrivmedel. Utskottet menade även att åtgärder och styrmedel som bl.a. differentierade start- och landningsavgifter, gröna inflygningskorridorer och energieffektiva flygplan kan bidra till att minska flygets klimatpåverkan. Utskottet pekade även på att differentiering av start- och landningsavgifter baserat på drivmedel kan vara ett sätt att uppmuntra flygets gröna omställning utan att det skadar jobb eller tillväxt och att det bör utredas vidare. I den svenska flygstrategi som presenterades anger regeringen att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska och att flyget liksom övriga trafikslag ska bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Flyget ska även bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. I flygstrategin hänvisar regeringen också till internationella bedömningar som visar att den framtida teknikutvecklingen sannolikt inte kan väga upp mot utsläppen från framtida trafikökningar till 2030 eller 2045. Regeringen anser dock att det finns fortsatt potential att minska flygets utsläpp och att utvecklingen av nya motorer, nya material, ny teknik och nya processer som minskar bränsleförbrukningen även fortsättningsvis måste stödjas.