bet · H601AU10 · 2019-05-03 00:00:00 — Dessutom är det av största vikt att förenkla regelverket, vilket kan innebära att vissa krav på arbetsmiljöområdet inte gäller lika för stora som för små företag utan anpassas för att på bästa sätt säkra arbetsmiljöresultatet. En förbättrad arbetsmiljö för kvinnor är en viktig del i att minska sjukfrånvaron – inte minst i ljuset av det ovannämnda ökade antalet arbetssjukdomar. Jag noterar det utskottet anför och anser att det är bra att regeringen har frågorna om god arbetsmiljö högt på dagordningen. Jag ser också fram emot regeringens redovisning av vilka åtgärder den vidtagit med anledning av det tillkännagivande om arbetsmiljöstrategin som under föregående riktade till regeringen. Jag anser dock att än mer behöver göras med tydligare fokus på små företag och att det arbetet inte kan anstå. Jag anser därmed att regeringen bör vidta åtgärder för att förbättra arbetsmiljön på svenska arbetsplatser i enlighet med vad som anförts ovan. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2018/19:750 av och (båda S), 2018/19:957 av Kadir Kasirga m.fl. (S) och 2018/19:2842 av m.fl. (C) yrkande 11. Även om arbetsmiljön generellt sett är god i i en internationell jämförelse finns det mycket kvar att göra för att säkra varje individs trygghet på arbetsplatsen. Alla arbetsplatser, oavsett om det finns gällande kollektivavtal eller inte, måste vara säkra och bra arbetsplatser. Det behövs en tydlig och effektiv arbetsmiljölagstiftning samt en diskrimineringslag som gör det dyrt att bete sig illa. Arbetsgivaren är skyldig att förebygga psykisk och fysisk ohälsa. Det handlar om den fysiska arbetsmiljön för att förhindra skador men också om att förebygga och åtgärda diskriminering, trakasserier och mobbning. Vi anser att det är viktigt att företag ges rätt förutsättningar för att organisatoriskt förebygga arbetsmiljöskador. Det kan exempelvis vara genom utbildningar om hur arbetsgivaren systematiskt kan jobba med arbetsmiljöarbetet. Arbetsskadestatistiken visar på en uppgång av anmälda arbetsolyckor. En särskilt oroväckande trend är att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor till följd av organisatoriska och sociala problem har ökat . Mycket av den stress och överbelastning som många av arbetstagarna kan känna beror ofta på dålig planering från arbetsgivarsidan. Alltför ofta glöms den psykiska ohälsan bort. Som utskottet konstaterar görs mycket arbete när det gäller att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetslivet, men vi anser att detta är långt ifrån tillräckligt och att tydligare fokus bör ligga på att ta itu med den psykiska ohälsan. Vi anser därmed att regeringen bör vidta åtgärder för att underlätta för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbete i enlighet med vad som anförts ovan. , punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 30, 2018/19:697 av och (båda S), 2018/19:1176 av och (båda S), 2018/19:1309 av (S) yrkande 2, 2018/19:1967 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 32. Det viktigaste för att säkerställa en bra arbetsmiljö är ett välfungerande förebyggande arbetsmiljöarbete ute på arbetsplatserna. Som utskottet framhåller har både och parterna en viktig roll i detta. Insatser för att underlätta för arbetsgivare kan röra allt ifrån satsningar på kunskapsspridning till rådgivning och bättre verktyg. Många arbetsgivare vill göra rätt, men vet inte hur. En annan viktig del i att underlätta för företag, i synnerhet mindre företag, är att förenkla regelverket. Det måste helt enkelt vara lätt att göra rätt. En stor del av problemen med hög sjukfrånvaro finns inom den offentliga sektorn. Många av de yrken som brottas med en sämre arbetsmiljö har problem i verksamheten i form av underskott på personal eller brister i ledarskapet. I en studie genomförd av om sjukfrånvaro på grund av psykiska diagnoser konstateras att överrisker för att påbörja sjukfall med psykisk diagnos finns inom offentligfinansierad verksamhet. Man lyfter särskilt fram sjuksköterskor, barnmorskor, specialistsjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal samt grundskol- och gymnasielärare. Vi noterar att utskottet framhåller olika regeringsuppdrag och även den nationella inspektionsinsats som har påbörjat där en rad olika branscher kommer att inspekteras. Detta är bra, men vi anser att än mer bör göras för de nämnda yrkesgrupperna där sjukfrånvaron är oroväckande hög. Vi anser därmed att regeringen bör ge i uppdrag att stärka tillsynen av den psykosociala arbetsmiljön och sanktioner för arbetsgivare inom vissa yrkesgrupper i enlighet med vad som anförts ovan. , punkt 3 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 30, 2018/19:697 av och (båda S), 2018/19:1176 av och (båda S), 2018/19:1309 av (S) yrkande 2, 2018/19:1967 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 23, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 32. En av de mest lönsamma inkomstkällorna för den grova brottsligheten är människohandel. Större delen, runt 60–, av de utsatta utnyttjas i sexhandeln, men många tvingas också arbeta på allt från fabriker till restauranger eller nagelbarer. kan i sitt uppdrag komma i kontakt med arbetsplatser där människor utnyttjas och människohandel kan misstänkas. Myndighetens möjligheter att agera i dessa situationer är emellertid begränsade. Jag välkomnar liksom utskottet det arbete som görs för att motverka osund konkurrens och att polisen fått utökade möjligheter att göra arbetsplatsinspektioner. Jag delar dock inte den uppfattning som utskottet verkar ha om att dessa åtgärder är tillräckliga för att komma åt problemet med människohandel. Jag anser därmed att regeringen bör se över möjligheten att ge ett utökat brottsutredande uppdrag. , punkt 3 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2018/19:697 av och (båda S), 2018/19:1176 av och (båda S), 2018/19:1309 av (S) yrkande 2, 2018/19:1967 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 23, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 32. Vittnesmålen om sexuella trakasserier i arbetslivet som framkom i spåren av metoo-rörelsen och visar att mer behöver göras för att motverka att människor utsätts för sexuella trakasserier på jobbet. Vittnesmålen visar att det ofta finns en koppling mellan arbetsvillkor och utsattheten för sexuella trakasserier och övergrepp på arbetsplatsen. Detta bekräftas även av undersökning. För är det avgörande att metoo leder till politisk förändring. Ingen ska utsättas för sexuella trakasserier på sin arbetsplats. välkomnar de insatser som lyfts fram av utskottet men anser att det krävs ytterligare åtgärder för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet. En sådan åtgärd är att utöka inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet. Jag beklagar att utskottet inte tycks se behovet av förstärkta åtgärder på området, utan verkar vara tillfreds med det arbete som sker. Med det anförda anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet. , punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 30, 2018/19:697 av och (båda S), 2018/19:1176 av och (båda S), 2018/19:1309 av (S) yrkande 2, 2018/19:1967 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 19. Den fysiska miljön är viktig för att upprätthålla respekten för skolan som institution och det arbete som elever och lärare utför där. Det är rimligt att ställa samma krav på skolmiljön som på arbetsmiljön på andra arbetsplatser. Tyvärr har inte alla kommuner klarat av att prioritera skolan som arbetsplats, och lokalerna har på sina håll förfallit bortom det rimligas gräns. Jag anser mot denna bakgrund att regeringen bör verka för att kontinuerligt gör inspektioner för att upprätthålla en god skolmiljö. Ett sätt att rationalisera tillsynsarbete utan att för den skull tumma på säkerheten och arbetsmiljön vore att införa ett system med arbetsmiljödeklarationer. Likaväl som vi redovisar våra inkomster för staten skulle det vara rimligt att arbetsgivare redovisar arbetsmiljön genom en årlig deklaration. I ett system med arbetsmiljödeklarationer fyller arbetsgivaren och arbetstagarna gemensamt i ett av upprättat frågeformulär baserat på lag och föreskrifter för just det företaget. Denna deklaration ska göras så enkel att frågorna kan besvaras med ja eller nej. Deklarationen ska sedan undertecknas av ställföreträdare för företaget och företrädare för arbetstagarna. Deklarationen kan med fördel göras digitalt. Efter behandling av kan åtgärder vidtas utifrån deklarationens resultat. Förslaget innebär att alla företag inom samma bransch blir behandlade på samma sätt från myndighetens sida. Antalet inspektörer kan minskas och antalet distrikt kan reduceras. Detta innebär en besparing för statskassan utan att arbetsmiljön försämras. Tvärtom skulle kontrollen bli effektivare och mer rättvis. Jag beklagar att utskottet inte heller detta år är öppet för att pröva nya metoder för att effektivisera den tillsyn som bedriver. Jag menar att det finns all anledning att rationalisera myndighetens arbete, och jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att initiera ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera den egna arbetsplatsens arbetsmiljö genom s.k. arbetsmiljödeklarationer i enlighet med vad som anförts ovan. , punkt 3 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkande 30, 2018/19:697 av och (båda S), 2018/19:1176 av och (båda S), 2018/19:1309 av (S) yrkande 2, 2018/19:1967 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2758 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2807 av m.fl. (M) yrkande 23, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 19, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 32. Genom en mer systematisk strategi för att ta emot och uppmuntra anställda att lämna tips skulle fler arbetsplatser med bristande arbetsmiljö upptäckas och inspekteras. Det skulle vara en viktig signalverkan och förhoppningsvis resultera i att fler arbetsgivare skulle börja agera förebyggande men också ta sitt ansvar när diskriminering uppenbarar sig på arbetsplatserna. Vi behöver korta de avstånd som krävs för att kvinnor och män ute på arbetsplatser ska våga säga ifrån. Att det ska behöva krävas ett metoo-upprop för att arbetstagare i över huvud taget ska våga säga ifrån är rätt talande. Detta visar att vi måste göra det enklare att tipsa och göra anmälningar om missförhållanden på arbetsplatser. Som utskottet nämner riktade under förra mandatperioden ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder så att kan införa förbättrade rutiner för att ta emot tips och anmälningar. Vi ser fram emot att ta del av resultatet av detta arbete, men vi anser att det finns anledning att se till att det också blir enklare för arbetstagare att anmäla. Vi anser därmed att regeringen bör verka för att det ska bli enklare för arbetstagare att anmäla sina arbetsplatser till och . Personer som vågar anmäla och påtala brister, s.k. visselblåsare, måste få stöd av såväl myndigheter och arbetsgivare till att göra så. Liberalerna anser därför att bör ges i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare att rapportera utan att riskera påföljder från såväl arbetsgivare som andra anställda. Det måste kunna ske anonymt, framför allt i situationer där det är arbetsgivaren som har trakasserat personen som anmäler. Sanktioner måste enligt vår mening vara strängare mot aktörer som vill förvägra visselblåsare att yttra sig. Vi anser därmed att regeringen bör vidta åtgärder för att stärka skyddet för s.k. visselblåsare på arbetsplatser i enlighet med det som anförts ovan. Avslutningsvis vill vi uppmärksamma Liberalernas budgetförslag där partiet föreslog att det inrättas en enhet hos som uteslutande arbetar med psykisk ohälsa, trakasserier och diskriminering på arbetsplatser. Denna satsning står vi naturligtvis fortfarande bakom, och vi hänvisar till Liberalernas särskilda yttrande i betänkande 2018/19:AU2. Särskilt om kvinnors arbetsmiljö, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:725 av (SD), 2018/19:1029 av m.fl. (S) och 2018/19:2757 av (S). Vi noterar att utskottet delar den oro över kvinnors arbetsmiljö som bl.a. uttrycker i sin motion. Vi välkomnar liksom utskottet det arbete som görs inom t.ex. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap för att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet, men vi anser att arbetet måste intensifieras ytterligare. En bra arbetsmiljö är en viktig faktor för att fler människor ska få möjlighet att kunna arbeta längre och utan risker för ohälsa. Även om arbetsmiljön förbättrats på många plan, är det oroväckande att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor till följd av organisatoriska och sociala problem ökade enligt den senaste arbetsskadestatistiken. En viktig orsak är utvecklingen inom kvinnodominerade branscher som vård och omsorg. Vi menar att jämställdhetsfrågorna behöver belysas och lyftas in i den här bilden på ett tydligare sätt. Det finns mycket som tyder på att kvinnors högre sjukfrånvaro i många fall har inslag av såväl medicinska som sociala och ekonomiska aspekter. Vi vet att skillnaderna i uttag av föräldraförsäkring får långtgående konsekvenser för kvinnors sysselsättning, löneutveckling och framtida pensionsinkomst, och det finns tydliga tecken på att dessa skillnader även spelar en roll i de skillnader vi ser i ohälsa och sjukfrånvaro mellan kvinnor och män. Ett mer jämställt föräldraskap är därför en viktig utgångspunkt inte bara utifrån ett barnperspektiv och av rättviseskäl och hälsoskäl, utan det finns även ett tydligt samhällsekonomiskt intresse. Vi anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder mot kvinnors ohälsa i enlighet med vad som anförts ovan. Särskilt om kvinnors arbetsmiljö, punkt 4 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 6, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:725 av (SD), 2018/19:1029 av m.fl. (S) och 2018/19:2757 av (S). Jag noterar att utskottet delar den oro över kvinnors arbetsmiljö som bl.a. uttrycker i sin motion. Jag välkomnar liksom utskottet det arbete som görs inom t.ex. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap för att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet, men jag anser att arbetet måste intensifieras ytterligare. En av de största samhällsutmaningarna framöver handlar om att hantera kostnaderna för de ökande sjuktalen. För är det viktigt att belysa hela problembilden för den sjuka. Faktorer utöver arbetssituationen är bl.a. familjesituationen, egna barn och bonusbarn, levnadsförhållanden i form av ekonomisk situation och socialt nätverk. Kvinnor står för en betydande del av sjuktalen – något som har ett starkt samband med effekterna av dagens familjebildningsmönster. Det är därför mycket angeläget att belysa jämställdhetsaspekten av sjukskrivningarna. Med det anförda anser jag att regeringen bör ge ett uppdrag till eller Myndigheten för arbetsmiljökunskap att tillsammans med berörda parter se över de ökande sjukskrivningarna och belysa jämställdhetsaspekten av sjukskrivningarna. Särskilt om kvinnors arbetsmiljö, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2018/19:725 av (SD), 2018/19:1029 av m.fl. (S) och 2018/19:2757 av (S). Jag noterar att utskottet delar den oro över kvinnors arbetsmiljö som bl.a. uttrycker i sin motion, och jag välkomnar liksom utskottet det arbete som görs inom t.ex. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap för att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet. Det finns många olika orsaker till att kvinnor i högre grad än män drabbas av arbetsskador i vissa branscher. Hur arbetet är organiserat, hur ledarskapet ser ut och vilka förutsättningar som finns att utföra arbetet är några exempel. Utmärkande för ohälsan hos kvinnor är arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer. Ofta är arbetsgivaren omedveten om skillnaderna, och det finns en stor utmaning i att göra alla medvetna om det omedvetna. Jag menar därför att regeringen bör ge ett specifikt uppdrag att utifrån den kunskap som finns kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och utveckla verktyg för hur man kan förebygga dessa riskfaktorer. Det är angeläget att koncentrerar sitt arbete till de sektorer där utsattheten i arbetsrollen är som störst. Särskilt om kvinnors arbetsmiljö, punkt 4 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 9, 2018/19:2860 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2018/19:725 av (SD), 2018/19:1029 av m.fl. (S) och 2018/19:2757 av (S). Vi noterar att utskottet delar den oro över kvinnors arbetsmiljö som bl.a. Liberalerna uttrycker i sin motion, och vi välkomnar liksom utskottet det arbete som görs inom t.ex. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap för att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet, men vi anser att arbetet måste intensifieras ytterligare. Arbetsskadestatistiken visar på en uppgång av antalet anmälda arbetsskador. En särskilt oroväckande trend är att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor till följd av organisatoriska och sociala problem har ökat . Mycket av den stress och överbelastning som många av arbetstagarna känner beror på dålig planering ifrån arbetsgivarsidan. Vi har ett väldigt stort problem inte bara i arbetslivet utan i hela samhället med psykisk ohälsa, och det är framför allt kvinnor som drabbas. Den psykiska ohälsan är den näst vanligaste orsaken till sjukskrivning. Bland kvinnor är det den vanligaste orsaken. Under de många metoo-kampanjerna uppmärksammades och utmanades diskriminering och förlegade normer på arbetsplatser. Uppropen har blottlagt det systematiska förtryck och de kränkningar som kvinnor har fått utstå på sina arbetsplatser. Det har blivit uppenbart att svensk arbetsmiljöpolitik behöver ändra inriktning så att psykisk ohälsa, mobbning och sexuella trakasserier tas på fullaste allvar och förebyggs. Vi anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att förbättra arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken i enlighet med vad vi anfört ovan. Preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkande 6. Enligt statistik är den genomsnittliga utredningstiden för brottet vållande till annans död på arbetsplats närmare dubbelt så lång som vållande till annans död som inte har samband med någon arbetsplats. Utredningsläget för arbetsmiljöbrott är problematiskt av flera skäl. Mer resurser krävs, främst bättre kvalificerade resurser hos polisen och . Därutöver är utredningsläget komplicerat utifrån sakfrågans natur. Entreprenader sker ofta i många led, och detta är vanligt förekommande på svenska byggarbetsplatser. Utifrån den samlade bilden av problematiken i dessa utredningar vill vi utöka preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott. Preskriptionstiden för normalgraden av arbetsmiljöbrott är . Vid grova brott är den . Denna preskriptionstid anser vi bör utökas till det dubbla, dvs. för normalgraden och för grova brott. Vi välkomnar att regeringen tycks vara öppen för att förlänga preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, men anser att frågan bör hanteras skyndsamt. Vi upprepar därför även detta år krav och anser att regeringen bör återkomma med förslag om förlängd preskriptionstid för arbetsmiljöbrott i enlighet med vad som anförts ovan. Skyddsombud, punkt 6 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:383 av m.fl. (V) yrkandena 31–33 och 2018/19:2060 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 5. En bra arbetsmiljö är en viktig förutsättning för ett långt och hållbart arbetsliv. De lokala och regionala skyddsombuden spelar enligt en avgörande roll i det arbetet. För att skyddsombuden ska kunna utföra sitt uppdrag behöver de ges goda förutsättningar att verka. finns betydande hinder för detta. har tre konkreta förslag för att stärka skyddsombudens roll. Det första förslaget gäller utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud. Enligt nuvarande bestämmelser krävs att en lokal arbetstagarorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för arbetsstället. Inom vissa branscher medför medlemskravet betydande praktiska problem. Det gäller dels branscher med rörliga eller tillfälliga arbetsplatser, dels branscher med allmänt stor personalomsättning och där arbetet i hög grad utförs av bemanningsföretag. Problemet har påtalats av arbetstagarorganisationer .