bet · H601UbU8 · 2019-04-08 00:00:00 — har tillkännagett för regeringen att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 punkt 4, rskr. 2015/16:137). Regeringen har gett i uppdrag att utreda vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism (U2018/00162/GV, U2018/00209/GV). redovisade sitt uppdrag (läs mer nedan). I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder bedömer regeringen att punkten inte är slutbehandlad (s. 292 och 294). uppdrag i arbetet mot våldsbejakande extremism I regleringsbrevet (U2018/00162/GV, U2018/00209/GV) fick i uppdrag att utreda vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen skulle vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmannen gällande enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som och polisen i dessa frågor. skulle också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. redovisade sitt uppdrag (dnr 5.1.3-2018:106). Av redovisningen framgår bl.a. följande. Skolan har en viktig roll i arbetet mot våldsbejakande extremism. Det är genom att ge barn och elever en bra utbildning i en trygg miljö som skolan kan förebygga att unga involveras i våldsbejakande extremism. Skolan har ett viktigt demokratiskt uppdrag. I skolan ska barn och elever få kunskaper, förmågor och värderingar som möjliggör ett aktivt samhällsdeltagande. En viktig del av skolans demokratiuppdrag är att skolan ska främja ett öppet samtalsklimat där olika åsikter kan mötas, prövas och bemötas. Det är viktigt att samtal som kan väcka starka känslor och skapa spänningar bygger på tillitsfulla relationer och sker under trygga och ordnade former. I skolans uppdrag ingår att på olika sätt ge barn och elever stöd i skolan. Stöd till barnet eller eleven utanför skolsituationen är det andra aktörer som ska ge, t.ex. eller hälso- och sjukvården. I de fall ett barn eller en elev behöver stöd även från andra aktörer kan insatserna behöva samordnas. Oro för att ett barn far illa eller riskerar att fara illa ska alltid anmälas till . Det kan t.ex. handla om oro för ett barn som befinner sig i eller riskerar att hamna i en våldsbejakande extremistmiljö. Oro för ett barn ska inte anmälas eller rapporteras till polisen eller lokala samordnare mot våldsbejakande extremism. Skolan ska inte heller rapportera barns och elevers åsikter eller olika möjliga tecken på radikalisering in i våldsbejakande extremism till polis, säkerhetspolis eller lokala samordnare. Det ingår inte i skolans uppdrag. Däremot kan det finnas anledning att göra en orosanmälan till . Om det finns misstanke om att en elev har begått eller kommer att begå brott måste skolan också i varje enskilt fall bedöma om en polisanmälan ska göras. I skolans demokratiska uppdrag ingår att försöka få alla barn och elever att respektera och bejaka samhällets grundläggande värden. För att kunna svara på vad skolan ska och får göra för att få ett enskilt barn eller elev att respektera och bejaka samhällets grundläggande värden krävs enligt en analys av bestämmelserna om skolans demokratiska uppdrag, och då i förhållande till barns och elevers rättighetsskydd. som skolan ska påverka och stimulera barn och elever att respektera och bejaka samhällets grundläggande värden måste skolan respektera barns och elevers grundläggande fri- och rättigheter. föreslår därför att det tillsätts en utredning som får i uppdrag att närmare analysera bestämmelserna om skolans demokratiska uppdrag, och då i förhållande till barns och elevers rättighetsskydd. Det är viktigt att det i utredningens uppdrag också ingår att kartlägga och utvärdera befintliga metoder och arbetssätt samt att ta ställning till om dessa är förenliga med gällande rätt. För att ska kunna svara på hur skolan ska samverka med och polisen i arbetet mot våldsbejakande extremism krävs fortsatt samverkan med och . kommer att fortsätta arbetet med att ge skolorna stöd och vägledning i olika frågor som kan uppkomma i arbetet mot våldsbejakande extremism. Förutom att har haft i uppdrag att utreda skolans roll i arbetet mot våldsbejakande extremism har verket också i uppdrag att förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. Denna del av uppdraget redovisades (dnr 7.5.2-2018:1674). Av redovisningen framgår bl.a. att har flera uppdrag att stödja skolor att bemöta olika former av intolerans och detta uppdrag innebär att förstärka redan befintligt stöd. De tidigare insatserna adresserar inte alltid området direkt, men är redskap för att skapa förutsättningar för att motverka intolerans och extremism. har dessutom flera pågående och planerade insatser som på olika sätt kan verka förebyggande. Arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism inom EU Inom EU pågår samarbete om bl.a. det förebyggande arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism. antog EU:s utbildningsministrar den s.k. Parisdeklarationen, som är en deklaration om främjande av aktivt medborgarskap och gemensamma demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning. Med utgångspunkt i denna deklaration har EU vidtagit åtgärder för att bl.a. utbyta erfarenheter kring frågor om hur radikalisering och våldsbejakande extremism kan förebyggas genom utbildning. antog kommissionen meddelandet Att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsbejakande extremism (COM(2016) 379). I meddelandet betonade kommissionen bl.a. att arbetet mot våldsbejakande extremism kräver en kombination av åtgärder på flera olika politikområden, vilket betyder att myndigheter och andra aktörer på alla nivåer – lokal, regional, nationell, europeisk och internationell – behöver samverka. bereddes utbildningsutskottet tillfälle att lämna ett yttrande till över kommissionens meddelande om arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism (COM(2016) 379) i de delar som berörde utskottets beredningsområde. Utskottet lyfte bl.a. fram stödet till lärare för att rusta dem bättre när det gäller att upptäcka tidiga tecken på radikalisering och till att hantera mångfald i klassrummen. Utskottet betonade även vikten av att samarbeta med och inom utbildningsområdet, inte minst när det gäller verktyg för lärarstöd, samt av att ta fram ny kunskap genom forskning om radikalisering (utl. 2016/17:KU12, yttr. 2016/17:UbU3y). antog slutsatser om integrering med mångfald för att ge alla en bra utbildning. I slutsatserna lyfts bl.a. fram att medlemsländerna ska främja utvecklingen av och anpassa åtgärder för att tidigt identifiera och motarbeta radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism samt att uppmuntra nyskapande arbetssätt och samarbeten mellan olika aktörer på lokal nivå, utbildningsinstitutioner, föräldrar och det civila samhället för att öka inkluderingen och därmed bidra till att motverka radikalisering. presenterade kommissionen ett förslag till en rådsrekom-mendation om främjande av aktivt medborgarskap och gemensamma demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering (COM(2018) 23) utifrån Parisförklaringen och det ovan nämnda meddelandet om att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism. överlade med regeringen om rekommendationen (prot. 2017/18:32) och den antogs av rådet . När det gäller yrkanden om skolans värdegrund konstaterar utskottet att de viktigaste fundamenten för skolans värdegrund finns fastlagda i skollagen. Skollagens bestämmelser tydliggör bl.a. att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. När det gäller yrkanden om att främja demokratiska värderingar och att skolan ska vara partipolitiskt neutral vill utskottet framföra följande. Skolan har ett viktigt demokratiskt uppdrag som regleras såväl i skollagen som i läroplaner, ämnesplaner och kursplaner. Frågor om samhällsstyret, däribland politisk information, är en del av undervisningen och även av utbildningen i övrigt. I skolans läroplaner finns närmare beskrivningar av de grundläggande värden som skolan ska förmedla, exempelvis att skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt att undervisningen ska vara saklig och allsidig. Det innebär enligt utskottets mening att all personal i skolan har ansvar för att i undervisningen och i sin yrkesutövning praktisera och levandegöra skolans värdegrund och de grundläggande demokratiska värderingarna samt iaktta saklighet och opartiskhet. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om de lagändringar som trädde i kraft om politisk information i skolan. Utskottet ser positivt på att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka skolans värdegrund och personalens kompetens när det gäller dessa frågor. När det gäller yrkanden som berör konfessionella inslag i skolan avvaktar utskottet den pågående utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:59). Uppdraget ska redovisas . Vad gäller yrkandet om insatser för ett breddat och skärpt arbete mot extremism delar utskottet motionärernas uppfattning om denna frågas stora betydelse. slutredovisade den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism sitt arbete, ett uppdrag som pågått . Utskottet instämmer med utredarens slutsatser att skolan genom att stärka elevernas källkritiska förmåga och kunskaper om hur man kan identifiera propaganda kan bidra till att rekrytering på sociala medier till våldsbejakande extremistmiljöer motverkas. Utskottet vill även framhålla att det ligger i skolans kärnuppdrag att lära ut en demokratisk värdegrund och fostra demokratiska medborgare. I sammanhanget vill utskottet även påminna om att i regleringsbrevet fick i uppdrag att utreda vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Som framgår ovan redovisade sitt uppdrag . Av redovisningen framgår bl.a. skolan har en viktig roll i arbetet mot våldsbejakande extremism. Förutom att har haft i uppdrag att utreda skolans roll i arbetet mot våldsbejakande extremism har verket också i uppdrag att förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. Denna del av uppdraget redovisades . Utskottet kommer att följa regeringens och fortsatta arbete när det gäller denna viktiga fråga. Utskottet kan också konstatera att det även på EU-nivå pågår samarbete och erfarenhetsutbyte inom frågor som gäller arbetet med att stärka de grundläggande värdena samt förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism. Med hänvisning till det som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2018/19:378 (SD) yrkandena 10, 32 och 33, 2018/19:1060 (S), 2018/19:1074 (S), 2018/19:1257 (SD), 2018/19:1270 (SD) och 2018/19:2861 (C) yrkande 33. Jämställdhet och könsuppdelad undervisning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhet och normkritik och om att undervisningen i skolan inte ska vara könsuppdelad. Jämför reservation 3 (SD), 4 (V), 5 (L) och 6 (M, SD). I motion 2018/19:1989 av (S) anförs att skolan bör stärka sitt arbete med normkritik. Den främsta anledningen till att skolan bör stärka sitt arbete med normkritik är enligt motionären att skolan ska vara en trygg plats där ingen elev ska behöva skämmas för vare sig sin egen identitet eller sin familjesituation. I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 16 föreslår motionärerna ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad. Motionärerna menar att det är oförenligt med skolans värdegrund och jämställdhetsuppdrag. Frågan om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad lyfts även fram i kommittémotion 2018/19:2835 av m.fl. (M) yrkande 22. Där anför motionärerna att förslaget inte utesluter att det även i fortsättningen ska finnas möjlighet för skolor att göra tillfälliga och pedagogiskt motiverade gruppindelningar av eleverna. I kommittémotion 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkande 3 efterfrågas att de nya delmålen inom jämställdhetspolitiken som syftar till en jämställd utbildning även ska beakta frågan om könssegregerade aktiviteter i skolan och frågan om pojkars skolresultat. I motion 2018/19:348 av (SD) framförs att läroplanens formulering om skolans ansvar för att motverka traditionella könsmönster bör strykas. I partimotion 2018/19:1760 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs att det ska tas fram ett stödmaterial för hur personal bör bemöta transpersoner i skolan. Enligt motionärerna behöver skolor stöd i hur de ska göra skolorna tryggare för unga transpersoner, i hur de ska tänka kring könsmärkta skoltoaletter eller omklädningsrum, och i fråga om könsnormer och kunskap om att ha elever som genomgår könsbekräftande vård eller är icke-binära. I partimotion 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 7 framförs att elever ska uppmuntras att göra studie- och framtidsval som bygger på deras egna önskningar, inte könsrollsbundna förväntningar. Detta ska enligt motionärerna genomsyra arbetet genom utbildningsväsendets alla nivåer. I motion 2018/19:519 av och (båda L) yrkande 1 framför motionärerna att samtycke och normkritik bör införas i läroplanen för grund- och gymnasieskolan. Motionärerna anser att det svenska samhället måste börja tala om våld och sexuellt våld som manliga problem och jobba för att män aktivt ska verka för och få stöd till att bryta med de destruktiva manlighetsnormerna. I yrkande 2 anförs att det bör införas särskilda satsningar för att motverka antipluggkultur bland killar. Av 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare ska var och en som verkar inom utbildningen främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Enligt 1 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) har lagen till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Enligt 2 kap. 5 § diskrimineringslagen gäller att den som bedriver verksamhet som avses i skollagen (2010:800) eller någon annan utbildningsverksamhet (utbildningsanordnare) inte får diskriminera något barn eller någon elev, student eller studerande som deltar i eller söker till verksamheten. Anställda och uppdragstagare i verksamheten ska likställas med utbildningsanordnaren när de handlar inom ramen för anställningen eller uppdraget. Vidare anges i diskrimineringslagens 3 kap. bl.a. att en utbildningsanordnare inom ramen för sin verksamhet ska arbeta med aktiva åtgärder, dvs. ett förebyggande och främjande arbete för att inom verksamheten motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter. För en utbildningsanordnare ska arbetet med aktiva åtgärder bl.a. omfatta undervisningsformer och organisering av utbildningen samt studiemiljö. Bakgrund och pågående arbete Särskilt om könsuppdelad undervisning I betänkande 2016/17:UbU17 lämnade ett tillkännagivande om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad (rskr. 2016/17:250). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå nödvändiga ändringar i skollagen med utgångspunkten att barn och elever som huvudregel inte ska vara uppdelade efter kön i undervisningen och utbildningen i övrigt (dir. 2018:33). Utredningen, som har tagit sig namnet Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven, ska redovisa sitt uppdrag . I skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder bedömer regeringen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (s. 177 –178). beslutade regeringen om ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Läroplansändringarna innebär bl.a. att utbildningen och undervisningen ska organiseras och genomföras så att barn och elever möts oavsett könstillhörighet samt att skolan har ett ansvar att motverka könsmönster som kan begränsa elevernas lärande, val och utveckling – det senare utifrån uppfattningen att det sätt som skolan organiserar utbildningen på, hur elever blir bemötta samt vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras uppfattning om vad som är manligt och kvinnligt. Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att föreslå ändringar i läroplanerna för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rättigheter och möjligheter. Uppdraget ska genomföras med utgångspunkt i redovisning av ett regeringsuppdrag om att föreslå ändringar i läroplaner (U2017/00412/S) och med hänsyn till de olika skolformernas karaktär. Uppdraget redovisades till () . arbete inom jämställdhetsområdet m.m. är en av 41 myndigheter som haft ett särskilt regeringsuppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering –2018 (U2015/04713/S). Jämställdhetsintegreringen ska leda till att verksamheten bättre bidrar till det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhetsperspektivet har uppmärksammats i bl.a. uppdraget att kartlägga gymnasiesärskolor som bedriver undervisning integrerad med gymnasieskolan, lägesbedömning och i myndighetens strategi för nationell skolutveckling. har även haft ett flertal olika regeringsuppdrag inom jämställdhetsområdet i skolan (U2011/7067/S, U2011/263/[delvis], U2012/3983/S, U2012/3266/S, U2012/1362/S, U2012/492/S, U2013/5044/S, U2012/7365/S). insatser har främst bestått i kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och erfarenhetsspridning, samverkan och produktion av material. I en avslutande redovisning (dnr 2011:01314) presenterades insatser som gjort inom ramen för de regeringsuppdrag om jämställdhet som myndigheten har fått . Statskontoret har utvärderat uppdrag och överlämnade rapporten i skolan – utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 (rapport 2015:7). Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S) tog fram kompetensutvecklingsmaterial med fokus på elevers delaktighet och inflytande i undervisningen samt avseende arbetet med att främja likabehandling. Syftet är att utveckla arbetet med jämställdhet, och även normkritik och kränkande behandling, som är viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv. har även arbetat fram olika stödinsatser som avser arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, däribland gällande jämställdhet och normkritik. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen lämnades till (). Regeringen har utsett till en av flera strategiska myndigheter med uppdrag att inom sitt verksamhetsområde främja hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter (U2018/02964/S). I uppdraget ingår att identifiera och redovisa utvecklingsbehov och mål samt aktiviteter som myndigheten avser att vidta och genomföra –2020. Myndigheten bör i arbetet med uppdraget föra en dialog och vid behov genomföra insatser tillsammans med övriga strategiska myndigheter, dvs. , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , , och . Myndigheten bör även inhämta kunskap och erfarenhet från andra aktörer som besitter kunskap inom området, såsom olika organisationer som företräder hbtq-personers rättigheter och Nationella sekretariatet för genusforskning vid . Utskottet vill inledningsvis understryka att jämställdhet är ett av de värden som skolan ska gestalta och förmedla och som har betydelse för skolans verksamhet och uppdrag. Vikten av arbetet med jämställdhetsfrågor framgår också tydligt i skolans styrdokument. Enligt läroplanerna ska undervisningen till innehåll och upplägg präglas av ett jämställdhetsperspektiv. beslutade regeringen om ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Läroplansändringarna innebär bl.a. att utbildningen och undervisningen ska organiseras och genomföras så att barn och elever möts oavsett könstillhörighet samt att skolan har ett ansvar att motverka könsmönster som kan begränsa elevernas lärande, val och utveckling. Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . Utskottet vill också lyfta fram att har haft ett flertal olika regeringsuppdrag inom jämställdhetsområdet. Vidare vill utskottet hänvisa till att regeringen gett i uppdrag att vara en av flera strategiska myndigheter med uppdrag att inom sitt verksamhetsområde främja hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter (U2018/02964/S). När det särskilt gäller yrkanden om könsuppdelad undervisning vill utskottet också hänvisa till att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå nödvändiga ändringar i skollagen med utgångspunkten att barn och elever som huvudregel inte ska vara uppdelade efter kön i undervisningen och utbildningen i övrigt (dir. 2018:33). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet ser fram emot att ta del av de förslag som väntas på området och ser inga skäl att föregripa den pågående utredningen. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2018/19:108 (SD) yrkande 3, 2018/19:348 (SD), 2018/19:519 (L) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1760 (V) yrkande 11, 2018/19:1989 (S), 2018/19:2593 (L) yrkande 7, 2018/19:2806 (M) yrkande 16 och 2018/19:2835 (M) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för att motverka mobbning, hedersvåld och sexuella trakasserier i skolan. Jämför reservation 7 (M, KD), 8 (L), 9 (M), 10 (C) och 11 (L). Insatser för att motverka mobbning I motion 2018/19:1973 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör beakta behovet av att stärka skolornas arbete för att förhindra och stoppa mobbing och kränkningar, samt överväga behovet av att skärpa lagen om skolors skyldighet att agera mot mobbning. I kommittémotion 2018/19:2806 av m.fl. (M) yrkande 10 framförs att diskrimineringslagens regler som rör skollagsreglerad verksamhet bör flyttas till skollagen och samordnas med reglerna om kränkande behandling. Som en följd av detta bör tillsynsansvaret för arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet läggas på Skolinspektionen. I yrkande 11 framför motionärerna att möjligheten att inrätta en nationell visselblåsarfunktion, dit elever och personal kan vända sig för att uppmärksamma systematiska missförhållanden på en skola rörande exempelvis sexuella trakasserier, bör ses över. I kommittémotion 2018/19:2824 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att alla skolor ska ha forsknings- och evidensbaserade program mot kränkningar och trakasserier. I yrkande 6 betonas lärares och skolledares anmälningsskyldighet vid kränkningar och trakasserier. I motion 2018/19:203 av (SD) föreslås en ändring i skollagen om mobbning, vilken innebär att en elev som misstänks för mobbning ska stängas av från undervisningen fram till dess att en utredning har genomförts.