bet · H601KrU15 · 2019-04-15 00:00:00 — Civila samhället inklusive trossamfund Utskottet föreslår att avslår yrkanden från allmänna motionstiden /19 om bl.a. stöd till trossamfund, samordning av interreligiösa råd, bidrag till det civila samhället, förenklade regler för administration, hinder för engagemang, att sprida goda exempel, civilsamhället och integration, säkerhet i lokaler, äldres ensamhet, ideella föreningar och konkurrensrätten samt allmänna samlingslokaler. Skälen för att utskottet avstyrker motionsyrkandena är främst hänvisning till pågående utredningar och att man på olika håll arbetar med frågorna. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 3 särskilda yttranden (SD, C, L). 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stöd till trossamfund m.m. Nationell samordning av interreligiösa råd Granskningsgrupp som stöd inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället Förenklade regler för administration m.m. Sprida goda exempel på samverkan Civilsamhällets bidag till integration Förutsättningar för föreningslivet att bryta äldres ensamhet Ideella föreningar och konkurrensrätten Bättre stöd till samlingslokalhållarna Motioner som bereds förenklat 1.Stöd till trossamfund m.m., punkt 1 (SD) 2.Nationell samordning av interreligiösa råd, punkt 2 (KD) 3.Muslimska , punkt 3 (SD) 4.Bidrag till organisationer som sanktionerar hedersrelaterad brottslighet, punkt 4 (M, KD) 5.Bidrag till det civila samhället m.m., punkt 5 (M) 6.Bidrag till det civila samhället m.m., punkt 5 (SD) 7.Bidrag till det civila samhället m.m., punkt 5 (C) 8.Bidrag till det civila samhället m.m., punkt 5 (L) 9.Förenklade regler för administration m.m., punkt 7 (V) 10.Förenklade regler för administration m.m., punkt 7 (KD) 11.Hinder för engagemang, punkt 8 (V) 12.Sprida goda exempel på samverkan, punkt 9 (M) 13.Civilsamhällets bidag till integration, punkt 10 (C) 14.Säkerhet i lokaler, punkt 11 (C) 15.Ideella föreningar och konkurrensrätten, punkt 13 (V) 1.Stöd till trossamfund m.m., punkt 1 (SD) 2.Bidrag till organisationer som sanktionerar hedersrelaterad brottslighet, punkt 4 (C, L) 3.Förenklade regler för administration m.m., punkt 7 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stöd till trossamfund m.m. 2018/19:440 av och (båda SD) yrkandena 3, 5 och 7–9, 2018/19:443 av och (båda SD) yrkandena 1–4, 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2018/19:1008 av Boriana (M) och 2018/19:1332 av Boriana (M). Reservation 1 (SD) Nationell samordning av interreligiösa råd 2018/19:411 av (KD). Reservation 2 (KD) 2018/19:440 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (SD) Bidrag till organisationer som sanktionerar hedersrelaterad brottslighet 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 60. Reservation 4 (M, KD) Bidrag till det civila samhället m.m. 2018/19:134 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:530 av och (båda L) yrkandena 1 och 3, 2018/19:1282 av i m.fl. (SD), 2018/19:1819 av (M), 2018/19:2259 av m.fl. (L) yrkande 1, 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 12, 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 3, 2018/19:2926 av (L) och 2018/19:2967 av och (båda SD) yrkande 4. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (L) Granskningsgrupp som stöd inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället 2018/19:2802 av (SD). Förenklade regler för administration m.m. 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 11 (V) Sprida goda exempel på samverkan 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 12 (M) Civilsamhällets bidag till integration 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 13 (C) 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 14 (C) Förutsättningar för föreningslivet att bryta äldres ensamhet 2018/19:2182 av m.fl. (S). Ideella föreningar och konkurrensrätten 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 15 (V) Bättre stöd till samlingslokalhållarna 2018/19:2387 av (C). Motioner som bereds förenklat 2018/19:403 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 6, 2018/19:2446 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2018/19:2690 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 8 och 14, 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 17 och 2018/19:2863 av m.fl. (M) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (SD), (S), Per Lodenius (C), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (M), (SD) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om det civila samhället. Av dessa bereds 11 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsförslagen finns i bilaga 1. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser och kooperativ m.m. Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att få statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Vidare omfattas organisationernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Området omfattar också forskning och annan kunskapsutveckling om det civila samhällets omfattning, roll, sammansättning, verksamhet och utveckling. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). I betänkandet tas bl.a. demokratikriterier upp. Betänkandet bereds i . lämnade sitt betänkande En arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden (SOU 2018:70). Förslag om demokrativillkor tas bl.a. upp. Betänkandet bereds i . Andra utredningar om det civila samhället är t.ex. följande: • Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Uppdraget ska redovisas . • Långsiktigt stöd till det civila samhället (Ds 2018:13). Promemorian innehåller ett antal bedömningar som syftar till att statliga bidrag till det civila samhällets organisationer ska bli mer långsiktiga, förutsägbara och enhetliga. Promemorian bereds inom . • Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska ta fram förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. I uppdraget ingår vidare bl.a. att föreslå riktlinjer, kriterier eller andra instrument för ingående av idéburet offentligt partnerskap (IOP), i syfte att främja samverkan mellan idéburna aktörer och det offentliga (dir. 2018:46). Uppdraget ska redovisas . Stöd till trossamfund m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör stöd till trossamfund med hänvisning till att regeringens beredning av frågan inte bör föregripas. Jämför reservation 1 (SD) och särskilt yttrande 1 (SD). Boriana (M) anser i motion 2018/19:1332 att staten inte bör lämna ekonomiska bidrag till religiösa förbund. Mot denna bakgrund bör enligt samma motionär i motion 2018/19:1008 Myndigheten för statligt stöd till trossamfund läggas ned. m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:735 att det statliga stödet till religiösa samfund som förminskar kvinnors roll i samhället ska dras in (yrkande 22). och (båda SD) anser i motion 2018/19:440 att det statliga stödet (yrkande 3) och det kommunala stödet (yrkande 8) till Muslimska och dess underorganisationer ska stoppas och att regeringen bör utreda konsekvenserna av att organisationer som ingår i nätverket kring Muslimska fått ta del av offentliga medel (yrkande 9). Motionärerna anser också att statliga medel till Unga Muslimer ska stoppas (yrkande 5) och att statliga medel ska förhindras gå till Islamiska i (yrkande 7). och (båda SD) anser i motion 2018/19:443 att samtliga kommunala bidrag (yrkande 1) och skattefinansierade statliga bidrag (yrkande 2) till trossamfund ska upphöra, förutom de bidrag som är kopplade till att bevara kulturarvet. Mot denna bakgrund bör enligt motionärerna Myndigheten för statligt stöd till trossamfund (stöd till trossamfund) läggas ned (yrkande 4). Motionärerna anser vidare att regeringen bör granska stöd som går till trossamfund med en internationell koppling (yrkande 3). Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). I betänkandet anges bl.a. följande: Stödets betydelse för trossamfunden och för samhället i stort Utredningens sammantagna bedömning är att det statliga stödet har stor betydelse för trossamfunden. Om stödet skulle minska eller avvecklas, i synnerhet avgiftshjälpen, skulle det få stora konsekvenser för trossamfundens verksamhet. Det skulle framför allt sätta trossamfunden i sämre ställning i förhållande till . Stödet har därför en principiell betydelse eftersom det ger alla trossamfund någorlunda lika förutsättningar att bedriva en religiös verksamhet. På så sätt bidrar trossamfundsstödet till att alla människor i ges relativt sett lika möjligheter att utöva sin religion och därmed att åtnjuta sin religionsfrihet. Därutöver bidrar det statliga stödet till att ge trossamfunden grundläggande förutsättningar att bedriva verksamheter som har betydelse för att möta de olika existentiella behov som människor har. Det handlar både om situationer då personer söker sig till trossamfunden, t.ex. vid särskilda tillfällen i livet såsom vigsel och begravningar, men också vid kriser och olyckor. Trossamfundens verksamheter inom sjukvården, kriminalvården och krisberedskapen är i detta sammanhang av särskild betydelse. De spelar dessutom en viktig roll för kulturutövandet, i synnerhet för att individer med utländsk härkomst ska kunna bevara sin kultur och identitet. Vidare genomför flera trossamfund ett omfattande socialt arbete riktat till bl.a. nyanlända och socialt utsatta personer, vilket har betydelse för de individer som den offentliga välfärden har svårt att nå. Utredningen menar också att stödet till viss del kan stärka grundläggande demokratiska värderingar och stimulera den demokratiska delaktigheten, bl.a. genom att trossamfunden måste förhålla sig till gällande demokratikriterium och genom att fler trossamfund organiserar sig i enlighet med en formell föreningstradition. Trossamfundens bidrag till att stärka demokratiska värderingar är dock inte i alla avseenden uppenbara och det finns också exempel på trossamfund som upprätthållit värderingar och strukturer som begränsar enskilda individers möjligheter att åtnjuta sina fri- och rättigheter. Motiv för staten att stödja trossamfunden Utredningen anser att religionsfriheten ska ses som det huvudsakliga motivet för staten att stödja trossamfunden. Staten är förpliktad att förhålla sig neutral till olika trossamfund. Genom att fördela ett stöd till trossamfunden och erbjuda en kostnadsfri hjälp med att ta in medlemsavgifter försäkrar sig staten om att inget trossamfund ges en i förhållande till staten särskilt fördelaktig ställning i samhället. Därmed får alla trossamfund likartade förutsättningar för sin religiösa verksamhet och alla individer ges relativt sett samma grundläggande möjligheter att utöva sin religion och åtnjuta sin religionsfrihet. Vidare framgår det av de internationella konventioner som anslutit sig till att staten ska främja tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Ett ytterligare stödmotiv är den samhällsnytta som trossamfundens verksamhet ger. Trossamfunden fyller en viktig funktion för många människors välbefinnande, bl.a. genom att möta människors existentiella behov. Det gäller i synnerhet vid särskilda tillfällen i livet såsom vigslar och begravningar, men också vid kriser och olyckor. Trossamfunden bidrar även till samhällsnyttan genom sina kulturella och sociala verksamheter. I sin verksamhet kan trossamfunden också stimulera den demokratiska delaktigheten, stärka demokratiska värderingar och motverka antidemokratiska tendenser. Genom att staten ger ett stöd till trossamfunden får också staten bättre förutsättningar att föra dialog och samråd med trossamfunden och nå fram till människor som är engagerade inom dem. Demokratikriteriet bör utformas utifrån tydligt angivna exkluderings-grunder Utredningen anser att demokratikriteriet bör utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. På så sätt kan lagstiftaren ange när en inskränkning av religionsfriheten är motiverad. Regleringen begränsas därmed till situationer där det verkligen är nödvändigt att staten ingriper. Det blir vidare lättare för trossamfunden att på förhand förutse vilka ageranden som kan leda till vägrat stödberättigande och beslutsfattarens möjligheter till godtyckliga bedömningar begränsas. Det gör det också möjligt att göra en rimlig avvägning mellan statens behov av kontroll och trossamfundens behov av integritet och självständighet, som den praktiska tillämpningen underlättas[…] I betänkandet framgår vidare att utifrån de värderingar som anges i regeringsformens program- och målsättningsstadga har utredningen utformat följande exkluderingsgrunder. Ett trossamfund ska vägras stöd om det: Utövar våld mot person, tvång eller hot. Även trossamfund som rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana handlingar ska vägras stöd. Det skulle t.ex. kunna handla om ett rättfärdigande av våld i nära relationer eller främjande av tvångsäktenskap eller våldsbejakande extremism genom spridande av propaganda, finansiering eller rekrytering. Kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns en påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas. Inte heller trossamfund som rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana kränkningar ska vara stödberättigat. Det skulle t.ex. kunna handla om trossamfund som uppmanar föräldrar till ett visst agerande, såsom att upprätthålla en viss traditionell sedvänja eller att vägra ett barn vård eller utbildning, som innebär en påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas. Inskränker en betjänads fri- och rättigheter genom tvång eller utnyttjande av utsatt belägenhet, t.ex. genom att trossamfund utnyttjar att en betjänad befinner sig i en beroendeställning eller har någon sjukdom. Diskriminerar eller klart överträder principen om alla människors lika värde, t.ex. genom missaktning för en grupp av personer med anspelning på t.ex. kön, etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Aktivt motarbetar det demokratiska styrelseskicket, t.ex. genom uppmaning att inte följa svensk lag eller hörsamma myndigheters påbud. I undantagsfall kan uppmaning till lagbrott m.m. som helt syftar till att bevara eller återupprätta demokratiska värden vara förenligt med stödberättigande. Utredningen anser att det finns ett värde i att alla ärenden som rör statens stöd till trossamfund samlas vid en myndighet och föreslår att Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) ska fatta beslut om stödberättigande samt om fördelning och återkrav av statsbidrag. SST är i trossamfundsfrågor och har en djupgående insyn i och kunskap om trossamfundens förhållanden. Betänkandet har varit ute på remiss och bereds i . Förvaltningsrätten i slog i en dom fast att Unga Muslimer () ska anses vara en förening som i sin verksamhet respekterar demokratins idéer[1]. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har överklagat domen. Utskottet anser att regeringens beredning av förslagen i betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2018/19:440 (SD) yrkandena 3, 5, 7, 8 och 9, 2018/19:443 (SD) yrkandena 1–4, 2018/19:735 (SD) yrkande 22, 2018/19:1008 (M) och 2018/19:1332 (M). Nationell samordning av interreligiösa råd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell samordning av landets interreligiösa råd med hänvisning till att Myndigheten för stöd till trossamfund arbetar med att stärka det interreligiösa arbetet och stödja kommuner i bildandet av lokala och regionala interreligiösa råd. Jämför reservation 2 (KD). (KD) påtalar i motion 2018/19:411 att det är positivt att det finns interreligiösa råd i flera av landets kommuner och att fler kommuner bör uppmuntras att se interreligiösa råd som en del i arbetet med att få till ett fungerande integrationsarbete. Motionären framhåller behovet av en nationell samordning av landets interreligiösa råd. fick Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) regeringens uppdrag att stärka sitt stöd till kommuner och myndigheter som vill utveckla sitt arbete med interreligiös samverkan. Detta uppdrag pågår alltjämt. Exempelvis kan nämnas att och början av 2018 har genomfört dialogmöten med trossamfunden i tillsammans med Lokalpolisområde och . SST har varit med som processledare under dialogmötena och fungerat som bollplank. Enligt SST har många kommuner interreligiösa råd eller ger bidrag till sådana. I ett flertalet fall har SST i olika grad varit inblandad. Av SST:s webbplats framgår att myndighetens uppgift är att utifrån konkreta behov skapa mötesplatser för dialog lokalt och ibland regionalt. Det kan ske genom • att stödja kommuner i bildandet av lokala/regionala interreligiösa råd • att stödja befintliga interreligiösa råd i att skapa kontakt med kommunala förvaltningar • att utifrån myndighetens uppdrag handlägga frågor om trossamfundens roll i krisberedskapssamordningen och skapa mötesplatser lokalt för relationsbygge för framtida behov. interreligiösa råd () är en mötesplats för nationella religiösa företrädare i . fick –2017 medel från regeringen och byggde då bl.a. upp ett nätverk. De får inga statliga medel och har ingen anställd men bjuder in lokala interreligiösa råd. På anges följande: När rådet grundades slogs det fast att ska mötas regelbundet för att fördjupa sin kunskap om varandra/-s religion och att få möjlighet att alstra ett utrymme för diskussion om religionens roll i samhället. Samt att ge ett administrativt stöd och att vara en samordnande länk mellan interreligiösa råd och dess medlemmar. arbetar också med att samla och förmedla erfarenheter från interreligiösa arbeten som pågår i . Att fördjupa, utveckla och sprida kunskap om olika religioner i samt att utveckla och organisera ett utåtriktat arbete för att motverka antisemitism, muslimhat och andra hot mot religionsfriheten. I finns ett flertal olika interreligiösa initiativ. Det kan t.ex. vara ett råd, nätverk, tankesmedja, en mötesplats eller en ungdomsutbildning. Det kan vara anpassat för akademiker, studenter, samfundsledare, den lokala kommunen eller alla. För troende eller icke-troende, äldre, yngre eller tillsammans. Några träffas och andra nästan . Gemensamt för initiativen är att de på olika sätt arbetar för ett mindre polariserat samhälle, ett samhälle där religion blir en tillgång och inte ett hinder. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 17) anges att det enligt pågår ca 35 interreligiösa initiativ runt om i landet, vilket är en ökning från föregående år. Utskottet anser i likhet med motionären att det är positivt att det finns interreligiösa råd i flera av landets kommuner som kan bidra till att öka kunskapen om och förståelsen för olika religioner. Det är viktigt att vi kan mötas, lyssna och försöka förstå varandra. Som framgår ovan arbetar SST med att bl.a. stärka det interreligiösa arbetet och stödja kommuner i bildandet av lokala och regionala interreligiösa råd. Med hänsyn härtill anser utskottet att motionsyrkandet inte bör leda till någon åtgärd från sida. Motion 2018/19:411 (KD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att Muslimska etablering och kopplingar till terrorism bör utredas. Jämför reservation 3 (SD). och (båda SD) anser i motion 2018/19:440 att Muslimska etablering (yrkande 1) och kopplingar till terrorism (yrkande 2) bör utredas. gav SST i samarbete med () ut rapporten – En kunskapsöversikt. Kunskapsöversikten är gjord utifrån ett religionshistoriskt perspektiv. Den belyser Muslimska utveckling i stort samt rörelsens utveckling i och . Kunskapsöversikten beskriver också ideologer och tänkare som är förknippade med i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gav ut rapporten måste öppna sig för mångfalden – Mångfaldspolicyn som politisk möjlighet till islamisk aktivism, där Muslimska berörs. Utskottet avstyrkte (bet. 2017/18:KrU3) liknande motionsyrkanden och ansåg då med hänvisning till utrikesministerns uttalande nedan att yrkandena inte borde leda till någon åtgärd från sida. Utskottet angav som bakgrund bl.a. följande: Utrikesministern har i svar på skriftlig fråga (2016/17:1675) om regeringens syn på Muslimska angett följande: har frågat kultur- och demokratiministern hur ministern och regeringen ser på Muslimska . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen förhåller sig i regel inte till enskilda organisationer och rörelser såsom Muslimska . Muslimska är inte listat som en terroristorganisation av FN eller EU, och därmed inte heller av . Utskottet har ingen annan uppfattning än vad utskottet hade och avstyrker därmed motion 2018/19:440 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bidrag till det civila samhället med hänvisning till pågående utredningsarbete och regeringens beredning av frågorna. Jämför reservation 4 (M, KD), 5 (M), 6 (SD), 7 (C) och 8 (L) samt särskilt yttrande 2 (C, L). m.fl. (M, C, KD, L) anser i motion 2018/19:2819 yrkande 60 att inga offentliga medel bör utbetalas till organisationer som sanktionerar hedersrelaterad brottslighet. m.fl. (M) efterlyser i motion 2018/19:2863 yrkande 3 en uppföljning och granskning av stöd till civilsamhällets organisationer för att säkerställa att stöd till civilsamhället används på ett ändamålsenligt sätt. (M) lyfter i motion 2018/19:1819 fram behovet av en översyn av regelverket för statens stöd till organisationer. I motion 2018/19:134 anser m.fl. (SD) yrkande 1 att staten aldrig ska finansiera framväxten av eller underlätta och befrämja våldsbejakande extremism och antidemokratiska värderingar, och motionärerna efterlyser därför ett skärpt regelverk och tillsyn gällande bidrag till ideella föreningar och trossamfund. i m.fl. (SD) anser i motion 2018/19:1282 att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverken och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. och (båda SD) anser i motion 2018/19:2967 yrkande 4 att föreningar, religiösa samfund och organisationer som sanktionerar våld och förtryck i hederns namn inte bör få ta del av allmänna medel. Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i motion 2018/19:2446 yrkande 12 att de som bidrar till samhället med sitt ideella engagemang måste ges goda förutsättningar för sitt arbete. Det finns enligt motionärerna problem med projektbidrag på bekostnad av grundstöd till ideella organisationerna. För att stärka civilsamhällets möjlighet att vara mer snabbt och flexibelt för att kunna ta sig an samhällets utmaningar vill motionärerna se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga. m.fl. (L) efterlyser i motion 2018/19:2259 yrkande 1 en samlad översyn av de olika statliga stöden till civilsamhället. Grundinställningen ska enligt motionärerna vara att de ska bygga på långsiktighet, tydliga mål och en skarp uppföljning av målen, men inte detaljstyrning.