bet · H601MJU11 · 2019-04-23 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 om regler för förprövning och utformning av djurstallar. Enligt utskottet bör det obligatoriska kravet på förprövning av djurstallar avskaffas och reglerna för byggande av djurstallar förenklas. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som behandlas i betänkandet. Yrkandena rör bl.a. införande av en djurskyddsbalk, djurskydd och konkurrenskraft, arbetet mot antibiotikaresistens, offentlig kontroll och regelefterlevnad, beslutsprocessen för djurförbud, slakt, märkning och registrering av katter, avel, offentlig förevisning av djur, förändring av vissa regelverk och djurförsök. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och gällande regelverk. I betänkandet finns 25 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP) och 2 särskilda yttranden (V). Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Respekten för djur och frågor om djurs rättsliga status Djurskydd och frågor om konkurrenskraft m.m. Offentlig kontroll och regelefterlevnad Slakt, importåtgärder och märkning m.m. Märkning och registrering av katter m.m. Offentlig förevisning av djur Förändring av vissa regelverk Vissa övriga djurskydds- och djurhälsofrågor 1.Respekten för djur och frågor om djurs rättsliga status, punkt 1 (SD) 2.Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU, punkt 2 (SD, KD) 3.Djuromsorgsprogram, punkt 3 (SD) 4.Betesgång för mjölkkor, punkt 4 (KD) 5.Övriga frågor om djurskydd och konkurrenskraft, punkt 5 (M) 6.Övriga frågor om djurskydd och konkurrenskraft, punkt 5 (SD) 7.Övriga frågor om djurskydd och konkurrenskraft, punkt 5 (C) 8.Internationellt vetenskapligt råd för antibiotikafrågor m.m., punkt 6 (KD) 9.Övriga frågor om antibiotika, punkt 7 (M, KD) 10.Offentlig kontroll, punkt 8 (SD) 11.Offentlig kontroll, punkt 8 (C) 12.Regelefterlevnad, punkt 9 (C) 13.Regelefterlevnad, punkt 9 (KD) 14.Djurförbud och omhändertagande, punkt 10 (SD) 15.Djurförbud och omhändertagande, punkt 10 (C) 16.Slakt, importåtgärder och märkning m.m., punkt 11 (SD) 17.Märkning och registrering av katter m.m., punkt 12 (SD) 18.Offentlig förevisning av djur, punkt 14 (SD) 19.Förprövning av djurstallar, punkt 15 (S, V, MP) 20.Vissa regeländringar, punkt 16 (SD) 21.Vissa regeländringar, punkt 16 (C) 22.Vissa regeländringar, punkt 16 (KD) 23.Djurförsök, punkt 17 (C) 24.Djurförsök, punkt 17 (KD) 25.Vissa övriga djurskydds- och djurhälsofrågor, punkt 18 (SD) 1.Övriga frågor om antibiotika, punkt 7 (V) 2.Regelefterlevnad, punkt 9 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Respekten för djur och frågor om djurs rättsliga status 2018/19:332 av och (båda SD) yrkandena 1 och 5, 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2018/19:1326 av (M) yrkande 2 och 2018/19:2846 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 1 (SD) Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 46. Reservation 2 (SD, KD) 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 3 (SD) 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 4 (KD) Övriga frågor om djurskydd och konkurrenskraft 2018/19:366 av (SD), 2018/19:749 av (S) i denna del, 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del och 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Internationellt vetenskapligt råd för antibiotikafrågor m.m. 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 49–51. Reservation 8 (KD) Övriga frågor om antibiotika 2018/19:1253 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1875 av (M) och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 44 i denna del, 47 och 48. Reservation 9 (M, KD) 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 44 i denna del. Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2018/19:1838 av (M) och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Slakt, importåtgärder och märkning m.m. 2018/19:264 av (SD) yrkandena 1–3 och 5, 2018/19:334 av och (båda SD) yrkandena 2–7, 2018/19:749 av (S) i denna del, 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2018/19:1292 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2394 av (C). Reservation 16 (SD) Märkning och registrering av katter m.m. 2018/19:433 av och (båda SD) yrkandena 1–4, 2018/19:1047 av och (båda S), 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 17 samt 2018/19:1514 av (M). Reservation 17 (SD) 2018/19:442 av (SD) yrkandena 1–7. Offentlig förevisning av djur 2018/19:335 av och (båda SD), 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 14 samt 2018/19:2564 av (M). Reservation 18 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att avskaffa det obligatoriska kravet på förprövning av djurstallar och om att förenkla reglerna för hur djurstallar ska byggas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 19 (S, V, MP) 2018/19:257 av (KD), 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2018/19:1823 av (M) och 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 49. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Reservation 22 (KD) 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 48 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 52. Reservation 23 (C) Reservation 24 (KD) Vissa övriga djurskydds- och djurhälsofrågor 2018/19:353 av (SD), 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:1326 av (M) yrkande 9, 2018/19:1523 av (M) och 2018/19:2780 av (M). Reservation 25 (SD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (S), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 75 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 som rör bl.a. införandet av en djurskyddsbalk, djurskydd och konkurrenskraft, arbetet mot antibiotikaresistens, offentlig kontroll och regelefterlevnad, beslutsprocessen för djurförbud, slakt, märkning och registrering av katter, avel, offentlig förevisning av djur, förändring av vissa regelverk och djurförsök. Förslagen i motionerna finns i bilagan. En grundläggande bestämmelse om djurskydd finns i artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Bestämmelsen innebär att unionen och medlemsstaterna vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om bl.a. jordbruk, fiskeri och inre marknad fullt ut ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser. Det finns också ett flertal EU-direktiv på djurskyddsområdet. Bland annat regleras skydd av djur i animalieproduktionen, vilda djur i djurparker samt försöksdjur. Dessutom regleras minimikrav för att hålla svin, värphöns, slaktkycklingar och kalvar. Det finns också ett antal EU-förordningar på djurskyddsområdet vilka gäller direkt som svensk lag. Förordningarna reglerar huvudsakligen den offentliga kontrollen på djurskyddsområdet, djurtransporter och djurskydd vid slakt. De EU-rättsliga djurskyddsreglerna avser, med ett fåtal undantag, jordbruksområdet och de livsmedelsproducerande djuren. Andra djurslag, t.ex. sällskapsdjur, omfattas inte av några särskilda EU-rättsliga bestämmelser om djurskydd. Kommissionen beslutade att inrätta en plattform för djurskydd. Plattformens uppgift är att bl.a. arbeta för ett bättre genomförande och en bättre tillämpning av . Plattformen ska möjliggöra för berörda parter att utbyta erfarenheter och bästa praxis och stimulera till frivilliga affärsåtaganden för att stärka djurskyddet och för att främja EU:s djurskyddsstandard globalt. Djurskyddslagen kompletterar de EU-förordningar som faller inom lagens tillämpningsområde. Genom djurskyddslagen har ett flertal av de ovannämnda EU-direktiven på djurskyddsområdet genomförts på nationell nivå. Även bestämmelser i konventioner om djurskydd har genomförts genom djurskyddslagen. EU-direktiv och konventioner genomförs dock också genom bestämmelser på förordningsnivå och genom föreskrifter som har meddelats av . Brott mot djurskyddslagens straffbestämmelser faller under allmänt åtal och prövas av allmän domstol. En statlig förvaltningsmyndighets beslut som fattas med stöd av djurskyddsbestämmelserna i ett enskilt fall kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Domstolen kan överpröva förvaltningsmyndighetens beslut och ändra eller upphäva det eller sätta ett annat beslut i dess ställe. I djurskyddslagen finns ett antal bemyndiganden som ger regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, en möjlighet att meddela närmare föreskrifter på olika områden. I djurskyddsförordningen finns både bestämmelser i sak som kompletterar djurskyddslagen och bemyndiganden för () att meddela kompletterande föreskrifter om djurskydd i olika hänseenden. är den centrala myndigheten för djurskydd medan länsstyrelserna i huvudsak sköter det operativa arbetet med djurskyddskontroll. biföll regeringens förslag till dels en ny djurskyddslag, dels följdändringar i några andra lagar (prop. 2017/18:147, bet. 2017/18:MJU24 och rskr. 2017/18:401). beslutade regeringen om en ny djurskyddsförordning. Förändringarna i djurskyddsförordningen följer på förändringar i den nya djurskyddslagen och bedöms enligt regeringen inte medföra några större eller mer direkta konsekvenser för djurskyddet, enskilda eller myndigheter. Såväl djurskyddslagen (2018:1192) som djurskyddsförordningen (2019:66) trädde i kraft . Syftet med den nya djurskyddslagen är att säkerställa ett gott djurskydd och att främja en god djurvälfärd och respekt för djur. Lagen gäller djur som hålls av människan och, med undantag för vissa bestämmelser, viltlevande försöksdjur. Några bestämmelser gäller även övergivna djur av tamdjursart och förvildade djur av tamdjursart som inte ingår i etablerade populationer. I den nya djurskyddslagen slås fast att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att deras välfärd främjas, att de kan utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för och som är viktiga för deras välbefinnande (naturligt beteende) och att beteendestörningar förebyggs. Genom lagen införs ett krav på att den som håller djur eller på något annat sätt tar hand om djur ska ha tillräcklig kompetens för att tillgodose djurets behov. Det klargörs också att djur av tamdjursart inte får överges. Genom lagen införs också ett förbud mot att djur tränas för eller används i prov på ett sådant sätt att de utsätts för lidande, och förbudet mot dopning utökas och förtydligas. Dessutom förändras bestämmelserna om djurförbud för att skapa förutsättningar för en mer nyanserad och proportionerlig tillämpning. Den nya lagen innehåller även förändringar i vissa andra avseenden. Respekten för djur och frågor om djurs rättsliga status Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa en djurbalk, om en internationell deklaration om djurs välfärd, om ett utökat rättsskydd för djur och om inrättande av en djurskyddsombudsman. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2018/19:332 av och (båda SD) yrkande 1 efterfrågar motionärerna att det införs en djurbalk för såväl vilda som tama djur. Även i motion 2018/19:2846 av (SD) yrkande 3 anförs att man bör samla all lagstiftning om djur i en särskild djurskyddsbalk. Enligt motion 2018/19:332 av och (båda SD) yrkande 5 bör regeringen arbeta för att få en deklaration om djurs välfärd erkänd internationellt. I motion 2018/19:1326 av (M) yrkande 2 framhålls att ska vara en stark röst för ett bra djurskydd. I kommittémotion 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 16 efterfrågas ett utökat rättsskydd för djur. Motionärerna anför att det bör tillsättas en statlig utredning som ska komma med förslag på hur man kan stärka djurs status som individer. I samband med detta bör man enligt motionärerna också överväga att införa en djurskyddsombudsman. behandling och kompletterande uppgifter Som framgår av inledningen finns det i artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) en grundläggande bestämmelse om djurskydd. Bestämmelsen innebär att unionen och medlemsstaterna ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om bl.a. jordbruk, fiskeri och inre marknad. Enligt 1 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192) syftar lagen till att säkerställa ett gott djurskydd och främja en god djurvälfärd. Med respekt för djur menas, enligt förarbetena, medvetenheten om och erkännandet av att djur är levande och kännande varelser med vissa behov som måste visas hänsyn. I detta ligger också att djur har ett egenvärde oavsett vilken nytta de har för människan. Redan det faktum att det finns en lag som syftar till att skydda djur mot lidande och som reglerar hur man får hantera djur, utgör ett tydligt bevis för att den svenska rättsordningen tillerkänner djur ett inneboende värde som går utöver det instrumentella värdet av att utgöra en ägodel eller på annat sätt vara till nytta eller nöje för människan (se prop. 2017/18:145 s. 54). Ett motionsyrkande om att tillsätta en utredning för att stärka djurs juridiska status behandlades och avstyrktes av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2017/18:MJU24 Ny djurskyddslag. I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. att det faktum att det finns en lag som syftar till att skydda djur mot lidande är ett tydligt bevis för att den svenska rättsordningen redan tillerkänner djuren ett inneboende värde som går utöver värdet av att vara en ägodel (s. 19). biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2017/18:132). Frågan om att samla all lagstiftning om djur i en särskild djurbalk behandlades av miljö- och jordbruksutskottet senast i betänkandet 2017/18:MJU24 Ny djurskyddslag. I den proposition som bl.a. behandlades i ärendet påpekade regeringen att syftet med djurskyddslagen ska vara att säkerställa ett gott djurskydd och främja en god djurvälfärd (prop. 2017/18:147 s. 60 f.). Andra skyddsintressen vid djurhållning, såsom smittskydd utan direkt koppling till det individuella djurets välmående, sanitära olägenheter för människor eller ordningsfrågor, måste enligt regeringen även fortsättningsvis hanteras i sådan lagstiftning som har till syfte att ta till vara dessa skyddsintressen. Om alla skyddsintressen som sammanhänger med djurhållning skulle hanteras i en och samma lag skulle stora ändringar krävas både i förslaget till djurskyddslag och i annan lagstiftning, och detta bedömdes av regeringen inte vara lämpligt. I betänkandet fann miljö- och jordbruksutskottet att motionsyrkanden om att införa en djurbalk kunde lämnas utan ytterligare åtgärd. I ställningstagandet anförde utskottet bl.a. att det även fortsättningsvis är mest ändamålsenligt att låta skyddsintresset styra var en djurrelaterad fråga regleras. När det gäller frågan om en djurskyddsombudsman ska enligt förordningen (2009:1464) med instruktion för säkerställa ett gott djurskydd. I regleringsbrev fick verket i uppdrag att redovisa statistik om och en analys av hur djurskyddskontrollen och myndigheternas övriga djurskyddsarbete fungerar (nationell djurskyddsrapport). I uppdraget ingick även att analysera och ge en bild av djurskyddsläget utifrån utfört arbete. Uppdraget ska redovisas till () . () har upplyst att en FN-deklaration om djurvälfärd bedöms skapa en global förpliktelse att prioritera djurens välfärd. Den skulle tjäna som inspiration till internationell, regional och nationell förändring. har ställt sig bakom antagandet av en djurskyddsdeklaration i FN. Hela EU står nu bakom deklarationen. Av organisationen () webbplats framgår att 330 djurskyddsorganisationer och 46 regeringar, inklusive , nu stöder deklarationen. Frågan om att samla all lagstiftning om djur i en särskild djurbalk har, som framgår av redovisningen ovan, tidigare behandlats av miljö- och jordbruksutskottet. Utskottet instämmer i det som det dåvarande utskottet då gav uttryck för, nämligen att det även fortsättningsvis är mest ändamålsenligt att låta skyddsintresset styra var en djurrelaterad fråga regleras. Mot denna bakgrund föreslås ingen ytterligare åtgärd med anledning av motionerna 2018/19:332 (SD) yrkande 1 och 2018/19:2846 (SD) yrkande 3. När det gäller yrkandet om att det ska tillsättas en utredning om djurs juridiska status konstaterar utskottet att det framgår av den nya djurskyddslagens portalparagraf att lagen syftar till att säkerställa ett gott djurskydd och att främja såväl en god djurvälfärd som respekten för djur. Det faktum att det finns en lag som syftar till att skydda djur mot lidande är enligt utskottet ett tydligt bevis för att den svenska rättsordningen redan tillerkänner djuren ett inneboende värde som går utöver värdet av att vara en ägodel. I samma yrkande anför motionärerna att det bör inrättas en djurskyddsombudsman. I denna del konstaterar utskottet att är utpekat som den myndighet som har det centrala ansvaret för att säkerställa ett gott djurskydd. I regleringsbrevet fick verket i uppdrag att ta fram en nationell djurskyddsrapporet där djurskyddskontrollen och myndigheternas övriga djurskyddsarbete analyseras och redovisas. Vidare finns det andra organ, t.ex. det vetenskapliga rådet för djurskyddsfrågor och det nationella centrumet för djurvälfärd vid SLU (se nedan för närmare information om dessa), som har till uppgift att bevaka djurskyddet utifrån olika perspektiv. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte skäl att förorda en utredning om djurs juridiska status. Utskottet finner att det inte heller är befogat att föreslå att det inrättas ytterligare ett djurskyddsorgan. Motion 2018/19:1290 (SD) yrkande 16 avstyrks därmed i sin helhet. Utskottet välkomnar att den har ställt sig bakom antagandet av en FN-deklaration om djurskydd. Mot denna bakgrund motiverar varken motion 2018/19:332 (SD) yrkande 5 eller 2018/19:1326 (M) yrkande 2 någon ytterligare åtgärd. Djurskydd och frågor om konkurrenskraft m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt konkurrenskraft i kombination med starkt djurskydd, om målstyrning i djurskyddslagstiftningen, om djurvälfärdsersättning, om kontrollprogram och om förändring av beteskravet för mjölkkor. Jämför reservation 2 (SD, KD), 3 (SD), 4 (KD), 5 (M), 6 (SD) och 7 (C). Övergripande om djurskydd och konkurrenskraft I kommittémotion 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 2 framhålls behovet av en ändamålsenlig djurskyddsnivå med minskad byråkrati och större flexibilitet. Motionärerna välkomnar att den nya djurskyddslagen tar steg mot att göra lagstiftningen mer målstyrd och mindre detaljerad, men framhåller att det är viktigt att den nya lagen verkligen leder till att ett starkt djurskydd kan upprätthållas i kombination med minskad byråkrati och större flexibilitet. I samma motion (yrkande 3) efterfrågas kostnads–nyttoanalyser när det gäller förslag som rör djurskydd. Motionärerna anför att det finns en målkonflikt mellan förbättrad djurvälfärd och svensk konkurrenskraft på området. Det bör därför närmare utredas hur man på ett effektivt sätt kan höja ambitionen på djurskyddsområdet utan att hämma svensk konkurrenskraft. Enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 47 i denna del behöver man se över och stärka rättssäkerheten och tillämpningen av djurskyddslagens regelverk samt säkerställa att tillämpningen är likvärdig. Motionärerna anför att regelbördan bör minskas för att svenska lantbrukares konkurrenskraft ska kunna stärkas. Vidare behöver man se över hur reglerna kan reformeras så att det är syftet med reglerna, inte byråkratin, som står i fokus. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 46 anförs att regeringen bör verka för att svenska regler på djurskyddsområdet ska tjäna som vägledning inom EU. Motionärerna framhåller att det är viktigt att djurskyddslagstiftningen inom EU harmoniseras och skärps så att svenska lantbrukare inte missgynnas till följd av att bönder i andra länder, på grund av lägre djurskyddskrav, kan sälja sina produkter till lägre priser. I kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 14 förespråkar motionärerna att såväl regler som ersättningar för djurskydd i större utsträckning bör kopplas till resultat i stället för till åtgärder. På så vis kan man säkerställa djurskyddet som den svenska animalieproduktionen stärks. I motion 2018/19:366 av (SD) efterfrågas ett förbättrat djurskydd i och stärkt konkurrenskraft för svenska bönder. Enligt motionären kan djurvälfärdsersättning vara en lösning. Genom att kompensera svenska producenter för att de tar ett extra stort miljö- och djurhållningsansvar kan de ges bättre förutsättningar att konkurrera också på den europeiska marknaden. Även i motion 2018/19:749 av (S) i denna del anförs att bör verka för ett stärkt djurskydd inom EU. Kommittémotion 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 5 handlar om djuromsorgsprogrammen. Motionärerna anför bl.a. att sådana program är ett sätt att förbättra konkurrenskraften för svensk animalieproduktion eftersom de kan bidra till ökad djurvälfärd, förbättrad djurhälsa och en ökad investeringsvilja samt stimulera teknikutveckling och nya innovationer. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 10 efterfrågas en förändring av beteskravet för mjölkkor i lösdrift. Motionärerna anför att ett avskaffat nationellt beteskrav skulle innebära att svenska bönder, i likhet med sina europeiska kollegor, skulle kunna få betesstöd från EU. Detta skulle vara ett steg i riktning mot mer jämlika konkurrensvillkor för svenska mjölkbönder. behandling och kompletterande uppgifter Övergripande om djurskydd och konkurrenskraft redovisade i sitt slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15) att svenska regler som är strängare än medför både ökade och minskade kostnader för företagen. Vissa av kraven innebär att stallbyggnader i vissa fall blir dyrare än i konkurrerande länder och att antalet djur per yta är lägre. Vissa av kraven leder också till ökade arbetskostnader. innebär de svenska lagkraven att djuren är friskare, vilket för företagaren innebär minskade kostnader (s. 78). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) konstaterade regeringen att de regler och villkor som styr produktionen ofta är nödvändiga för att säkra t.ex. miljö, hälsa och djurskydd. ska utformningen och tillämpningen av regler och villkor vara likvärdiga över landet och regler och villkor utformas för att stödja målet om en ökad livsmedelsproduktion som relevanta nationella miljömål nås. har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan och mål för tre strategiska områden: Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Målet för det strategiska området Regler och villkor är att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska ske med hjälp av ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Livsmedelskedjan inklusive primärproduktionen är komplex, och företagen berörs av en stor mängd regler och myndighetskontakter vid tillståndsprövningar och kontroll. Regler behövs för att skydda miljön, konsumentintressen och djur- och folkhälsan. får inte reglerna eller tillämpningen av dem skapa onödiga hinder som begränsar konkurrenskraft och innovation eller som hämmar utveckling, nyetablering eller förmåga att växa hos livsmedelsföretagen.