bet · H601CU14 · 2019-04-15 00:00:00 — Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till bl.a. en ny lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. EU har inom ramen för ett fördjupat samarbete antagit två förordningar om makars respektive registrerade partners förmögenhetsförhållanden, och förordningarna är tillämpliga på sådana förmögenhetsförhållanden som har gränsöverskridande följder. De skapar ett gemensamt regelverk när det gäller i vilket land och enligt vilket lands lag en bodelning eller någon annan fråga om makars eller registrerade partners förmögenhetsförhållanden ska prövas. De innehåller också regler om äktenskapsförord och lagvalsavtal samt om erkännande och verkställighet av avgöranden som har meddelats i en annan medlemsstat. För att förordningarna ska kunna tillämpas i praktiken i svensk rätt föreslår regeringen kompletterande bestämmelser till förordningarna i en ny lag. Regeringen föreslår också att befintliga svenska internationellt privat- och processrättsliga regler om makars förmögenhetsförhållanden i andra fall än som avses i förordningarna och om sambors förmögenhetsförhållanden ska samlas i den nya lagen. Lagen ska benämnas lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, L). Proposition 2018/19:50 Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. Tre yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) 2.Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (M, L) 3.Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap, 4. lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område, 5. lag om ändring i lagen (1987:788) om införande av , 6. lag om ändring i lagen (2015:417) om arv i internationella situationer. Därmed bifaller proposition 2018/19:50 punkterna 1–6 och avslår motion 2018/19:3036 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) 2018/19:3036 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:3040 av m.fl. (M). Reservation 2 (M, L) Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M) och (L). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2018/19:50 Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. antogs dels rådets förordning (EU) 2016/1103 om genomförande av ett fördjupat samarbete på området för domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet av domar i mål om makars förmögenhetsförhållanden, dels rådets förordning (EU) 2016/1104 om genomförande av ett fördjupat samarbete på området för domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet av domar i mål om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap. I propositionen föreslås de lagändringar som förordningarna ger anledning till. Till grund för regeringens förslag i propositionen finns förslag från Utredningen om EU-bodelning i betänkandet Makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer (SOU 2017:90). Betänkandet har remissbehandlats. Lagrådet har yttrat sig över regeringens lagförslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. Två motioner med sammanlagt tre yrkanden har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till bl.a. en ny lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer och till ändring i . Därmed avslår ett motionsyrkande om avslag på förslaget om ändring i äktenskaps-balken. avslår vidare motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden i fråga om lagstiftningens framtida utformning. Jämför reservation 1 (SD), 2 (M, L) och 3 (SD). Det blir allt vanligare att makar eller sambor har anknytning till ett annat land. De kan t.ex. ha varit bosatta eller ha egendom utomlands. Vid en bodelning eller någon annan fråga som rör makarnas eller sambornas förmögenhetsförhållanden kan anknytningar till flera länder leda till praktiska och juridiska svårigheter. Det kan handla om var och enligt vilket lands lag en bodelning ska göras vid ett dödsfall eller en separation. EU har inom ramen för ett fördjupat samarbete antagit två förordningar om makars respektive registrerade partners förmögenhetsförhållanden, och förordningarna är tillämpliga på sådana förmögenhetsförhållanden som har gränsöverskridande följder. De skapar ett gemensamt regelverk när det gäller i vilket land och enligt vilket lands lag en bodelning eller någon annan fråga om makars eller registrerade partners förmögenhetsförhållanden ska prövas. De innehåller också regler om äktenskapsförord och lagvalsavtal samt om erkännande och verkställighet av avgöranden som har meddelats i en annan medlemsstat. EU-förordningarna började tillämpas . De är i sin egenskap av EU-förordningar bindande och direkt tillämpliga i de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet, däribland . För att förordningarna ska kunna tillämpas i praktiken i svensk rätt föreslår regeringen kompletterande bestämmelser till förordningarna i en ny lag. För att få en mer sammanhållen och lättöverskådlig lagstiftning på området föreslås även att befintliga svenska internationellt privat- och processrättsliga regler om makars förmögenhetsförhållanden i andra fall än som avses i förordningarna och om sambors förmögenhetsförhållanden ska samlas i den nya lagen. Lagen ska benämnas lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. Regeringen föreslår också en ändring i 7 kap. 3 § andra stycket , som innehåller bestämmelser om formkrav för äktenskapsförord. Genom den föreslagna ändringen införs ett krav på att ett äktenskapsförord, förutom att vara skriftligt och undertecknat, även ska vara daterat. (Av tredje stycket i samma paragraf följer att äktenskapsförordet också ska registreras.) Det nya dateringskravet syftar till att skapa överensstämmelse med det krav på datering som EU-förordningarna ställer upp för äktenskapsförord som rör förmögenhetsförhållanden med gränsöverskridande följder. Det skulle, anför regeringen, i många fall vara svårt för enskilda och att bedöma om dateringskravet är tillämpligt. Det är vidare knappast möjligt eller ändamålsenligt att i den svenska lagen på denna grund göra en åtskillnad mellan olika äktenskapsförord. Ett generellt krav på datering bör därför enligt regeringen införas för äktenskapsförord. Regeringen konstaterar i sammanhanget att de flesta äktenskapsförord är daterade. Av samma paragraf i framgår att även den som är underårig kan ingå ett äktenskapsförord, men att förmyndarens skriftliga medgivande då ska inhämtas. Regeringen förklarar i propositionen att bestämmelser med denna innebörd har funnits och att en remissinstans ifrågasätter om det finns ett behov av att behålla möjligheten för en underårig att ingå äktenskapsförord. Regeringen konstaterar att det är möjligt för barn att få dispens att gifta sig (se 2 kap. 1 § samt prop. 2013/14:208). Det har också införts en ny huvudregel om att inga utländska barnäktenskap ska erkännas i . Undantag kan aldrig göras om någon av parterna är (se 1 kap. 8 a § lagen [1904:26 s. 1] om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap). Bestämmelserna som möjliggör för underåriga att ingå äktenskapsförord har alltså i stora delar spelat ut sin roll. De kan dock enligt regeringen fortfarande ha betydelse för den som ingår äktenskap i nära anslutning till att han eller hon blir myndig. Vidare skulle ett slopande av bestämmelserna kunna inskränka möjligheterna att i förväg med förmyndarens medgivande komma överens om egendomsordningen i äktenskapet. Utan ytterligare underlag finns det enligt regeringen inte förutsättningar att göra den ändring som remissinstansen föreslår. Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2018/19:3036 begär m.fl. (SD) att ska avslå regeringens förslag om ändring i (yrkande 1). Motionärerna begär också ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag till ändring i 7 kap. 3 § som innebär att möjligheten för underåriga att ingå äktenskapsförord tas bort (yrkande 2). Motionärerna invänder inte mot det föreslagna nya dateringskravet för äktenskapsförord i 7 kap. 3 § , men anser att det är oacceptabelt att i en reviderad lydelse av paragrafen behålla gamla bestämmelser om möjligheter för underåriga att ingå äktenskapsförord. I avvaktan på att en ny lydelse av paragrafen tas fram anser motionärerna att den nuvarande lydelsen ska kvarstå oförändrad. I kommittémotion 2018/19:3040 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över lagstiftningen som rör äktenskap i syfte att utreda om det finns bestämmelser som relaterar till underåriga och om det finns ett fortsatt behov av sådana bestämmelser. Motionärerna hänvisar till regleringen i 7 kap. 3 § om möjligheten för underåriga att ingå äktenskapsförord och anför att den typen av bestämmelser kan väcka anstöt. kan det enligt motionärerna inte uteslutas att det finns ett fortsatt behov av sådana bestämmelser, och motionärerna pekar på att regeringen i detta lagstiftningsärende inte haft tillräckligt underlag för att göra några ändringar i aktuellt hänseende. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att makar, registrerade partner och sambor kan förutse vilka regler som kommer att gälla för deras förmögenhetsförhållanden. Behovet av förutsebarhet är särskilt stort när makarna, partnerna eller samborna har anknytning till flera länder. Det kan handla om var en bodelning ska eller kan ske och enligt vilket lands lag bodelningen ska göras vid en separation eller ett dödsfall. Men det kan även handla om i vilken utsträckning en bodelning gäller i ett annat land. Det som har sagts gäller inte bara bodelning utan även andra frågor om makarnas, partnernas eller sambornas förmögenhetsförhållanden. Det är därför positivt att EU inom ramen för ett fördjupat samarbete har antagit två förordningar för att underlätta hanteringen av makars och registrerade partners förmögenhetsrättsliga förhållanden i internationella situationer. EU-förordningarna är direkt tillämpliga i . För att tillämpningen av förordningarna ska fungera i praktiken och för att få en mer sammanhållen och lättöverskådlig lagstiftning på området föreslås i propositionen kompletterande bestämmelser till förordningarna och att de svenska bestämmelserna om makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer samlas i en ny lag. Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag i dessa delar, och utskottet anser att förslagen bör antas av de skäl som anförs i propositionen. När det sedan gäller regeringens förslag om ändring i 7 kap. 3 § konstaterar utskottet att det handlar om att införa ett nytt dateringskrav för äktenskapsförord i syfte att skapa överensstämmelse med det krav på datering som EU-förordningarna ställer upp för äktenskapsförord som rör förmögenhetsförhållanden med gränsöverskridande följder. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det i många fall skulle vara svårt för enskilda och att avgöra om dateringskravet är tillämpligt samt att det knappast är möjligt eller ändamålsenligt att i den svenska lagen på denna grund göra en åtskillnad mellan olika äktenskapsförord. Vidare konstaterar utskottet att det i ärendet inte har framförts några invändningar mot det föreslagna nya dateringskravet i sig. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag om ändring i den aktuella paragrafen. Den omständigheten att regeringen i detta lagstiftningsärende saknat förutsättningar att ändra bestämmelserna i samma paragraf om underårigas möjlighet att ingå äktenskapsförord motiverar enligt utskottet inte ett annat ställningstagande. Med avslag på motion 2018/19:3036 (SD) yrkande 1 bör därför även regeringens förslag till ändring i antas. Mot bakgrund av regeringens uttalanden i propositionen när det gäller bestämmelserna i 7 kap. 3 § om underårigas möjlighet att ingå äktenskapsförord, vilka ifrågasatts i motionerna, förutsätter utskottet att regeringen i ett lämpligt sammanhang ser över bestämmelserna, och eventuella andra liknande bestämmelser, i syfte att utreda om det fortfarande finns ett behov av dessa. Därmed anser utskottet att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av övriga motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden i fråga om lagstiftningens framtida utformning. Även dessa motionsyrkanden bör därför avslås. Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till lag om ändring i , b) antar regeringens förslag till 1. lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer, 2. lag om ändring i förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap, 3. lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område, 4. lag om ändring i lagen (1987:788) om införande av , 5. lag om ändring i lagen (2015:417) om arv i internationella situationer. Därmed bifaller proposition 2018/19:50 punkterna 1 och 3–6 samt motion 2018/19:3036 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2018/19:50 punkt 2. Vi har till att börja med inte någon annan uppfattning än majoriteten när det gäller regeringens förslag om att i en ny lag införa kompletterande bestämmelser till de aktuella EU-förordningarna och att i samma lag också samla befintliga svenska internationellt privat- och processrättsliga regler om makars förmögenhetsförhållanden i andra fall än som avses i förordningarna och om sambors förmögenhetsförhållanden. När det sedan gäller regeringens förslag om ändring i 7 kap. 3 § har vi inga invändningar mot det föreslagna nya dateringskravet för äktenskapsförord i sig. Vi konstaterar dock att den föreslagna lydelsen av paragrafen också oförändrat innehåller gamla bestämmelser om möjligheter för underåriga att ingå äktenskapsförord. Mot bakgrund av att det är möjligt för barn att få dispens att gifta sig i och att vi numera inte heller erkänner utländska barnäktenskap, tycker vi att det är oacceptabelt att i en reviderad lydelse av paragrafen behålla dessa bestämmelser. I propositionen anför regeringen att den inte haft tillräckligt underlag för att i detta lagstiftningsärende ändra bestämmelserna i fråga. Vi anser dock att samtliga ändringar i paragrafen lämpligen bör göras i ett sammanhang. I avvaktan på att detta kan ske bör den nuvarande lydelsen av paragrafen kvarstå oförändrad. Regeringens förslag till ändring i bör därför avslås (punkten 2 i propositionen). Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (M, L) av (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3040 av m.fl. (M) och 2018/19:3036 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det lagförslag i fråga om 7 kap. 3 § som vi tidigare i betänkandet ställt oss bakom innehåller, förutom ett nytt dateringskrav för äktenskapsförord, även gamla bestämmelser om underårigas möjlighet att ingå äktenskapsförord. Mot bakgrund av att det är möjligt för barn att få dispens att gifta sig i och att vi numera inte heller erkänner utländska barnäktenskap, kan dock sådana bestämmelser om underåriga väcka anstöt. kan det inte uteslutas att det finns ett fortsatt behov av bestämmelserna, och vi konstaterar att regeringen inom ramen för detta lagstiftningsärende inte haft tillräckligt underlag för att göra några ändringar i aktuellt hänseende. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör ta nödvändiga initiativ till att se över lagstiftningen som rör äktenskap i syfte att utreda om det finns bestämmelser som relaterar till underåriga och om det finns ett fortsatt behov av sådana bestämmelser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3036 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:3040 av m.fl. (M). Vi har i vår reservation under förslagspunkten 1 yrkat avslag på regeringens förslag om ändring i . Oavsett om den reservationen bifalls av eller inte kvarstår i 7 kap. 3 § de gamla bestämmelserna om underårigas möjlighet att ingå äktenskapsförord. Mot bakgrund av att det är möjligt för barn att få dispens att gifta sig i och att vi numera inte heller erkänner utländska barnäktenskap anser vi att dessa bestämmelser är förlegade och bör utgå. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag till ändring i 7 kap. 3 § som innebär att möjligheten för underåriga att ingå äktenskapsförord tas bort. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:50 Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:788) om införande av . 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:417) om arv i internationella situationer. 2018/19:3036 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn inte ska ingå äktenskapsförord och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:3040 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen som rör äktenskap i syfte att utreda om det finns bestämmelser som relaterar till minderåriga och huruvida det finns ett fortsatt behov av sådana bestämmelser och tillkännager detta för regeringen. Jag vill börja med att gratulera talmannen på födelsedagen. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tack så mycket!) I dagens globaliserade värld är det inte ovanligt att makar eller sambor har anknytning till flera länder. Man kan till exempel ha flyttat mellan länder. Det är inte heller ovanligt att man äger en bostad i ett annat land. Vid till exempel bodelning, dödsfall eller separation kan anknytning till flera länder göra bodelningen mer komplicerad. Oklarheter kan uppstå om vilket lands lag om bodelning som ska gälla. EU har uppmärksammat det här och har inom ramen för ett fördjupat samarbete antagit två förordningar om makars respektive registrerade partners förmögenhetsförhållanden. Förordningarna är tillämpliga på förmögenhetsförhållanden som har gränsöverskridande följder. De skapar ett gemensamt regelverk, och de ska nu in i svensk lagstiftning. Vi moderater tycker att förslaget är bra. Det här med att samla lagstiftning om makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer i en lag är rimligt. Trots det har vi lagt fram en följdmotion och har en reservation. Det handlar om hur frågan om barnäktenskap ska hanteras i svensk lagstiftning. Tack vare tillkännagivande från en riksdagsmajoritet har lagstiftning för att förhindra att barn är gifta i skärpts. får den som är inte ingå äktenskap i . togs dessutom möjligheten att få dispens från ålderskravet bort. Hedersförtrycket har tyvärr spritt sig i . Allt tyder på att det har blivit värre. Det är viktigt att vi i den här församlingen trycker tillbaka alla former av sådant förtryck. Barnäktenskap är ett viktigt sådant. Det måste vara väldigt tydligt för alla som kommer till att alla former av förtryck i hederns namn, inklusive att gifta bort barn, är oacceptabla och olagliga i . Vår svenska lagstiftning får inte på något sätt ge dessa krafter legitimitet. har bifallit en rad lagändringar med syfte att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. infördes ett nytt brott i form äktenskapstvång. Det innebär att det är straffbart att förmå någon att gifta sig genom att utnyttja personens utsatthet. beslutade även att utländska barnäktenskap, tvångsäktenskap och så kallade fullmaktsäktenskap endast ska kunna erkännas då det finns synnerliga skäl, det vill säga väldigt starka och tydliga skäl. tog ytterligare steg för att markera mot barnäktenskap. fattade beslut om ett förbud mot att erkänna utländska barnäktenskap, oavsett vilken anknytning till personerna hade när äktenskapet ingicks eller hur gamla de är när frågan prövas av en myndighet. Om minst en av personerna är barn vid prövningen ska det heller aldrig gå att göra undantag från förbudet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer Det måste vara en självklar utgångspunkt för all lagstiftning och allt myndighetsarbete att barn inte ska vara gifta i . Lagstiftaren ska heller inte sända signaler om att det på något sätt är möjligt att ingå äktenskap som underårig. I de av regeringen föreslagna ändringarna i finns fortfarande formuleringar vad gäller underåriga och ingående av äktenskapsförord, vilket även uppmärksammats i remissförfarandet. En sådan formulering kan även fortsättningsvis väcka anstöt då underåriga i inte kan eller på något sätt ska kunna ingå äktenskap. Utifrån lagstiftarens tydliga ambition att inte tillåta äktenskap bland underåriga är det därför rimligt att se över den typen av regelverk. Regeringen bör se över lagstiftningen som rör äktenskap i syfte att utreda om det finns bestämmelser som relaterar till underåriga och huruvida det finns ett fortsatt behov av sådana bestämmelser i svensk lagstiftning. Det är en viktig symbolhandling. Det är en viktig markering att barn inte ska vara gifta i . Det ska inte finnas referenser till den typen av äktenskap i vår lagstiftning. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 1. Behöver barn i skriva äktenskapsförord? Vilka barn är det i så fall som behöver göra det? , närmare bestämt 1892, höjdes åldersgränsen, från 15 till , för flickor att gifta sig i . har åldersgränsen höjts ytterligare, till , och möjligheten till dispens har tagits bort. Det som är lite intressant med förändringen 1892 är det undantag som då gjordes. Samiska flickor ansågs tillhöra en annan kultur och behövde därför inte samma skydd mot barnäktenskap som vanliga svenska flickor. sker i praktiken samma sak, mot flickor som av majoritetssamhället betraktas som att de kommer från en avvikande kultur. identifierade 132 barn som var gifta i . Men då hade man bara undersökt 80 kommuner, och enligt är mörkertalet stort. Bara i var 65 barn gifta.