bet · H601SoU9 · 2019-04-15 00:00:00 — Utskottet är inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2018/19:2989 (L) yrkande 86 om minst en familjecentral i varje kommun. I övrigt noterar utskottet att arbete på området pågår på flera olika håll, bl.a. genom den nya nationella strategin för ett stärkt föräldraskap och de uppdrag som regeringen har gett till MFoF i samband med att den nya strategin antogs. Utskottet, som ser positivt på detta arbete, finner därför inga skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionerna 2018/19:1119 (SD) yrkande 6, 2018/19:1639 (SD) yrkandena 21 och 22, 2018/19:2989 (KD) yrkandena 81 och 86, 2018/19:2997 (KD) yrkande 42, 2018/19:519 (L) yrkandena 3 och 4 samt 2018/19:1404 (MP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hemlöshet. Jämför reservation 73 (M, KD), 74 (SD) och 75 (L). I motion 2018/19:360 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att bekämpa hemlöshet. I partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 90 föreslås ett tillkännagivande om Bostad först. Motionärerna anför att alla kommuner i vilka det finns hemlöshet bör arbeta utifrån modellen Bostad först. Metoden utgår från att se bostaden som ett grundläggande behov för alla, oavsett vilka problem personen i fråga brottas med. I partimotion 2018/19:2590 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om strategier mot hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om vräkningsförebyggande insatser. I motion 2018/19:1087 av Serkan Köse (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över behovet av en ny strategi mot hemlöshet. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att lagstifta om en nationell tak-över-huvudet-garanti. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten om krav på bostad-först-modellen i samtliga kommuner i landet. I motion 2018/19:1137 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att i regeringens arbete med en ny socialtjänstlag överväga behovet av att införa en vräkningsbestämmelse med krav på förebyggande åtgärder. I kommittémotion 2018/19:2779 av m.fl. (MP) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att boendemodellen Bostad först ska utökas kraftigt. I motion 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att utarbeta en nationell hemlöshetsstrategi med fokus på barns rättigheter på bostadsmarknaden samt stimulera kommuner att ta fram lokala handlingsplaner. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att stärka skyddet för och stödet till barn i hemlöshet i socialtjänstlagen. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att införa en 14-dagarsgräns för placering av barn på akutboende samt att tillhandahålla långsiktiga boendelösningar som är trygga och lämpliga för barn. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att barnfamiljer inte ska vräkas till hemlöshet. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att uppbrott från förskola, skola och vänner vid hemlöshet ska undvikas. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att kunskap och nationell statistik om barns boendesituation kontinuerligt ska tas fram. Varje kommun svarar för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver (2 kap. 1 § SoL). Alla personer som vistas i en kommun kan ansöka om ekonomiskt eller annat bistånd enligt bestämmelserna i och har rätt till en individuell prövning. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden för att öka kunskapen (Hemlöshet 2017 – omfattning och karaktär). Sammanlagt inrapporterades ca 33 000 individer (varav män och kvinnor) under mätveckan. Antalet personer var ungefär samma som 2011 men då var svarsfrekvensen från kommunerna högre. Resultatet visar bl.a. att den akuta hemlösheten har ökat då den senaste kartläggningen genomfördes. Framför allt gäller det antalet personer som sov utomhus eller i offentliga utrymmen och antalet personer som bodde på vandrarhem eller hotell. publicerade i samband med kartläggningen 2017 ett stöd till kommunerna i deras förebyggande arbete (Stöd för i arbetet att förebygga avhysning, 2017). Regeringen anger budgetproposition (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 s. 109) att den gett i uppdrag att fördela –2021 till de kommuner som har flest personer i akut hemlöshet för att stödja dem i deras arbete för att motverka den akuta hemlösheten. Regeringen rapporterar vidare att den avsatt och gett Kammarkollegiet i uppdrag att betala ut medel till Svenska Rädda barnen, , Svenska Röda korset, , och räddningsmission med syfte att stärka de ideella organisationernas insatser mot hemlöshet bland unga vuxna. Medlen ska användas till åtgärder mot hemlöshet bland unga vuxna där psykisk ohälsa kan vara en bidragande orsak till hemlösheten. Motionsyrkanden om strategier mot hemlöshet, Bostad först-modeller och insatser mot vräkning behandlades i betänkande /15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 25 f.) och senast i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor (förenklat). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2014/15:87 samt 2017/18:188 och 189). Utskottet kan konstatera att har i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete mot hemlöshet. Utskottet noterar vidare och ser positivt på Kammarkollegiets uppdrag att stärka de ideella organisationernas viktiga insatser mot hemlösheten bland unga vuxna. Med hänvisning till de pågående arbetena avstyrks motionerna 2018/19:360 (SD) yrkande 1, 2018/19:2989 (KD) yrkande 90, 2018/19:2590 (L) yrkandena 5 och 6, 2018/19:1087 (S) yrkandena 1–3, 2018/19:1137 (S), 2018/19:2779 (MP) yrkande 11 samt 2018/19:2749 (MP) yrkandena 1, 2, 4–6 och 8. Utveckling av arbete, punkt 1 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2792 av m.fl. (M) och 2018/19:641 av m.fl. (SD), 2018/19:1479 av (C) och 2018/19:1660 av (M) yrkandena 1 och 2. är satt under starkt tryck. Bland annat är socialsekreterarnas vardag präglad av hög arbetsbelastning, en känsla av otillräcklighet och hög personalomsättning. arbete är dessutom präglat av tidskrävande dokumentationskrav och växande administration. Situationen inom får tydliga konsekvenser, dels för kvaliteten och säkerheten, dels för vilket stöd barn och unga får i utsatta livssituationer. Flera aktörer har krävt att regeringen ska upprätta en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Under alliansregeringen tillsattes en nationell samordnare. Vi anser att det var ett bra steg, som det var avsett att vara en första åtgärd av många för att kunna förbättra situationen inom i hela landet. Det får däremot inte stanna vid att vara den enda åtgärden och redskapet för att nationellt stödja socialsekreterarna och . För att kunna vända utvecklingen inom anser vi att det krävs ett ökat nationellt ansvarstagande. Vi föreslår därför att en nationell handlingsplan ska tas fram för att stärka i dess helhet. Utveckling av arbete, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:641 av m.fl. (SD) och 2018/19:1479 av (C), 2018/19:1660 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2792 av m.fl. (M). Det svenska lantbruket befinner sig tillbaka i kris. Många gårdar läggs ned och landsbygden förlorar arbetstillfällen och fortsätter att avfolkas. Arbetet med grön omsorg skulle kunna vara ett sätt att diversifiera verksamheten vid många gårdar och ge bonden fler verksamheter att få avkastning och lönsamhet av. Det är också en hälsogivande åtgärd för de individer som skulle ges denna möjlighet. Grön omsorg kan exempelvis vara en åtgärd för ungdomar på glid eller för personer med psykiska eller fysiska funktionsnedsättningar. Den bör utföras i samarbete med den enskilde lantbrukaren, olika brukargrupper och berörda myndigheter. Olika aktiviteter kan t.ex. vara snickeri, hantverk, bakning, vård av djur och växter, odling, skogsbruk eller vård av kulturmiljöer och kulturlandskap. Vi tror att detta kan ge goda effekter för samhället genom att brukaren kan få en meningsfull tillvaro i en trivsam miljö, som lantbrukaren kan utveckla sitt företag med en ny verksamhet. Regeringen bör vidta åtgärder så att familjer och företagare i jordbrukssektorn mot ersättning ska kunna erbjuda kommuner och landsting grön omsorg. , punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2473 av m.fl. (KD) yrkande 2. tillbaka finns många rumänska och bulgariska medborgare i . De flesta av dem som tillfälligt söker sig till från ett annat EU-land är fattiga och lever i en utsatt situation i hemlandet. Många av dem är romer. Många av dessa EU-medborgare lever också under svåra förhållanden. En av de viktiga grunderna för den europeiska gemenskapen är den fria rörlighet som gäller inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Det är angeläget att slå vakt om den fria rörligheten inom EES. För att den ska fungera är det dock viktigt att det ramverk som finns efterföljs och att varje land ser till att dess medborgare får ett rimligt socialt skydd och tillgång till skola och hälsovård. Mot den bakgrunden har vi föreslagit ett flertal åtgärder, bl.a. att pengar ur ska kunna ges direkt till ideella organisationer som arbetar med romer i och , i stället för att ges till dessa länder. Regeringen bör verka för ett sådant arbete inom EU och återkomma till . arbete med barn och unga, punkt 3 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 68 och 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:1201 av Kopparklint (M), 2018/19:1500 av (M), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 11. har redovisat uppgifter om att barn som varit placerade i många avseenden har sämre psykisk hälsa och förutsättningar inför vuxenlivet jämfört med jämnåriga (jämförelser för den sociala barn- och ungdomsvården, 2017). Dessa nedslående resultat i uppföljningen belyser vikten av att följa utvecklingen hos dessa barn och ungdomar för att på bästa sätt identifiera och genomföra insatser som syftar till att stärka kvaliteten inom den sociala barn- och ungdomsvården. Det är även viktigt att stödja forskningen inom detta område för att säkerställa att evidensbaserade metoder och insatser kommer alla placerade barn och ungdomar till rätt. Mot denna bakgrund anser vi därför att regeringen bör återkomma till med förslag om att identifiera och genomföra insatser som syftar till att stärka kvaliteten inom den sociala barn- och ungdomsvården. arbete med barn och unga, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2018/19:1201 av Kopparklint (M), 2018/19:1500 av (M), 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 5, 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 11 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 68. I betänkandet Se barnet (2017:6) lämnades bl.a. förslag om att det ska införas en bestämmelse om att barn ska ha rätt att uttrycka sina åsikter och sin inställning i frågor om vårdnad, boende och umgänge vid samtal med företrädare för socialnämnden även om vårdnadshavarna motsätter sig detta. () har uttryckt stöd för detta förslag men efterlyser även tydligare handläggningsstöd för hur socialnämnderna ska genomföra samtal med barn utan vårdnadshavares samtycke. Jag anser att kvaliteten på vårdnadsutredningar måste höjas avsevärt. En kvalitetssäkring av utredningarna bör ske genom ett medvetet arbete på flera plan . Således bör socionomutbildningens kurser i utredningsmetodik när det gäller barn stärkas och de socialsekreterare som verkställer utredningar om vårdnad, boende och umgänge bör delta i fortlöpande vidareutbildning på området. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur utredningar i mål om vårdnad, boende och umgänge ska kunna kvalitetssäkras. arbete med barn och unga, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2018/19:758 av m.fl. (V) yrkande 2, 2018/19:1201 av Kopparklint (M), 2018/19:1500 av (M), 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 11 samt 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 68. är det delegationsförbud för många beslut på område. Besluten måste fattas av socialnämnden eller ett utskott i socialnämnden och får inte delegeras till tjänstemän. I huvudsak handlar det om ingripande beslut, ofta med inslag av tvång, som exempelvis att ansöka om omhändertaganden av barn enligt LVU, om omhändertaganden av människor med missbruksproblem enligt LVM men också om yttranden om adoption. Hur och när tvångslagstiftningarna får användas är strikt reglerat i lag. Det finns goda argument för att förtroendevalda bör ha insyn i och kontroll över hur tvång används i . är respekten för det enskilda barnet särskilt viktig när barnet befinner sig i en utsatt situation. Ledamöterna i socialnämnden får med dagens ordning insyn i de allra känsligaste delarna av utsatta människors privatliv. Även om de är noga med sin tystnadsplikt blir det en ganska stor grupp människor som får insyn i och kontroll över andras liv. Jag menar därför att man bör se över delegationsordningen inom och i samband med detta införa legitimation för socialsekreterare. De mest ingripande besluten bör då fattas av erfaren legitimerad personal. Mot denna bakgrund anser jag att delegationsförbuden för beslut inom bör tas bort. Samverkan om barn, punkt 4 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 12. Den viktigaste sociala insatsen för placerade barn handlar om att förbättra skolresultaten och barnets hälsa. Vi vill att i större utsträckning prioriterar barnens skolresultat i familjer med social utsatthet. Barn i familjer med regelbunden socialtjänstkontakt bör särskilt uppmärksammas för sina skolresultat, oavsett föräldrarnas problem. bör i ett första steg ta fram en handlingsplan för hur ska stärka sitt arbete med att hjälpa utsatta familjer att se till att barnen klarar skolan. Handlingsplanen bör utgå från forskning på området och bygga på beprövade metoder. Det ska finnas tydliga och mätbara mål som kan utvärderas och ligga till grund för fortsatt metodarbete. Regeringen bör återkomma med åtgärder som syftar till att , i samarbete med skolan, ska följa och stödja placerade barns skolresultat. Vidare anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om att undanröja hinder för att samarbeta om myndighetsutövning över kommungränser kring den sociala barn- och ungdomsvården. Det är helt avgörande för att kunna säkra kompetens, inte minst för små kommuner. På samma sätt anser vi att samverkan mellan vård, skola och socialtjänst bör stärkas, bl.a. när det gäller arbetet med samordnade individuella planer (SIP) och samlokalisering av olika yrkeskategorier. Samverkan om barn, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 14. Vi anser att samarbetet mellan skolan, skolhälsovården och kring barn som placerats utanför hemmet behöver stärkas. De viktigaste sociala insatserna för placerade barn handlar om att förbättra skolresultaten och barnets hälsa. Många placerade barn har eftersatta hälsoproblem och har på grund av omsorgsbrist inte fått gå på rutinmässiga hälsokontroller. Vi vill också att i större utsträckning prioriterar skolresultaten för barn i familjer med social utsatthet. Samarbetet mellan skola och socialtjänst kring placerade barns skolgång bör därför utvecklas. Vidare bör alla hinder för kommuner att samarbeta över kommungränserna kring den sociala barn- och ungdomsvården undanröjas. Inte minst för små kommuner är det helt avgörande för att kunna säkra kompetens. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som anförs ovan. Samverkan om barn, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 12, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 3. Utsatthet bland barn kan ta sig olika uttryck – det kan handla om misshandel, psykisk ohälsa och försummelse likaväl som knappa ekonomiska förutsättningar. Utmaningen för samhället ligger i att fånga upp alla de barn som behöver stöd. Ett viktigt nät för att inte barn och ungdomar ska fara illa är . Maskorna i nätet måste bli tätare och säkrare. Alla hinder för kommuner att samarbeta över kommungränserna kring den sociala barn- och ungdomsvården bör vidare undanröjas. Inte minst för små kommuner är det helt avgörande för att kunna säkra kompetens. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag om att undanröja hinder för att samarbeta om myndighetsutövning över kommungränser. Samverkan om barn, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2018/19:2444 av m.fl. (C) yrkande 8, 2018/19:2731 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 3. Jag anser att samarbetet mellan skolan, skolhälsovården och kring barn som placerats utanför hemmet bör stärkas. Många placerade barn har eftersatta hälsoproblem och har på grund av omsorgsbrist inte fått gå på rutinmässiga hälsokontroller. Forskning visar att familjehemsplacerade barn har mycket höga överrisker för framtida problem som missbruk, kriminalitet och psykisk ohälsa. I några kommuner har man utvecklat modeller för ett strukturerat samarbete mellan skola och socialtjänst kring placerade barns skolgång samt systematiska uppföljningar av barnens kunskapsnivå, något som visat på mycket goda resultat. För många barn har hälsovården varit bristfällig före placeringen. finns också luckor i dokumentationen kring barnens hälsa. har beslutat att alla placerade barn ska erbjudas en hälsokontroll. Det är viktigt att denna innebär en grundlig och systematisk uppföljning av barnets hälsa. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag om ett stärkt samarbete mellan skola, skolhälsovård och socialtjänst för placerade barn. Stärkt kompetens och ansvar för socialsekreterare, punkt 5 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (SD), (SD), (KD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 64. Socialsekreterarens centrala roll i mycket svåra frågor handlar bl.a. om att omhänderta och placera barn och unga och om andra typer av vårdnads-, boende- och umgängesutredningar som sedan ligger till grund för avgöranden i domstol. Det har funnits fall där dessa utredningar har varit bristfälliga. I vissa fall har det medfört att barn har farit illa genom att de inte har blivit omhändertagna, i andra fall har det medfört att barn har farit illa för att de har blivit omhändertagna eller där vårdnads- eller boendefrågan för ett barn har varit bristfällig. Att stärka professionernas ställning, kompetens och auktoritet inom är en viktig politisk uppgift. Genom stöd och handledning och möjligheter till specialist- och vidareutbildning stärks kompetensen hos personalen i den sociala barn- och ungdomsvården. Mot denna bakgrund anser vi att socialsekreterarens kompetens och ansvar bör stärkas. Legitimation m.m., punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7 samt 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:323 av (MP). Inledningsvis vill jag betona att socialsekreterarnas status bör höjas. I då är under hård press och det är svårt att rekrytera socialsekreterare har det lyfts förslag om att lätta på behörighetskraven. Jag menar att det är fel väg att gå. Ju större utmaningar, desto viktigare är det att de som ska fatta de tunga besluten har rätt kompetens. Däremot behöver socialsekreterarna avlastas och enklare arbetsuppgifter kan överlåtas till socialtjänstassistenter, så att socialsekreterare får mer tid till de uppgifter de är utbildade för. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om att införa legitimation för socialsekreterare. Jag anser också att man inte bör lätta på behörighetskraven för socialsekreterare. Översyn av socialtjänstlagen, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:1086 av (S) och 2018/19:1432 av (M). Socialtjänstlagen var avsedd att fungera som en övergripande ramlag. Men ett drygt hundratal ändringar, inklusive ett sjuttiotal stora ändringar, har skapat ett slags lapptäcke av olika föreskrifter och genomförandeplaner. Socialtjänstlagen har därmed blivit mer svåröverskådlig och otydlig. I vissa fall finns uppenbara risker för motstridiga mål och medel. Detta främjar inte en enhetlig tillämpning av lagen. Vi anser att det behövs en ny, modern och framtidsinriktad socialtjänstlag som fungerar som den ramlag som en gång var avsikten. Lagen behöver även bli mer överblickbar och anpassas till dagens levnadsförhållanden och till samhällsutvecklingen i stort. Den behöver säkerställa att har möjlighet att utföra sitt uppdrag på ett sätt som både är rättssäkert och håller hög kvalitet. kommer den nya socialtjänstlagen bli en viktig pusselbit i att genomföra den största reformen av bidragssystemen . Lagen ska vara förutsägbar och ändamålsenlig för den som är i behov av samhällets stöd. Just nu pågår utredningen socialtjänst som ska redovisas först och som bl.a. har till uppgift att se över socialtjänstlagen. Utredningen är ett steg i rätt riktning. I nästa fas måste vi emellertid säkerställa att en ny lag faktiskt kommer till stånd. Vi anser att regeringen bör återkomma till med en ny och framtidsinriktad socialtjänstlag. Barnperspektiv i socialtjänstlagen, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2267 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2018/19:1435 av (M) yrkande 4, 2018/19:2749 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2018/19:2755 av m.fl. (MP) yrkande 1.