bet · H601FiU27 · 2019-04-25 00:00:00 — Granskningsrapporter från den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd från regeringen eller andra granskade organisationer. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer, även om myndigheten bedömer att fel och brister i vissa fall kan kvarstå. Den sammanfattande bedömningen baseras på uppföljningar av den årliga revisionens och effektivitetsrevisionens granskningar. Effektivitets-revisionens granskningar har följts upp genom två uppföljningar, en djup och en översiktlig. Bedömningen bygger även på en analys av regeringens skrivelser till med anledning av rapporterna samt kvantifierade uppgifter i de djupa uppföljningarna. Resultatet av den årliga revisionens förebyggande arbete har följts upp. Uppföljningen gäller både de rekommendationer som lämnats i revisionsrapporter till myndigheterna och de åtgärder som vidtagits med anledning av modifierade revisionsberättelser. årliga revision granskar myndigheternas årsredovisningar i ett förebyggande syfte. De rekommendationer den årliga revisionen lämnat under sin löpande granskning har t.ex. bidragit till att söka förhindra förtroendeskador. Det har handlat om behörigheter till känsliga it-system och hur väl myndigheters verksamheter stämmer överens med deras uppdrag. Den årliga revisionen har också motverkat risk för jävssituationer och brister i den interna styrningen och kontrollen. Enligt uppföljningsrapporten har en majoritet av de granskade myndigheterna vidtagit åtgärder i överensstämmelse med synpunkter. Det gäller både de rekommendationer som lämnats under löpande granskning och de som har orsakats av en modifierad revisionsberättelse. För att ta reda på effektivitetsrevisionens genomslag på kort sikt har man på en sexgradig skala undersökt hur regeringen tagit emot effektivitetsrevisionens rekommendationer . Enligt tyder undersökningen på att regeringen vidtog fler åtgärder med anledning av effektivitetsrevisionens rekommendationer än 2014. Närmare hälften av rekommendationerna 2016 har omhändertagits av regeringen, antingen genom redan pågående åtgärder eller genom nya åtgärder. Den djupa uppföljningen visar genomslaget på lång sikt. Av de 18 granskningar som varit föremål för djup uppföljning tycker sig relativt säkert kunna konstatera att regeringen har haft nytta av 10 och att den med stöd av 10 granskningar vidtagit åtgärder. För de granskade organisationerna är genomslaget mindre. Den enskilt vanligaste åtgärden som regeringen vidtar är att ge en eller flera myndigheter uppdrag i regleringsbrev. En annan vanlig åtgärd är att regeringen gör en översyn av lagstiftningen. En återkommande åtgärd från de granskade organisationerna är att de utvecklar och förtydligar sin redovisning och information. I uppföljningsrapporten konstateras att det är en sammansatt uppgift att mäta resultaten av granskningar. Till exempel leder en del av de slutsatser och rekommendationer som lämnas till de granskade organisationerna tydligt och ganska omgående till åtgärder från regeringen eller berörda myndigheter, som det inte alltid är möjligt att dra slutsatsen att det är granskning som är den direkta anledningen till åtgärderna. Det kan också vara så att de granskade organisationerna delar uppfattningar och slutsatser men väger dem mot andra hänsyn och därför inte vidtar några åtgärder. Det förekommer också att regeringen och myndigheterna inte håller med om det som rekommenderas i granskningen. Till dessa omständigheter hör också att det ofta kan ta tid innan slutsatser och rekommendationer leder till åtgärder. Djup uppföljning av 18 granskningsrapporter Syftet med den djupa uppföljningen är att ge belysande exempel på resultatet av effektivitetsrevisionens granskningar. I uppföljningsrapporten konstateras att det är viktigt att genomföra den djupa uppföljningen när tillräcklig tid förflutit sedan publiceringen, så att det går att spåra granskningsrapporternas genomslag. Därför har man valt att följa upp 18 granskningsrapporter som publicerades . har också kvantifierat uppgifter från den djupa uppföljningen för att tydliggöra resultatet av granskningsrapporterna. Dessa uppgifter redovisas i uppföljningsrapportens bilaga 1 och ingår i underlaget för den sammanfattande bedömningen. Redovisningen disponeras i fyra avsnitt för respektive granskningsrapport: granskning, behandling av regeringens skrivelse, regeringens och myndigheters åtgärder samt avslutande bedömning och kommentarer. I det sista avsnittet redovisas bl.a. om granskningen varit till nytta för de granskade och om det kvarstår några problem. Följande granskningsrapporter ingår i årets uppföljningsrapport: • Statens kunskapsspridning till skolan (2013:11) • Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? • Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? • Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 (2013:19) • Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser (2013:22) • Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget (2014:01) • Staten och det civila samhället i integrationsarbetet (2014:3) • Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa (2014:5) • Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret (2014:7) • Stödet till anhöriga omsorgsgivare (2014:9) • Att tillvarata och nyutveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? • Nyanländ i – Effektiva insatser för ett snabbt mottagande? • Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen (2014:17) • Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? • Valuta för biståndspengarna? Valutahantering i det internationella utvecklingssamarbetet (2014:19) • – effektivitet i exportgarantisystemet? • Arbetsförmedlingens arbete vid varsel – ett bidrag till effektiva omställningsinsatser? • Kontrollen av försvarsunderrättelseverksamheten (2015:2). Uppföljning av den årliga revisionens granskningsverksamhet granskade totalt 228 årsredovisningar för . I avsnittet redovisas en uppföljning av den årliga revisionens granskningsverksamhet. har följt upp om myndigheter och övriga granskade organisationer har vidtagit åtgärder med anledning av de modifierade revisionsberättelserna och med anledning av de rekommendationer som riktades i revisionsrapporter till myndigheter och övriga organisationer . lämnade 13 revisionsberättelser med modifiering . För samtliga dessa revisionsberättelser använde uttalande med reservation, dvs. att det finns väsentliga fel men att dessa inte är genomgripande för årsredovisningen eller att revisorn inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis och drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. I uppföljningsrapportens bilaga 2 finns en utförligare redovisning av de modifierade revisionsberättelserna och kommentarer och åtgärder från regeringen och de berörda organisationerna med anledning av uttalandena i revisionsberättelserna. Uppföljningen visar att myndigheterna i de flesta fall har vidtagit åtgärder. Under lämnade också 25 revisionsrapporter till sammanlagt 22 myndigheter (inklusive regeringen och ). Revisionsrapporterna omfattar sammanlagt 100 rekommendationer. Uppföljningen av revisionsrapporterna visar att myndigheterna har vidtagit åtgärder med anledning av rapporter. I uppföljningsrapportens bilaga 4 finns en utförligare redovisning av regeringens och de granskade organisationernas behandling av rekommendationer i revisionsrapporter. I detta avsnitt redovisas resultatet av en översiktlig uppföljning av 30 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen. Rapporterna har publicerats –och har behandlats av utskott under /17. Uppföljningen görs ungefär två efter publicering. Redovisningen görs utskottsvis, och i varje avsnitt beskrivs vad granskningen visade och vilka åtgärder regeringen och övriga granskade organisationer vidtagit eller aviserat. Utgångspunkten för uppföljningen är bl.a. regeringens skrivelser och budgetpropositioner och annan dokumentation, t.ex. utskottsbetänkanden och myndigheternas årsredovisningar. I uppföljningsrapportens bilaga 3 redovisas en analys av regeringens skrivelser i syfte att följa upp hur regeringen hanterat rekommendationerna i dessa 30 granskningsrapporter. Utnyttjande av anslagskredit på förvaltningsanslaget och anslagssparande på biståndsanslaget Enligt 2 kap. 5 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter får myndigheten tillfälligt överskrida ett anslag genom att ta i anspråk en anslagskredit motsvarande av det anvisade anslaget. Den utnyttjade anslagskrediten på förvaltningsanslaget är , dvs. lägre än av det anvisade anslaget. I 2 kap. 6 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter finns bestämmelserna om anslagssparande. Myndigheterna får använda outnyttjade medel på ett anslag . Enligt 2 kap. 5 § riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2016:4) till lagen ska ett anslagssparande på ett anslag som huvudsakligen avser förvaltningsutgifter som huvudregel inte överstiga . Anslagssparandet 2018 på biståndsanslaget är , dvs. lägre än av tilldelat anslag. Resultatet inom den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten Endast en del av det ackumulerade överskottet i den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten kan kopplas till granskning av Östersjöstaternas råd (). Det ackumulerade överskottet har uppstått i samband med tidigare avgiftsfinansierade uppdrag. I årsredovisningen (s. 15) konstateras att har för avsikt att inleda en dialog om hur överskottet ska hanteras. Enligt uppgift från kommer man vid behov att inleda en dialog med om hur det ackumulerade överskottet kan hanteras. De ändringar av styrningen av som beslutat om (framst. 2018/19:RS5, bet. 2018/19:KU14, rskr. 2018/19:126–128) innebär att får ansvar för myndigheten medan finansutskottet ska ha ansvar för att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet i verksamhet. Ansvarsfördelningen mellan och finansutskottet medför att beredningen av förvaltningsanslag, årsredovisning och revision av går över till . Eftersom årsredovisningen kom in före bereder finansutskottet densamma. planerar för en utvärdering av internationella utvecklingssamarbete I utrikesutskottets betänkande 2018/19:UU2 konstateras att gör en mer utförlig resultatanalys av det internationella utvecklingssamarbetet och att den senaste rapporten omfattar perioden –2018. välkomnar resultatanalyser för biståndsanslaget men konstaterar att de antingen genomförs med medverkan eller med myndigheten som uppdragsgivare. Därför avser utrikesutskottet att påbörja ett arbete för att bedöma om en mer oberoende utvärdering bör göras och vilka aspekter av verksamheten som i så fall bör belysas. I det sammanhanget kommer även de administrativa kostnaderna för utvecklingssamarbetet att behandlas. Utskottet konstaterar att externrevisorn lämnat en ren revisionsberättelse över årsredovisning . Det innebär att externrevisorn bedömer att årsredovisningen i alla väsentliga delar ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen och att det ekonomiska resultatet för året är i enlighet med BEA-lagen, anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Externrevisorn bedömer också att riksrevisorn med administrativt ansvar i alla väsentliga avseenden använt anslag och intäkter i enlighet med BEA-lagen, anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. I förra årets betänkande välkomnade utskottet att det återigen fanns en redovisning av användningen av extern kompetens och konsulter. En sådan redovisning hade funnits med sedan finansutskottet begärde det 2008 (bet. 2007/08:FiU28) men hade utelämnats i årsredovisningen . Utskottet konstaterar att redovisningen av användningen av extern kompetens och konsulter saknas även i årsredovisningen . Enligt utskottet är redovisningen alltjämt relevant för som huvudman för myndigheten, bl.a. för att belysa frågor om produktivitet, kvalitet och relevans, myndighetens strategiska kompetensförsörjning och för att utskottet ska kunna bilda sig en uppfattning om styckkostnaden för granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen och revisionsberättelser inom den årliga revisionen. Utskottet ser fram emot en redovisning av användningen av externa konsulter i årsredovisningen . Utskottet har tagit del av . Utskottet kommer att diskutera revisionens iakttagelser och dess resultat ytterligare vid en öppen utfrågning med riksrevisorerna som utskottet anordnar med grund i både uppföljningsrapporten och riksrevisorernas årliga rapport. Redan nu kan dock utskottet med tillfredsställelse konstatera att det utvecklingsarbete av uppföljningsrapporten som bedrivit bl.a. inneburit att man till skillnad från tidigare försöker fånga in resultatet av den årliga revisionens förebyggande arbete. Därmed föreslår utskottet att lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /19:RR1 årsredovisning .