bet · H601MJU11 · 2019-04-23 00:00:00 — Enligt och rådets förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd ska kontrollen, utom i vissa särskilda fall, genomföras utan förvarning (artikel 3.2). Denna artikel ska enligt 8 kap. 13 § djurskyddsförordningen även tillämpas vid kontroll av icke-livsmedelsproducerande djur. En ny förordning om offentlig kontroll där liknande bestämmelser återfinns ska tillämpas från . Särskilda regler om kontroll av cirkusar finns i 8 kap. 12 § djurskyddsförordningen och i 1 kap. 5–9 §§ cirkusföreskriften. Här föreskrivs bl.a. att ska inbesiktiga en cirkus innan den har sin första föreställning för året. Av bestämmelserna följer också att kontrollmyndigheten, om den upptäcker allvarliga eller upprepade brister i djurhållningen, kan förbjuda cirkusen att påbörja eller fortsätta sin turné. Det regelverk för transporter av djur och kontroll av sådana transporter som beskrivs ovan under Offentlig kontroll och regelefterlevnad gäller även cirkusdjur. Inledningsvis vill utskottet betona att det är av största vikt att har ett starkt djurskydd för alla djur. Enligt djurskyddslagen ska djur – inklusive cirkusdjur, delfiner och andra djur i djurparker – behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djur ska vidare hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att deras välfärd främjas, att de kan utföra sitt naturliga beteende och så att beteendestörningar motverkas. Dessutom innehåller lagen en särskild bestämmelse om att djur inte får utsättas för lidande vid t.ex. förevisning för allmänheten. Vidare innehåller djurskyddsförordningen bestämmelser om vilka djur det är förbjudet att förevisa offentligt vid cirkusar och liknande verksamheter där djuren flyttas från ort till ort. Utöver detta innehåller den s.k. cirkusföreskriften bestämmelser som syftar till ett starkt djurskydd. Med hänvisning till denna redovisning avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1290 (SD) yrkande 7 och 2018/19:2564 (M). När det gäller tillstånd och kontroller av cirkusar och djurparker är länsstyrelserna ansvariga myndigheter för att kontrollera dessa verksamheter. Utskottet noterar att kontroller utförs genom både anmälda och oanmälda besök, och vid upprepade brister i djurhållningen kan länsstyrelserna förbjuda en cirkus att påbörja eller fortsätta sin turné. När det gäller djurparker får sådana inte tas i bruk innan de har godkänts av . Utskottet välkomnar att det i den nya djurskyddslagen har införts ett generellt krav på att djurhållaren eller den som på något annat sätt tar hand om ett djur ska ha tillräcklig kompetens för att tillgodose djurets behov. Detta är ett krav som omfattar även cirkusar och djurparker. När det gäller djurparker har i föreskrifter dessutom närmare specificerat att en djurpark måste ha tillgång till veterinär och, om parken visar delfiner, zoolog. Med det anförda anser utskottet att motion 2018/19:1290 (SD) yrkandena 6 och 14 kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller delfinarier konstaterar utskottet att det utöver de bestämmelser som nämns ovan finns specifika djurskyddsbestämmelser som syftar till att främja ett högt djurskydd för delfiner. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:335 (SD). Förändring av vissa regelverk Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om att avskaffa det obligatoriska kravet på förprövning av djurstallar och om att förenkla reglerna för hur djurstallar ska byggas. avslår motionsyrkanden om kravet på ligghallar, om gårdsnära slakt och om hästhållning. Jämför reservation 19 (S, V, MP), 20 (SD), 21 (C) och 22 (KD). I kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 33 vill motionärerna verka för enklare förprövning av djurstallar. Enligt motionärerna bör bl.a. det obligatoriska kravet på förprövning vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar samt inredning av dessa upphävas. Detsamma efterfrågas i kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 35 och kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 17. Kommittémotion 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 4 handlar om ligghallskravet. Motionärerna anför att kravet upplevs som ett problem för många nötköttsproducenter som önskar ha sina djur frigående året om. Enligt motionen bör det utredas hur regelverket kan förändras så att djuren kan hållas utomhus om nödvändiga förutsättningar finns. Ett liknande yrkande finns i motion 2018/19:1823 av (M). Enligt motionären bör varje djurägare få avgöra hur mycket djuren vistas utomhus så länge djurskyddslagens krav på att djuren ska må bra efterlevs. Kommittémotion 2018/19:257 av m.fl. (KD) handlar om att stödja och uppmuntra gårdsnära slakt. Motionärerna anför att små lokala slakterier bör stödjas så att djuren slipper långa transporter till slakt. Om gårdar med egen uppfödning även tar emot djur från gårdar i närheten skapas också arbetstillfällen på mindre orter. Tillstånden för hästhållning bör enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 49 ses över. Enligt motionärerna ska målet vara ett målstyrt och flexibelt regelverk som ger utrymme för ett utvecklat hästföretagande. behandling och kompletterande uppgifter I 2 kap. 6 § djurskyddslagen finns övergripande regler om hur stall och andra förvaringsutrymmen samt hägn för djur ska vara utformade och skötas. Ytterligare regler om hur sådana utrymmen ska var utformade och utrustade finns i djurskyddsförordningen och i föreskrifter. Av 6 kap. 1 § djurskyddslagen följer att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om krav på att låta förpröva stall och andra förvaringsutrymmen för djur samt hägn. Enligt 6 kap. 1 § första stycket djurskyddsförordningen ska stall, förvaringsutrymmen och hägn, eller en del av en sådan anläggning, godkännas från djurskydds- och djurhälsosynpunkt innan de uppförs, byggs till eller om, ändras på ett sätt som är av väsentlig betydelse från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt eller tas i anspråk eller inreds för djurhållning eller djuruppfödning som de tidigare inte har använts för. Detta gäller dock endast sådana anläggningar avsedda för hästar, djur som föds upp eller hålls för produktion av bl.a. livsmedel eller djur som används i sådan undervisning som inte är djurförsök. får enligt förordningen meddela föreskrifter om villkor för förprövning och undantag från bestämmelserna i 1 § (se 2 § andra stycket). Det är som prövar frågor om förprövning och som ska besiktiga stall och andra förvaringsutrymmen samt hägn innan de tas i bruk eller, om det är mer lämpligt, möjligt därefter. får meddela föreskrifter om besiktningen (se 3 §). I propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) anförde regeringen att förprövningen även fortsättningsvis bör vara obligatorisk, men bedömde att bör se över möjligheten att förenkla och förbättra processen. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade därefter frågan om förprövning av djurstallar i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Utskottet anförde då bl.a. följande: Utskottet delar regeringens bedömning att förprövningen även i fortsättningen bör vara obligatorisk. Det är viktigt ur djurskyddssynpunkt men kan även innebära en sorts garant för företagen inför en stor investering som en byggnation av djurstallar kan innebära. Regler ska vara effektiva och ändamålsenliga, och utskottet välkomnar därför en översyn för att se över möjligheterna att förenkla och förbättra förprövningsprocessen. I den proposition som låg till grund för den nya djurskyddslagen (prop. 2017/18:147) anförde regeringen att förprövning av lokaler fyller en viktig funktion för att förebygga djurskyddsproblem. Regeringen konstaterade också att avsikten redan när den tidigare djurskyddslagen infördes var att förprövningen skulle omfatta alla faktorer i miljö och skötsel som har betydelse för djurhälsa och djurbeteende och därmed för djurskyddet (prop. 1987/88:93 s. 20). Frågan om förprövning av djurstallar var på nytt föremål för utskottets behandling i betänkande 2017/18:MJU24 Ny djurskyddslag. Utskottet vidhöll då sitt tidigare ställningstagande att förprövningen av djurstallar även fortsättningsvis bör vara obligatorisk eftersom det är viktigt bl.a. ur djurskyddssynpunkt. Vidare anförde utskottet att arbetet med förenklingar är en prioriterad fråga för utskottet och att det därför är positivt att ska förenkla och förbättra arbetet med förprövning av djurstallar. I regleringsbrevet fick i uppdrag att fortsätta arbetet med att förenkla och förbättra förprövningen. I arbetet ska ingå att överväga vilken kompetens som bör finnas hos länsstyrelserna och hur djurhälsoaspekter kan beaktas i större utsträckning i förprövningen. Uppdraget ska utföras efter samråd med länsstyrelserna och redovisas till . När det gäller utevistelse för djur får – enligt 6 kap. 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m. (SJVFS 2019:18) – endast djur som är lämpade för utevistelse hållas som utegångsdjur. Enligt 11 § ska utegångsdjur när betestillväxt inte sker ha tillgång till ligghall eller annat stall som ger dem skydd mot väder och vind samt en torr och ren liggplats. Av 12 § framgår att utegångsdjur i besättningar som är anslutna till ett kontrollprogram för utegångsdjur utan hinder av 11 § får hållas i enlighet med kontrollprogrammet. Djurägare som håller nötkreatur som utegångsdjur och önskar hålla djuren utan tillgång till en ligghall måste alltså vara anslutna till ett godkänt kontrollprogram (mer om kontrollprogram, se ovan). har godkänt Nötköttsproducenters kontrollprogram för utegångsdjur utan ligghall. Kontrollprogrammet drivs av Gårds- och Djurhälsan på uppdrag av Nötköttsproducenter, och programmets syfte är att i den enskilda besättningen kontrollera att förutsättningarna är tillräckligt goda för att kompensera frånvaron av en ligghall. Djurägaren förbinder sig att följa villkoren som ställs i programmet, och kontrolleras besättningen av kontrollorganisationen. Vid kontrollbesöket utförs inspektion enligt programmets regler med kontroll av både djur- och resursbaserade parametrar som hull, renhet, liggplatser och rutiner för avlusning. Ansökan om anslutning till kontrollprogrammet görs hos Gårds- och Djurhälsan som utför anslutningsbesök, och det är sedan som fattar beslut om anslutning. På SLU har olika projekt och studier genomförts på djur som går utomhus . Resultaten av dessa olika studier kan klargöra djurens behov och visa vilka krav man bör ställa på skötselsystem för utegångsdjur. För att man ska kunna utforma skötselsystem för djur behövs kunskap om hur djur beter sig och utnyttjar områden som de har tillgång till. Regelverket för slakt och köttbesiktning är harmoniserat genom det s.k. hygienpaketet, dvs. och rådets förordningar (EG) nr 852/2004, (EG) 853/2004 och (EG) 854/2004. Grunden i regelverket är att djur som ska bli livsmedel ska slaktas hygieniskt i en godkänd livsmedelslokal för att köttet sedan ska kunna släppas ut på marknaden. Den sistnämnda förordningen kommer att ersättas av och rådets förordning (EU) 2017/625 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel. Den nya förordningen ska börja tillämpas . Av regleringsbrev framgår att verket tillförts anslagsmedel om totalt för nedsättning av slakteriavgifter. Av anslaget ska användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen, inklusive godkännanden av anläggningar, vid mindre slakteri- och vilthanteringsanläggningar. För att förbättra möjligheterna till småskalig slakt och stärka svenska köttproducenters konkurrenskraft pågår forskning och utvecklingsarbete vid och hälsa vid (). Projektet påbörjades och består av fem fristående delar i varierande stadium av genomförande. Enligt 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192) måste den som yrkesmässigt eller i större omfattning håller, föder upp, upplåter eller säljer hästar eller tar emot hästar för förvaring eller utfordring eller använder hästar i ridskoleverksamhet ha tillstånd för verksamheten. Vid tillståndsprövningen ska särskild hänsyn tas till om den sökande kan anses lämplig att bedriva verksamheten och om de anläggningar som verksamheten ska bedrivas i är lämpliga från djurskyddssynpunkt. Frågor om tillstånd prövas av . får meddela föreskrifter om villkor dels för att en verksamhet ska anses bedrivas yrkesmässigt eller vara av större omfattning, dels för undantag från kravet på ett sådant tillstånd för verksamheten (6 kap. 6 § djurskyddsförordningen). Tillstånd för hästhållning krävs bl.a. om man ska ha ett inackorderingsstall för fyra eller fler hästar eller om man vill driva en ridskola. har meddelat nya föreskrifter och allmänna råd om hästhållning (SJVFS 2019:17). Ett syfte med de nya föreskrifterna är enligt att ge ökade möjligheter för den som vill utveckla sin hästhållning att hitta nya sätt att uppfylla hästens behov på. Fokus i arbetet med de nya föreskrifterna har varit att ta fram funktionsregler, dvs. beskriva den funktion som ska uppnås och minska mängden detaljkrav när det gäller hur detta ska göras. Utskottet anser att det finns anledning att avskaffa det obligatoriska kravet på att förpröva djurstallar. Utskottet har förståelse för att det kan finnas en oro för att avskaffandet av kravet på förprövning av djurstallar skulle kunna bidra till en försämring av djurhälsa och djurskydd. Utskottet vill dock framhålla att de som väljer att hålla djur, och att göra de stora investeringar som krävs för att bygga lämpliga djurstallar, gör det med djurens bästa för ögonen. Utskottet anser vidare att reglerna för hur djurstallar ska byggas bör förenklas. De nuvarande reglerna är alltför detaljerade och ökat fokus bör i stället ligga på funktion och djurvälfärd. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet bifaller därmed motion 2018/19:1287 (SD) yrkande 33, 2018/19:2425 (C) yrkande 35 och 2018/19:2736 (KD) yrkande 17. När det gäller frågan om kravet på ligghallar noterar utskottet att utedrift för djur ofta är väl förenligt med djurskyddslagen. Djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det bl.a. främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Utedrift främjar normalt ett djurs hälsa och möjlighet att bete sig naturligt och är därför i allmänhet positivt för djur. När det gäller utedrift finns det dock även utmaningar att ta hänsyn till som djurmiljö, skötsel och hantering av djuren. Här har bemyndigats att närmare reglera kraven på tillsyn, utfodring och vattning av djur, vilket även inkluderar krav när man håller djur ute . Utskottet bedömer att den berörda sektorsmyndigheten är väl lämpad att fatta denna typ av detaljerade beslut som kräver hög kompetens i sakfrågan. Vidare konstaterar utskottet att det finns en möjlighet till undantag från ligghallskravet när det gäller nötkreatur, om djurhållaren är ansluten till ett godkänt kontrollprogram. Utskottet anser att kontrollprogram är ett sätt att under kontrollerade former öka flexibiliteten när det gäller hur ansvarsfulla djurhållare kan uppnå den djurskyddsnivå som regelverket föreskriver. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2018/19:1290 (SD) yrkande 4 och 2018/19:1823 (M) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om att stödja och uppmuntra gårdsnära slakt kan utskottet konstatera att det pågår forskning för att förbättra möjligheterna till småskalig slakt. Dessutom har tillförts anslagsmedel för att täcka delar av kostnaderna för godkännanden och den offentliga kontrollen av mindre slakterianläggningar. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2018/19:257 (KD) lämnas utan ytterligare åtgärd. Av redovisningen ovan framgår att har meddelat nya föreskrifter om hästhållning som syftar till bl.a. ett ökat fokus på den funktion som ska uppnås och att minska reglernas detaljeringsgrad. Med hänvisning till detta anser utskottet att motion 2018/19:2425 (C) yrkande 49 inte motiverar någon åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ersätta djurförsök med andra metoder. Jämför reservation 23 (C) och 24 (KD). Enligt kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 48 bör djurförsök med djurfria metoder underlättas. Även kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 52 handlar om djurförsök. Motionärerna anför där att datasimuleringsprogram och cellodlingar i vissa fall helt eller delvis kan ersätta djurförsök. Enligt motionärerna förekommer det att man utför djurförsök av rutin eller för att det saknas kunskap om alternativen till djurförsök. Alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer bör därför få grundläggande utbildning om alternativa metoder. behandling och kompletterande uppgifter På försöksdjursområdet tillämpas och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Enligt direktivets ingress (skäl 10) är det, även om det är önskvärt att ersätta användningen av levande djur i försök med andra metoder som inte kräver användning av levande djur, fortfarande nödvändigt att använda levande djur för att skydda människors och djurs hälsa och miljön. Direktivet är dock ett viktigt steg mot att uppnå det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det. Syftet med direktivet är därför att underlätta och främja användningen av alternativa metoder. Syftet är även att garantera en hög skyddsnivå för de djur som ännu måste användas i försöken. Varje medlemsstat i EU ska enligt artikel 49 i direktivet inrätta en nationell kommitté för skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. nationella kommitté inrättades 2013 hos . Den nationella kommitténs uppgifter är bl.a. att ha ett informationsutbyte om den etiska prövningen för djurförsök med de djurförsöksetiska nämnderna, att dela med sig av bästa praxis inom unionen och att vara styrgrupp för 3R-center. beslutade att inrätta ett nationellt kompetenscenter för 3R-frågor. gav regeringen i uppdrag att inleda bildandet av 3R-centret, och beslutade även att finansiera 3R-centret med . Kompetenscentrets uppgift är att samordna och främja tillämpningen av alternativa metoder till djurförsök, ofta kallat 3R. De tre R:en står för de engelska orden replace (ersätta), reduce (minska) och refine (förfina). 3R-centret jobbar med djurens välfärd i fokus och för färre djur i försök. Enligt budgetpropositionen är verksamheten vid för s.k. 3R-frågor i full gång. Centret har bl.a. arbetat med berörda myndigheters 3R-strategier, utbildning och kommunikation och deltagit i internationella sammanhang (se prop. 2018/19:1 utg.omr. 23 s. 38). ska enligt regleringsbrevet redovisa det arbete som bedrivits inom verkets för 3R-frågor. Enligt information finns det ett antal organisationer som arbetar med att ersätta djurförsök, minska antalet djur i försök och minska lidandet för de djur som används. Ett par av dessa är to Animal Testing-Europe (CAAT-Europe) och European consensus-platform for alternatives (Ecopa). CAAT-Europe arbetar för 3R och sammanför industri och akademi för att adressera behoven av människorelaterade metoder. De jobbar för utveckling av alternativa metoder till djurförsök och utvecklar projekt med sponsorer för att främja human vetenskap och ”den nya toxikologin”. Ecopas främsta mål är att främja 3R vid användningen av djur i forskning, testning, utbildning och träning i . Ecopa arbetar för att skapa konsensus mellan olika intressenter: industri, djurvälfärd, akademi och myndigheter. Konsensus är ett effektivt sätt att främja forskning om alternativa metoder och att stärka acceptansen av alternativa metoder i praktiken. Ecopa stöder etableringen av nationella konsensusplattformar som främjar 3R och inkluderar representanter från alla fyra intressenterna i styrgrupperna. Ett motionsyrkande motsvarande det som nu har presenterat behandlades i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU12 Djurskydd. I ställningstagandet anförde utskottet bl.a. följande (s. 28): Till följd av och rådets direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål genomsyrar principen om de tre R:en det EU-gemensamma regelverket för djurförsöksverksamhet och därmed även svensk rätt på området. […]. Syftet med 3R-centret är att främja och samordna arbetet med alternativa metoder till djurförsök tillsammans med djurskyddsorgan, djurförsöksetiska nämnder, myndigheter, forskare och djurskyddsorganisationer. Det är utskottets uppfattning att 3R-centret på så sätt kommer att arbeta med kompetenshöjande frågor om alternativa metoder utifrån ett helhetsgrepp där samtliga berörda aktörer inbegrips. Utskottet, som inte närmare vill föregripa de specifika insatser som 3R-centret avser att vidta, föreslår därför att motion […] lämnas utan vidare åtgärd. På () utbildas t.ex. veterinärer, husdjursagronomer och hippologer, personer som i sin profession kommer att arbeta med djur. Enligt information från SLU är det därför nödvändigt att de får träna de nödvändiga momenten med levande djur under sin utbildning. Hanteringen av djur och material från djur ska dock följa policy för användning av djur inom forskning och utbildning (SLU.ua 2015.1.1.1-4840). Utskottet ser det naturligtvis som positivt om användningen av försöksdjur helt kan avvecklas och ersättas med andra testmetoder. I avvaktan på att det ska bli vetenskapligt möjligt kan utskottet konstatera att det inom ramen för olika forum, bl.a. det för 3R-frågor som finns vid , pågår arbete med att ersätta djurförsök, minska antalet djur i försök och minska lidandet för de djur som används. Utskottet ser mycket positivt på detta arbete. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna 2018/19:2425 (C) yrkande 48 och 2018/19:2736 (KD) yrkande 52 lämnas utan åtgärd. Vissa övriga djurskydds- och djurhälsofrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att privatisera distriktsveterinärverksamheten, om att införa en s.k. positiv lista över tillåtna sällskapsdjur, om afrikansk svinpest och om forskning kring djurvård och djurhälsa. Jämför reservation 25 (SD). Motion 2018/19:353 av (SD) handlar om att privatisera distriktsveterinärverksamheten. Motionären påtalar att dagens statliga anslag till distriktsveterinärerna subventionerar en verksamhet som bedrivs i konkurrens med privata veterinärer. I motionen ifrågasätts också att det är distriktsveterinärerna som i praktiken sköter tillsynen av samma djur som man konkurrerar med de privata veterinärerna om, något som har kritiserats av både veterinärförbundet och . Att man bör se över möjligheterna att privatisera de statliga veterinärerna lyfts även fram i motion 2018/19:1523 av (M). I kommittémotion 2018/19:1290 av m.fl. (SD) yrkande 8 efterfrågas en positiv lista för sällskapsdjur. Motionärerna anför att den nuvarande ordningen, dvs. att den ansvariga myndigheten kan förbjuda djurhållning av t.ex. vissa exotiska arter, är ineffektiv. En bättre ordning vore att införa en positiv lista som beskriver vilka djur som är tillåtna att ha som sällskapsdjur, och det är önskvärt att den frågan utreds. I motion 2018/19:1326 av (M) yrkande 9 efterfrågar motionären att man ska stödja fortsatt forskning för bättre djurvård och djurhälsa, inte minst för att förbättra hovhälsan. Motion 2018/19:2780 av (M) handlar om att fortsätta arbetet med en strategi för hur vi ska agera om den afrikanska svinpesten kommer till . behandling och kompletterande uppgifter Dåvarande landsbygdministern svarade på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:660) om veterinärverksamheten. Av svaret framgick bl.a. följande: Jag vill börja med att understryka vikten av att vi har en väl fungerande veterinär organisation.